Kletthamranskredet

Kletthamranskredet, også omtalt som Kletthammer-skredet, skredulykka i Klevgardene, «snøskrua nedpå Skoga» og annet, var et stort snøskred i Oppdal i 1868. Det skjedde natt til onsdag 12. februar like vest for Lønset i den bratte, nordre dalsida ned mot elva Driva mellom Sunndal i Møre og Romsdal og Oppdal i Trøndelag. 32 mennesker omkom i skredet. Av kjente snøras i Norge har dette krevd flest menneskeliv.

Bakgrunn

Skredet starta i 1200 meters høyde ved Grønslåa og Stekershovden og skal ha vært 1 km  bredt. Dybden av snømassene i dalbunnen etter raset ble anslått til 60 meter.

Storfonna som raste ned Gråura (Graaurda) utsletta gårdsbruka Imangen (Enang, Emang) og Nedre Kletthammer (Klethammer, Kletthåmmår) og husmannsplassen Imangsmorka (Enangsmarken).

Mange av de 32 omkomne var rallare fra Gudbrandsdalen som arbeida på den nye hovedveien mellom Sunndalsøra og Oppdal. Av de 26 som overlevde skredet, ble flere hardt skadd. Raset delte seg, og gården Stekeren (Steker, Stegeren, Stigeren) som lå mellom de andre og var hovedbase for veiarbeidet, ble spart.

Skredet har navn etter en av Kletthamrangardane (Kletthammergårdene), også kalt Klevgardane (Kleivgardan, Klevgårdene), like vest for Lønset i Oppdal kommune.

De omkomne ble gravlagt ved Lønset kirke i fire omganger, de siste åtte 10. april samme år. Over fellesgrava sentralt på kirkegården står en to meter høy minnestøtte der navna på ofra er hogd inn.

Avisreportasje 1868

Kletthamranskredet vakte stor oppmerksomhet som det verste av en rekke dødelige snøskred i 1868, og er godt dokumentert med samtidige beskrivelser. Få dager etter skredet publiserte Trondhjems Adresse følgende reportasje som ble gjentatt i flere aviser, deriblant i Den Norske Rigstidende 21. februar 1868:

Ulykkesvinteren og redselsåret 1868
Den snørike vinteren 1868 ble norgeshistoriens verste skredår med flere enn 150 omkomne. I Sogn og Fjordane omkom 59 mennesker, derav 39 mennesker i tre forskjellige snøras i Stryn samme dag, 6. februar. I alt ble åtte fylker ramma av snøskred i februar. Også fisket og avlingene ble uvanlig dårlige dette året, som derfor fikk betegnelsen  «redselsåret 1868».

Ifølge lista over ras i Norge tok snøras menneskeliv disse stedene vinteren 1868:
Otthjellen i Sunndal, 7 døde 
Hallanger i Ulvik, 1 døde
Sunndal i Stryn, 12 døde
Lervollen i Sunndal, 2 døde
Grøvdalsbakken i Rauma, 8 døde
Marså i Stryn, 1 døde
Kletthammerskredet i Oppdal, 32 døde
Gjørva i Stryn, 11 eller 14 døde
Tenden i Stryn, 11 døde
Kvitholmen ved Hanøy i Hadsel, 4 døde
Austnesfjorden i Vågan, 8 døde

Siden midt på 1800-tallet har i alt omkring 1550 mennesker dødd i snøskred i Norge.

Referanser

Eksterne lenker
 

Snøskred i Norge
Oppdals historie
1868 i Norge