Prudencia Ayala

Prudencia Ayala (28. april 1885 - 11. juli 1936) var en forfatter og journalist fra El Salvador. Hun var også samfunnsdebattant, politiker og pioner i kampen for kvinners rettigheter i hjemlandet. Hun var den første kvinnen som ønsket å stille til valg som president i El Salvador.

Tidlig liv 
Hun kom fra arbeiderklassen og fra en urfolk-familie; hennes foreldre var Aurelia Ayala og Vicente Chief. Da hun var ti år gammel flyttet familien til byen Santa Ana, hvor hun gikk på María Luisa de Cristofines skole.   Til tross for at hun aldri fullførte skolegangen på grunn av familiens økonomi tilegnet hun seg kunnskaper gjennom selvstudier.

Hun lærte å sy og arbeidet som syerske. Hun drev samtidig med andre ting, bl.a. mente hun å ha en evne til å forutsi fremtiden gjennom meldinger hun mottok fra "misteriøse stemmer". Dette gjorde at hun fikk status blant sine nære slektninger, noe som gjorde at hun ble berømt og anerkjent til tross for at hennes profetier var ganske enkle. Hennes profetier ble publisert i byens aviser, hvor hun er referert til som "la sibila santaneca". I 1914 forutså hun keiser Wilhelms fall og USAs innblanding i førsteverdenskrig. Fra da av skulle hun bli kjent på grunn av sin feministiske holdninger og sin esoterisk karakter.

Social aktivisme 
Fra 1913 begynte hun å publisere sine meninger i Diary of the West; etter å ha flyttet til den vestlige regionen i El Salvador. Hun var aktiv i bevegelser mot imperialisme, for feminisme og for Sentral-amerikansk gjenforening. Hun protesterte mot USAs invasjon i Nicaragua. Hun publiserte også dikt i mange aviser i El Salvador.

I 1919 ble hun satt i fengsel for kritikk av borgmesteren i Atiquizaya. Også i Guatemala ble hun satt i fengsel for anklager for å ha samarbeidet om planlegging av statskupp. I 1921 publiserte hun sin bok Escrible. På en reise til Guatemala, der hun fortalte om sin reise til Guatemala i de siste månedene under diktatur til Manuel Estrada Cabrera. I tillegg publiserte hun bøkene Immortal, Amores de Loca (1925) og Fumada Mota (1928). I slutten av 1920-tallet finansierte og drev hun avisen Rendencion Femenina, der hun uttrykte sin mening om kvinners rettigheter.

Deltakelse i politikk 
I 1930 hadde hun tenkt å stille som kandidat til presidentvalget  i Republikken, selv om salvadorisk lovgivning ikke ga kvinner stemmerett. Hennes valgløfter inkluderte støtte til fagforeninger, ærlighet og åpenhet i offentlig administrasjon, begrensning av distribusjon og forbruk av alkohol, respekt for religionsfrihet og anerkjennelse av "illegitime barn". Hun startet en offentlig debatt og argumenterte for sitt program. En som forsvarerte hennes kandidatur var filosof, lærer, forfatter og kongressmedlem Alberto Masferrer, som i avisen Patria uttalte:Prudencia Ayala forsvarer en rettferdig og edel sak, nemlig kvinners rett til å stemme og å inneha høye stillinger i samfunnet. Hennes regjeringsprogram er overlegent i rettferdighet og er mer gjennomførbart enn andre kandidater som tas alvorlig.Til slutt ble hennes søknad avvist av Høyesterett, men debatten som fulgte etter hensikten med hennes nominering, sparket en feministisk bevegelse som tillot kvinners stemmerett å bli vurdert på nytt i 1939, og at i Grunnlov i 1950, under godkjenning av president Oscar Osorio, ga den juridisk anerkjennelse av kvinners rettigheter i El Salvador.   [full citation needed]

Død og arv 

Prudencia Ayala døde 11. juli 1936, borte fra den politiske arenaen, men nær masseene og sosiale bevegelser. 

Det er ingen bevis for at hun deltok i arbeideropprøret i 1932, men det antas at hun samarbeidet med opprørene. 

I mars 2009 ble det for å feire kvinnedagen, og som en hyllest til Prudencia Ayala, satt opp skuespillet Prudencia en tiempos de brujería.  [full citation needed]

I mars 2017 ble Avenue 10 South i San Jacinto-kvarteret i San Salvador gitt navnet Avenida Prudencia Ayala. I San Salvador  er bare to gater oppkalt etter kvinner. En plakket minner om navnet:

 Prudencia Ayala, salvadoraner med urfolkets blod, forløper i kampen for kvinners rettigheter.

Referanser 

Personer fra departementet Sonsonate
pipiler
Forfattere fra El Salvador
Kvinnesaksforkjempere fra El Salvador