Kjøring i feil kjøreretning

Kjøring i feil kjøreretning eller spøkelseskjøring vil si et kjøretøy kjører i motsatt retning av trafikken. Det kan skje på veger med enveis- eller toveiskjøring, samt på parkeringsplasser og i parkeringshus. Det kan skje på grunn av uoppmerksomhet, påvirkning, eller at bilisten ikke er kognitivt til stede og ikke klarer å vurdere risikoen ved å kjøre i feilt kjøreretning. Risikofaktorer kan inkludere utilstrekkelig eller forvirrende vegoppmerking eller skilting, eller at sjåføren er vant med å kjøre i et land hvor man kjører på den andre siden (se høyre- og venstrekjøring). Det hender også at folk kjører med vilje og viten i feil retning fordi de har kjørt forbi en avkjørsel og vil tilbake, eller gjør det for spenningens skyld, eller som en snarveg. Ifølge tall fra Danmark opptrer såkalte spøkelsesbilister rundt en gang i uken. Noen ganger skjer spøkelseskjøring til tross for skilting på grunn av lite intuitiv utforming. De fleste sjåfører som kommer inn på en motorveg i feil retning snur og korrigerer til å kjøre i korrekt kjøreretnig.

Årsaker 
Ifølge Trafikksikkerhetshåndboken er vanlige årsaker:

 At man kjører inn på en motorveg i feil retning via en avkjøringsrampe
 Kjøring på feil side av midtdeleren på en veg som ikke gjennomgående har midtdeler
 Valg av feil kjørefelt på en veg med reversible kjørefelt
 Sving inn i enveiskjørt gate
 U-sving på motorveg (for eksempel etter å ha oversett og kjørt forbi en avkjørsel, eller for å unngå betaling eller kø)
 Rygging på vegskulder eller i nødspor (samme som for U-sving)
I noen tilfeller har folk snudd og bevisst kjørt mot kjøreretningen på motorveg for å unngå å betale bompenger.

Risikofaktorer 
Ifølge Trafikksikkerhetshåndboken er risikofaktorer (Larsen og Carstensen 2011, Sagberg 2003, Scaramuzza og Cavegn 2006, Sørensen 2011, Sørensen 2016):

 Vanskelige siktforhold: Mørke, tåke, regn, snø
 Førernes alder og kjønn: Unge uerfarne og eldre førere, samt menn er overrepresentert blant spøkelsesbilister (i Østerrike og Nederland cirka 80% menn og i Danmark cirka 75%)
 Redusert kjøreevne: Ruspåvirkning (alkohol, narkotika og medisin), stress og sykdom (for eksempel demens)
 Kjøretøy: Nesten all kjøring mot kjøreretningen foregår med personbil, ofte med gamle biler og de fleste bilene er registrerte i nærområdet
 Lite trafikk: Når det verken er forankjørende som viser en flyt man kan følge eller møtende kjøretøy som gir en indikasjon på hvor man ikke skal kjøre
 Vegrelaterte faktorer: Mangelfull vegutforming, oppmerking og skilting samt byområder med komplekst trafikkbilde

Referanser 

Transportrett
Trafikksikkerhet

de:Falschfahrer