Vitenskapsåret 1621



Astronomi 
 Johann Schreck (1576–1630), også kjent som Johannes Schreck, Terrenz or Terrentius, introduserte teleskopet til Kina.
 Verket «Epitóme Astronomiæ Copernicanæ» (Sammendrag av Kopernikus’ astronomi 1618-1621) blir fullført, med alle Keplers oppdagelser samlet.

Fysikk 
 Willebrord van Rojen Snell formulerer Snells brytningslov om lysbryting.
 Bernardino Baldi får publisert avhandlingen «Commentaires sur les problèmes de mécanique» (Kommentarer til de mekaniske problemene), som omhandler et skrift «Problemata physica», feilaktig tillagt Aristoteles. Pisa.

Matematikk 
 Willebrord Snell får publisert avhandlingen «Cyclometria sive de circuli dimensione», med beregning av pi til 35 desimalers nøyaktighet.
 Claude-Gaspard Bachet de Méziriac «Diophanti Alexandrini Arithmeticorum libri sex, et de numeris multangulis liber unus, nunc primum graece et latine editi, atque absolutissimis commentariis illustrati» (Kommentarer til Diofants bok 6).

Økonomi 
 Thomas Mun får publisert beretningen «A Discourse of Trade from England unto the East Indies», der begrepet handelsbalanse blir brukt for første gang.

Botanikk 
 University of Oxfords botaniske hage blir åpnet.

Zoologi 
 Ulisse Aldrovandis verk «Quadrupedum omnium bisulcorum historia (De quadrupedibus bisulcis)», med beskrivelser av firefotinger, blir publisert posthumt. Bologna.

Medisin 
 Johann Baptist van Helmont får publisert avhandlingen «De magnetica vulnerum curatione. Disputatio, contra opinionem d. Ioan. Roberti (…) in brevi sua anatome sub censurae specie exaratam», en diskusjon av magneters helende egenskaper. Paris.
 Robert Burton får publisert avhandlingen «The Anatomy of Melancholy, What it is: With all the Kinds, Causes, Symptomes, Prognostickes, and Several Cures of it. In Three Maine Partitions with their several Sections, Members, and Subsections. Philosophically, Medicinally, Historically, Opened and Cut Up» (Melankoliens anatomi). Oxford.

Fødsler

Dødsfall

Bildegalleri

Referanser