Antun Bauer

Antun Bauer (født 11. februar 1856 i Breznica i Kongeriket Kroatia og Slavonia i Det østerrikske keiserrike, død 7. desember 1937 i Zagreb i Kongeriket Jugoslavia) var en kroatisk katolsk teolog og filosof som ble erkebiskop av Zagreb.

Liv og  virke

Bakgrunn
Bauer kom fra en familie burgenlandtyskere. Han studerte i Zagreb, Budapest og Wien og ble doktor i teologi i 1883.

Prest
Han ble presteviet 27. juli 1879. Etter avsluttede studier var han i en tid kapellan i Zagreb, Ivanec og Samobor, og deretter i noen år kateket i Zagreb på et lærerutdannelseskollegium med høyskole. I 1887 ble han tilknyttet universitetets teologiske fakultet, der han underviste og fra 1904 var ordinær professor i filosofi og teologi. I 1905–1906 og 1906–1907 var han dekan for det teologiske fakultet, og 1906–1907 rektor for Universitetet i Zagreb. Fra 1896 var han medlem av Det kroatiske vitenskaps- og kunstakademi.

Han var redaktør for (1886–1890) og mangeårig medarbeider i Katolički list og flere andre katolske trykte medier. I perioden 1885–1911 satt han i fem valgperioder i det kroatiske parlament. Først var han medlem av partiet  Stranka prava, deretter av Matica stranke prava og til slutt av Hrvatska stranka prava.

Erkebiskop
Den 20. januar 1911 ble han utnevnt av pave Pius X til koadjutor til erkebiskop Juraj Posilović av Zagreb. Han ble bispeviet 29. januar 1911 av pavens kardinalstatssekretær Rafael Merry del Val y Zulueta.

Den 26. april 1914 fikk han ansvaret for erkebispedømmet Zagreb. Han var erkebiskop der i 23 år.

Som erkebiskop konsentrerte Bauer seg om det kirkelige. Han ansporte til opprettelsen av Den kroatiske bispekonferanse i 1918. I 1925 organiserte han erkebispedømmet  Zagrebs første synode siden 1690. I 1922 deltok han i kommisjonen som forberedte konkordatet. Hans innsats gjorde St. Hieronimus-instituttet til en nasjonal institusjon. Sammen med Đokovos biskop Antun Akšamović bygde han seminar og høyskole i Zagreb. Han etablerte også Caritas i Kroatia.

Frem til 1914 hadde Bauer etablert seg som produktiv filosofisk forfatter. I sine filosofiske og teologiske verker gikk han inn for en nythomistisk metafysikk.

Han døde 81 år gammel i Zagreb den 7. desember 1937.

Verker
Područje materijalizma (1889; Zagreb)
Bogoslav Šulek kao filozof i polemik (1890; Zagreb)
Naravno bogoslovlje (1892; Zagreb)
Teodiceja ili nauk o razumskoj spoznaji Boga (19182; Zagreb)
Obća metafizika ili ontologija (1894, 19182; Zagreb).
Wundtov metafizički sustav (Rad JAZU, 1896, 127, pp 209–248; 1897, 132, pp 48–102; 1900, 144, pp 1–39)
Vjera i znanost (1906; Zagreb)

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:
 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Alessandro Mattei (1744-1820) *1767
 Kardinal Pietro Francesco Galleffi (1770-1837) *1819
 Kardinal Giacomo Filippo Fransoni (1775-1856) *1822
 Kardinal Carlo Sacconi (1808-1889) *1851
 Kardinal Edward Henry Howard of Norfolk (1829-1892) *1872
 Kardinal Mariano Rampolla del Tindaro (1843-1913) *1882
 Kardinal Rafael Merry del Val y Zulueta (1865-1930) *1900
 Erkebiskop Antun Bauer (1856-1937) *1911

Referanser

Kroatiske katolske biskoper
Linjen Rebiba
Kroatiske filosofer
Redaktører
Personer fra Varaždin fylke