Vitenskapsåret 1665

Vitenskapsåret 1665 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1665.

Astronomi
 Giovanni Cassini beregner rotasjonshastigheten av planetene Jupiter, Mars og Venus.
 En stor komet kommer til syne. Dette sammenfaller med utbrudd av pest i London (flere enn  døde), og kometen blir tillagt skyld.
 Giovanni Alfonso Borelli observerer kometen C/165 F1

Geografi
 Joan Blaeu er redaktør for utgivelsen av «Atlas Maior» i serien «Theatrum Orbis Terrarum», påbegynt 1662 og fullført 1672. Amsterdam.

Fysikk
 Francesco Maria Grimaldi får utgitt posthumt avhandlingen «Physico-mathesis de lumine, coloribus et iride» (om lyset, fargene og regnbuen), med den første vitenskapelige studien av lysets diffraksjon.

Biologi
 September – Robert Hooke får publisert verket «Micrographia», med den første bruk av ordet «celle» om plantesubstans. Slike har han oppdaget i kork, og senere i levende organismer ved bruk av mikroskop.

Paleontologi
 Athanasius Kircher får publisert boken «Mundus Subterraneus», med beskrivelse av store knokler tenkt å ha tilhørt utdødde menneskeraser. Amsterdam.

Publikasjoner
 5. januar – Første nummer av tidsskriftet «Journal des sçavans» utkommer i Paris, verdens første vitenskapelige tidsskrift.
 6. mars – Første nummer av «Philosophical Transactions of the Royal Society» utkommer i London, det første engelskspråklige vitenskapelige tidsskriftet.

Fødsler
 12. februar − Rudolf Jakob Camerarius (død 1721), tysk botaniker.

Dødsfall
 12. januar – Pierre de Fermat (født 1601), fransk matematiker.
 Ukjent dato − Andreas Cellarius (født om lag 1596), nederlandsk-tysk matematiker.

Referanser