Vitenskapsåret 1759

Vitenskapsåret 1759 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1759.


Navigasjon

 John Harrison produserer det første kronometeret som kan anvendes til sjøs for å beregne nøyaktig breddegrad. Konstruksjonen benytter for første gang bimetall og hadde den første praktiske anvendelsen av kulelager.

Astronomi
 12. mars - Halleys komet når sitt perihelium. For første gang var datoen forutsagt ved beregning, med én måneds nøyaktighet, av de tre matematikerne Alexis Clairaut, Jérôme Lalande og Nicole-Reine Lepaute.

Geologi
 Giovanni Arduino foreslår å dele inn jordens geologiske historie i fire perioder: primitiv, sekundær, tertiær og vulkansk eller kvartær.

Fysikk
 Posthum utgivelse av Émilie du Châtelets franske oversettelse med kommentarer av Newtons «Principia», «Principes mathématiques de la philosophie naturelle».

Kjemi
 Mikhail Lomonosov avkjøler kvikksølv till dets frysepunkt.

Teknologi
 16. oktober – Første gang lys i John Smeatons nykonstruerte fyrtårn, Eddystone Lighthouse, utenfor Plymouth. Smeaton hadde gjenoppdaget hurtigtørkende sement egnet til formålet.

Prisvinnere
Copleymedaljen: John Smeaton for konstruksjon av vannmøller og vindmøller.

Institusjoner
 15. januar - Offisiell åpning av British Museum. London.
 -  Kew Gardens blir anlagt i England av Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha, mor till George III.

Fødsler 

|-
|Januar || 29. || Louis Augustin Guillaume Bosc || fransk || botaniker, zoolog og entomolog ||align=center|69 ||align=center|1828 || 
|}

Dødsfall

|-
|Juli ||27. || Pierre Louis Moreau de Maupertuis || fransk || astronom og geodet ||align=center|61 ||align=center|1698 || 
|}

Referanser