Hunga Tonga

Hunga Tonga er en undersjøisk vulkan i kongedømmet Tonga. Vulkanen inngår i øygruppen Haʻapai, 64 km nord for Tongas største øy Tongatapu. Den rager  meter opp havbunnen. Kalderaen var omtrent 5 km i diameter og var omtrent 150 m under havet frem til 2009. Toppen av vulkanen har hatt to navngitte øyer; Hunga Tonmga og Hunga Ha'apai. Etter et utbrudd i slutten av desember 2014 ble de hengende sammen. Øyas høyeste punkt var da 114 moh. Et betydelig sterkere utbrudd i januar 2022, det kraftigste som til da hadde blitt registrert, etterlot to steinete topper over havnivået.

Vulkanisme og dannelse av øya 

Før vulkanutbruddet i 2009 var Hunga Tonga omtrent 0,39 km² og Hunga Ha'apai var 0,65 km². Begge var omtrent 2 km lange. Utbruddet skapte en vulkankjegle mellom de to øyene, som til slutt steg over havet. Denne vokste kontinuerlig og dannet først en landbro med Hunga Haʻapai, og deretter en tilknytning til Hunga Tonga. Den nydannede øya fikk navnet Hunga Tonga-Hunga Ha'apai. Nydannede vulkanøyer blir ofte brutt ned igjen av erosjon. Denen øya stabiliserte seg imidlertid fra 2014.

Utbrudd desember 2021 og januar 2022 
20. desember 2021 hadde vulkanen utbrudd. Røyk ble målt til en høyde av 15 km, mens askeskyen var begrenset til under 5 km høyde. Fram til 2. januar 2022 hadde øya vokste mer enn 1 kvadratkilometer.

Etter flere dager med hvile skjedde det mer massive utbruddet 14. og 15. januar 2022. Utbruddssøylen var opptil 58 km høy og nådde dermed inn i mesosfæren. Skadesituasjonen er fortsatt stort sett ukjent; materielle skader, savnede personer og dødsfall rapporteres. På grunn av vulkanutbruddet ble øya igjen delt i to individuelle, mindre øyer, som til sammen har et areal på bare ca 0,23 km² (tidligere: 3,4 km²).<ref>[https://reliefweb. int/ sites/reliefweb.int/files/resources/ECDM_20220117_Pacific_Tsunami.pdf 'Tonga og Stillehavet | Vulkanutbrudd og tsunami] (PDF 1,2 MB), åpnet 18. januar 2022</ref>

Utbruddet var et av de sterkeste som er registrert i moderne tid, sammenlignbart i styrke med Krakatau-utbruddet i 1883.

Det bor anslagsvis 76 000 mennesker innenfor en radius på 100 km fra vulkanen. Vulkanutbruddet dekket store deler av øynasjonen Tonga i et 5 til 10 cm lag med vulkansk aske, og påvirket vann, elektrisitet og luftkvalitet. Tongas regjeringen erklærte unntakstilstand.

 Globale virkninger i atmosfæren 
Trykkbølgen fra utbruddet beveget seg rundt hele kloden flere ganger, og ble registrert også i Norge.

Tyngdebølgene som ble utløst av utbruddet var synlig på satellittbilder. NASA-satellitten Aquas Atmospheric Infrared Sounder'' (AIRS) har ikke observert sammenlignbare konsentriske bølgebilder  i løpet av de 20 årene sensoren har vært i drift.

Til tross for at utbruddskyen var den høyeste som noen gang er observert fra verdensrommet, hadde den ubetydelig klimapåvirkning. Den totale mengden svoveldioksid frigjort til atmosfæren ved utbruddet er estimert til 0,4 teragram (400 000 tonn).

Tsunami 

Utbruddene utløste en tsunami som i Nukuʻalofa, hovedstaden i Tonga, nådde en høyde av 1,2 m. Den maksimale tsunamihøyden nådd i Tonga var imidlertid 18. januar 2022 med 15 m. 18. januar ble det rapportert om alvorlige skader på de mindre øyene Fonoifua, Mango og Nomuka. OCHA overvåkingsflyvninger registrerte en fullstendig ødelagt landsby på Mango og mange savnede bygninger på øya ʻAtatā.

21. januar rapporterte regjeringen i Tonga om totalt 15 dødsofre, hvorav åtte av tsunamien på de flate øyene Nomuka 65 km mot nordøst, fire på Fonoifua 80 km unna, og to på Tungua 85 km unna. På en av de tsunamirammede Fiji-øyene døde en kvinne av utmattelse da hun kom tilbake fra evakuering. To personer druknet i bølgene fra tsunamien på stranden i regionen Lambayeque, Peru.

Referanser 

Tonga
Vulkaner i Stillehavet
Aktive vulkaner
Undervannsvulkaner
2022 på Tonga
2014 på Tonga
2009 på Tonga
Nye øyer