Sølvbusk

Sølvbusk (Elaeagnus commutata) er en løvfellende busk i sølvbuskfamilien.

Den er 1–4 m høy med en opprett vekst og mange rotskudd. Bladene er eggformete til avlange, 2–10 cm lange med kileformet basis og kort stilk. Begge bladsidene er dekket av sølvfargete skjoldhår. Blomstene er firtallige, dufter og er 12–15 mm lange. Frukten er avlang, minner om en steinfrukt og er 8–10 mm lang. Busken lever i symbiose med aktinobakterier i slekta Frankia som fikserer nitrogen fra lufta.

Utbredelsen strekker seg fra Alaska og Yukon østover til Store Slavesjø i Nordvestterritoriene og sørover gjennom Canada og nordlige USA fra Britisk Columbia og Québec til Minnesota, Sør-Dakota, Colorado og Utah.

Den vokser i boreal skog sammen med banksfuru, balsamedelgran, svartgran, amerikalerk, amerikaosp, papirbjørk, kvitgran og balsampoppel. En finner den ofte langs elver sammen med pil og poppel. Sølvbusk er også en viktig art på prærien i sørlige Canada og nordlige USA. Her vokser den sammen med blant annet amerikaosp, fjærgras, snøbær, virginiapoppel, amerikanesletre, buskmure, Juniperus horizontalis, virginiahegg, hagtorn, taggblåhegg, engrapp, kvitmaure og kanadagullris.

Fugler, snøskohare og andre dyr bruker buskene som skjulested. Spisshalejerpe og spurvefugler eter fruktene. Elg, wapiti, mulhjort, hvithalehjort, tykkhornsau og gaffelbukk beiter på sølvbusk.

Sølvbusk dyrkes som hageplante på grunn av de vakre bladene. Den er hardfør, nøysom og kan plantes nesten overalt i Norge (herdighetssone 7). Arten er forvillet i mange europeiske land, og i Norge er forvillete planter funnet nordover til Nordland. I den norske fremmedartslista er sølvbusk vurdert til svært høy risiko på grunn av stort invasjonspotensial og middels økologisk effekt.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

Rosales
Høyrisikoarter på fremmedartslista