Vitenskapsåret 1631

Vitenskapsåret 1631 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1631.

Astronomi 
 7. november − Merkurpassasje, forutsagt av Johannes Kepler i 1629. Observatørene var:
 i Paris, Pierre Gassendi ;
 i Rouffach, Johannes Remus Quietanus (Johann Ruderauf) ;
 i Innsbruck, Johann Baptist Cysat.
 7. desember − Venuspassasje, også forutsagt av Kepler.

Fysikk 
 Et kollektiv av jesuitter i Coimbra får publisert en samling av kommentarer til Aristoteles' «Om himmelen», «Meteorologien» og «Liten traktat om naturhistorien».
 Libert Froidmont får publisert bullen «Ant-Aristarchus» , med forsvar av «Kongregasjonen for troslæren»s dekret av 16. mars 1616 (« CI .I C. XVI. »), som forbyr lesning av Kopernikus' «De revolutionibus» fordi den omtaler heliosentrismen som sikker.

Matematikk 
 William Oughtred får publisert verket «Arithmeticae in numeris et speciebus institutio : quae tum logisticae, tum analyticae, atque adeo totius mathematicus quasi clavis est», med introduksjon av gangetegnet × og proporsjonstegnet ::. London.
 Thomas Harriots etterlatte skrifter blir publisert posthumt med tittelen «Artis analyticæ praxis».
 Christoph Scheiner får publisert beretningen «Pantographice seu ars delineandi», om hans oppfinnelse pantografen. Roma.

Botanikk 
  António de Sousa de Macedo får publisert en beskrivelse av Portugals flora. Lisboa.

Medisin 
 Robert Fludd får publisert verket «Integrum morborum mysterium, sive, Medicinae catholicae tomi primi, tractatus secundus, in sectiones distributus duas …».

Fødsler 
 Ukjent dato – William Ball (død 1690), engelsk astronom.

Dødsfall 
 20. oktober – Michael Maestlin (født 1550), tysk astronom og matematiker.

Referanser