Svovelsopp

Svovelsopp (Hypholoma capnoides) er en av svovelsoppene. Den tilhører skivesoppordenen og sporene produseres i basidier i hymeniet som dannes i et skiveformet hymenofor. Svovelsoppenes viktigste kjennetegn er det nesten svarte sporepulveret som oftest har en fiolett tone. Den er spiselig, men kan forveksles med den giftige besk svovelsopp.

Navn 
Slektsnavnet Hypholoma er sammensatt av de greske ordene hyphe som betyr «nett, vev» og loma som betyr «kant». Artsepitetet capnoides kommer av det greske kapnos som betyr «røyk».

Beskrivelse 
Svovelsopp er en hattsopp, en sopp som danner fruktlegeme med hatt og stilk. Hattens form er halvkuleformet til hvelvet eller utbredt, mellom 3—6 cm bred. Den har ofte en bred pukkel. Fargene på hatten er i gule nyanser, men er variable fordi soppen er hygrofan. Det vil si at fargene mørkner når soppen er fuktig og lysner når den tørker. Den er likevel lysere gul mot kanten, og mørkere til brungul mot midten. Kjøttet er mykt. Lukten og smaken er mild, noe søtlig, og kan minne om erter eller snittebønner.

Svovelsoppene kjennes også på at de har en ytre hylle. Rester etter denne delen av yngre fruktlegemer kan ofte kan ses på hattkanten som en tynn hinne eller et slør, og svake rester på stilken.

Under hatten produseres sporene i hymeniet som kler et hymenofor formet som kantstilte radiære skiver. Skivene er tilvokste til stilken, blekt gule til og begynne med, men mørkner etter hvert som sporene modnes og farger dem grålige til gråfiolette. Sporepulveret har en svart farge med fiolett tone.

Stilken er inntil 10 cm høy og 1 cm tykk. Konsistensen kan bli treaktig og trevlete. Den er lys, nesten hvitaktig gul øverst og mørkner mot basis og blir rustbrun.

Alle slektens arter er sapotrofe, det vil si at de vokser på døende organisk materiale. De vokser gjerne i knipper, eller enkeltvis på stubber, særlig bartrestubber, men også på stubber av bjørk.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Skivesoppordenen
Normlisten for soppkontrollører