Peter Gøtzsche

Peter Christian Gøtzsche (født 26. november 1949) er en dansk lege, vitenskapsmann og tidligere direktør for Nordic Cochrane Center ved  Rigshospitalet i København i Danmark. Han er en av grunnleggerne av Cochrane Collaboration og forfatteren av en rekke systematiske kliniske forsøksanmeldelser utgitt av Cochrane Library. Over 70 publikasjoner av Götzsche ble publisert i de fem medisinske tidsskriftene (The Lancet, BMJ, JAMA, Annals of Internal Medicine og New England Journal of Medicine).

Biografi 
Etter studiet studerte Götzsche ved universitetet og ble uteksaminert med en mastergrad i biologi og kjemi i 1974 . Han jobbet som lærer i kort tid. I 1975 begynte han å jobbe i legemiddelindustrien som salgsrepresentant for Astra AB. noen måneder senere ble han produktsjef for selskapet. I 1977 fikk Götzsche jobb i Astra-Syntex og ble ansvarlig for å gjennomføre kliniske studier. Mens han jobbet i Astra-Syntex, begynte han å studere medisin og fikk medisinsk grad i 1984. Han arbeidet på flere sykehus i København i 1984-1995. Sammen med Ian Chalmers og rundt 80 forskere, etablerte han Cochrane Collaboration i 1993. Samme år åpnet Götzsche det skandinaviske Cochrane Center. 

I 2010 ble Götzsche tildelt tittelen professor ved Københavns Universitet for utvikling av kliniske studier og analyse av disse.
 
I 2013 ga Götsche ut en bok "Deadly Medicines and Organised Crime: How Big Pharma has Corrupted Healthcare".

I 2017 ble han valgt inn i styret for Cochrane Collaboration. Hans medlemskap i Cochrane Collaboration ble kansellert av styret for guvernører for samarbeid 25. september 2018 . 

I 2019 grunnla Götzsche Institute for Scientific Freedom, som åpnet 9. mars på International Symposium i København .

Forskning og systematiske evalueringer av kliniske studier 
I et av forskningsarbeidene sine avslørte Götzsche at placebo har en overraskende svak effekt . Götzschet fant også ut at mange systematiske oversikter over kliniske studier av metaanalyser inneholder feil knyttet til innhenting av innledende data  . Götzsche kritiserte sammen med medforfattere forskningsmetoder og tolkningen av resultatene som ble brukt av andre forskere i å gjennomføre systematiske oversikter ved hjelp av en placebo .

Götzsche kritiserte de svake systematiske gjennomgangene av kliniske studier  og redaksjonelle retningslinjer for ledende medisinske fagfellevurderte tidsskrifter . Han skrev om problemet med skreddersydde medisinske artikler som ble kalt “medisinsk ghostwriting” på engelsk, og påpekte at praksisen med å skrive og publisere slike artikler er uforenlig med etisk vitenskapelig arbeid . Han fordømte også den utbredte bruken av antidepressiva fra gruppen av selektive serotonin gjenopptakshemmere .

Mammografikritikk for diagnostisering av kreftscreening 
Götzsche kritiserte hardt mammografi som ble brukt til å screene for diagnostisering av brystkreft hos kvinner, og hevdet at det ikke er noen grunn til utbredt screening av kvinner over en viss alder . Hans kritiske syn er basert på hans systematiske gjennomgang av screening av mammografistudier, som ble publisert i det medisinske tidsskriftet The Lancet i 2000 under overskriften "Er screeningen for brystkreft med mammografi forsvarlig?" år . På grunn av uregelmessigheter ved randomisering erklærte Götschet i sin systematiske gjennomgang 6 av 8 kliniske studier som ugyldige.

I 2006 ble Götzschets artikkel om screening av mammografi publisert online i European Journal of Cancer. før utskrift . Tidsskriftet fjernet senere studien fra nettstedet uten en formell prosedyre for tilbakekalling av artikkelen . En artikkel ble senere publisert av det danske tidsskriftet Medical Medical Bulletin. med en kort merknad av sjefredaktøren , og Götzsche og hans medforfattere rapporterte at fjerningen av artikkelen fra tidsskriftets side ikke ble enige med dem .
I 2002 ga Götzsche ut boken “Mammography Screening: Truth, Lies and Controversy” .

Kritikk av systematiske menneskelige papillomavirusvaksiner 
På anmodning fra de danske medisinske myndigheter analyserte Det europeiske legemiddelverket data om bruk av humant papillomavaksiner og sjeldne komplikasjoner som kompleks regionalt smertesyndrom (CRPS) og postural ortostatisk takykardiasyndrom hos kvinner. Rapporten fra European Medicines Agency ble publisert i november 2015 med konklusjonen at det ikke var noen sammenheng mellom vaksineadministrasjon og disse komplikasjonene . 

Den danske legen Louise Brinth har publisert en epidemiologisk studie av postural ortostatisk takykardi med detaljert kritikk av en rapport fra European Medicines Agency . Götzsche støttet Brinth og sendte en formell klage til European Medicines Agency, og kritiserte rapporten fra mai 2018 .

Götzsche et al. havdet også ha funnet alvorlige feil i 2018 Cochrane Systematic Review of Human Papillomavirus Vaccines .

I 2019 var Gøtzsche oppført på talerlisten til en konferanse arrangert av den vaksinekritiske organisasjonen Physicians for Informed Consent, men trakk seg fra arrangementet etter å ha blitt konfrontert med at han skulle dele scene med Robert F. Kennedy jr.. Han klargjorde samtidig sin støtte til barnevaksinasjonsprogrammet som hadde reddet millioner av liv og at motstand mot disse vaksinene var uetisk og farlig.

Systemisk kritikk av psykotropiske medikamenter brukt i psykiatri 
I sin bok fra 2015, Deadly Psychiatry and Corporate Denial, kritiserer Götzsche skarpt psykotropiske medikamenter fra perspektivet til evidensbasert medisin. Basert på en bred gjennomgang av publiserte studier, konkluderer han at disse stoffene er ineffektive, men ekstremt farlige, og at 98% av de som for tiden mottar dem med psykiske lidelser faktisk kan klare seg uten dem. Ifølge Götzscher trenger bare noen få pasienter antipsykotika og benzodiazepin beroligende midler, som er foreskrevet i kort tid under en forverring og gradvis avbrutt for å unngå tilbaketrekning av medikamenter. Götzsche ber nasjonale helsedepartementer om å radikalt revidere nasjonale kliniske retningslinjer for psykiatri og åpne klinikker overalt der pasienter som har tatt antidepressiva, sentralstimulerende midler og antipsykotika i årevis trygt kan slutte å ta dem for å unngå abstinens- og abstinenssymptomer .

Overdrivelse av fordeler og skjul av dødsfall 
Götzschet påpeker at de randomiserte kliniske forsøkene med psykotropiske medikamenter ikke tillot oss å evaluere fordelene og skadene ved disse stoffene. De fleste av dem er feilaktige fordi de inkluderte pasienter som allerede tok et annet psykotropisk medikament . Hos pasienter som etter opphør av et annet legemiddel faller i placebogruppen, begynner "brudd", og ofte opplever de abstinenssymptomer. En slik klinisk prøveordning overdriver effekten av det nye legemidlet og øker sannsynligheten for komplikasjoner i placebogruppen. I forsøk med antipsykotiske medikamenter begikk for eksempel pasienter med schizofreni fra placebogruppen selvmord på grunn av abstinenssyndrom .

Et annet stort problem er, som Götzscher skriver, å skjule dødsfall i forsøk finansiert av farmasøytiske monopol. Basert på en systematisk gjennomgang av Food and Drug Administration (FDA), beregnet Götzschet at det faktiske antallet selvmord blant antidepressive pasienter er 10 ganger høyere enn den offisielle FDA-rapporten.

Spesielt teller Götzsche 14 selvmord per 9956 personer som tok fluoksetin eller paroksetin. Samtidig rapporterte FDA bare fem selvmord per 52.960 mennesker. Forskjellen forklares med at FDA ekskluderte alle selvmord under abstinenssyndrom fra sin analyse, da pasienter sluttet å ta antidepressiva og det gikk mer enn 24 timer fra de sluttet å ta dem .

Økt dødelighet i psykotropiske medikamenter 
Götzsche analyserte en systematisk gjennomgang av placebokontrollerte studier av antipsykotika hos pasienter med senil demens, siden det er usannsynlig at de var på antipsykotika før randomisering. Den absolutte risikoen for total dødelighet økte med 1% - med andre ord, bruk av antipsykotika fører til ytterligere en død for hvert hundre behandlet .

Götzsche påpeker også at i en nøye planlagt kohortstudie av benzodiazepiner hos pasienter over 55 år doblet benzodiazepiner risikoen for total dødelighet. Som bruk av antipsykotika, førte bruk av benzodiazepiner i studier til ytterligere en død per år for hvert hundre pasienter .

Ved å bruke statistikk over utslipp av psykotropiske medikamenter i Danmark og bruke den absolutte risikoen for faktorer for økning av dødsfall (1% for antipsykotika, 1% for benzodiazepin beroligende midler, 2% for antidepressiva), beregnet Götschet at disse tre gruppene resulterte i 3 693 dødsfall i Danmark per år. Han fortalte om disse tallene for befolkningen i USA og EU og ga i mai 2015 en sensasjonell uttalelse under en åpen debatt ved London Institute of Psychiatry, Psychology and Neuroscience om at psykotropiske medikamenter er ansvarlige, i henhold til de mest beskjedne anslagsvis 539 000 dødsfall per år  .

Den tvilsomme effektiviteten til psykotropisk 
Götzsche hevder at dobbeltblinde kliniske studier er upålitelige, ikke bare på grunn av brudd på grunn av en opprinnelig forvrengt studiedesign, men også fordi de ikke virkelig var blinde. Han viser til systematisk gjennomgang av Cochrane Collaboration av kliniske studier av trisykliske antidepressiva der atropin ble lagt til placebo, slik at pasienter og forskere ikke kunne gjette på bivirkninger hvem som var i hvilken gruppe. Denne systematiske oversikten fant ingen signifikant klinisk forskjell mellom antidepressiva og placebo, som forårsaket munntørrhet .

Götzsche fant i en systematisk gjennomgang av studier av antidepressiva av fluoksetin og venlafaksin at den kliniske effekten, evaluert i Hamilton-skalaen, i placebogruppen bare var noen få dager bak den kliniske effekten i antidepressiva-gruppen . Götzsche ironiserer at hvis legene var tålmodige og ventet et par dager, ville de få ønsket klinisk resultat i placebogruppen. Ifølge Götsche observeres faktisk effekten her ikke av en placebo, men av det naturlige forløpet av depresjon, når spontan remisjon oppstår.

Götzsche siterer data om antipsykotika i behandlingen av schizofreni. Han påpeker at i FDAs nye antipsykotiske medikamentestingrapporter er effektiviteten målt på PANSS positive og negative symptomskalaer 6 og at den er godt under den minste kliniske effekten av 15 på PANSS-skalaen .

Götzsche kritiserer også sentralstimulerende stoffer (amfetamin, metylfenidat, atomoksetin) som brukes hos barn og unge med den såkalte oppmerksomhetsmangel hyperaktivitetsforstyrrelsen, angående hvilke tvister som ikke opphører, enten det er en mental sykdom eller normal oppførsel i barndommen . Götzsche påpeker at de ekstremt tvilsomme positive effektene av sentralstimulerende midler overlapper hverandre med påviste alvorlige komplikasjoner og bivirkninger . Han minner om at laboratorietester på dyr beviser den direkte skadelige effekten av sentralstimulerende midler på hjernestrukturer .

Utelukkelse fra Cochrane Collaboration 
Götzsche, som ble valgt inn i styringsrådet for Cochrane Collaboration i 2017 , ble utvist fra rådet, og hans medlemskap i Cochrane Collaboration ble avlyst på årsmøtet i rådet i Edinburgh i september 2018. For dette stemte 6 av 13 medlemmer av rådet . 

Rådet kunngjorde flyttingen 26. september, og som grunnene til utestengelsen av Götsche ble det uttalt: ”Fortsatte, vedvarende eksempler på forstyrrende og upassende oppførsel ... som har skjedd gjennom årene har undergravd vår organisasjonskultur og skadet arbeidet til vår veldedige organisasjon, vårt omdømme og våre ansatte ". Rådet organiserte også en juridisk revisjon av Götzsche som direktør for Scandinavian Cochrane Center og uttalte at han hadde oppdaget brudd.

Götzsche, kritisk i sine vurderinger av farmasøytiske monopol og deres innvirkning på medisinsk industri, uttrykte bekymring for den "voksende autoritære kulturen og innføringen av en kommersiell modell" i Cochrane Collaboration, som "truer organisasjonens vitenskapelige, moralske og sosiale mål" .

Gerd Antes fra det tyske Cochrane Center kommenterer den nåværende situasjonen som en "ledelseskrise" og ber om en "streng orientering til målene og de grunnleggende prinsippene for Cochran," som indikerer at "vitenskapelig strenghet, kunnskap med minst systematiske feil, maksimal tillit og konstant årvåkenhet for å forhindre noens innflytelse interesser på bevisbasen ”er de viktigste oppgavene .

Bibliografi 
 Peter C. Gøtzsche. Rational Diagnosis and Treatment: Evidence-based Clinical Decision-making. — 4th. — John Wiley & Sons, 2007. — ISBN 9780470723685.
 Peter C. Gøtzsche. Mammography Screening: Truth, Lies and Controversy. — Radcliffe Publishing, 2012. — ISBN 9781846195853.
 Peter C. Gøtzsche. Deadly Medicines and Organised Crime: How Big Pharma Has Corrupted Healthcare. — Taylor & Francis, 2013. — ISBN 9781846198847.
 Peter C. Gøtzsche. Deadly Psychiatry and Organised Denial. — People's Press, 2015. — ISBN 978-87-7159-623-6.
 Peter C. Gøtzsche. Death of a whistleblower and Cochrane’s moral collapse. — People's Press, 2019.
 Peter C. Gøtzsche. Survival in an Overmedicated World: Look Up the Evidence Yourself. — People's Press, 2019.

Referanser

Eksterne lenker 
Peter C. Gøtzsche official
Deadly Medicines and Organised Crime official
Institute for Scientific Freedom official

Danske leger
Danske sakprosaforfattere
Professorer ved Københavns Universitet
Personer fra Næstved kommune