Norske utenlandsforbindelser for kraft

Norske utenlandsforbindelser for kraft mellom Norge og omliggende land besto i 2021 av totalt 17 kabler, både kraftlinjer over land og sjøkabler. Et uttalt formål med utenlandsforbindelsene er at de skal sikre kraftutveksling; Norge skal kunne eksportere overskuddskraft til utlandet, og kunne importere kraft i såkalte tørrår. Det er ikke gitt konsesjon for utenlandsforbindelser som kun er beregnet på eksport. I praksis brukes utenlandskablene likevel mest til eksport av norsk kraft.

Historikk 
Norge hadde allerede i 1920-årene elektrisk forbindelse med Sverige gjennom at Ofotbanen de første ti årene ble drevet av strøm fra kraftverket i Porjus, og i dette inngikk også samkjøring med Narvik Kommunale Elektrisitetsverk fra 1932. 10. juli 1923 startet elektrisk drift av Ofotbanen, med kraft levert fra Porjus i Sverige. Dette initiativet var imidlertid ikke tilknyttet kraftoverføringsnettet, og det er derfor vanlig å regne ledningen Nea–Järpströmmen (satt i drift i 1960) som den første ordinære norske kraftutvekslingen med utlandet.

I 2022 fant Lofoten Krigsminnemuseum et tysk propagandamagasin fra 1941 som viser planer om utenlandskabler, til forveksling lik utenlandskablene som senere er bygget.

Kontroverser 
I 2013 søkte Statnett om konsesjon for å bygge to nye, store, og lange kraftkabler til Storbritannia og Tyskland. I debatten som fulgte fikk Statnett støtte fra NHO samt daværende energiminister Tord Lien som mente Norge burde bli «Europas grønne batteri». La meg være veldig tydelig på at vi ønsker at det faktisk skal produseres flere kilowattimer der ute. For at dere skal fatte investeringsbeslutningene som må fattes, må vi få sannsynliggjort at det skal bygges kabler som vil ha noe å si for prisbildet i Norge i perioden rundt 2020. Da er det veldig, veldig sannsynlig at det bare er to kabler som kan påvirke det prisbildet, sa energiministeren.

– Jeg legger til grunn at det er de kablene som Statnett nå jobber med som vil kunne påvirke det prisbildet og de investeringsbeslutningene som vi må sørge for at blir gjort, sa Lien.
De planlagte kablene fikk kritikk fra Andreas C. Halse som mente de nye utenlandskablene, som finansieres av strømkundene gjennom nettleie, ville føre til høyere norske strømpriser. Senere har planene om enda en stor utenlandskabel skapt debatt; i 2018 søkte NorthConnect om konsesjon. 

Debatten om strømkabler til utlandet følger ofte etablerte skillelinjer i norsk politikk. De som støtter norsk EU-medlemskap, som Høyre, Arbeiderpartiet, Venstre og store aviser som VG, Aftenposten og Dagbladet støtter også bygging av utenlandskabler. På den andre siden står Rødt, deler av fagbevegelsen, og alternative medier. SV, Senterpartiet, og FrP har beveget seg fra å være generelt positive til utenlandskabler til å bli skeptikere.

I næringslivet er de som bruker mye strøm ofte skeptiske til utenlandskabler, mens de som produserer strøm ønsker flere utenlandskabler. Investor Øystein Stray Spetalen har vært svært kritisk til bygging av utenlandskabler da han mener tilgang til rimelig energi er et konkurransefortrinn for norsk industri. Tilsvarende har Oluf Ulseth – tidligere direktør i Statkraft, leder av NHO-foreningen Energi Norge, og statssekretrær på statsministerens kontor – vært en tydelig stemme for bygging av flere utenlandskabler. Det samme gjelder Tom Nysted som tidligere var konsernsjef i Agder Energi.

15 september 2023, - skrev Teknisk Ukeblad, - at «Atle Harby og hans forskerkolleger mener alle vil tjene på å bruke norske magasiner til å balansere uregulerbar grønn energi fra EU-land og Storbritannia.»

«Nå har forskere regnet på konsekvensene av å installere nye kabler med kapasitet på 12,6 GW mellom Norge og flere europeiske land, samt doble kapasiteten til Sverige. Det tilsvarer ni nye høyspentkabler mellom Norge og andre land.»

Oversikt linjer

Referanser

Eksterne lenker 

 «Slik endte vi med 17 strømlinjer til utlandet», fra Teknisk ukeblad

Elektrisk energioverføring
Energi i Norge