Topplønn

Topplønn (Acer spicatum) er en lønneart fra østlige Nord-Amerika.

Den er en løvfellende busk eller lite tre som blir 6–10 m høy. Stammen deler seg som regel langt nede. Barken er rødlig eller brun. Bladene er 7–9 cm lange og nesten like brede. De har 3, eller mer sjelden 5, lapper med grovt sagtannet rand. Oversiden av bladet er grønn og glatt med dype nerver, og undersiden er lysere med gule hår. Høstfargen er først gul, så oransje eller rød. 

Blomsterstanden er en opprett, 8–14 cm lang topp med grønnhvite til gule blomster. Hannblomstene sitter lengst opp i toppen, og hunnblomstene lenger nede. Blomstringstida er etter løvsprett, i mai–juni. Pollineringen gjøres av insekter. Frukten er en dobbel samara som først er rosa, så gul og til slutt brun.

Topplønn er utbredt i østlige USA og østlige Canada. Nordgrensen for utbredelsen går fra Newfoundland til Saskatchewan, mens sørgrensen går gjennom Connecticut, Ohio, Michigan og nordlige Iowa. Den finnes videre sørover høyt i Appalachene til Nord-Carolina og østlige Tennessee.

Arten foretrekker fuktig, næringsrik jord og tåler mer sol enn stripelønn, som ofte vokser på de samme stedene. Topplønn vokser som undervegetasjon i skog med banksfuru, balsamedelgran, rødfuru, amerikaosp, Populus grandidentata, Prunus pensylvanica, papirbjørk, weymouthfuru, rødeik, rødlønn, kanadahemlokk, gulbjørk, sukkerlønn, amerikabøk, svartlind, rødgran, tuja og svartask. Andre busker i undervegetasjonen er Viburnum lantanoides, stripelønn, nebbhassel, amerikahassel, grønnor (subsp. crispa), alaskakornell og bringebær. Av urter finnes blant annet canadaskrubbær og kryparalia.

Elg, hvithalehjort, bomullshalekaniner, snøskohare og skogskaribu beiter på topplønn. Elg, hvithalehjort og amerikansk bever eter barken. Knoppene er viktig føde for kragejerpe.

Galleri

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Lønneslekten
Østlige Canadas trær