😂

😂 (gledestårer, engelsk: ) er en emoji som består av et ansikt som ler så det gråter. Den er den mest brukte emojien på sosiale medier som Facebook, Snapchat, Twitter og Instagram. Emojien blir også kalt ler så jeg griner, og på engelsk bl.a. lol emoji, joy emoji, laughing emoji og cry-laugh emoji. 😂 ble kåret til årets ord av Oxford Dictionaries i 2015.

Utvikling og brukshistorikk 

Opprettelsen og utviklingen av emojier skriver seg til sent 1990-tall i Japan. De første emojiene dukket opp på J-Phone i 1997, men bruken var begrenset på grunn av høye priser. Det første populære emojisettet tilskrives NTT DoCoMos ansatte Shigetaka Kurita i 1999, som laget utkast til illustrasjoner etter å ha fått ideen om å inkludere enkle bilder i NTT DoCoMos SMS-tjenester. Han hentet inspirasjon fra manga, japanske tegneserier, der karakterene ofte tegnes med symbolske representasjoner kalt manpu (som f.eks. en vanndråpe i ansiktet for å symbolisere nervøsitet eller forvirring), og værsymboler som representerer værforhold. Disse emojiene ble rullet ut til DoCoMos tjeneste i-mode.

DoCoMos i-mode-sett inkluderte ansiktsuttrykk som smilefjes utledet fra den visuelle stilen som finnes i japansk anime og manga, kombinert med elementer fra kaomoji og smileyer. Selv om dette settet inkluderte flere smilefjes, dukket 😂 først opp i emojisett fra au by KDDI og SoftBank Mobile, og 😆 anses som det nærmeste reservetegnet for DoCoMo-settet på telefoner som kjører Android 4.3 Jellybean eller tidligere.

Da Apple slapp den første iPhone-n i 2007, hadde de med et emojitastatur som kun var tiltenkt det japanske markedet. Da amerikanske iPhone-brukere fant ut at man kunne få tilgang til emojitastaturet ved å laste ned japanske apper økte presset for å utvide tilgangen til emojitastaturet utenfor Japan, og i 2011 gjorde Apple tastaturet til en standardfunksjon i iOS på verdensbasis. Den globale populariteten til emojier økte deretter betraktelig rundt midten av 2010-årene.

Det som offisielt kalles «Face with Tears of Joy» av Unicode Consortium ble introdusert da Unicode 6.0 ble sluppet i oktober 2010, og var hentet fra SoftBank Mobile- og au by KDDI-settene. 😂 er i Unicode-blokka «Emoticons» under  U+1F602 😂 FACE WITH TEARS OF JOY (HTML: &#128514;). Det finnes også en kattevariant av emojien, under U+1F639 😹 CAT FACE WITH TEARS OF JOY (HTML: &#128569;).

Popularitet i sosiale medier og kulturell innvirkning 
I midten av 2010-årene ble emojier mainstream; nettstedet FiveThirtyEight bemerket 5. juni 2014 at 😂 var den nest mest brukte emojien på Twitter – den var brukt i over 278 millioner tvitringer, kun slått av hjerte-emojien (♥️), som var brukt i over 342 millioner tvitringer. Oxford University Press samarbeidet med mobilteknologiselskapet SwiftKey for å undersøke bruksstatistikken for emojier globalt, hvilket førte til at 😂 ble valgt til årets ord av Oxford Dictionaries i 2015, fordi det var den mest brukte emojien det året globalt. I en bloggpost uttrykte Oxford Dictionaries at dette symbolet «best oppsummerer 2015s ethos, stemning og vaner». SwiftKey utdypte videre at 😂 utgjorde 20 % av alle emojiene som ble brukt i Storbritannia i 2015, og 17 % i USA, opp fra respektivt 4 % og 9 % i 2014. Oxford Dictionaries' president Caspar Grathwohl forklarte valget deres ved å si at «emojier blir en stadig rikere kommunikasjonsform, en som overskrider språklige barrierer».

I mai 2015 postet Instagram Engineering en bloggpost med statistikk over brukerdata på Instagram, som viste at 😂 var den mest populære emojien på plattformen. 7. desember 2015 tvitret Twitters datateam at samme emoji var den mest brukte på Twitter det året, med 6,6 milliarder brukstilfeller inntil da.

Under verdens emojidag 2017 delte Facebook-sjef Mark Zuckerberg de ti mest brukte emojiene på plattformen, og 😂 var den mest brukte globalt. Emojien var også en av de tre mest brukte på appen Facebook Messenger. I 2017 rapporterte Time at emojien var den mest brukte på Facebook og Twitter for tredje år på rad.

Referanser

Eksterne lenker 
 Face with Tears of Joy på Emojipedia

Emojier
IT-relaterte introduksjoner i 2010
Nettkultur