Klostergata 26 (Moss)

Klostergata 26 er en tomt som består av fire bygg. Klostergata 26 (bygget før 1807), 26A (bygget 1807), 26B (bygget mellom 1904 og 1914) og en bod. Alle byggene ble vernet i 2018-01-04, etter BPL (Plan- og bygningsloven). Mange av husene i Klostergata ble vernet fordi de ble sett på som bevaringsverdig pga. alder og autentisitet. Husene er også representative som en del av et historisk gatemiljø langs Kongeveien. Mellom 1940-50 ble adressene i Klostergata byttet. Klostergata 26 i dag, het før Klostergaten 28.

Klostergata 26 
Klostergata 26 (KulturminneID 231605-0) består av et blått hus som ble blant annet brukt som stall.  Bygget ble trolig bygd mellom 1904 og 1914. Bygget har også mest sannsynlig blitt brukt til å oppbevare høy. Huset har fire halve etasjer som gjorde at høyet kunne tørke på flere nivåer. Høytrev er et fjøs, men med lagringsplass oppe på loftet for høy for dyrene å nå. Huset er trolig bygd senere enn de to andre, og er bygget i en annen stil. Dette kan en se ved at hele huset er laget av glatt mur, med rette enkle linjer.

På gateoversikter over Klostergata på Mosshistorielag.no (karttype: Historisk kart - 1893 og 1914) kan en se en oversikt over tomtens format og planløsning. Der ser en at i 1893 besto tomten kun av tre bygg, og at Klostergata 26 ikke var planlagt. På kartet fra 1914 er det bygget en ny bygning på tomten, noe som trolig er Klostergata 26.

Klostergata 26A 
Klostergata 26A (KulturminneID 231604-0)  består også av et gult hus som var en bolig til familien som bodde der. En kan se på huset at det antagelig er bygd på 1750 tallet, fordi huset er bygd et lite stykke opp fra gaten, noe som tyder på at huset ikke ble bygd etter mer moderne veiplaner. Dette er trolig også det eldste bygget. Det har en sterk grunnmur med store steiner, og et spisst Saltak  Da huset ble bygget ble det brukt både papp og avispapir som isolering i veggene. Dette skulle gjøre veggene vindtette og holde varmen inne i huset, og kulden utenfor. Noe isolering ble også brukt i skillet mellom rommene og etasjene.

Moss by- og industrimuseum innehar et fotografi fra 1914 som trolig er av Klostergata 26A (ID-nummer = MBIF.2000.014-166.tif). Her kan en se husets proporsjoner og detaljer. Der ser en tydelig at husets originale trekk er bevart, men noen endringer er gjort. Huset hadde originalt to forskjellige vinduer på forsiden, det til høyre er bevart, mens det til venstre er byttet ut. På bildet fra 1914 var det en liten pipe til høyre for huset, den er i senere tid blitt byttet ut til en mer moderne høyere pipe. Den originale taksteinen ble byttet ut i nyere tid, og solgt til et annet hus i Klostergata. Gjerdet på forsiden av huset er også byttet ut, til et mer solid, tettere og moderne gjerde

Klostergata 26B 
Klostergata 26B, dagens adresse 11B (KulturminneID 231602-0) er et blått hus som ble bygd i 1807. Dette huset blir sett på som hovedhuset. En ser at huset er bygd senere enn 26A (det gule) fordi det er ytterst mot veien, noe som tilsier at da huset ble bygget ble det bygget etter reguleringsplanen. Bygget er bygd med en høy og markant grunnmur i gråstein mot gaten. Samt det har en typisk østfoldempire i halvannen etasje med halvvalm og stående panel og loftsvindu i gavl. Vinduene på huset er typiske krysspostvinduer, og det er ellers enkle detaljer i et meget velproporsjonert hus. Huset består av flere etasjer, og kjelleren er en såkalt krypkjeller.

Beboerne i dette huset har trolig vært litt mer velstående enn arbeiderklassen siden huset er et tømmerhus. Bjelkene på enden av taket er et godt tegn på at huset er fikset på for utseende skyld, noe litt mer velstående folk kunne gjøre med husene sine. Vinduene langs huset er også firefagsvinduer som også er et tegn på velstand.

Fakta 
Boden på tomten. I tillegg til disse byggene er det et rødt bygg bak i tomten. Det er et rødt hus, med hvite dører. På den ene siden av bygget var tomtens utedo, som ble brukt av alle beboerne på tomten.

Kloakkanlegget. I 1913 ble det inngått en avtale om en kloakkledning fra Klommestenshavnen 28. Det er nabohuset til dagens Klostergata 26. På kart fra 1893 fra Moss Historielag ser en at det er en nedgravet vann- og kloakkledning som trolig naboene i Klommestenshavnen ville koble seg på. Dette gir en pekepinn på  at husene i Klostergata hadde vann- og kloakkløsninger før flere av de andre gatene i nærheten.

Forskjell på byggestil. Det var to bybranner i Moss, en i 1858 og den andre i 1881. Brannen  i 1881 nådde til nordre del av bebyggelsen av Klostergata, altså ikke opp til nummer 28. Derfor ble ikke de to trehusene som da var bygget berørt av brannen. Som en etterfølge av brannene ble det innført murtvang i de sentrale delene av Moss. Det er mest sannsynlig grunnen til at Klostergata 26 ble bygget i mur.

Klostergata (Moss) var tidligere en håndverkergate og et arbeiderstrøk , og var en kontrast i forhold til Skarmyra. På Skarmyra var det i stor grad funksjonærer, lærere, politifolk og selvstendige næringsdrivende som kjøpte tomtene , men i Klostergata derimot bodde det for det meste arbeidere. Husene var i bedre kvalitet og så finere ut på Skarmyra, men Klostergata var også velstelt.

Beboere

Folketelling 1865

 Frederik August Zohn Sandberg født 1825. Jobbet som sakfører, deretter politimann og til slutt Byfogd.
 Marie Sophie Sandberg født 1835.
 Barn: Christen (født 1860), Holger Johannes (født 1862), Valborg Frederikke Sandberg (født 1864).
 Tjenestepiker: Annette Marie Andersen (født i 1843) og Andrea Engebrethsdatter (født 1847).

Dette har trolig vært en velstående og rik familie, med tanke på yrkene til Frederik August og at de hadde to tjenestepiker. Familien bodde ti år i Klostergata, da var han sakfører. Senere flyttet de mest sannsynlig til et finere strøk, på grunn av Frederik Augusts nye jobb som politimann og byfogd.

Folketelling 1875, 1885 og 1891

 Andreas Dahl (født 1829). Jobbet som infanterikaptein.
Hulda Dahl (født 1834).
 Barn: Carl (født 1857), Viggo (1861), Niels (1862), Mathias (1864), Anna (1868), Marthine (1872) og Kirsten Dahl (1874).
 Tjenestepike: Josephine Christiansen (født 1860).

Folketelling 1900

 Edvard Johansen (født 1851). Jobbet som ølkjører.
 Barn: Johan (født 1872), Anna (1880), J. (1882), Sigvald (1886) og Sigrid Johansen (1890).
 August Olsen (1858). Jobbet som fabrikkarbeider.
 Augusta Olsen (1859).
 Barn: Ole (1886) og Johannes Olsen (1892).
 Lisa Johansen (født 1844). Jobbet som oppasserske. 
 Barn: Johanne Johansen (født 1882).

Folketelling 1914
I 1914 var det en folketelling i Moss, og i Klostergaten 28 ble det telt 7 personer. Det var huseier Gottvald Julius Ottesen (1830), som bodde sammen med datteren Kirsten Marie Ottesen (1874). Han leide trolig ut forskjellige rom i huset sitt til andre, som Anne Kristine Kristiansdatter Væli (1829), Maren Kjøniksen Balke (1896), Peter Normann (1885), Lauritz Bang (1893) og Johannes Ludvig Karlsen (1895).

 Huseier Gottvald Julius Ottesen ble født 09.04.1830, og var 84 år og enke under folketellingen i 1914. I sine yngre dager jobbet han som kirkesanger og lærer ved privatskole. I 1874 ble han far til Kirsten Marie Ottesen. Han hadde, i tillegg til Kirsten Marie, fem sønner sammen med Alberthine Kristine Kristensen som døde en tid før folketellingen i 1914. Ottesen bodde i det lille gule huset, og leide trolig ut det blå til forskjellige som måtte trenge det.
Kirsten Marie Ottesen ble født 24.09.1874 i Rygge. Hun var inspektrise ved Moss telefonsentral. En inspektrise er en kvinnelig inspektør. Hun var trolig sjefen til sentralbordjentene som jobbet med å overføre samtaler, ved Moss telefonsentral.
Anne Kristine Kristiansdatter Væli, født og oppvokst på Væli gård i Råde 10.11.1829. Hun var trolig samboeren til huseier Gottvald.
Maren Kjøniksen Balke født 01.06.1896. Hun jobbet som tjenestepike og bodde trolig i det blå huset.. Som tjenestepike hadde hun i oppgave om å vaske klær, rydde huset og lage mat.
Petter Normann født 13.02.1885  og Lauritz Bang født 16.01.1893. Petter og Lauritz bodde trolig sammen med tjenespiken i det blå huset, og jobbet begge som veiingeniører.
Johannes Ludvig Karlsen født 01.05.1895, og jobbet som telegrafassistent.

Yrkene til disse menneskene gjenspeiler samfunnet i tiden rundt 1914, og hvor langt utviklingen i Moss hadde kommet. Telefonen kom til Moss i 1884, noe som gjorde at Moss kunne kommunisere med omverden. Yrket telegrafassistent finnes ikke lenger i dag på grunn av nyere teknologi, men var trolig et flott yrke den gangen. Tidligere hadde det ikke vært behov for veiingeniører, men med hyppigere trafikk trengtes blant annet sterkere veier.  Det har sammenheng med den Den industrielle revolusjon og motordrevet kjøretøy. Familien hadde også en tjenestepike, noe som var veldig vanlig på den tiden.

Etter 1919

På digitalarkivet.no (under tinglysningsmateriale) står det at i 1919 ble tomten solgt til Thorvald Smerthu.
, deretter overtok Kristine Smerthu (1938) etterhvert Sara Smerthu (1953).

Referanser 

Byggverk i Moss
Kulturminner i Moss
Klostergata (Moss)