Thore Godal (NTH)

Thore Godal (1917–1988) var dosent i mekanikk ved NTH. Hans spesialitet var klassisk mekanikk.
Han var sønn av Arne og Ellen F Godal, sønnesønn av Thore Godal, og fetter av Ingvald Godal, Jon Bojer Godal og Tore Godal.

Han ble dosent i matematikk ved Sjøkrigsskolen i 1955, og dosent i mekanikk ved NTH fra 1965.

Dr. avhandling

Han forsvarte dr.techn. graden i 1972 med avhandlingen
Contributions to Lambertian mechanics.

«Lambertian mechanics» referer til Lamberts problem. Dette ble formulert av Johann Heinrich Lambert
på 1700-tallet, og dreier seg om satellittbaner som tar et objekt fra en posisjon til en annen i løpet av et gitt tidsrom. Det er av betydning f.eks. når to romfartøyer skal møtes i bane. 

Avhandlingen besto av et nyskrevet oversiktskapittel, og sju tidligere arbeider:
 Thesis survey paper
 Conditions of compatibility of terminal positions and velocities. XIth International Astronautical Congress, Stockholm 1960. Paper 6, pages 40–44.
 Natural Terminal Velocity Components, Arkiv Astron. Roy. Swedish Acad. of Science, 1967.
 Variation of natural parameters. Proceedings, 14th International Astronautical Congress (IAC), 25 September–1 October 1963, Paris, France.
 Simple correctional maneuvres. Presented at the 17th International Astronautical Congress, Madrid, 9–15 October 1966.
 Method for determining the initial velocity corresponding to a given time of free flight transfer between given points in a simple gravitational field, Astronautik, Vol. 2, No. 3, 183–186, 1961.
 The intrinsic equations of optimal two-impulse transfer. Presentert på 21st International Astronautical Congress (IAC), 4–9 October 1970, Constance, Tyskland. (Senere publisert i Astronautica Acta, vol 18, SUPPL. 3, 233–235, August 1974.)
 Undisturbed eccentric anomaly difference as the independent variable in the perturbation differential equations. Med T.V. Johansen and E.L. Liipola. Astronautica Acta., Vol 16, 259–264, 1971.

Til bedømmingskomite ble oppnevnt professor dr.  Paul E. Kustaanheimo, Finland, dr. Joachim Schubart, Heidelberg, observator Rolf Brahde, Oslo og  som administrator professor Osmund Jenssen, Trondheim, de to første som ordinære opponenter. Prøveforelesningen med selvvalgt tema var «Introduction to the Hamilton-Jacobi equation based on classical field theory» mens den med oppgitt tema var «Librations in the case of the restricted three-body problem».

Omtale i pressen

Det er sjelden at et spisset teknisk arbeide får oppmerksomhet i dagspressen, men det skjedde med Godals presentasjon på kongressen i Stockholm 1960.
Arbeidet ble omtalt i både Aftenposten, Arbeiderbladet, Morgenposten med flere. 
Aftenpostens utsendte medarbeider Reidar Lunde innledet sin notis 17/8-1960 med: «Det ble en aldri så liten norsk «sensasjon» på 
astronautkongressen. Dosent Th. Godals foredrag om hastighetsberegninger i forbindelse med legemer som skal bevege seg i verdenrummet, ble påhørt med meget stor oppmerksomhet, og efter foredraget ble han livlig gratulert. Hans beregningsmåte var en nyhet som kan få stor betydning, sies det i kongresskretser.»

Popularisering
Godal publiserte også en popularvitenskapelig versjon i Nordisk Matematisk Tidsskrift:

 Litt om kjeglesnittene fra et astronautisk synspunkt. Vol 10, no 3, 1962, side 137–142.

Richard Battin om Godal

I mars 2000 ble det holdt et symposium til ære for Richard Battin, som hadde vært sentral for navigeringen i
Apollo-programmet. Battin holdt selv et foredrag med tittel 
«A Scrapbook of Beautiful Equations and Great Ideas». Der startet han med Eulers identitet, og via klassisk Himmelmekanikk tok han for seg nyere utvikling. 

Battin skriver: 
«A recent revival of interest in this classic problem has resulted in several
modern additions of beautiful equations and great ideas that significantly augment
the classical ones. It will be worthwhile to include some of these in our collection.
One of these great ideas in orbital mechanics was presented in Stockholm, Sweden
in 1960 by a Norwegian Naval Academy student named Thore Godal. He showed, for the two-point two-body boundary-value problem, that the velocity vectors at the initial and final points terminate on a hyperbolic locus.» 

Med kommentaren «All is alright with the world» inkluderes så Godals likninger.

Godals resultater ble raskt lærebokstoff; de nevnes i Battins bok fra 1964, «Astronautical guidance». 
Battin advarer (side 132) om at Godals artikler kan være vanskelige å forstå hvis man ikke har god bakgrunn i faget, på grunn av den knappe og presise formen:
«Unfortunately, Godal's treatment of the subject is far too concise for the average student, and the arguments are not always easy to follow. It is hoped that the discussion here remedies some of these difficulties.»  Godals metodikk var nevnt i Apollo-programmets rapporter allerede i 1962.

2. verdenskrig

Thore Godal  flyktet via Sverige til England, hvor han fikk opplæring om tysk ammunisjon. Han arbeidet så med å uskadeliggjøre ueksploderte missiler under bombingen av London. Hans innsats er omtalt i Ingvald Godals Tolv modige kvinner og menn (2008).

Provokatøren Alf Flesland ga seg ut for å arrangere flyktningeruter for norske ungdommer som ville bidra i krigen. Thore Godal var interessert, men ble tipset i tide om at noe var galt. Siden han var kjent av Flesland, hadde han ikke noe annet alternativ en å rømme landet.

Etter opplæring bl.a. i Skottland jobbet han hele krigen med å uskadeliggjøre blindgjengere i London. Ingvald Godal skriver bl.a : «Man kan knapt forestille seg hvilken belastning det er, ikke minst psykisk, å skulle rykke ut natt etter natt i måned etter måned mens bombene regner ned, gå forbi skrikende mennesker som er alvorlig såret av eksplosjoner eller av sammenraste hus. Gå forbi dem, lokalisere blindgjengere, og så gi seg til å uskadeliggjøre disse.»

Ved en sjebnens ironi deltok Godal i 1963 på astronautikk-kongressen i Paris. Der fikk han sitte i samme sal som og mulighet til å hilse på Wernher von Braun.

Etter krigen fortsatte Thore Godal i noen år med uskadeliggjøring av ueksploderte bomber, granater og miner i Norge, før han så gjenopptok sine realfagsstudier. 

Ingvald Godal kommenterer: «Thore gjorde dette så lenge som krigen varte, og kom fra det uten synlig mén av noe slag»  og «Flere av hans kolleger strøk med, både i London og Norge etterpå, men Thore kom fra det med livet i behold».

Referanser

Eksterne lenker
 Fang Toh Sun, On the orbital isochronism, Celestial mechanics, 3, 272-288, 1971. https://link.springer.com/article/10.1007/BF01231801

NTNUs historie