Hamas' angrep på Israel oktober 2023

Angrepet på Israel oktober 2023 ble utløst av den palestinske gruppen Hamas som på morgenen 7. oktober 2023 startet en serie angrep mot mål i Israel. Den militante gruppen Islamsk Jihad skal også ha deltatt i krigshandlingene. 

Angrepet har av Hamas blitt kalt for Operasjon al-Aqsa-storm og ble innledet dagen etter 50-årsdagen for Jom Kippur-krigen.

Bakgrunn 

Hamas ble opprettet i 1987 som en palestinsk militant motstandsgruppe med et uttalt mål om å utslette eller oppløse staten Israel. Gruppen har kategorisk avvist fredsforhandlinger med Israel som de betrakter som en illegitim stat, og var også motstandere av Oslo-avtalen. I 2017 ble den offisielle ordlyden i charteret moderert til å akseptere en tostatsløsning, men ambisjonen om å frigjøre hele Palestina ble stående. Etter at Israel trakk seg ut av Gazastripen i 2005 tok Hamas makten der. De palestinske områdene er målt etter FNs levekårsindeks i samme sjikt som de nærliggende statene Libanon, Jordan og Egypt, men har vært sterkt avhengig av ekstern bistand. Israel og Egypt innførte en blokade da Hamas tok makten, men denne ble etter hvert lettet og siden 2011 har det kun vært varer som kan benyttes til våpenproduksjon det har vært restriksjoner på innførsel av. Det er svært høy arbeidsledighet på Gazastripen, og det er økonomisk lukrativt for innbyggerne å kunne ta seg arbeid i Israel. Grunnet sikkerhetstiltak fra Israel har det vært betydelige restriksjoner på grensepasseringer for å kunne arbeide i Israel.

Den politiske og økonomiske støtten til Gaza og Hamas har vært omstridt, da verken Israel eller de arabiske nabostatene har hatt ønske om at Hamas skal ruste opp militært. På ulike måter og med støtte fra Iran har likevel Hamas klart å bygge opp et betydelig arsenal av raketter og andre våpen, og har prioritert bygging av angrepstunneler og utskytningsramper fremfor tilfluktsrom for sivilbefolkningen. Forut for angrepet i 2023 hadde Qatar holdt igjen bistand til Gaza. Samtidig pågikk en normaliseringsprosess mellom Israel og Saudi-Arabia hjulpet av USA.

Etter at en ny høyreorientert regjering ble valgt i Israel har voldshandlinger mellom bosettere og palestinere på Vestbredden eskalert, og Israel har blitt anklaget for å ikke slå hardt nok ned på vold fra jødiske bosettere. I tillegg har israelske begrensninger for tilkomst til Al-Aqsa-moskeen i Jerusalem skapt frustrasjon blant palestinerne.

I uttalelsene fra Hamas ved utbruddet av krigshandlingene ble disse referert til som et angrep på okkupasjonsmakten, en indikasjon på at Hamas fortsatt ikke anerkjenner Israels legitimitet i området som ble fastsatt ved statsdannelsen i 1948. Et av målene Hamas har uttalt har vært å få frigitt palestinere som holdes fengslet av Israel.

Motiver og vurderinger
Midtøsten-ekspert Dag Henrik Tuastad ved Universitetet i Oslo mente at Hamas ønsket en opptrapping av volden for å lokke Israel til en bakkeinvasjon av Gaza hvor Israel i tillegg til risikoen for tap av militært personell og utstyr ville pådra seg et omdømmeproblem ved de uunngåelige tapene av sivile palestinske liv. I tillegg trodde han Hamas hadde et ønske om å spre volden til Vestbredden for å stjele innflytelse fra de palestinske selvstyremyndighetene der.

Kjetil Selvik ved NUPI mener at angrepet er et forsøk fra Hamas for å gjøre seg mer gjeldende. Hamas har fremstått som handlingslammet i en situasjon der det meste dreide seg om diplomatiske prosesser mellom Israel, USA og noen viktige arabiske stater; Hamas har i følge Selvik fremstått som en tilskuer. Sverre Diesen, tidligere forsvarssjef, mener Hamas har gjort en katastrofal veilvurdering ved at angrepet på Israel styrker de ytterliggående i israelsk politikk. Ifølge Diesen og Selvik har både Russland og Iran interesse av opptrapping av konflikten fordi det kan undergrave tilnærming mellom Israel og Saudi-Arabia. Med israelsk motangrep mot Gaza vil det være vanskelig for arabiske ledere å fremstå som vennligsinnet overfor Israel. Russlands regjering kan ha interesse av at det blir mindre internasjonal oppmerksomhet om krigen i Ukraina.

Overraskelsesmomentet 

Som under Jom Kippur-krigen kom angrepet svært overraskende på Israel. Til tross for at Israel regnes for å ha blant de aller beste systemer for etterretning fremsto både det israelske forsvaret totalt uforberedt. Heller ikke amerikansk etterretning hadde fanget opp signaler om et forestående angrep. 9. oktober ble det fra egyptisk etterretning hevdet at Israel gjentatte ganger hadde ignorert meldinger om at Hamas hadde «noe stort» på gang.

Den amerikanske avisa Wall Street Journal hevdet dagen etter angrepet at Iran var involvert i planleggingen av angrepet, og at det endelige klarsignalet til operasjonen skal ha blitt gitt på et møte i Beirut den 2. oktober 2023.

Krigshandlinger 

Ifølge Hamas skal rundt  raketter ha blitt skutt mot mål i Israel i løpet av morgentimene 7. oktober. Flere dødsfall ble rapportert utover formiddagen, og flere hundre skadede. Militante palestinere skal også ha infiltrert Israel og angrepet sivile i kibbutzer og tettsteder. Ubekreftede meldinger har kommet om at militante skal ha tatt kontroll over politistasjonen i byen Sderot. Militante skal blant annet ha brukt paraglidere for å ta seg over grensen til Israel.

Israelske myndigheter uttalte i morgentimene at «Hamas har begått en stor tabbe», og at landet befant seg i en krigssituasjon.

Ifølge Hamas skal et større antall israelere ha blitt tatt som gisler og ført til Gaza, dette skal ha vært både sivile og militære. 8. oktober anslo israelske myndigheter at mer enn hundre mennesker kunne være tatt som gisler og ført til Gazastripen. Blant gislene skal det angivelig være gjestearbeidere fra Thailand og Filippinene. Også småbarn og pensjonister skal være blant de kidnappede.

Utover dagen begynte det å komme bilder fra tettsteder sør i Israel der militante Hamas-soldater hadde skutt og drept sivile langs gatene. Blant åstedene var festivalområdet Re’im i nærheten av grensen mot Gaza. Ifølge israelske styresmakter skal det ha blitt funnet 260 drepte på dette stedet hvor det ble arrangert en rave-festival, i hovedsak med ungdom som deltakere.

På kvelden 7. oktober ble det meldt om to pågående gisselsituasjoner i Israel, en av disse var rundt femti personer som ble holdt fanget på kibbutzen Be'eri. Utpå natten kom nyheten om at disse gislene var blitt befridd av israelske soldater.

Gjengjeldelsesangrep 
Fra Israels regjering ble det tidlig varslet at det ville komme kraftige motangrep. På kvelden 7. oktober ble det meldt at det israelske forsvaret hadde bombet og lagt i grus et høyhus i Gaza som ifølge Israel skal ha blitt brukt av Hamas.

Israel mobiliserte flere hundre tusen soldater og reservister, og både israelske medier og internasjonale eksperter har antatt at det planlegges en omfattende bakkeoperasjon på Gazastripen.

Andre fronter 

I sin erklæring ved utbruddet av krigshandlingene oppfordret Hamas palestinere i andre regioner til å slutte seg til kampen mot Israel. Søndag 8. oktober ble det skutt med artilleri fra Libanon og inn mot Golanhøydene, noe Hizbollah tok på seg ansvaret for. Israel skal ha besvart ilden.

Ofre 

På ettermiddagen 7. oktober ble det meldt at antall døde på israelsk side var passert 100 og antall skadde 900 personer. På kvelden ble dette justert til minst 200 omkomne og 1100 sårede. Dagen etter ble det meldt at antall drepte på israelsk side var kommet opp i 700 og 2000 sårede, hvorav 200 kritisk.

Ifølge myndighetene på Gazastripen ble 198 palestinere drept i israelske luftangrep mot mål på Gazastripen samme dag som krigshandlingene ble iverksatt. Neste dag ble dette oppjustert til 413 drepte. Hamas har ikke gitt noen anslag på hvilke tap palestinske militante har lidd i kamper inne i Israel, men fra Israel har oppgitt å ha funnet mer enn 1500 drepte. Et antall Hamas-krigere ble skutt i senk i forsøk på å entre Israel sjøveien.

Reaksjoner 

Angrepene mot sivile utløste sterke reaksjoner og fordømmelser fra mange land. EUs diplomatiske leder Josep Borrell har anmodet Hamas om umiddelbar frigivelse av israelske gisler.

Norges utenriksminister Anniken Huitfeldt formidlet samme formiddag Norges fordømmelse av angrepet på israelske sivile. Søndag 8. oktober karakteriserte statsminister Jonas Gahr Støre hendelsene for et terrorangrep. Støre ble kritisert av Vebjørn Selbekk for å ikke følge EU, USA og mange andre land i å definere Hamas som en terrororganisasjon. Den mangeårige Midtøsten-korrespondenten Odd Karsten Tveit mente derimot at Støre ved å bruke ordet terror la et ullteppe over hendelsene.

Den norske Palestinakomiteen har karakterisert angrepet som en aksjon fremprovosert av demonstrasjoner fra befolkningen på Gazastripen, og at desperasjonen hos palestinerne er Israels ansvar. Peder Martin Lysestøl som var med på å stifte organisasjonen og ledet den i perioden 1971 til 1973 skrev at «vi er imponert over dyktigheten og motet til Hamas-soldater og andre som nå lykkes med å gi den sionistiske okkupanten et nederlag». Et av organisasjonens landsstyremedlemmer uttalte at hun «støtter palestinernes frigjøringskamp, uansett hvilken form den tar». Dagen etter angrepet arrangerte de en demonstrasjon på Jernbanetorget i Oslo der det ble ropt slagord som «boikott Israel» og «fritt Palestina». Den iranskfødte stortingspolitikeren Mahmoud Farahmand uttalte at det var usmakelig av Palestinakomiteen å omtale angrepet på sivile israelere som en frihetskamp, og mente at disse karakteristikkene spilte på lag med Irans ambisjoner om å utslette staten Israel. Palestinakomiteens leder har i etterkant beklaget ordbruken, men nektet å bruke begrepet terror.

President for de palestinske selvstyremyndighetene på Vestbredden Mahmoud Abbas har uttrykt støtte til palestinernes rett til å forsvare seg selv. Regimet i Iran har uttalt at de stiller seg bak Hamas angrep som de mener er rettet mot områder som Israel okkuperer. Den libanesiske gruppen Hizbollah lovpriste angrepet og kalte det et signal til arabiske stater som forsøker å normalisere forholdet til Israel. 

I forbindelse med krigshandlingene uttalte leder for Den arabiske liga at «Israels stadige lansering av voldelig og ekstremistisk politikk er en tidsinnstilt bombe som frarøver regionen for enhver reell mulighet til stabilitet i overskuelig fremtid». Fra Qatar og Saudi-Arabia har det kommet uttalelser om at Israel har hatt seg selv å takke for angrepene.

I Hellas har palestinske migranter feiret angrepene mot Israel sammen med andre muslimske migranter. I New York demonstrerte pro-palestinske aktivister med slagord om å oppløse staten Israel samt tallet 700 som refererte til det bekreftede antall drepte på israelsk side. I Tyskland demonstrerte også palestinere til støtte for Hamas, og organisasjonen Samidoun delte ut søtsaker på gaten for å feire «motstandskjempernes seier». Retorikken ble kraftig fordømt av Petra Pau, visepresident i den tyske Forbundsdagen, som uttalte at «Alle som feirer disse forbrytelsene på gatene i Berlin eller på nettet, gjør seg selv til medskyldige».

FN 

Samme dag som angrepet startet ba Malta FNs sikkerhetsråd om hastemøte for å diskutere situasjonen. 16. oktober fremmet Russland et forslag i FNs sikkerhetsråd, men det inneholdt ingen fordømmelse av Hamas og ble nedstemt. Et alternativt forslag fra Brasil ble hindret ved at USA nedla veto. Palestinernes FN-ambassadør uttalte at det var motbydelig at FN ikke klarte å ta ansvar for å stanse krigshandlingene.

Den 27. oktober ble det vedtatt en resolusjon etter forslag fra Jordan. Her ble det bedt om «En umiddelbar, varig og vedvarende humanitær våpenhvile som fører til opphør av fiendtlighetene». En del kritiserte teksten for at den manglet en tydelig fordømmelse av Hamas, noe som var årsaken til at de flere europeiske land, samt Canada og USA valgte å enten stemme mot eller ikke stemme. Norge, Frankrike og Spania var blant de vestlige landene som stemte for resolusjonen. Et mindretall på 14 land stemte imot, hvorav fire europeiske. Canada lanserte et tillegg til resolusjonsteksten der angrepene fra Hamas ble omtalt som terrorhandlinger, men dette fikk ikke flertall. Selv om resolusjonen ikke er bindende reagerte Israel sterkt, og hevdet FN hadde mistet sin legitimitet og relevans ved å fatte en slik resolusjon.

FNs generalsekretær António Guterres har fordømt angrepet på sivile israelere, men har også hevdet at Israels mottrekk bryter med folkeretten ved at tilgang til humanitær hjelp nektes innbyggerne på Gazastripen. Israel reagerte på at Guterres uttalte at terrorhandlingene ikke skjedde i et vakuum, og mente at dette var et forsøk på å rettferdiggjøre handlingene.

I en tale til sikkerhetsrådet 30. oktober kritiserte Israels FN-ambassadør dem for å ikke ha klart å bli enige om en fordømmelse av angrepene fra Hamas på sivile israelere.

Økonomiske konsekvenser 

Angrepet medførte at den israelske valutaen Shekel sank til sitt laveste nivå på flere år.

Oslo Børs styrket seg kraftig etter angrepet grunnet stigende oljepris.

EU-kommissær Oliver Varhelyi kunngjorde 9. oktober at EU kom til å fryse alle overføringer til de palestinske selvstyremyndighetene inntil videre som en følge av krigshandlingene. Det ble også varslet en gjennomgang av alle bistandsprosjekter. Senere på dagen ble kunngjøringen endret til at det ikke var beordret noen stans i overføringene, men at disse ville bli gjennomgått.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Kriger med deltagelse av Israel