Høgendeskirke

Høgendeskirke var i norsk middelalder betegnelsen på en privat kirke som en bonde eller annen stormann fikk reist på egen gård.

Etymologi 
Ordet kommer av gammelnorsk hǿgendiskirkja, et sammensatt ord der «hǿgendis» henspiller på «makelighet» eller «bekvemmelighet». Bekvemmeligheten kom av at man slapp lang kirkevei, eller slapp å stå tidlig opp søndag. «Høgende» eller «høgendi» («høginde», «høgjende» eller «høiende» hos Ivar Aasen) betyr sovepute, pute, lang benkepute, fordelaktig eller bekvemmelighet. Ordet er relatert til oldnorsk høgr i betydningen «bekvem». Høgendeskirkene var ikke knyttet til inndeling i sogn. På Island var de fleste kirkene høgendeskirker.

Rettsregler 
Middelalderens lover og regler gjorde forskjell på høgendeskirker og såkalte fylkeskirker; en fylkeskirke var hovedkirken i et kirkesogn. For eksempel ble det ikke betalt tiende for høgendeskirker; ellers var det plikt for alle til å betale 1/10 av sitt innkomme til kirken, altså en tidel av gårdens avling. Tienden ble så fordelt med 1/4-part hver på kirke, biskop, prest og fattige.

Den som gjorde seg skyldig i slagsmål i kirken, kunne bli idømt en dobbelt så stor bot dersom slagsmålet hadde funnet sted i en fylkeskirke, i motsetning til en høgendeskirke. Dette fremgår blant annet av Frostatingslovas kristendomsbolk, i avsnittet om «kyrkjegrid». 

Middelaldersk lov i Norge fastslo at høgendeskirker måtte holdes ved like, ellers ville kongen kunne overta kirken og gjøre den offentlig. Loven anga frister for å reparere kirker som sto til nedfalls, med tilhørende bøter. Dersom bonden oversatt den lengste fristen, kunne kongen overta både kirken og tomten. Dersom kirken sto til nedfalls etter at kongen tok over, kunne bonden eller arvingene tilby seg å sette kirken i stand og overta tomten («atterløysingsjord»).

Eksempler 
Vassås kirke i Vestfold og Stein kirke på Ringerike var trolig opprinnelig høgendeskirker. Giske kirke var trolig en privat kirke for Giskeætten. Tømmerkapellet på Bjølstad i Heidal var trolig en høgendeskirke. Aristokratene på Austrått reiste en slik privatkirke i middelalderen. Frogner gamle kirke i Sørum i Akershus antas å ha vært en høgendeskirke.

Referanser 

Kirkehistorie
Middelalderen i Norge
Kirker i Norge