Skjoldgnagbiller

Skjoldgnagbiller (Peltinae) er en underfamilie av biller som lever i død ved, på råtnende plantedeler, i lagrede matvarer eller på sopp. Larvene er rovdyr. Disse billene varierer sterkt i kroppsform, fra lange og tynne til brede og flate, og det er ikke lett å se at de ulike slektene er beslektet med hverandre. Flere av de norske artene er knyttet til urskog og derfor sterkt truet i dag.

Utseende 
Ganske små til middelsstore (1,3-23 mm) biller, snaue og som oftest noe blanke, mørke på farge, av og til metallglinsende. Kroppsformen er flat, ganske bred til noe avlang. Hodet er temmelig stort og bredt, med små fasettøyne som sitter langt fram på hodet og kraftige, fremoverrettede kjever. Antennene er 10- eller 11-leddete med en svak, tre-leddet kølle. Brystskjoldet (pronotum) varierer sterkt i form, men framhjørnene er nesten alltid i alle fall litt fremskytende. Hos de brede og flate artene når gjerne framhjørnene like langt fram som hodet. Sidekantene er mer eller mindre bredt avsatt. Dekkvingene er sterkt punktert, og har ofte opphøyde lengdelister. Hos noen arter dekker de ikke hele bakkroppen, men er tvert avkuttet. Beina er slanke og forholdsvis korte, med fem-leddete føtter. Larvene er sylindriske, tynnhudete, marklignende, lyse på farge. Framkropp (thorax) leddene har tydelige, mørke ryggplater (tergitter), hodekapselen er også mørk.

Levevis 
Man regner med at larvene til disse billene er rovdyr, og de kan finnes i mange ulike habitater. De har svært kraftige kjever og kan gnage ganger i ganske hard ved eller andre materialer. De finnes i død vegetasjon, død ved, i sopp (særlig poresopper), også noen arter på tørre, lagrede matvarer. Peltis grossa lever i død ved, særlig i lite menneskepåvirket skog (urskog). Disse billene er brede og flate og når de klekkes etterlater de seg karakteristiske, flate flygehull (som en myntinnkast-slisse lagt på siden). I dag er de utryddingstruet fordi moderne skogbruk har ødelagt de fleste av deres levesteder.

Fossiler 
Det er beskrevet en god del arter i denne familien fra fossiler, tilbake i alle fall til kritt-tiden.

Systematisk inndeling / norske arter 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia
 Overfamilien gnag- og maurbiller, Cleroidea
 Familien gnagbiller, Trogossitidae (=Ostomidae)
 Underfamilien skjoldgnagbiller, Peltinae Kirby, 1837 - noen ganger regnet som en egen familie
 Gruppen Colydiopeltini - bittesmå arter, i løvstrø
 Slekten Colydiopeltis Šlipinski, 1992 - 3 arter, Thailand
 Slekten Parapeltis Šlipinski, 1992 - én art, Australia
 Gruppen Peltini
 Slekten Peltis Müller, 1764 - 6 nålevende arter, holarktisk, i Norge:
 Peltis grossa (Linnaeus, 1758)
 Gruppen Thymalini
 Slekten Australiodes Endrödi-Younga, 1960 - én art, New Zealand
 Slekten Globorentonium Lawrence & Slipinski, 2013 - 3 arter
 Slekten Parentonium Crowson, 1970 - 2 arter, Australia og New Zealand
 Slekten Protopeltis Crowson, 1964 - 2 arter, New Zealand
 Slekten Rentonellum Crowson, 1966 - én art, New Zealand
 Slekten Rentonidium Crowson, 1966 - én art, New Zealand
 Slekten Rentonium Crowson, 1966 - 3 arter, Chile og New Zealand
 Slekten Thymalus Latreille, 1802 - 8 arter, i Norge:
 Thymalus limbatus (Fabricius, 1787)
 Thymalus subtilis Reitter, 1889
 Slekten Ostoma Laicharting, 1781 - usikker plassering, blir noen ganger slått sammen med Peltis. Én art, finnes i Norge:
 Ostoma ferruginea (Linnaeus, 1758)
 Slekten †Juralithinus Kirejtshuk & Ponomarenko, 1990 - én fossil art, usikker plassering
 Slekten †Sinopeltis Yu, Leschen, Slipuinski, Ren & Pang, 2012 - 2 fossile arter

Referanser

Kilder 
 Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki,

Eksterne lenker 
 Atlas of bark-gnawing beetles (Trogossitidae) of Russia - engelsk tekst, med bildegalleri. 
 Ostoma sp. (amerikansk art): 
 

Biller formelt beskrevet i 1837
Dyr formelt beskrevet av William Forsell Kirby
Gnagbiller