Jordskjelvet i Tyrkia og Syria 2023

Jordskjelvet i Tyrkia og Syria 2023 var et kraftig jordskjelv som rammet Tyrkia og Syria den 6. februar 2023. Det ble etterfulgt av flere betydelige etterskjelv.

Hovedskjelvet hadde sitt episenter 34 km vest for byen Gaziantep, Tyrkias sjette største by med to millioner innbyggere.

Totalt rammet jordskjelvene 13 provinser i det sørlige Tyrkia og guvernementene Aleppo, Idlib og Latakia i det nordvestlige Syria.

28. februar var det registrert over  omkomne og over  skadde.

Jordskjelv og etterskjelv 
Et forskjelv på 4.2 Mw rammet et område 5 km vest for byen Bahçe i provinsen Osmaniye den 3. februar 2023. Hovedskjelvet fant sted den 6. februar kl 4:17 tyrkisk tid (kl 1:17 UTC) i en strøk-slipp forkastning. Det ble målt til 7,8 Mw av U.S. Geological Survey så vel som av Global Centroid Moment Tensor. GEOSCOPE rapporterte om en styrke på 8,0 Mw. Skjelvets episenter var 34 km vest for byen Gaziantep i provinsen Gaziantep, som grenser til Syria i sør. Hyposenteret hadde en dybde på 17.9 km. Jordskjelvet ble fulgt av 2 109 etterskjelv. Det største etterskjelvet, på 7,5 w, fant sted kl 10:24 UTC like ved byen Ekinözü i provinsen Kahramanmaraş litt lenger nord. Mer enn 230 etterskjelv hadde en styrke på 4.0 Mw eller høyere.

Den 20. februar fant et etterskjelv målt til 6,3 Mw, med episenter i Defne i provinsen Hatay, like ved den syriske grensen. Skjelvet ble videre etterfulgt av 90 nye etterskjelv. Det kraftigste av disse ble igjen målt til å være 5,8 Mw.

Den 27. februar inntraff et etterskjelv som ble målt til 5,6 Mw. Det hadde sitt episenter i Yesilyurt i provinsen Malatya.

Totalt rammet jordskjelvene 11 provinser i det sørlige Tyrkia og guvernementene Aleppo, Idlib og Latakia i det nordvestlige Syria. Jordskjelvet var det kraftigste som har rammet Tyrkia på mer enn 83 år. Det var i samme størrelsesorden som jordskjelvet i Erzincan i 1939, men skadeomfanget var større.

Skadeomfang

Den 28. februar 2023 var det registrert  omkomne og  skadde. Tyrkia bekreftet  omkomne og  skadde. Syria meldte om  omkomne og  skadde. Etter etterskjelvet som fant sted den 20. februar ble det meldt om ytterligere 6 dødsfall, samt minst 424 skadede, hvorav 294 på tyrkisk og 130 på syrisk side.

Minst 4 millioner bygninger ble rammet. Tusenvis ble fanget under ruinene da bygningene kollapset, og noen ofre ble strømmet live på sosiale media. Kroppsdeler ble ofte funnet i ruinene. 41 791 bygninger kollapset eller ble alvorlig skadd i 11 provinser i det sørlige Tyrkia, og gjorde omkring 150 000 hjemløse. Minst 61,722 bygninger måtte rives, deriblant 11,900 i provinsen Gaziantep, 10,900 i provinsen Hatay, 10,800 i provinsen Kahramanmaraş og 6,600 i provinsen Malatya. Jordskjelvet forårsaket også store og brede sprekker på veinettet. 

WHO anslår at opp mot 26 millioner mennesker ble rammet av jordskjelvet på ulike måter.  Jordskjelvets kostnader ble estimert av TÜRKONFED å være 84.1 milliarder amerikanske dollar; 70.5 milliarder i gjenoppbygning, 10.4 milliarder i tap av nasjonale inntekter og 2.91 milliarder i tapt arbeidskraft.

Området jordskjelvet rammet hadde ikke blitt rammet av såpass alvorlige jordskjelv siden jordskjelvet i Aleppo i 1822 (som målte 7.0 Mw). Bygningene var derfor ikke konstruert med tanke på jordskjelvfare. Skjelvet forekom også uten forvarsel. Jordskjelvet i Erzincan i 1939 medførte mellom  og  omkomne og  skadde.  bygninger ble ødelagte. Skadeomfanget i 2023 var større. Jordskjelvet er det dødeligste i området siden jordskjelvet i Kilikia rammet det armenske kongedømmet Kilikia i 1268.

Tyrkia
Minst  mennesker i Tyrkia fikk behov for mat og umiddelbar nødhjelp. Den 12. februar befant  mennesker seg på sykehus. 1 million mennesker søkte tilflukt i midlertidige boliger.

Adana Şakirpaşa lufthavn ble stengt på grunn av skader i rullebanen. Minst 300 bygninger ble raserte i byen Malatya, ved foten av Taurusfjellene. Taket i terminalbygningen til Malatya Erhaç lufthavn kollapset. Det samme gjorde taket i den historiske Yeni Camii moskéen.

I byen Gaziantep ble mange historiske steder alvorlig skadet, deriblant Gaziantepborgen, Şirvanimoskéen og frigjøringsmoskéen. Gaziantep Oğuzeli lufthavn begrenset normal flytrafikk grunnet redningsflyvninger. I byer som Nurdağı ble massegraver skapt for å begrave det overveldende antallet av døde—en imam sa at opp mot 40 % av byens befolkning var omkommet. Seks togvogner på en vedlikeholdsstasjon veltet. Steinskred stengte jernbanelinjen i nærheten av jernbanestasjonen i Fevzipaşa.

I provinsen Hatay ble et ukjent antall mennesker inneklemt under ruinene av kollapsede bygninger. Minst 9,224 bygninger i provinsen ble delvis eller totalt ødelagte. I Antakya ble minst 2,749 bygninger ødelagte. Distriktene Kırıkhan og İskenderun ble raserte. 

Rullebanen til Hatay lufthavn ble delt og løftet opp, noe som førte til kansellerte flyavganger. Den 12. februar fullførte Ankara bykommune reparasjoner på flyplassen, som gjorde det mulig å gjenåpne den.

To provisoriske sykehus og en politistasjon ble ødelagt, og en gassrørledning eksploderte. Bygningen som huset den folkevalgte forsamlingen i Hatay ble ødelagt. Det samme ble St. Paul's kirken i Antakya og Habib-i Neccar moskéen, mens skader ble rapportert på Antakyasynagogen og Hatay arkeologiske museum.
Dusinvis av bygninger i distriktet Güzelburç kollapset; det var også tilfelle med bygningene i distriktet Cebrail. 

Mesteparten av laget og trenerne til den lokale fotballklubben Hatayspor ble fanget i ruinene av deres hovedkvarter i Antakya før de ble reddet, deriblant sportsdirektøren Taner Savut (f. 1974).

I İskenderun, en industriby i Hatayprovinsen, ble en stor brann rapportert den 6. februar kl 17:00 lokal tid. Den antas å ha oppstått fra en container som inneholdt brennbar industriolje, og tvang frem havnens nedleggelse og omdirigeringen av mange skip. Den ble rapportert å være slukket både den 6. og 8. februar, men blusset opp igjen begge ganger neste dag. Den ble endelig slokket den 10. februar. Oversvømmelser inntraff langs byens strandlinje, og oversvømmet gater 200 meter inne i landet. Bebudelseskatedralen, som ble bygd av karmelittordenen og som er sete for den katolske  apostoliske vikariat i Anatolia, ble nesten fullstendig ødelagt.

I Kahramanmaraş ble 5,000 omkomne lagt i massegraver. En representant for byen sa at massegraven til slutt ville romme 10,000 omkomne. Innenriksministeren bekreftet senere at 941 bygninger hadde kollapset i byen. I Elbistan i provinsen Kahramanmaraş, i nærheten av episenteret til det andre jordskjelvet, ble om lag 2,000 bygninger ødelagte.

I provinsen Adıyaman kollapset over 600 bygninger, deriblant rådhuset i Adıyaman. I provinsen Şanlıurfa kollapset 19 bygninger.

Diyarbakırfestningene, som er et verdensarvsted, ble også delvis ødelagt. Skader ble også rapportert i strukturene til Hevselhagene, et tilgrensende verdensarvsted. I Şanlıurfa ble strukturene som omgir Balıklıgöl skadde. Minareten ved det religiøse tempelet kollapset delvis, sendte sine ruiner ned i svømmebassengene under og misfarget vannet. Vannet ble også forurenset av kloakk.

I distriktet Kızıltepe i provinsen Mardin døde en kvinne av hjerteinfarkt under jordskjelvet. I provinsen Bingöl sprakk flere hus og noen av husdyrene ble drept av en låve som kollapset.

En ubebodd boligblokk ble først skadd, før den kollapset under et 7.7 Mw etterskjelv i Elazığ. Tre tyrkiske soldater døde også under redningsoperasjoner.

Andre bekreftede døde inkluderer et medlem av Tyrkias store nasjonalforsamling for Adıyaman, Yakup Taş (f. 1959), Ahmet Eyüp Türkaslan (f. 1994), som var målvakt for Yeni Malatyaspor, ble drept under ruinene fra en kollapset bygning i Malatya, håndballspilleren Cemal Kütahya (f. 1990), som spilte for Tyrkias herrelandslag i håndball, ble drept sammen med hans fem år gamle sønn i ruinene av Rönesans Rezidans i Antakya, og Saul Cenudioğlu, lederen av det jødiske samfunn i Antakya, som døde sammen med sin kone Fortuna. Det tidligere parlamentsmedlemmet fra Kahramanmaraş, Sıtkı Güvenç (f. 1961), døde den 9. februar.

Døde og savnede

Nedenfor vises antall døde og skadde i 13 tyrkiske provinser pr 9. februar 2023.

Bygningsskader
Det er pr. 16. februar 2023 registrert følgende skader på bygninger i 11 provinser.

Syria
I Syria ble Aleppo hardest rammet. Redningsarbeidet ble hindret av kulde og regn. I tillegg gjorde  borgerkrigen i Syria det vanskelig å ta seg frem til de rammede regionene.

5,3 millioner mennesker i Syria ble hjemløse etter jordskjelvet. Situasjonen er mest utfordrende i områdene kontrollert av opprørerne, der 90 % av befolkningen (4 millioner) allerede var avhengig av internasjonal nødhjelp.

Reaksjoner og redningsarbeid
I Tyrkia har mer enn 100 arrestordrer blitt utsendt, og minst 12 personer har blitt arrestert, siktet for uaktsomt drap som følge av å ikke ha fulgt byggeforskrifter som skulle sikre bygninger mot å rase sammen ved jordskjelv.

Se også 
 Liste over jordskjelv

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyrkia og Syria
Jordskjelv i Asia
2023 i Tyrkia
2023 i Syria