HKB 34/976 Kvitnes

HKB 34/976 Kvitnes, opprettet som HKB 19/576 i juni 1941 er et ex-tysk kystfort fra andre verdenskrig. Fortet sto klart til innsats i juni 1941 etter at etableringen av fortet ble påbegynt en måneds tid tidligere. I alt var det stasjonert 96 soldater og 4 offiserer ved fortet ved krigens slutt. Kvitneset er på den nord-østlige spissen av Hareidlandet og man har god utsikt utover Sulafjorden mot Ålesund mellom Hessa, Raudnesvika og Godøya.

Under andre verdenskrig 
Ute på Kvitneset var der et lite gårdsbruk som tilhørte Alf og Larine Kvitnes. De hadde 2-3 kuer samt noen hester, i tillegg til sauer og geiter som gikk ute hele året, de var eid av skipsreder Peter Brandal, og Alf og Larine passet de, i tillegg til sine egne dyr. Når tyskerne i 1940 kom til Hareid og Brandal, ble gården rekvirert og Alf og Larine måtte flytte. Tyskerne tok seg inn i private hjem på Brandal og gjorde skolen til et midlertidig hovedkvarter.

Den 17. Mai 1941 kom de første tyske soldatene til Kvitneset, en liten gruppe på 22 soldater sperret av området og satte opp veisperringer. Tre dager senere ankom det 64 tyske soldater og den 23. Mai kom det fire stykk 10.5 cm Schneider Feltkanoner som skulle være hovedskytset på batteriet. I tillegg kom det 460 kasser ammunisjon, 4000 granater, samt 22 artillerister. I Juni 1941 var batteriet på Kvitneset kampklart med kanoner i midlertidige stillinger. I August 1941 kom det et entreprenørfirma for å drive med bygging for tyskerne. Arbeidere ble fraktet med båt fra Ålesund over til Hareid. Lokale arbeidere ble også tatt ibruk, og ofte var det opptil 70 arbeidere i gang med arbeid på fortet. På det meste var arbeidsstyrken opp i 140 mann. Den 16. Mai 1942 blir kanonene prøveskutt for første gang. Nå var alle kanonene i permanente stillinger av betong og høsten 1942 var batteriet ferdig.

Den 27. Juni 1942 kom de første russerfangene til Kvitneset. De ble plassert i en liten fangeleir med Englandsvika. Leiren bestod som av fire åttekantede hytter av kryssfiner. Disse hyttene hadde vegger av kryssfiner dekket med torv og et gulv av hardtrampet jord med en ovn i midten. Fangeleieren var inngjerdet med piggtrådgjerder. Til vanlig var antallet russerfanger rundt 60, men på et tidspunkt var de opp i 120, før 60 av de ble flyttet til en annen leir. Russerfangene fikk ofte mat av den lokale befolkningen på Brandal. Tyskerne tillot dette. En av russerfangene fungerte som smed på batteriet. Kun en av russerfangene døde, han ble begravd på Hareid men flyttet til Ålesund.

Ved inngangspartiet var der et minefelt som strakte seg fra fjellet og ned til Englandsvika som bestod av 110 stykker S-Minen, samt 20 flammekastere og 2 stykk T-Minen.

Etter krigen ble kystbatteriet kartlagt og sikret av norske soldater og alt av ammunisjon og våpen ble dumpet i breisundet.

Idag 
Idag er batteriet forfalt men mesteparten av stillingene er fortsatt synlig. Ildgivningsentralen/kommandobunkeren står fortsatt samt panservernstillingen ved inngangspartiet står også

selv om området rundt den er overgrodd. Mesteparten av tunnelene er fortsatt hele og det samme gjelder hulene i berget der tyskerne lagret ammunisjon. Stallen og grunnmuren til en brakkene står ennå og kjelleren til spisebrakken står også ennå. Nærmest alle kanonstillingene er synlige og intakte men noen av de er overgrodd. En god del av skytestillingene er intakte mens mesteparten av løpegravene som ikke ble forsterket av stein eller betong har forfalt og blitt overgrodd.

Kvitneset er et populært turområde og der er sauer som beiter i området slik som det gjorde før batteriet ble bygd.

Bilder

Fortifikasjoner og bevæpning

Bevæpning i 1941 
 4 stk. 10,5 cm K 331 Schneider feltkanoner
 3 stk. 2 cm luftvernkanoner, tyske
 1 stk. 7,5 cm feltkanon
 3 stk. maskingevær
 1 stk. mitraljøse, norsk
 1 stk. 60 cm lyskaster

Bevæpning i 1943 
 4 stk. 10,5 cm K 331 Schneider feltkanoner
 4 stk. 8,8 cm Luftvernkanoner, russiske
 2 stk. 3 cm Luftvernkanoner, tyske
 1 stk. 4,7 cm Skoda, panservernkanon
 1 stk. 7,5 cm feltkanon
 3 stk. maskingevær
 3 stk. mitraljøser, norske
 1 stk. maskingevær, norske
 1 stk. 60 cm lyskaster
 1 stk. 150 cm lyskaster

Bevæpning i 1945 (mars) 
 4 stk. 8,8 cm luftvernkanoner, russiske
 2 stk. 2 cm luftvernkanoner, tyske
 1 stk. 4,5 cm panservernkanon, russisk
 1 stk. 4,7 cm Skoda, panservernkanon
 1 stk. 8,1 cm bombekaster, norsk
 1 stk. 5 cm bombekaster
 1 stk. mitraljøse, tsjekkisk (i vaktpostbunker. v antitank-kanon)
 4 stk. mitraljøser, norske
 3 stk. maskingevær
 20 stk. flammekastere
 1 stk. 60 cm lyskaster
 1 stk. 150 cm lyskaster

Fortifikasjoner 

 2,5 km piggtråd
 100 m løpegraver
  4 stk. bunkere                    
 19 stk. brakker                          
 14 stk. bygninger
 7 stk. tunneler
 9 stk. kanonstillinger
 19 stk. skytestillinger
 3 stk. lyskasterstillinger
 2 stk. minefelt
 6 stk . diverse
 83 stk. til sammen

Referanser

Kilder 
https://www.google.com/maps/@62.4203676,6.0003037,283m/data=!3m1!1e3
http://www.kystfort.com/forum/viewtopic.php?f=28&t=4287
https://www.hjorundfjord.no/saboskule/arkiv/Prosjekt/Virvelvind/Knut_Arne/brandal.htm
http://bufast.blogspot.com/2010/04/sundagstur-til-kvitneset-og-hjrungavag.html
Video fra Kvitneset på Youtube
Kart over Kvitneset med forklaringer på Bokhylla.no

Tyske hærkystbatterier i Norge
Hareids historie
Festningsverk i Møre og Romsdal
Byggverk i Hareid