Francesco Borgia Sedej

Francesco Borgia Sedej, eller Frančišek B. eller Franz B. (født den 10. oktober 1854 i Kirchheim/Circhina i grevskapet Görz og Gradisca i Østerrike-Ungarn, død den 28. november 1931 i Gorizia i Italia) var en østerriksk-ungarsk katolsk erkebiskop.  Han var fyrsterkebiskop av Görz/Gorizia fra 21. februar 1906 til 23. oktober 1931.

Liv og virke

Bakgrunn
Hans fødested småbyen Circhina var et fjellsenter nær den østlige grense av Gefürsteten Grafschaft Görz und Gradisca i Østerrike-Ungarn, et sted som senere ble del av Slovenia, godt inne i dette lille landet. Fødselen var på den hellige Frans Borgias liturgiske minnedag; derav hans navn. 

I 1863 begynte kan i Görz (Gorizia) på gymnasieforberedende skole. Hans onkel (morbror) styrte ham mot prestekallet og fikk ham i 1866 på det tyske gymnasium i Görz. Han ble deretter tatt opp på gutteseminaret. I 1873 gikk han inn på storseminaret.

Prest
I 1877 ble han presteviet av erkebiskop Andreas Gollmayr av Görz-Gradisch, gav ham som første post en erfaring som kapellan i hjemlige trakter. I 1878 klarte han å få en ettertraktet studieplass ved Augustineum i Wien hvorfra han ble uteksaminert i 1884. I Wien ble han først kapellan for slovenere i kirken St. Ignatius, deretter kateket for Ursulinersøstrene og prefekt for seminarbiblioteket.

I Wien innehadde han i ni år innehadde han oppgaven som kapellan ved Augustinianum og som studiedirektør ved Frintaneum. Han hadde muligheten til å reise på kryss og tvers i Europa og fortsette de språkstudier i orentalske språk han hadde begynt på i Wien.

I september 1898 kalte erkebiskop Giacomo Missia ham tilbake til sitt erkebispedømme og utnevnte ham til hovedprest i katedralen i Gorizia og til kapitularteolog. I Görz fortsatte han undervisningsarbeidet ved slovenske skoler og på seminaret.

Erkebiskop

Den 20. januar 1906 ble han valgt av den østerrikske keiser til ny fyrsterkebiskop av Görz, og den 21. februar ble dette approbert av pave Pius XI. Den påfølgende 25. mars ble han ordinert til erkebiskop, i katedralen der han hadde vært sogneprest. Hovedkonsekrerende biskop var Laurenz Mayer som var hjelpebiskop i Wien; medkonsekrerende var biskop Franz Xaver Nagl av Triest og Capodistria, og biskop Anton Bonaventura Jeglič  av Ljubljana.

Den 2. desember 1906 grunnla han Selskapet for bevarelsen av basilikaen i Aquileia. Dette betød meget for den forsømte og eldgamle patriarkatsbyen Aquileia, som lå innen grensene av erkebiskop Sedejs erkebispedømme. I 1909 kom de teodoriske mosaikkene i basilikaens nordhall for dagen.

Den 2. desember 1911 velsignet han høytidelig grunnsteinen til den nye kirke dedikert til Det hellige hjerte i Görz. Den 6. oktober 1912 velsignet han det nye gutteseminaret.

Under den første verdenskrig måtte han den 26. juli 1915 forlate sitt bispesete på grunn av de harde kampene mellom italienere og østerrikere; han kunne ikke vende tilbake før i mars 1918.
 
Fascismens år: Etter den 11. februar 1929, etter undertegnelsen Lateranoverenskomsten, trengte italieniseringen seg også sterkere inn på det kirkelige område. Erkebiskop Sedej, som var markant motstander av den italienske avnasjonaliseringspolitikk overfor slovenere og kroater, ble stadig satt under press av regimet. Han ble avsatt den 23. oktober 1931, i en alder av 77 år, og bare en måned senere, den 28. november,døde han brått i Gorizia.

Den pavelige nuntius erkebiskop Ermenegildo Pellegrinettis dagbøker er blitt en historisk kilde om minoritetsspørsmålene i de julianske marker (det julianske Venezia). I tillegg til erkebiskopens personlige holdninger (han var skarpt antinasjonalistisk) gir dagbøkene hans innblikk i bakgrunnen for Zagrebs erkebiskop Antun Bauers hyrdebrev (1931), og tvangsavsettelsene av erkebiskop Franz Borgia Sedej (1931) og biskop Luigi Fogar av bispedømmet Trieste og Capodistria (1936).

Litteratur
L. Tavano: La Diocesi di Gorizia 1750 - 1947, Edizioni della Laguna, Gorizia 2004;
V. Feresin: L'Arcidiocesi di Gorizia tra Ottocento e Novecento, in "Borc San Roc" n° 18, Centro per la Conservazione e la Valorizzazione delle Tradizioni Popolari - Borgo San Rocco, novembre 2006.
 Ivan Portelli: Pastore dei suoi popoli: mons. Sedej e l'arcidiocesi di Gorizia nel primo dopoguerra, edizioni del Consorzio culturale del Monfalconese, Monfalcone 2005 ISBN 88-88134-24-7
 Terzo Natalini: I diari del cardinale Ermenegildo Pellegrinetti (1916-1922), Città del Vaticano, Archivio Segreto Vaticano, 1994.
 Italo Santeusanio: «SEDEJ FRANCESCO BORGIA», i dizionariobiograficodeifriulani.it – Dizionario biografico dei friulani. Nuovo Liruti online, Istituto Pio Paschini per la storia della Chiesa in Friuli.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
 Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
 Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
 Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
 Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
 Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
 Erkebiskop Emidio Taliani (1828-1907) *1896
 Biskop Laurenz Mayer (1828-1912) *1899
 Erkebiskop Franz Borgia Sedej (1853-1931) *1906

Referanser

Eksterne lenker
 Dr. Frančišek Borgija Sedej - nadškof goriškir

Italienske katolske biskoper
Østerrikske katolske biskoper
Slovenske katolske biskoper
Personer fra Primorska
Linjen Rebiba