Qalandiya

Qalandia (arabisk: قلنديا, hebraisk: קלנדיה), også Kalandiya, Qalandiya, er en palestinsk landsby som ligger på Vestbredden, mellom Jerusalem og Ramallah, like vest for Jerusalems kommunegrense. I 2006 bodde 1154 mennesker i landsbyen ifølge Det palestinske statistiske byrå. Qalandia er også navn på en flyktningleir, etablert av UNRWA i 1949. Den ligger like øst for Jerusalem kommune. Qalandiya flyktningleir ble bygget for palestinske flyktninger fra Lydda, Ramle og Jerusalem under den palestinske fraflyttingen i 1948.

Historie

Oldtid og middelalder
Gamle graver er funnet i Kalandia.

Et bysantinsk bad er gravd ut, og keramikk fra samme periode har også vært lokalisert der.

Korsfarertiden
I korsfarerperioden ble det bemerket at Kalandia var en av 21 landsbyer gitt av kong Godfrey som et len ​​til korherrene til Den hellige grav. I 1151 leide abbeden ut bruken av vingårdene og frukthagene i Kalandia til en Nemes syreren og hans bror Anthony og deres barn. Til gjengjeld fikk klosteret en del av den årlige produksjon fra disse feltene. Alle navnene på landsbyboerne i Kalandia var av kristen type, noe som indikerer at Kalandia var en kristen landsby på den tiden.

Osmansk tid
Qalandia, som resten av Palestina, ble innlemmet i Det osmanske rike i 1517, og ved den osmanske folketellingen i 1596 var landsbyen, kalt Qalandiya, en del av nahiya (underdistrikt) Al-Quds som var under administrasjon av liwa (distrikt) Al-Quds. Landsbyen hadde 15 husstander, alle muslimske, som betalte en fast skattesats på 33,3 % på hvete, bygg, oliven, bikuber og/eller geiter, i tillegg til sporadiske inntekter; totalt 3900 akçe.

I 1838 var den kjent som en muslimsk landsby i Jerusalem-distriktet.

I 1863 besøkte den franske oppdagelsesreisende Victor Guérin landsbyen, som han beskrev som en liten grend bestående av noen få hus med fikenplantasjer rundt seg,  mens en osmansk landsbyliste på rundt 1870 viste 16 hus og en befolkning på 50, dette befolkningstallet favnet bare voksne menn.

I 1883 beskrev PEFs Survey of Western Palestine landsbyen som en liten landsby på en høyde omgitt av oliven, med steinbrudd i vest.

I 1896 ble befolkningen i Kalandije beregnet til å være rundt 150 personer.

Palestinamandatet
I folketellingen for Palestina i 1922 utført av britiske mandatmyndigheter, hadde Qalandieh (Qalandia) en befolkning på 144, hvorav 122 var muslimer og 22 jøder. Dette hadde sunket ved folketellingen i 1931 da Qalandiya hadde en helt muslimsk befolkning på 120, fordelt på 25 hus.

I undersøkelsen fra 1945 hadde Kalandia en befolkning på 190 muslimer, og et landområde på 3940 dunam. 427 dunam var til plantasjer og irrigeringsbart land, 2202 for korndyrking, mens seks dunam var bebyggelse.

Fram til 1927 var Kalandia flyplass den eneste flyplass i Palestinamandatetet obligatoriske Palestina, selv om det var flere militære flystriper. Kalandia ble brukt for fremtredende gjester på vei til Jerusalem. Det ble åpnet for vanlige flyvninger i 1936. 

Etter Seksdagerskrigen ble den omdøpt til Atarot flyplass av Israel, men stengt på grunn av forstyrrelser knyttet til den israelsk-palestinske konflikten, og fordi internasjonale selskaper ikke ville lande der.

Israel konfiskerte 639 dunum fra landsbyen Kalandia for å etablere en militærbase på den tidligere flyplassen.

Fra 1947
Under borgerkrigen 1947–1948 var tidlig i januar 1948 Kalandias innbyggere blitt evakuert flyttet til Ramallah. De lot noen noen få unge menn være tilbake for å beskytte eiendommen og sørge for at miner ikke ble utlagt på veien som førte til landsbyen og den nærliggende gruven. Landsbyboerne vendte tilbake til landsbyen. Ogg etter at nyhetene om Deir Yassin-massakren nådde dem, ble kvinner, barnaog de fleste mennene evakuert igjen og landsbyen ble en stasjon for den arabiske frigjøringshær.

I kjølvannet av den arabisk-israelske krig i 1948, og etter  våpenhvileavtalene av 1949, havnet Kalandia under jordansk styre. Vestbredden ble annektert av Jordan i 1950.

Qalandiya flyktningleir ble etablert i 1949 av Røde Kors på land leid fra Jordan. Den dekker 353 dunum (0,353 km2; 35,3 ha) pr. 2006,  og hadde en befolkning på 10.024 med 935 strukturer fordelt på 8 blokker.  Israelske myndigheter anser den som en del av Stor-Jerusalem, og den er fortsatt under deres kontroll.

Siden seksdagerskrigen i 1967 har Kalandia vært under israelsk okkupasjon.

Etter 1995-avtalene ble 2 % av Qalandiyas land klassifisert som område B, mens de resterende 98 % som område C. Israel har konfiskert 574 dunam land fra Qalandiya for å bygge den israelske industribosetningen Atarot og 639 dunam for den israelske militærbasen Qalandiya. Og 1.940 dunum av landsbyen, 59,3 % av landsbyens totale areal er isolert bak den israelske vestbreddebarrieren.

Qalandia Checkpointer hovedsjekkpunktet mellom den nordlige Vestbredden og Jerusalem, og det er kjent for hyppige demonstrasjoner mot okkupasjonen.

Det israelske Qalandia-raidet i 2013 førte til sammenstøt med lokale innbyggere, og etterlot tre av Qalandias innbyggere døde og flere kritisk såret.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker
Welcome To Qalandiya
Qalandia, Welcome to Palestine
Survey of Western Palestine, Map 17:    IAA, Wikimedia commons
Qalandiya Village (Fact Sheet), Applied Research Institute–Jerusalem, (ARIJ)
 Qalandiya Village Profile, ARIJ
Qalandiya areal photo, ARIJ
Locality Development Priorities and Needs in Qalandiya, ARIJ  
Kalandia Refugee Camp, articles from  UNRWA.
Photostory: The Kalandia Terminal
Two Israeli families attacked in Qalandiya after losing their way
Kalandia Checkpoint acts as door to Jerusalem

Byer på Vestbredden
Guvernementet Jerusalem