Vitenskapsåret 1540

Vitenskapsåret 1540 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1540.

Oppdagelsesreiser 

 22. april − Francisco Vásquez de Coronado seilte fra Spania for å utforske det indre av Nord-Amerika.
 9. mai – Hernando de Alarcón seilte fra Acapulco for å utforske Californiahalvøya. 26. september kom ekspedisjonen inn i Colorado-elva.

Astronomi 
 Georg Joachim Rheticus fikk publisert pamfletten «De libris revolutionum Copernici narratio prima» (Første beretning om Kopernikus' revolusjonerende bok), et sammendrag av Nikolaus Kopernikus' verk «De revolutionibus orbium coelestium» (publisert 543) og den første beskrivelsen av Kopernikansk  heliosentrisme på trykk. Danzig.
 Petrus Apianus publiserte praktverket «Astronomicon Caesareum» til opplysning for [keiseren. Ingolstadt.
 Alessandro Piccolomini fikk publisert avhandlingen «Della Sfera del mondo» (Om verdens sfærer), der han forsvarer Klaudios Ptolemaios' kosmologi. Over 47 plansjer karakteriserte han stjernene etter lysstyrke og ga dem bokstaverte navn. Venezia.

Matematikk 
 Lodovico Ferrari utviklet en metode for løsning av fjerdegradsligninger. Metoden ble publisert av Girolamo Cardano i 1545.

Kjemi 
 Valerius Cordus oppdager og beskriver en metode for å syntetisere dietyleter («oleum dulci vitrioli») ved å tilsette svovelsyre til etylalkohol.

Medisin og fysiologi 
 Andreas Vesalius dissekerte offentlig liket av en ape og av et menneske, og kunne vise at Galen hadde tatt feil ved flere anatomiske detaljer som skiller ape og menneske. Bologna.

Botanikk 
 Theodoricus Dorstenius fikk publisert floraen «Botanicon, continens herbarum, aliorumque simplicum, quorum usus in medicinis est, descriptiones, & iconas ad vivum effigiatas». Frankfurt am Main.

Teknologi 
 Vannoccio Biringuccio fikk publisert verket «De la pirotechnia» posthumt. Boken er den første beskrivelsen av metallurgi i Europa. Venezia.

Institusjoner 
 Leonoe Orsini stiftet det lærde selskapet «Accademia degli Infiammati» (De brennendes akademi) i Padova. Andre betydningsfulle bidragsytere var Sperone Speroni, Benedetto Varchi, Pietro Aretino, Girolamo Preti Luigi Alamanni, Ugolino Martelli, Alessandro Piccolomini, og Angelo Beolco (el Ruzante). Akademiet opphørte 1550, men Giovanni Mazzuoli da Strada stiftet 1. november 1540 parodien  «Accademia degli Umidi» (De våtes akademi) i Firenze som utviklet seg til «Accademia Fiorentina».

Fødsler

|-
|Januar ||28. || Ludolph van Ceulen || tysk-nederlandsk || matematiker ||align=center|70 ||align=center|1610 || 

| Februar/ mars || || Francis Drake || engelsk || oppdagelsesreisende ||align=center|55 ||align=center|1596 || 
|-
| Oktober ||  || José de Acosta || spansk || naturhistoriker ||align=center|  ||align=center|1600 ||

| || || François Viète || fransk || matematiker ||align=center|  ||align=center|1603 ||

| || || Ostilio Ricci || italiensk || matematiker og arkitekt ||align=center| ||align=center|1603 ||
|}

Dødsfall

Referanser