Reichsbürgerbewegung

Reichsbürgerbewegung (tysk for «riksborgerbevegelsen» eller «bevegelsen for borgere av riket») er en sammensatt, politisk bevegelse i Tyskland som består av enkeltindivider, organisasjoner og sektliknende smågrupper av  konspirasjonsteoretikere og høyreekstremister som ikke anerkjenner Forbundsrepublikken Tyskland. Meningene til ulike grupper av  «riksborgere» varierer, men kjerneideologien er antisemittisk, historierevisjonistisk og demokratifiendtlig. Bevegelsen benekter holocaust, nazistenes systematiske utryddelse av jøder under krigen. 

De første gruppene oppsto i 1980-årene, men vokste seg større i 2010-årene.

Bundesamt für Verfassungsschutz, den tyske sikkerhetstjenesten på nasjonalt og delstatlig nivå, regnet med at Reichsbürgerbewegung talte omkring 21 000 personer i 2021. Av disse ble fem prosent, omkring 1 150 personer, regnet som høyreekstreme, og ti prosent, omkring 2 100 personer, regnet som orientert mot vold.

I en politiaksjon mot et medlem av Reichsbürger-bevegelsen i 2016, mistet en politibetjent livet. I desember 2022 aksjonerte 3000 tyske politifolk mot nettverket i 11 delstater og arresterte 25 medlemmer av bevegelsen, mistenkt for å forberede statskupp i Tyskland, deriblant Birgit Malsack-Winkemann, dommer og tidligere politiker for Alternative für Deutschland i Forbundsdagen,  Maximilian Eder, tidligere NATO-general, og Heinrich XIII. prins Reuß, eiendomsmegler.

Hovedpunkter i ideologien

Forbundsrepublikken hevdes ikke å eksistere 
Medlemmer av bevegelsen mener at Forbundsrepublikken Tysklands ikke eksisterer. Det er uklart om de mange enkeltpersoner og grupper vil tilbake til keiserriket, Weimarrepublikken eller den nasjonalsosialistiske periode, det såkalte tredje rike, eller om de vil videre til en ny stat.

Deutsches Reich hevdes fortsatt å bestå 
Gruppene i riksborgerbevegelsen hevder at den tyske grunnloven fra 1949, Grundgesetz er en fortsettelse av krigen mot Deutsches Reich, den offisielle betegnelse på Tyskland fra 1871 til 1945. Videre er Tysklands regjering en statutt som seierherrene etter andre verdenskrig har påtvunget det tyske folk.

Ideologiens utstrekning 
Ideologien anses som et alltysk fenomen. Grupperinger og enkeltpersoner truer personer eller institusjoner i hele landet, og dessuten i Østerrike.

Kjernen er høyreekstrem 
Ideologien er i sin kjerne høyreekstrem, og knytter seg til bestemte enkeltpersoner og grupperinger. Ett eksempel er Peter Pitzek, som i 2020 kalte seg «konge av Tyskland». Han klarte å overtale flere titalls personer til å slå seg ned på en eiendom i Wittenberg. I tillegg fikk han dem til å donere store pengesummer til ham, til sammen flere millioner euro. Pitzek sonet ett år i fengsel for svindel, mens pengene ikke ble funnet.

Tilknyttede fenomener 
Ideologien har tilknytningspunkter til høyreorienterte esoteriske tankebaner. En ide om det fortsatte livet til Deutsches Reich passer med dette. Den følges av konspirasjonsteorier og völkisk kritikk av kapitalisme. Likeledes vil ethvert uttrykk for utenforskap i forholdet til forbundsrepublikken, være av interesse for ideologiens protagonister. Tilhengerne av ytre høyre-fenomener som «riksborgerne» og «QAnon» kan også ha verdimessige forbindelser til nyåndelighet, new age og miljøer som fokuserer på individualitet og alternative syn og har en konspirasjonsteoretisk mistillit til offentlige forklaringer.

Mål og midler 
Riksborgerbevegelsens mål er ifølge Verfassungsschutz i Brandenburg å delegitimere Forbundsrepublikken Tyskland og å spre forvirring. Som en konsekvens av sitt syn nekter tilhørerne av bevegelsen å betale skatt, og vil ikke underordne seg tysk lovgivning. De utsteder egne pass og førerkort i sin fantasistat, og kaller seg selv ministre i ulike regjeringer. De første gruppene oppsto i 1980-årene, og vokste seg større i 2010-årene. Bevegelsen ble ytterligere radikalisert under koronapandemien.

De hevdes å ha en rikskansler i eksil og en eksilregjering. De drømte om en dag å gjenvinne makten og likvidere «jøden Merkel».

Betegnelse og sammensetning 
«Riksborgere» (tysk: Reichsbürger) er begreper som er brukt om tilhengerne. De har tidvis dannet «riksregjeringer» (tysk: Reichsregierungen). «Riksborgerne» utgjør ingen homogen gruppe og har tidvis ligget i konflikt med hverandre. Noen anser seg som overbeviste nynazister. Andre vil gjeninnføre Deutsches Reich etablert etter Tysklands samling i 1871, med en uklar avgrensning mot det eksisterende demokratiske samfunn. Noen har blant annet utstedt falske passe og førerkort for borgere av "Deutsches Reich". Atter andre tror at Adolf Hitler med nære medarbeidere, egentlig rømte, og fløy med Reichsflugsscheiben (flyvende rikstallerkner, UFOer) til Antarktis, og fortsatt lever der. En prominent tilhenger av bevegelsen har vært den tidligere RAF-terrorist Horst Mahler og hans tidligere livsledsager advokat Sylvia Stolz. De har vært noe kontakt mellom bevegelsen og partiet Alternative für Deutschland (AfD). AfD deler ikke bevegelsens syn på de demokratiske institusjonene.

Bevegelsen ligner Sovereign citizen movement som hovedsakelig finnes i USA og oppstod i 1970-årene. I Europa er store, anti-stat bevegelser relativt nytt. I Europa har høyreekstreme grupper stort sett vært preget rasisme, nasjonalisme og hvit makt.

Omfang 
Bundesamt für Verfassungsschutz regnet for 2021 med at Reichsbürgerbewegung talte omkring 21 000 medlemmer. Av disse ble 5 %, omkring 1 150 regnet som høyreekstreme, og 10 %, det vil si omkring 2 100 regnet som orientert mot vold. Verfassungsschutz beregnet for den samme periode at den totale høyreekstreme bevegelse utgjorde omkring 33 900 mennesker. Av disse regnet etaten med at omkring 13 500 var i stand til å begå voldelige handlinger. Etaten vurderte den høyreekstreme bevegelse som den største trussel mot landets frihetlig-demokratiske grunnordning.

Politiaksjoner

2016 og 2017 
I oktober 2016 åpnet Adrian Ursache, medlem av bevegelsen og kjent som tidligere «Mister Germany»,ild mot politiet under en ransakelse i nærheten av Nürnberg. Ursache hadde erklært sin eiendom som en suveren stat, og skjøt mot politimenn som tok seg inn. En politibetjent døde og en annen ble alvorlig skadet. I 2017 ble det gjennomført omfattende husundersøkelser hos en av gruppene. Ifølge Tysklands riksadvokat var det på det tidspunkt planlagt omfattende angrep mot politifolk, asylsøkere og personer som tilhørte det jødiske samfunn.

2022 

I april 2022 gikk politiet til aksjon mot en celle på fem personer som hadde planlagt å kidnappe helseministeren og avsette landets regjering.

Den 7. desember 2022 aksjonerte 3000 politibetjenter mot flere grupper i landet; gruppene var mistenkt for å delta i eller støtte en terroristisk sammensvergelse. Politiet arresterte 25 personer, hvorav 22 tyske statsborgere var antatte medlemmer av gruppen. Tre av de arresterte, hvorav en russisk statsborger og to tyske, var mistenkt for å støtte denne gruppen. Mistanke om støtte til sammensvergelsen rettet seg mot ytterligere 27 personer. Arrestasjonene ble foretatt i  delstatene Baden-Württemberg, Bayern, Berlin, Hessen, Niedersachsen, Sachsen, Thüringen og dessuten i Østerrike (Kitzbühel) og Italia (Perugia). 

Gruppen ble ifølge riksadvokaten styrt av et «råd». Rådets antatte leder var Heinrich XIII. prins Reuß (født 1951). Han skal være etterkommer av huset Reuss i Thüringen. Rådet har holdt hemmelige møter, senest siden 2021. Det var organisert som en regjering, med fagområder som justis, utenriks og helse. Formålet var å kunne regjere etter en fremtidig maktovertakelse i landet. Ansvarlig for justisområdet var dommer i Berlin Birgit Malsack-Winkemann, tidligere medlem av Forbundsdagen for AfD.

Tilsluttet rådet var en militær gren. Den antatte militære leder var Rüdiger von Pescatore, en pensjonert offiser og tidligere kommandant for spesialstyrken fallskjermbataljon 251. Ifølge riksadvokaten hadde den militære gren som oppgave å skaffe våpen, kommunikasjonsutstyr, drive skyteøvelser og rekruttering av ytterligere medlemmer til gruppen. Rekrutteringsarbeidet var først og fremst rettet mot det tyske forsvaret  og politiet. Også den tidligere fallskjermjegeren Peter Wörner var blant de arresterte, og ifølge VG en del av bevegelsens militære gren. Wörner og hadde i mange år drevet trening i Norge.

Det ble utført ransakelser på 130 steder, blant annet i Berlin (Wannsee), Thüringen (Bad Lobenstein), Baden-Württemberg og Sachsen (Erzgebirge). Planene omfattet angrep på Riksdagsbygningen og på energiforsyningen for å spre inntrykket av en borgerkrig.

Professor Tore Bjørgo uttalte at det uvanlige var omfanget og at fremstående personer og personer med militær spesialtrening var involvert. Bjørgo uttalte at kupplanene neppe ville ført frem, men at det trolig ville ført til voldelige konfrontasjoner.

2023 
Den 22. mars 2023 gjennomførte politiet husransakelser hos 19 personer. I en husransakelse i Reutlingen, Baden-Württemberg skjøt en person mot politiet og skadet en betjent i armen.

Referanser 

Høyreekstremisme
Tysk politikk