Vitenskapsåret 1657

Vitenskapsåret 1657 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1657.

Geografi
 Peter Heylin får publisert verket «Cosmographie», et av de første forsøkene på å beskrive hele verden på engelsk og den første kjente beskrivelsen av Australia.

Fysikk
 Gaspar Schott får publisert beretningen «Novum Experimentum Magdeburgicum», der han beskriver eksperimentet med magdeburgske halvkuler, og avhandlingen «Mechanica Hydraulico-Pneumatica» med utdypende teori.
 Pierre de Fermat formulerer prinsippet om minste vei, grunnlaget for optisk geometri. Prosnsippet blir ikke publisert før i 1662.

Matematikk
 Christiaan Huygens får publisert boken «De ratiociniis in ludo aleae» (Om tenkemåter ved hasardspill), den første boken om sannsynlighetsteori. 
 Bernard Frénicle de Bessy får publisert taxitallet Ta(2)= 1729.
 William Oughtred får publisert tre avhandlinger: 
 «Solution of all spherical triangles». Oxford.
 «Trigonometry». London.
 «Canones sinuum, tangentium». London.

Biologi
 John Jonston får publisert «Historiae naturalis de avibus» (Fuglenes naturhistorie). Amsterdam.

Teknologi
 Christiaan Huygens får patent på et pendelur konstruert året før, og det første uret blir laget for ham i Den Haag.

Institusjoner
 «Accademia del Cimento» (Akademiet for eksperimenter) blir stiftet i Firenze av studenter etter Galileo Galilei og Giovanni Alfonso Borelli.

Fødsler
 11. februar – Bernard le Bovier de Fontenelle (død 1757), fransk popularisator.
 Ukjent dato – Pierre-Charles Le Sueur (død 1704), fransk oppdagelsesreisende.

Dødsfall
 3. mars − Johann Baptist Cysat (født 1585), sveitsisk matematiker og astronom.
 3. juni – William Harvey (født 1578), engelsk lege.
 23. september – Joachim Jungius (født 1587), tysk matematiker.
 7. november − Mario Bettinus (født 1582), italiensk matematiker og astronom.

Referanser