Eskimospove

Eskimospove (Numenius borealis) er en monotypisk art i snipefamilien. Arten er nært beslektet med dvergspove og sorteres i samme slekt – Numenius, som i alt består av åtte arter. Eskimospova kan alt være utdødd, men listes fortsatt opp på IUCNs rødliste som kritisk truet. Den har med sikkerhet ikke vært observert siden 1963, og i vinterkvarterene har ikke fugelen blitt registrert siden 1939. De siste ubekreftede observasjonene er fra 1980-tallet.

Biologi 
Eskimospova blir cirka  lang og veier typisk ; vingespennet utgjør cirka . Hunnen blir i snitt noe større enn hannen. Fugelen har spraglet lys kanelfarget fjærdrakt; med mørk overside og lys underside. Issen og nakken er mørk, mens hodet eller er lyst med ei mørk øyestripe. Nebbet er relativt kort, til spove å være, og nedoverbøyd.

De tradisjonelle hekkeplassene finnes i arktisk Nord-Canada, muligvis også i Nord-Alaska. Arten har tradisjonelt overvintret i Uruguay og Argentina, kanskje også langt sør i Brasil og Chile.

Inndeling 
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Piersma & Bonan (2019).

 Charadriiformes, vade-, måse- og alkefugler
 Chionidi, slirenebbfugler
 Charadrii, lofugler
 Scolopaci (Limicoli), snipefugler
 Pedionomidae, slettevandrerfamilien
 Thinocoridae, rypesnipefamilien
 Rostratulidae, riksesnipefamilien
 Jacanidae, bladhønsfamilien
 Scolopacidae, snipefamilien
 Numeniinae,  slekter, 9 arter (én art mulig utdødd)
 Bartramia, monotypisk
 Numenius, 8 arter, 17 taxa
 N. tahitiensis, alaskaspove, monotypisk
 N. phaeopus, småspove, 7 taxa
 N. minutus, dvergspove, monotypisk
 N. borealis, eskimospove, monotypisk (mulig utdødd, sist observert med sikkerhet i 1963)
 N. tenuirostris, smalnebbspove, monotypisk
 N. americanus, langnebbspove, 2 taxa
 N. arquata, storspove, 3 taxa
 N. madagascariensis, østspove, monotypisk
 Limosinae, 
 Calidrinae, 
 Scolopacinae, 
 Tringinae, 
 Turnici, springvaktelfugler
 Lari, måkefugler

Referanser

Eksterne lenker 
 

Snipefugler