Den sicilianske vesper

Bakgrunnen for opprøret var striden mellom det Hohenstaufen-styrte tysk-romerske rike og Kirkestaten om kontroll over den italienske halvøy. Hohenstauferen Manfred av Sicilia ble beseiret og drept i slaget ved Benevento i 1266 og pave Urban IV overlot Kongedømmet Sicilia til Karl I av Anjou, som ble Karl I av Napoli.

Kong Peter III av Aragón planla et opprør mot Karl I av Napoli på Sicilia, men opprører brøt ut tidligere enn tenkt. Bakgrunnen var at sicilianere i Palermo som mislikte Karls undertrykkende styre, reagerte mot franske soldaters oppførsel. 2000 franskmenn i byen ble massakrerte natten mellom 30. og 31. mars.

Opprøret fikk senere sitt navn fordi den startet under aftensangen andre påskedag, 30. mars 1282, ved Santo Spirito-kirken like utenfor Palermo. 

Nyheten om hendelsen i Palermo spredte seg og ble fulgt av et opprør på hele Sicilia. 

Kong Peter III av Aragón utnyttet situasjonen og invaderte øya og ble Peter I av Sicilia. Karl holdt på kontrollen over sine områder på fastlandet, som ble til Kongedømmet Napoli. Arvtagerne hans holdt på kongedømmet fram til Peters arvinger tok områdene i 1442.

I 1855 skrev Giuseppe Verdi en opera som tok for seg emnet, Les vêpres siciliennes.

Referanser

Kilder 
 Steven Runciman (1958),The Sicilian Vespers, ISBN 0-521-43774-1.
 Leonardo Bruni (1416), History of the Florentine People, Harvard, 2001, ISBN 0-674-00506-6.
 "Sicilian Vespers" på Encyclopedia Britannica

Sicilias historie
Catalonias historie
Hendelser i 1282