Svangsgangen

Svangsgangen er en smal tverrgate på Strømsø i Drammen, som går fra Tordenskiolds gate mot Bjørnstjerne Bjørnsons gate, som løper parallelt med Mallinggaten. Gaten het frem til 1866 Svangs-Strædet.

Rundt 1800 var det 8–10 småhus langs gata. Navnet har gaten fått etter Lier-kjøpmannen Svang, som bodde i gata i 1760-årene.

Langs den 70 meter lange gata er det på 2000-tallet ni boliger og bygninger. Seks av bygningene betegnes av kommunen som svært verneverdige mens to andre bygninger betegnes som værneverdig. Bygningene dateres mellom 1600-tallet og 1800-tallet.

Ulike gatetyper og betegnelser 
En del av de eldre gatenavnene i Drammen ender på «-gangen». Tidligere fantes det over 50 slike gater i Drammen, men i nyere tid har de fleste forsvunnet. 

Helt frem til 1800-tallet lå nesten alle norske byer ved kysten, med unntak av gruvebyene Røros og Kongsberg. I Magnus Lagabøters bylov fra 1276 fortelles hvilke typer veier det skulle være i en by. Parallelt med kystlinjen skulle det være «Langgater» eller «Stræti» som skulle ha en minimumsbredde på 12 alen (5,69 m). På tvers av disse ble to typer gateløp benyttet, ««allmenning»» som skulle ha en bredde på minst 8 alen (det vil si 3,79 meter), og «veiter» som ikke skulle være smalere enn 3 alen (det vil si 1,42 meter). «Veitene» har forskjellige betegnelser i de forskjellige byer; i Trondhjem og på Røros beholdes betegnelsen «veiter» (se Liste over veiter i Trondheim); i Bergen, Stavanger og Haugesund kalles de «smau» – eksempler på dette er Kjellersmauet og Dynnersmauet i Bergen. I Drammen kalles slike gater for «gang(en)».

Referanser 

Veier i Drammen