Massedrapet på Kongsberg

Massedrapet på Kongsberg fant sted på Kongsberg i Viken den 13. oktober 2021 da Espen Andersen Bråthen drepte fem mennesker, og skadet tre andre, med stikkvåpen og pil og bue.

Klokken 18:13 fikk politiet meldinger fra personer om at en mann beveget seg rundt i Kongsberg sentrum med våpen. Meldingene gikk ut på at han var bevæpnet med pil og bue. Klokken 18:17 betegnet politiet dette som PLIVO («pågående livstruende vold»). Gjerningspersonen gikk blant annet til angrep inne i en Coop Extra-butikk. Den 37 år gamle danske statsborgeren Espen Andersen Bråthen ble pågrepet klokken 18:47 samme dag som drapene ble begått. Han ble deretter siktet for forholdene.

Ofre 
De fem drepte var fire kvinner og en mann i alderen 52 til 78 år. Det ble ikke gjort kjent for allmenheten hvilke skader de resterende ofrene fikk, men de var ikke livstruende. En av de skadde var en politimann i sivil. Etterforskningen indikerte at ofrene alle ble angrepet på forskjellige steder, og den 15. oktober var alle tre skadde utskrevet fra sykehus.

Omkomne

Etterforskning 
Gjerningsmannen ble ført til en politistasjon i Drammen, der hans forsvarsadvokat, , sa at han ble avhørt i mer enn tre timer og samarbeidet med politiet. Han har tilstått angrepet. Politiets sikkerhetstjeneste undersøker om hendelsen er knyttet til terrorisme. Han er siktet for drapet på fem personer og skadet flere, men dette kan endre seg i henhold til etterforskningens fremdrift. 

I en pressekonferanse 16. oktober opplyste politiet at hypotesen om at han har konvertert til islam er svekket, mens teorien om psykisk sykdom er den sterkeste.

Ettervirkninger 
Få timer etter hendelsen sendte Politidirektoratet ut nasjonal ordre om midlertidig bevæpning. Det var imidlertid ingen endring i det nasjonale trusselnivået i landet.

Gjerningsmannen 

Gjerningsmannen er en mann som ble født i Norge i 1983 av en norsk far og en dansk mor. Han er dansk statsborger, men har bodd hele livet i Norge. Han bodde i Kongsberg i tidspunktet for angrepet.

Konvertering til islam
Gjerningsmannen har hevdet at han var en nylig konvertitt til islam.

En barndomsvenn leverte i 2017 en bekymringsmelding av siktede. I desember dette året publiserte Bråthen en video på YouTube hvor han advarte mot kommende ugjerninger med røtter i islam. Politiet betraktet ham på dette tidspunktet som ufarlig.

I videoen sier Bråthen følgende:

En engelsk versjon av den samme meldingen ble også publisert på YouTube.

Lokalt politi gjennomførte en bekymringssamtale med Bråthen to dager etter at videoen ble lagt ut. Politiet var sist i kontakt med ham i 2020 og de hadde vært bekymret for hans mulige radikalislamistiske synspunkter.

Bråthen fortalte at han hadde fått en «religiøs åpenbaring», og at han hadde fått beskjed om at han skulle formidle et budskap til hele verden. Det var vanskelig å føre en vanlig samtale med Bråthen, for han snakket usammenhengende og virket ikke frisk sa Oussama Tlili, som er styreleder i Kongsberg Islamsk kultursenter. Han vurderte å kontakte politiet, men det forble bare med tanken.

Ifølge Senaid Kobilica, styreleder for Muslimsk Dialognettverk, er det ikke spor av at Bråthen hadde konvertert til islam. For eksempel i form av at Bråthen hadde gjennomgått noen formell seremoni eller at han hadde kunnskap om islam. Islamsk råd uttalte at «hans levemåte og uvitenhet om grunnleggende islamsk teologi, underbygger at han aldri har vært muslim».

Tidligere straffedømt
Gjerningsmannen var kjent av politiet og hadde flere tidligere straffedommer, deriblant for innbrudd. I 2012 ble han dømt for kjøp av mindre mengder hasj.

I 2020 ble han dømt av Kongsberg og Eiker tingrett til seks måneders besøksforbud mot to nære familiemedlemmer etter at han truet med å drepe en av dem.

Reaksjoner 
Avtroppende statsminister Erna Solberg og justis- og beredskapsminister Monica Mæland holdt en pressekonferanse om hendelsen samme kveld. Dagen etter angrepet ble det flagget på halv stang på alle offentlige bygninger og det ble tent lys på trinnene til Kongsberg kirke.

På fredag 15. oktober besøkte statsminister Jonas Gahr Støre og justis- og beredskapsminister Emilie Enger Mehl Kongsberg på vegne av Regjeringen for å gi uttrykk for medfølelse og for å anerkjenne Kongsberg-samfunnet for å stå sammen.

På søndag 17. oktober deltok Kronprins Haakon og kronprinsesse Mette-Marit, samt justis- og beredskapsminister Emilie Enger Mehl på en sørgegudstjeneste i Kongsberg kirke.

Kong Harald og kongefamilien uttrykkte sin medfølelse i et brev til Kongsbergs ordfører. FNs generalsekretær António Guterres uttrykte sin sympati med ofrenes familier og Norges folk, og Pave Frans fordømte drapene i en tale fra Vatikanpalasset.

Rettssak
Rettssaken startet 11. mai 2022  i Hokksund tingrett. Det var satt av 28 dager til saken.

Rettspsykiatriske vurderinger og diagnoser
I februar 2022 leverte rettspsykiaterne Harald Brauer, Helge Haugerud  og Knut-Petter Langlo sin rapport om Espen Andersen Bråthen. Rapporten gav Bråthen en psykisk lidelse og hevder at Bråthen har vært psykotisk på gjernings- og observasjonstidspunktet og dermed strafferettslig utilregnelig.

Domfellelse
24. juni 2022 ble Bråthen dømt til overføring på tvungent psykisk helsevern for fem drap, 11 drapsforsøk og en rekke grove trusler i Kongsberg. Han ble også dømt til å betale flere hundre tusen kroner i oppreisning og erstatning til fornærmede, pårørende og etterlatte.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Siste nytt fra massedrapet på Kongsberg hos NRK

2021 i Norge
Massakrer i Norge
Kongsbergs historie
Sør-Øst politidistrikt