Gyllenbrillefugl

Gyllenbrillefugl (Cleptornis marchei) er en monotypisk art i brillefuglfamilien (Zosteropidae) og inngår i den monotypiske slekten Cleptornis. Arten regnes som sterkt truet av utryddelse og er endemisk for øyene Saipan og Aguijan sør i Nord-Marianene, ei øygruppe vest i den nordlige Stillehavet.

Biologi 

Gyllenbrillefugl blir normalt cirka  lang og veier typisk rundt . Kjønnene har lik fjærdrakt, men hannen har lengre vinger og lenger nebb enn hunnen. Hodet varierer fra gult til oransje og øyene er omgitt av en smal, blek øyering. Ryggen er gulaktig grønn, men vingene og stjerten har også innslag av oransje-gult. Undersiden er også oransje-gul, men flankene og undersiden av stjerten er mer utvasket kanelrød i fargen. Øynene har mørk brun iris, mens nebbet og de undere ekstremitetene, som er forholdsvis lange, er oransje.

Gyllenbrillefuglen er i dag utbredt på øyene Saipan (122 km²) og Aguijan (4 km²) sør i Nord-Marianene. Tidligere var arten også utbredt på de to øyene Tinian og Rota, men der ble den utryddet alt i forhistorisk tid. Den globale populasjonen ble i 2007 estimert til cirka  individer, men tap av habitat, innførsel av fremmede arter, stormer og flommer førte til rask en tilbakegang i populasjonen. Det er også frykt for at den brune katteøyesnoken, , skal klare å etablere seg på Saipan, siden den alt er etablert på naboøya Guam, litt lenger mot sør. I dag regner imidlertid BirdLife International med en populasjon på omkring  individer på Saipan og omkring  individer på Aguiguan. Med basis i disse tallene regner BirdLife International nå med en totalpopulasjon på omkring  voksne individer.

Arten er trives i underskogen i skogkledde og halvåpne habitater, inkludert strandskog og forstadsområder, herunder også i lokal kalksteinskog, men fuglene er generelt fraværende i sverdgressavanne og lokale myrområder.

Arten har et generalisert kosthold og eter for det meste bær med hardt skall, som typisk svelges hele. Den eter imidlertid også frukt, frø og nektar, samt noen blomster. Og den eter små virvelløse dyr og flyvende insekter. Fuglene jakter på mat i små familiegrupper på 3–4 individer, men man kan også se dem fly rundt i grupper på opp mot 12 individer. Letingen etter mat foregår fra bakkeplanet og like opp i tretoppene. Til trots for de forholdsvis lange undere ekstremitetene leter normalt ikke fuglene etter mat direkte på bakken.

Det kan se ut som om arten hekker året rundt, bortsett fra i november. Redet er koppformet og i all hovedsak bygget av nålegress (Casuarina), vinranker og grove hår. Det blir normalt plassert i et tre,  over bakken. Hunnen legger to egg, som inkuberes i cirka 14 dager og av begge kjønn. Avkommet får full fjærdrakt etter cirka 10–12 dager.

Inndeling 
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norske navn på verdens fugler og er i henhold til Syvertsen et al, (2020).

 Passeriformes, spurvefugler
 Passeri, sangfugler
 Passerida
 Sylvioidea
 Zosteropidae, brillefuglfamilien, 15 slekter, 136 arter
 Cleptornis, monotypisk
 C. marchei, gyllenbrillefugl (monotypisk)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Brillefuglfamilien