Gjeldsregisteret

Gjeldsregisteret er et sentralt register over forbrukeres eksisterende kreditt og forbruksgjeld. Registeret ble opprettet etter innføringen av gjeldsinformasjonsloven 1. juli 2019, og ble opprettet for å gi banker og finansielle foretak bedre oversikt over eksisterende kreditter, med et mål om å redusere nordmenns samlede gjeldsgrad.

Gjeldsregisteret leveres av Norsk Gjeldsinformasjon AS og Gjeldsregisteret AS (heleid av TietoEVRY) på konsesjon fra Barne- og familiedepartementet.

Bakgrunnsinformasjon 
I motsetning til sikret kreditt, der utlåner har pant i objektet, har det tidligere ikke eksistert registreringsplikt for usikret kreditt (trenger referanse). Med en samlet usikret gjeldsgrad blant nordmenn på over 110 milliarder kroner i 2019 ble registeret primært innført som en oppslagstjeneste, der man med et søk kan få oversikt over enkeltpersoners usikrede gjeld. På den måten er det mulig å bygge et bedre beslutningsgrunnlag under behandling av finansielle data, samtidig som tjenesten er av nytte for privatpersoner. For private selskaper som ønsker tilgang til kommersiell bruk, kreves det egen konsesjon.

Rapporteringsplikt 

Et sentralt område for å innhente korrekt data følger av at bankene har fått finansiell rapporteringsplikt. Regelverket ble innført sammen med tjenesten, og innebærer at opplysninger om gjeld i hovedsak skal innrapporteres til registeret med jevne mellomrom. Rapporteringen omfatter blant annet utestående saldoer, renter og andre påløpte kostnader for kredittkort, forbrukslån og andre tilsvarende utlånsprodukter.

Personvernrelaterte problemstillinger har vært en grunnsten i opprettelsen av registeret. Blant annet vil ikke banker og offentlige myndigheter få oppgitt data i like stor grad som enkeltpersoner. Dataene er i stor grad anonymisert, og det er kun lånebeløp, renter og kostnader som er synlige ved oppslag. Dersom et utestående kredittbeløp innfris eller det saklige behovet for behandling av informasjon bortfaller, slettes opplysningene fra registeret.

Kredittrammer 

Før innføringen av regelverket har ubenyttede kredittrammer (eksempelvis kredittkort) vært å anse som passive. Etter endringene påvirker disse også den maksimale lånerammen i forhold til inntektskravet. Dersom man har et eller flere kredittkort med fastsatt kredittgrense, trekkes denne fra maksimal låneramme, uavhengig om kredittgrensen er benyttet eller ikke. En slik regelendring kan være til hinder fra å ta opp nye kreditter, eller å få innvilget sikret finansiering. Denne regelendringen er ment som en statlig mekanisme for å bremse opptaket av ny gjeld.

Resultater 

Veksten i usikret kreditt har gått kraftig ned etter innføringen. De nye utlånsforskriftene og Gjeldsregisteret trekkes frem som to sentrale årsaker til dette. I den anledning er det planlagt at den teknologiske løsningen skal utvides til å også omfatte sikret kreditt og andre finansieringsformer, slik at bankenes beslutningsgrunnlag blir utvidet og den generelle informasjonskvaliteten øker på bakgrunn av at tjenesten også inkluderer flere lånetyper, eksempelvis folkefinansiering.

Referanser

Eksterne lenker
 

Norske offentlige registre