Vitenskapsåret 1604

Vitenskapsåret 1604 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1604.

Astronomi  
 9. oktober – Supernovaen senere kjent som Keplers supernova (SN 1604) blir første gang observert fra Nord-Italia. Johannes Kepler begynner sine observasjoner i Praha 17. oktober, og fortsetter ett år. Dette er hittil den nyeste observerte supernovaen i Melkeveien, og den siste synlige ved det nakne øye inntil 1987.

Fysikk 
 oktober − Galileo Galilei oppdager loven om fritt fall, som han knytter til en feilaktig hastighetsteori.
 Johannes Kepler får publisert verket «Astronomiae Pars Optica», med loven om lysbølgenes rettlinjede propagering, og om øyets lysfokuserende evne. Frankfurt.
 Luca Valerio får publisert avhandlingen «De centro gravitatis solidorum libri tres», med diskusjon om bestemelse av massesentrum i solide legemer. Roma.

Alkymi 
 Michał Sędziwój får publisert verket «De lapide philosophorum tractatus duodecim» (De vises stein, traktat tolv) under pseudonym. Praha

Medisin 
 Hieronymus Fabricius får publisert læreboken «De formato foetu» (Om fosterets utvikling).
 Joseph du Chesne får publisert verket «Ad veritatem hermeticae medicinae ex Hippocratis veterumque decretis ac therapeusi». Paris.

Fødsler 
 10. mars – Johann Rudolf Glauber (død 1670), tysk-nederlandsk alkymist.

Dødsfall 
 5. juni – Thomas Muffet, English naturalist and physician (born 1553)
 23 november − Francesco Barozzi (Franciscus Barocius) født 1537), italiensk matematiker og astronom.

Referanser