Anne Hov

Anne Hov (eller Håv, også referert til som Solbrå før ekteskap; født Olsdatter Kvålen 6. januar 1846, død 25. januar 1935) var en norsk gårdkone fra Gudbrandsdalen. Hun er kreditert som utvikleren av den moderne brunosten, og har blitt tildelt tilnavnet «Gudbrandsdalsostens mor», i motsetning til Ole Steberg, en bonde fra Ringebu som noen ganger kalles for «Gudbrandsdalsostens far».

Anne Hov var datter av Ola Kvålen og Kari Olsdatter, og vokste opp på Solbrå i Sør-Fron, en gård som familien kjøpte da hun var rundt 5 år gammel.

Brunost ble tradisjonelt laget ved å koke myse uten tillegg av melk eller fløte, som førte til et sukkerrikt og magert produkt. Mens hun arbeidet ved en fjellgård i nærheten av Gålå i 1863, kom hun på idéen om å legge fløte til kumelksmyse og koke blandingen ned for et fastere og feitere resultat, som hun opprinnelig kalte feitost. Produktet ble raskt populært, og ble vanlig å produsere og spise i området. Senere ble navnet fløtemysost vanlig.

I den andre halvdelen av 1800-tallet gikk Gudbransdalen gjennom en økonomisk krise på grunn av manglende fortjeneste fra gryn- og smørsalg. Da Anne giftet seg 7. september 1868 med Tor Olsen Hov (1845–1923) og flyttet til Rusthågå i Vinstra i Nord-Fron, startet hun med større osteproduksjon og oppfant en variant med geitemelk, for en tydeligere smak. Den lokale handelsmannen Ole S. Kongsli mente det kunne være et marked for den i Oslo, begynte å eksportere osten til hans handelskontakter der under navnet gudbrandsdalsost. Osten ble suksessrik, og hjalp Gudbrandsdalen ut av den økonomiske nedgangen.

I 1933, da hun var 87, mottok Hov Kongens fortjenstmedalje i sølv for hennes bidrag til norsk mat og økonomi.

Hov døde 25. januar 1936. Hun hadde fire levende barn ved folketellingen 1. desember 1920 og bodde hos to døtre ved Ringsaker i årene før hun døde.

Fotnoter

Referanser 

Norske bønder
Ystere
Personer fra Sør-Fron kommune
Kongens fortjenstmedalje i sølv
Norske oppfinnere