Olaus Graan (kyrkoherde i Piteå)

Olaus Stephani Graan (født 1618 i Övergrans socken i Uppsala län i Uppland, død 1689 i Piteå landsforsamling), var en kyrkoherde i Piteå landsförsamling 1656–1689.

Olaus Graan var sønn av Stefan Stephani, kyrkoherde i Övergrans socken, og hans kone Anna. Olaus Graan ble innskrevet som student ved Uppsala universitet i 1637. I årene 1647, 1648 og 1649 utga han svenske almanakker og i 1650 ble han lektor i matematikk ved det nyopprettede Härnösands gymnasium, men snart gikk han over til å egne seg til teologi. I 1656 ble han kyrkoherde i Piteå landsforsamling. Der ble han ikke populær, men ble anmeldt i 1669 til Härnösands konsistorium, anklaget på 18 punkter, blant annet for å ta for mye betalt under brudeordinasjoner og fordi han holdt ubegripelige prekener. Olaus Graan lovet bedring, men det varte ikke lenge. Den franske omreisende Jean-François Regnard skildret han på en negativ måte i sin reiseskildring.

Olaus Graan var gift tre ganger. Hans første kone var Anna Steuchia (1636–1662), datter av superintendenten Petrus Erici Steuchius. Med henne fikk han seks barn. Etter hennes død giftet han om seg med Elisabeth Larsdotter, som imidlertid snart døde. Til slutt giftet han seg med Brita Tornæa, datter av kyrkoherden i Torneå, Johannes Jonæ Tornæus. Med henne fikk han tre barn.

Som kyrkoherde i Piteå hadde Olaus Graan ansvar for samene i Pite lappmark og foretok lange tjenestereiser innenfor både denne lappmark og Lule lappmark. Han ble ansett som sakksyndig i samenes liv og forfattet en av de såkalte «presterelasjonene» som lå til grunn för Johannes Schefferus verk Lapponia. Olaus Graan følger stort sett Samuel Rheens tekst, men han har også selvstendige partier, blant annet om samenes tidsregning. Olaus Graans bidrag inkom dog til Schefferus først 8. mai 1672, da mesteparten av verket var gått til trykking.

Referanser

Litteratur 
 

Personer fra Håbo kommun
Svenske lutherske prester
Svenske sakprosaforfattere
Samisk historie