Himmelsfartskapellet

Himmelsfartskapellet (hebraisk: קפלת העלייה, gresk: Εκκλησάκι της Αναλήψεως) på Oljeberget i nabolaget at-Tur i Jerusalem markerer det sted  hvorifra Jesus etter kristen og muslimsk tradisjon skal ha forlatt den jordiske verden for å vende tilbake til himmelen. Stedet betraktes som hellig av kristne såvel som av muslimer regulert av Status Quo-bestemmelsene fra osmansk tid.

Historie

Tidlige bygnininger
Før Konstantins omvendelse til kristendommen i 312 feiret man Kristi himmelfartsdag i en grotte på Oljeberget (der Pater Noster-kirken står i dag), men ved pilegrimen Egerias besøk i 384 hadde feiringen flyttet til det sted der kapellet nå står. Det første kapellet på stedet ble oppført en gang mellom 384 og 390 av en romersk adelskvinne ved navn Poimenia. Poimenias kapell ble ødelagt av perserne i 614 og ble gjenoppført av patriark Modestus av Jerusalem. Denne kirken var rund og åpen mot himmelen. Modestus' kirke ble ødelagt av araberne på 900-tallet.

Korsriddernes kirke 
Omkring år 1150 gjenoppbygde og befestet korsridderne kapellet som en åttekantet bygning med tak. Bygningen fungerte også som beskyttelse for pilegrimer på vei mot Jeriko. Etter at Saladin hadde inntatt Jerusalem i 1187 ble kapellet omgjort til moské og utstyrt med steinkuppel og mihrab. Ettersom kapellet for det mest ble oppsøkt av kristne, oppførte ottomanene en moské, Zawiyat al-Adawiyya, med tilhørende minaret ved siden av kapellet i 1620.

Kapellet i moderne tid 
Hela kapellområdet er fortsatt del en del av moskéen og drives av Jerusalems islamske waqf, men det er åpent for kristen tilbedelse.

Kapellet består av korsriddernes kirke og de muslimske tilbyggene. Inne i selve kapellet er det en steinblokk med hva som sies å være et avtrykk av Jesu høyrefot. En tilsvarende blokk med avtrykk av den venstre foten ble i middelaleren flyttet til al-Aqsa-moskéen.

Ved siden av kapellet er det en grav. Etter jødisk tradisjon ligger der profetinnen Hulda som levde på 600-tallet f.Kr. De kristne mener at graven er fra 400-tallet e.Kr. og tilhører den hellige Pelagia. Etter muslimsk tradisjon er det i stedet Rabia al-Adawiyya, en kvinne som levde på 700-tallet e.Kr. og som har gitt moskéen sitt navn, som ligger i graven.

Eksterne lenker

Referanser 
Litteratur
Katolske kirker

Katolske valfartsmål
Kirker i Jerusalem
Moskeer i Palestina