Bruchela

Bruchela  er en slekt av soppsnutebiller som lever av sopp som vokser på død ved. De fleste av artene lever i tropene, bare ni arter er med sikkerhet funnet i Norge. De kan variere mye i utseende, men ett karakteristisk trekk er at mange arter har ganske lange antenner, noe som er uvanlig i snutebille-gruppen (Curculionoidea).

Utseende 
Små, sylindriske, matte, mørke snutebiller, snuten ikke påfallende forlenget.

Levevis 
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. De aller fleste av familiens 3000 kjente arter lever i tropene, men de finnes i alle verdensdeler. I Norge er det kjent ni arter. Artene i gruppen Urodontinae lever på fruktene til levende planter, Bruchela rufipes på reseda (Reseda lutea).

Systematisk inndeling 

Underfamilien Urodontinae ble tidligere gjerne regnet som en egen familie, Urodontidae.

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
 Familien soppsnutebiller, Anthribidae Billberg, 1820
 Underfamilien Urodontinae C.G,. Thomson, 1859  – ikke i Norge, én art er funnet i Skåne. 80 arter, de fleste i Afrika
 Slekten Bruchela Dejean, 1821  (=Urodon Schönherr, 1826), ca. 50 arter, 16 i Europa

Liste over artene 

 Bruchela albescens (Reitter, 1897)
 Bruchela albida (Küster, 1848)
 Bruchela albosuturata (Reitter, 1897)
 Bruchela anatolica (Pic, 1904)
 Bruchela angelovi (Strejcek & Cocev, 1994)
 Bruchela arisi (Schilsky, 1912)
 Bruchela austrina (Peyerimhoff, 1949)
 Bruchela baudii (Desbrochers des Loges, 1893)
 Bruchela cana (Küster, 1848)
 Bruchela carpetana (K. Daniel, 1906)
 Bruchela ciliata (Schilsky, 1904)
 Bruchela cincta (Förster, 1891)
 Bruchela concolor (Fåhraeus, 1839)
 Bruchela conformis (Gyllenhal, 1833)
 Bruchela cretacea (K. Daniel & J. Daniel, 1903)
 Bruchela demaisoni (Peyerimhoff, 1926)
 Bruchela densata (Reitter, 1897)
 Bruchela exigua (Motschulsky, 1875)
 Bruchela ferrantei (Reitter, 1908)
 Bruchela flavescens (Küster, 1850)
 Bruchela fortirostris Korotyaev, 1987
 Bruchela fulvipes (Reitter, 1897)
 Bruchela hesperidis (Iablokoff-Khnzorian, 1957)
 Bruchela humeralis (Motschulsky, 1875)
 Bruchela kasparyani Korotyaev, 1987
 Bruchela kaszabi (Strejček, 1973)
 Bruchela korbi (Schilsky, 1904)
 Bruchela longa (Allard, 1868)
 Bruchela luteae (Peyerimhoff, 1929)
 Bruchela maura (K. Daniel, 1912)
 Bruchela medvedevi Korotyaev, 1987
 Bruchela multipunctata (von Schlechtendal, 1894)
 Bruchela musculus (K. Daniel & J. Daniel, 1903)
 Bruchela orientalis (Strejček, 1982)
 Bruchela parallela (Küster, 1848)
 Bruchela parvula (Motschulsky, 1875)
 Bruchela picta (Motschulsky, 1875)
 †Bruchela prisca (von Heyden, 1862)
 Bruchela pygmaea (Gyllenhal, 1833)
 Bruchela randoniae (Peyerimhoff, 1926)
 Bruchela reymondi (A. Hoffmann, 1953)
 Bruchela rosinae  (Pic, 1904)
 Bruchela rufipes (Olivier, 1790)  – funnet i Skåne
 Bruchela scabra (Baudi di Selve, 1890)
 Bruchela schouwiae (Peyerimhoff, 1929)
 Bruchela schusteri (Schilsky, 1912)
 Bruchela semisuturalis (Reitter, 1908)
 Bruchela sinaitica (K. Daniel, 1909)
 Bruchela sugonyaevi Korotyaev, 1987
 Bruchela suturalis (Fabricius, 1793) – nærmest funnet i Litauen.
 Bruchela testaceipes (Reiche, 1861)
 Bruchela verae Korotyaev, 1987

Referanser

Kilder 
 Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki.

Eksterne lenker 

 

Snutebiller
Biller formelt beskrevet i 1821
Dyr formelt beskrevet av Pierre François Marie Auguste Dejean