Vitenskapsåret 1583

Vitenskapsåret 1583 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1583.

Matematikk 
 Thomas Fincke får publisert «Geometria rotundi», der han innfører begrepene tangent og secant for trigonometrikse funksjoner, inspirert av Johannes Müller Regiomontanus. København.
 Johann Thomas Freigius får publisert «Quaestiones geometricae et stereometricae Euclidis» i Basel etter at han døde av pest 16. januar.

Fysikk 
 Galileo Galilei oppdager, ved hjelp av egen puls, svingemønsteret for en avlysekronene i Pisa-katedralen, og utleder lovene for pendelbevegelse.

Kronologi 
 Joseph Scaliger får publisert verket «De emendatione temporum», der han inviterer samtiden til å se ut over det gamle Hellas og Roma, og inkludere historien til perserne, babylonerne, egypterne og jødefolket. I forordet kritiserer han en oversettelse av Marcus Manilius' «Astronomicon».

Botanikk 
 Carolus Clusius får publisert «Rariorum stirpium per Pannonias observatorum Historiae», den tidligste boken om alpin flora.
 Rembert Dodoens får publisert verket «Stirpium historiae pemptades sex», med en oppsummering av hans oppdagelser. Leiden.
 Andrea Cesalpino får publisert verket «De plantis libri XVI». Firenze.

Fysiologi og medisin 
 Georg Bartisch får publisert «Ophthalmodouleia, Das ist Augendienst», det først moderne verket om oftalmologi. Dresden.

Institusjoner 
 Accademia della Crusca blir stiftet i Firenze, et lærd selskap for studier av italiensk språk.

Fødsler
 23. februar – Jean-Baptiste Morin (død 1656), fransk matematiker, astronom og astrolog.

Dødsfall
 8. juni − Fernão Mendes Pinto (født 1529), portugisisk oppdagelsesreisende.
 31. desember – Thomas Erastus (født 1524), sveitsisk fysiker.

Referanser