Oslo og Hamar stift 1591

Oslo og Hamar stift 1591 eller Jens Nilssøns Visitasbøger og reiseoptegnelser, er en oversikt over den kirkelige inndelingen av Oslo bispedømme, opptatt av biskop Jens Nilssøn fra 1591. Originaltittelen er Register paa alle Sogner, hoffuitkircker oc Annexer i Oslo oc Hammers sticter, optegnit A° 1591 först oc nu siden Anno 1598, dvs. oversikt over alle kirkesogn, hovedkirker og annekskirker i Oslo og Hamar stift. Opptegnelsen gir også opplysninger om forne kirker som ikke lenger var i bruk på hans tid.

På denne tiden var det ikke en etablert skrivemåte for skriftspråket, ei heller for geografiske betegnelser i Norge. Det var heller ikke etablert et norsk språk (siden middelalderen), slik at stedsnavn kunne bli skrevet på ulike måter. Her er gjengitt en middelvei, i de tilfeller ulike skrivemåter benyttet av Jens Nilssøn. Det er gjengitt hans beskrivelse av kirkene på originalspråket, og satt sammen når han gir flere opplysninger om samme kirke.

I. Bragernes prosteri 

 Eicker/Eger
 Hougs hoffuit kircke; haffuer ekon en annex, som heder
 Fiskum annex; oc flere haffuer der icke verit; dog haffuer der verrit en capel, som kaldis
 Bergs capel; i huilken der giordis tieniste 2 eller 3 gange om aarit, men er nu plat ødelagt, nedbrot i grunden.
 Lijder/Froner
 Froner hoffuit kircke; haffuer tuende annexer, deen ene heder
 Traneby annex; den anden
 Syllinge annex; oc flere annexer der til ved ingen mand bat sige; dog haffuer der verit trende capeller i fordum tid, vdi huilcke der giordis vndertiden tieniste vdi, før end religionen bleff reformit; den ene hed
 Hval St. Halvards capel; ere funditus vastered, den anden
 Egge capel; ere funditus vastered, den 3.
 Huseby St. Olav capel; som end nu staar, dog paa fallendis fode.
 Aske
 Aske hoffuit kircke; stenkircke medt en liden spir, haffuer tuende annexer, den ene heder
 Thonels/Tønnum annex; vdj Vestre Bærgem/Berim, den anden heder
 Haslems annex; vdj Østre Bærgem/Berim. Och flere ved ingen mand aff at sige.
 Røcken
 Røcken hoffuit kircke; haffuer ingen annex, icke ved heller nogen, at der haffuer nogen tid verit nogen annex til.
 Hudrem
 Hoff hoffuit kircke; haffuer kon en annex, som heder
 Strøms annex; icke haffuer ieg heller hørt, at der skulle verit flere.
 Sanden
 Sanden hoffuit kircke; haffuer ikon en annex, som heder
 Skouge annex; oc haffuer ingeen mand hørt, at der haffuer liggit flere annexer til i sine dage.
 Modem
 Hæggen hoffuit kircke; ickon liden stenkircke der er it lidet pulpitum (prekestol). Haffuer 2. annexer, den ene heder
 Ny kircke; annex til Modem. Der vdj giøris tienniste huer fierde Søndag. Den anden annex heder
 Snarum kircke; annex til Modem. Der giøris oc tieniste huer fierde Søndag.
 Vige annex; End her foruden er der en steen kircke met spir paa er øde, och saa gaat som forfalden. Aldrig haffuer mand hørt, at der haffuer liggit flere til nogen tid.
 Sigdall
 Holmen kircke; hoffuit kircken i Sigdall, der giøris tieniste huer anden Søndag. Ere 2. annexer, den ene heder
 Vleberg kircke; annex til Sigdall, oc ligger i Kreysherrit, der giøris tienniste huer tredie Søndag oc vndertiden huer fierde effter leiligheden. Den anden annex heder
 Hofflands annex; oc ligger i Eggedal, der giøris tieniste huer tredie Søndag
 Vassaass kircke; hun ligger langt i fra bygden, borte i en vilden skoug, for sig selff, er nu plat ødelagt oc forfalden
 Aggersherrit
 Aggers hoffuit kircke; huor mange annexer hun nu haffuer eller i fordom tid haffuer, staar til at forfare etc. Det er nu saaledis opspurt oc forfaaret.
 Fyrresetter annex; haffuer staaet en trækircke i gamel tid; den er aldelis ødelagt oc nederbryt, saa mand kand intid see til hende.
 Hoffuin steenkircke; haffer ocsaa staaet en steenkircke, oc den er ocsaa nederbryt, vden alleniste nogit aff muren staar igen.
 Smidtzstad capel; Disligiste eth capel aff træ, oc den staar endnu nogit aff, som man kand see hinder, oc der holtis ocsaa prædicken i hinder, alt mens Aggers kircke vor wferdig
 Marittedals kircke; staar endnu vid mact, oc holdis prædicken vdi 3 gange om aarit

II. Tonsbergis prouesteri 
 Nøtterøen
 Nøtterøen hoffuit kircke; ligger til Tonsbergs prostie
 Tiømme annex; ligger til Brunlagleen oc prouestie
 Stocke
 Stocke hoffuit kircke
 Skiedog annex; vid macht
 Arnedal annex; vid macht
 Anebo
 Andebo hoffuit kircke
 Hougierd annex; vid macht end nu holdne
 Quodal annex; vid macht end nu holdne
 Laugerdall
 Suarffuestad hoffuit kircke
 Styreuold Annex; vid macht
 Hem Annex; vid macht
 Sandtzuer
 Effteleute hoffuit kircke; hoffuit kircken vdj Santzsuer. Til Santzsuer ere 3. annexer. Den første heder
 Hedestad annex; Der giøris tieniste huer tredie Søndag. Den anden annex heder
 Kopmandsnes annex; giøris tieniste huer fierde Søndag. Den tredie annex kallis
 Tuffte/Tofft annex; giøris tieniste huer fierde Søndag
 Haaff
 Haaff hoffuit kircke
 Watzaass annex; vid macht
 Baatne
 Baatne hoffuit kircke
 Hillestadt annex; vid macht
 Vaale
 Vaale hoffuit kircke
 Vndremsdal annex; vid macht
 Ramness
 Ramness hoffuit kircke
 Foden annex; vid macht
 Viuelstad annex; vid macht
 Borre
 Borre hoffuit kircke
 Nykircke annex; vid mact Løfføenn S. Halduords capel; Den er en muret capel paa en øe, kaldis Lofføen; den er nu øde, saa at der icke i mange aar haffuer verit hollid tienniste. Semb
 Semb hoffuit kircke
 Slagn annex; vid macht III. Brunlaglen 

 Heydrem
 Heydrems hoffuit kircke
 Quelle annex; ere gamle oc hollis vid mact Huernes annex; ere gamle oc hollis vid mact Nessit
 Tonnem hoffuit kircke
 Berg annex; ere gamle oc end nu holdis vid lige Kioser annex; ere gamle oc end nu holdis vid lige Tiødling
 Tiødling kircke
 Istre capel; den brende de Suenske op Sande
 Sanden kircke; til Sande kircke er ingen annex Rollaug
 Rollaug hoffuit kircke; er en trekircke [..] megit liden. Ere 3. annexer, den første heder Vegli annex; er gamel oc holdis end nu vid lige, der giøris tieniste huer tredie Juledag, huer tredie Paaskedag och huer tredie Pindtzdag, och ellers saa offte som bønderne begierer tieniste efterdj den ligger iche saa langt fra hoffuit kircken som de andre annexer. Den anden annex heder Nore annex; er gamel oc holdis end nu vid lige, der giøris tieniste huer tredie Søndag.  Den tredie annex heder Opdals annex; er gamel oc holdis end nu vid lige, der giøris tieniste huer fierde Søndag. Flesberg
 Flesberg hoffuit kircke; giøris tieniste huer twende Søndager. Er en annex, ved naffn Sueningh annex; er gamel oc holdis end nu vid lige, och giøris tieniste huer tredie Søndag Kamperstadt kapell; it lidet tre kapell der vdj giøris ingen tienniste. IV. Øffre Rommerige oc Solløyer 

 Solløyer
 Haaff i Solløyer
 Haaffs hoffuit kircke; Till Haaff ere 2. annexer, den ene heder Aasnes annex; Der giøres tienniste huer tredie Søndag. Den anden heder Vale annex; Der giøris tienniste huer fierde Søndag. Kirckemo capel; huilcket er øde, saa att ther giøris ingen tienniste vdj. Gruffue
 Gruffue hoffuit kircke; ere 2 annexer. Den første heder Furulund kircke; annex til Gruffue, der giøris tienniste huer fierde Søndag. [senere lagt øde] 2. annex heder Berger annex; der giøris tienniste huer tredie Søndag. [senere lagt øde] Vinger
 Vinger hoffuit kircke
 Medskoug annex; i bøgdelaget Edskoug, vid mact Øyesetter annex; ligger øde Øffre Rommerige 
 Strøm
 Strøm hoffuit kircke; til Strøm ere 4. annexer. Den første heder Opstadt kircke; annex til Strøm, der giøris tienniste huer 3. Søndag. Den anden annex: Jugremo/Mo kircke; annex til Strøm. Dder giøris tienniste 5 eller 6 gange om aarit. Sand kircke; 3. annex til Strøm, der giøris tienniste huer femte Søndag. Vlleren kircke; 4. annex til Strøm Næss
 Næss hoffuit kircke
 Fænestad capel
 Henden capel
 Drogenes capel
 Oulin capel
 Frøyhoff capel
 Vddeness annex
 Vllensager
 Vllensagers hoffuit kircke
 Hoffuin annex
 Furusetter capel
 Holt capel
 Kios capel
 Lund capel; ligger øde Hellig Gudmundtz capel paa Moen; senere lagt øde Gierdrum
 Gierdrum hoffuit kircke; er en trækirkcke och er smucht flid inden vdj. Herien annex
 Nannestad
 Nannestad hoffuit kircke
 Holter annex
 Fos capel; ligger øde Biørcke capel; holdis vid magt, der giøris tienniste en eller 2 gange om aarit och stundem offtere, effter leiligheden. Eidtzvold
 Eidtzvold hoffuit kircke; Er 2. annexer, den ene heder Feyring capel; den anden, heder Huldal capel; Och giøris tienniste vdj huer anenx engang om aarit. Torning capel

 V. Nedre Rommerige 
 Eignebacke Sogenn
 Eignebacke kircke; haffuer ingen annex Fæd Sogenn
 Fæd hoffuit kircke
 Reling annex; staar paa fallende fod Faller annex; ligger øde Byrgen annex; ligger øde Skeidtzmo
 Skeidtsmo hoffuit kircke
 Leurenskouff annex
 Dal annex; senere Nittedal hovedkirke Asacke capel; ligger øde Hackedal capel; ligger øde Sødrum
 Sødrums hoffuit kircke
 Frogner kircke; annex til Sødrum, vid macht. Der giøris tienniste huer 3. Søndag. Ressen annex; ligger øde Imisshoug annex; ligger aldeles øde Our
 Ours hoffuit kircke
 Blaker annex; vid macht Høland
 Løgen kircke; Hølands hoffuit kircke, er ickon en annex, som er Hemnæss kircke; annex til Høland, vid macht, der giøris nu tienniste huer Søndag. VI. Øffre Borgesyssel oc paa Follo (Inntil ca 1560 Follo prosti) Wesby
 Wesby hoffuit kircke; giøre tienniste hiemme i huffuitkircken vdj tuende Søndage Soner annex; oc den tredie Søndag ved Soner Garder annex
 Aass
 Aass hoffuit kircke
 Froun annex; 1823 til nye Drøbak prestegjeld Nordby annex
 Kruer annex
 Krogestad
 Krogestad hoffuit kircke
 Skee annex
 Nessodden
 Nessodden hoffuit kircke
 Oppegaard annex(Inntil ca 1560 Rakkestad prosti) Hobbel
 Hobbels hoffuit kircke
 Tompter annex
 Askim
 Askim kircke
 Trøgstad
 Trøgstad hoffuit kircke
 Baadstad annex
 Rødenes
 Rødenes hoffuit kircke
 Romskouff annex
 Klondi capel; ligger øde Aremarck
 Aremarck hoffuit kircke
 Ødemarck annex
 Rackestad
 Rackestadt hoffuit kircke
 Degnes annex
 Auffs annex
 Eidtzberig
 Eidtzberig hoffuit kircke
 Herland annex
 Thrøndborg annex
 Flackenborg capel; ligger øde Thenor capel; ligger øde Skygtued
 Skygtued hoffuit kircke
 Skoffs annex; giøris icke vden en gang tieniste i om aaret
 Hierby; er et ubekjent sted [..] Maaske beror det paa en feillæsning af "kircke"
 Spiudeberig
 Spiudeberig hoffuit kircke
 Hoffuin annex; giøris tieniste huer 3. søndag
 Helline annex; giøris tieniste 3 gange om aarit

VII. Nedre Borgesysel 
 Berg
 Bergs hoffuit kircke; Annexer, er icke vden it heder
 Rocke kircke; ligger nord fra hoffuit kircken en 1/2 mijll. Der giøris tieniste huer Søndag. End her foruden er it lidet capel heder
 Asack kircke; er en affeld trækircke liggendis i nordoust fra Bergs kircke 1 mil. Der giøris tienniste huer tredie Søndag.
 Skiaaberg
 Skiaaberg hoffuit kircke; giøris altid tieniste. Ere 2. annexer. Den ene heder
 Ingedals kircke; giøris tieniste huer anden søndag. Den andenn heder
 Vllerød annex; giøris tieniste huer anden søndag
 Torsnes
 Holms hoffuit kircke; giøris altid tieniste
 Borge annex; ; er bedre en hoffuit kircken, giøris altid tieniste
 Thune
 Thune hoffuit kircke; huilcken er megit forfaldenn och haffuer god hielp behoff Thj muren er ilde forderffuit, och der er iche heller laafft. Er en annex kallis
 Glømen annex; paa Rolffsøen, och giøris tienniste huer Søndag vndertagendis naar dagen er kortiste.
 Holdeby capel; nu ødelagt, oc haffuer icke verit tieniste der i vdi 30 aar
 Raade
 Raade kircke; haffde en stund en annex, hede
 Tessal capel; der vdi vor icke giortt tieniste vdi lang tid
 Vaale
 Vaale hoffuit kircke
 Suindal annex; der vdi giøris nu aarligen tieniste
 Frederichstadtz; tidligere "Sarpsborig"
 Frederichstadtz kircke
 Varteig annex; der vdi giøris end nu altid tieniste
 Rygge
 Rygge kircke
 Onssøe
 Onssøe kircke
 Hualer
 Hualer kircke
 Iid
 Iid kircke; til Iid er ingen annex

VIII. Søndre Nørdre Vigen 
 Krogestad prestegjeld
 Krogestad hoffuit kircke; giøris tienniste vdj hoffuit kircken tho Søndager effter hin anden. Er tho annexer, den ene heder
 Sande annex; giøris tienniste vdj denne annex huer tredie Søndag.
 Hede annex; giøris tienniste vdj denne annex den fierde Søndag.
 Faass prestegjeld
 Faass hoffuit kircke; Ere 2. annexer, den ene heder
 Haaby kircke; Der giøris tienniste huer tredie Søndag aff gammelt. Den anden heder
 Suarteborg annex; Der giøris tienniste huer anden Søndag.
 Bro oc Stangenes prestegjeld
 Bro kircke; Om sommeren naar dagen er giøris der tienniste huer Søndag.
 Brasetter annex; tilforn haffuer verit hoffuitkircke och nu hollis for annex. Om sommeren naar dagen er giøris der tienniste huer Søndag. Den anden annex er
 Liuse annex: giøris tieniste huer tredie Søndag
 Sodenæss prestegjeld
 Tossenes kircke; som er hoffuitkircke paa Sodenæs, om sommeren tienniste huer Søndag. Den første annex heder
 Berffendals annex; om sommeren tienniste huer tredje Søndag. Den anden heder
 Askum annex; om sommeren tienniste huer Søndag
 Quille prestegjeld
 Quille hoffuit kircke; der er ingen bibel [..]. Iche haffuer heller Jens danch bibell. Ere 2. annexer som er
 Baatne annex; annex til Quille
 Sueneby annex; som er den annex ligger der fra Bonde kircke i vester och skier der tienniste huer tredie Søndag.
 Wrin annex; existerer ikke nu længere. Sognets gamle navn var Roeim
 Tønum prestegjeld
 Tønums hoffuit kircke; er iche vden en annex heder
 Lurs kircke; giøris tienniste huer Søndag
 Skiede prestegjeld
 Skiede hoffuit kircke; Er en annex heder
 Tiernøe annex; och giøris tienniste huer Søndag.
 Nessings prestegjeld
 Nessings hoffuit kircke
 Lummelandtz annex
 Hodall kircke; annex til Nessinge
 Naffuerstad prestegjeld
 Naffuerstad hoffuit kircke
 Mo annex; tieniste giøris vdj [..] huer tredie Søndag
 Eningdals annex; tieniste giøris vdj [..] huer anden Søndag

IX. Bahusleen 
 Tiørn prestegjeld
 Steen kircke; hoffiut kircken på Tiørn
 Valle annex
 Kløffuedal annex
 Vor Frue kircke; en gammel forfalden stenkircke, vdj huilken holdis ingen tieniste
 Tegneby prestegjeld
 Tegneby hoffiud kircke; giøris tieniste huer Søndag. Ere 3. annexer, den første heder
 Stael annex; giøris tieniste huer Søndag. Den anden heder
 Røre annex; giøris tieniste huer Søndag. Den tredie er
 Molandtz annex; giøris tieniste huer Søndag - Morlanda, som inntil 1631 hørte under Tegneby.
 Myckleby prestegjeld
 Myckleby hoffiud kircke; giøris tieniste huer Søndag. Ere 2. annexer, den første heder
 Langelandz annex; giøris tieniste huer anden Søndag. Den anden annex heder
 Torp annex; giøris tieniste huer anden Søndag.
 Draxmarck kircke; er en liden træ kircke staanedes strax hoss Closteret. Til Draxmark er en annex heder
 Bogenæss kircke; giøris tieniste huer Søndag
 Herrestad prestegjeld
 Herrestad hoffiud kircke; Er stenn kircke met spir mit paa. Ere 3. annexer, den første heder
 Skredzuig annex; Er sten kircke, der giøris tienniste huer anden Søndag. Den anden annex heder
 Høckaas annex; Er sten kircke, der giøris och tienniste huer anden Søndag. Den tredie heder
 Ryer kircke; er aff træ, der giøris tienniste huer tredie Søndag.
 Oddevald prestegjeld
 St Annes kircke; denne ældste kirke blev i 1644 ødelagt ved svenskernes hærjing af byen
 St Michels kircke; liggendis til it sogn kallis Beffuesogn
 Fregne prestegjeld; Her Niels holder ingen capelan, oc Hendrich Gyldenstierne er derfor fortørnit.
 Førssell hoffiud kircke
 Risterud kircke; annex til Fregne
 Liungs kircke; annex til Fregne
 Grinderødtz annex
 Øyesmaal prestegjeld
 Øyesmaal hoffiud kircke; Der giøris tienniste huer Søndag.
 Vggulums annex; Der giøris tienniste huer Søndag.
 Spigerud prestegjeld
 Spigeruds hoffiud kircke
 Norum annex; er nu annex til Øyesmaal. Der giøris tienniste huer Søndag.
 Hiertum prestegjeld
 Hiertum hoffiud kircke; giøris tienniste huer Søndag. Er ett annex heder
 Vistelandtz annex; giøris tienniste huer Søndag.
 Kareby prestegjeld
 Kareby hoffiud kircke; Er it annex kallis
 Rommelands kircke; der giøris tieniste huer Søndag.
 Kongelff prestegjeld
 Kongelffs hoffiud kirke
 Yttreby annex
 Marstrand prestegjeld
 Marstrands kircke; och var samme tid met hannem her Jens sognepresten
 Torsby prestegjeld
 Torsby hoffiud kircke; giøris tieniste huer Søndag
 Hærrestad kircke; annex till Torsby, giøris tieniste huer Søndag
 Lycke kircke; annex til Torsby, giøris tieniste huer Søndag

 Solberg prestegjeld
 Solberg hoffiud kircke; temmelige vel flid vden paa och tegt met tagsteen vndertagen choret det er tegt med spoon. Der giøris tieniste huer Søndag. Ere 2. annexer, den første heder
 Jørlands annex; er en smuck sten kircke, der giøris tieniste huer Søndag. Den anden annex heder
 Holte annex; der giøris tieniste huer Søndag.
 Hising prestegjeld
 Biørnelandtz; hoffiut kircke på Hising. Til Biørneland er 4. annexer, den første heder
 Søe kircke; annex til Biørnelands kircke. Den anden heder
 Øckerø annex; staaendis mit paa den øe. Den tredie heder
 Torslands kircke; Den fierde annex heder
 Backe kircke; annex til Biørnelands kircke. Och giøris tienniste vdj disse kircker huer Søndag.
Paa Hissing ligger tvende kirker som hør til Suergit:
 Hissing (svensk del)
 Thuffue kircke; som er hoffuitkircken, annex der til heder
 Lundby annex

X. Hedmarcken oc Østerdallen

Hedemarken 
 Ringesager
 Ringesager hoffuit kircke; en skiøn stor stenkircke. Ere tvende annexer, den første heder
 Brattum kircke; annex til Ringesager, der giøris tieniste huer 5. eller 6. Søndag. Den anden annex kallis
 Filckisager kircke; annex til Ringesager, der giøris tieniste huer 3. Søndag
 Gyldstads/Giølestadtz kircke; hos huilcken staar en liden trækirkcke [..], och er Jørgen Kruckous gaard, och den kircke vil hand lade bygge och forbedre igien.
 Røss kircke; er nedfalden oc opbrende
 Berss kircke; er nedfalden oc opbrende
 Stang kircke; er nedfalden oc opbrende
 Skrydesole kircke; er nedfalden oc opbrende
 Vang/Ribo
 Hammers domkircke; Blev paa denne tid neppe benyttet, efterat den var afbrændt under Syvaarskrigen.
 Ribo hoffuit kircke; Annexer ere 2. den 1. heder
 Deylum annex; paa Furenæs, holdis vid lige. Der giøris tienniste huer anden Søndag. Den anden annex heder
 Humblestadtz annex; annex til Ribo, giøris tieniste 10. eller 12. gange om aarit effter leiligheden.
 Skattems kircke; er øde
 Hoffuene kircke; er øde
 Nasag kircke; er øde
 Michils kircke; er øde
 Vaardens kircke; er øde
 Korss kircke; er øde
 Aas kircke; er øde
 Næs
 Næs hoffuit kircke; vel flid inden. Er en annex kallis
 Ballesol annex; holdis vid lige, der giøris tienniste huer 3. Søndag.
 Berskircke; er øde
 Stenroffs kircke; er øde
 Rommedal
 Rommedals hoffiut kircke; er smucht limkastet vdenn till. Er en annex kallis
 Vallesetter kircke; der giøris tieniste 3. gange om aarit.
 Hoffs kircke; giøris ingen tieniste
 Leuthen
 Leuthen hoffiut kircke
 Rochu kircke; er vden tieniste
 Stange
 Stange hoffiut kircke; er och saa smucht kalckit. Er en annex
 Otestadtz annex; Der giøris tienniste huer Søndag och vndertiden huer anden Søndag
 Linestadtz kircke; er øde
 Saastadtz kircke; er øde
 Nittels kircke; er øde
 Husseby kircke; er øde
 Vike kircke; er øde

Østerdalen 
 Elffuerim
 Elffuerim hoffiud kircke
 Trysille annex; holdis tieniste
 Idre annex; holdis tieniste
 Cerne annex; holdis tieniste
 Hellig Torloffs capel; (antatt i bruk i katolsk tid)
 Aamod
 Aamod hoffiud kircke
 Elffuedal Øtther annex; holdis tieniste
 Ytthre Rindal annex; holdis tieniste
 Øffre Rindal annex; holdis tieniste
 Tøndsette
 Tøldal hoffiud kircke
 Queckne annex; holdis tieniste
 Tøndsette annex; holdis tieniste
 Vindgild annex; holdis tieniste

XI. Guldbrandsdalen 
 Lessø
 Lessø hoffuit kircke
 Dobre annex
 Lum
 Lum hoffuit kircke
 Hoff annex
 Skeager annex
 Garmo annex
 Vaage
 Vaage hoffiud kircke
 Sil annex; vid magt
 Hedal annex; vid magt
 Froen
 Froens hoffiud kircke
 Quam annex; vid magt
 Søddorff annex; vid magt
 Quichne annex; vid magt
 Bøø annex; staa nogit igen
 Steig kircke; en forfalden kircke
 Rydtzland annex; gamel forfaldenn annex hos de gaarde Kiørstad
 Ringebo
 Ringebo hoffiud kircke
 Foduangs annex
 Vennebygd Annex
 Øyer
 Øyer hoffiud kircke
 Trættan annex; vid macht
 Tretten stenkirke; en gammel forfalden oc farlig stenkiercke
 Gusdal
 Gussdal hoffiud kircke
 Follebo annex; vid macht
 Bødal annex; vid macht
 Suartzum annex; vid macht
 Faaberg
 Faaberg hoffuit kircke
 Bleggint annex
 Lillehammer annex

XII. Tindtaget 
 Skienn
 Skienn kircke
 Solum annex; holdis vid mact oc giøris tieniste vdi huer 3. søndag effter gamel seduane
 Mælum annex
 Seude
 Seude hoffuitt kircke; er en sten kircke smucht flidt, er en annex, som kaldis
 Næs annex; der giøris tieniste huer tredie Søndag
 Bøherrit
 Bøherrit hoffuitt kircke; en annex, son kaldis
 Lønde kircke; oc en capel vid naffn
 Gaardene annex
 Hollen
 Hollen hoffuitt kircke; tuende annexer, som kaldis
 Romnes annex; giøris tieniste effter gamel seduane, oc
 Helgen annex; giøris tieniste effter gamel seduane
 Bamble
 Bamble hoffuitt kircke; en annex, som kaldis
 Sannickedal kircke; hollis vid mact oc giøris tieniste i
 Gierpen
 Gierpene kircke; er alleniste en kircke foruden annex
 Edanger
 Edangers hoffuitt kircke; en annex, som er
 Sillie kircke; i Slemdal sogn
 Drangedal
 Drangedal hoffuitt kircke; en annex, som er
 Tyredal annex

XIII. Øffuer Tellemarck 
 Heiderdall
 Ryen kircke; hoffuitkircken vdj Heiderdall, som haffuer aff gammel tid liggende vnder Hiardall, er en trækircke megit vnderligt bygd met 3. smaa torn, it paa den østre ende paa chorit, it mit paa choret, och it mit paa kircken som klockerne henger vdj oc er størst. Oc er hun smucht flidt inden vdj met stoler, der er oc en smuck predichestoll, och andet saadant.
 Lilleherritz kircke; annex til Heiderdall
 Hiertdall
 Hiertdall hoffuit kircke; kallis Holms kircke oc er en trækircke, liggendis i Skatlandet. Annexer til Hierdall ere 3. Den første heder
 Seudelandtz kircke; annex til Hierdall. Der giøris tienniste vndertiden huer anden Søndag oc vndertiden huer Søndag. Den 2. annex heder
 Grandzherrit eller Landtzvercks kircke; annex til Hierdall, der giøris tienniste vndertiden huer fierde Søndag oc vn dertiden huer femte Søndag efter leiligheden. Den 3. annex heder
 Tudalskircken; annex til Hierdall, der giøris tienniste vndertiden huer femte vndertiden huer siette Søndag effter som verit er till.
 Sillegiord
 Sillegiords hoffuit kircke; en steenkircke ilde holden inden. Ere 2. annexer, den ene heder
 Aamodsdall (Vinsdal) kircke; annex til Sillegiord, der giøris tienniste huer fierde Søndag oc vndertiden huer femte. Den anden annex heder
 Fladedals kircke; aff gammelt Raabygd, annex til Sillegiord, der giøris tienniste huer tredie Søndag.
 Anden steen kircke; ..er nu slet forfalden
 S. Lauritz capel; ..haffuer staait it capel
 Huidesiø
 Huidesiø hoffuit kircke; er en stenkircke och haffuer verit saa gaat som nedfalden paa den søndre side, men nu er thet opmurit, och de haffuer begynt at ferde tagit. Der ere 4-annexer, den første annex kallis
 Brunckeberg annex; haffuer i fordom tid liggit vnder Sillegiord. Der giøris tienniste huer tdeie Søndag. Den 2. annex kallis
 Roeli annex; Der giøris tienniste huer fierde Søndag. Den 3. annex heder
 Nissedal annex; Vdj denne annex giøris tienniste huer femte Søndag. Den 4. annex heder
 Trædung annex; Der giøris tienniste huer 6. Søndag.
 Fyrisdall
 Molands kircke; Fyrisdalls hoffuit kircke. Ere 4. annexer, den første heder
 Heggelandtz kircke; annex til Fyrisdall. Den anden heder
 Vædum kircke; annex til Fyrisdall. Den tredie annex heder
 Skaffse kircke; annex til Fyrisdall. Den 4. annex kallis
 Moe kircke; annex til Fyrisdall. Och giøris tienniste vdj alle disse aannexe huer for sig huer 5 Søndag oc vndertiden huer siette.
 Lauerdal
 Lauerdals hoffuit kircke (Egs kircke) Er 3. annexer, den første heder
 Edsborg annex; Den ander heder
 Hedalsmo annex; Den tredie annex heder
 Ødefields annex; der giøris tienniste 8. gange om aarit.
 Vennie
 Vennie hoffuit kircke
 Netzlands kircke; annex till Vinnie
 Røelands kircke; annex till Vinnie
 Hoff annex
 Tindal
 Atraa kircke; Tindals hoffuit kircke
 Meel kircke; annex till Tindal
 Dall kircke; annex till Tindal
 Hoffuen kircke; annex till Tindal

XIV. Hadelands prouisti 
 Thoten
 Haaffs kircke; hoffuitkircken paa Thotenn, huilcken er smucht flid inden. Ere 2. annexer
 Balcke kircke; annex til Haaff, giøris tieniste vdi
 Mollestadtz kircke; udi Kollebo, annex til Haaff, giøris tieniste i denn huere tredie Søndag
 Aasemarck kircke/S. Michels capell; der giøris tieniste S. Michels dag
 Alffuestads capel; liden trekircke met spijr paa, der i giøris ingen tieniste
 Fieldz kircke; giøris icke tieniste vdi
 Huems kircke; giøris icke tieniste vdi
 Diuster capell; giøris icke tieniste vdi
 Hadeland; Er tilhobe offuer aldt 13. kircker baade de, der giøris tienniste vdj och de som iche skier tienniste vdj
 S. Nicolaj kircke; Gran hoffuit kircke, den kircke er størst met vinger och er met huggen steen vdj. Der giøris altid tienniste.
 Vor Frue kircke; ock icke met vinger eller saa vel prydet medt stoler som den anden. Der giøris tieniste stundom.
 Tingelstadt steenkircke; 1. annex til Gran, giøris tienniste huer anden Søndag
 Grindager kircke; 2. annex til Gran, giøris tienniste 3. eller 4. gange om aarit (blev nedlagt 1862)
 Næs kircke; vdj Brandebo. 3. annex til Gran, der giøris tieniste huer tredie Søndag
 Horgen/Hœgon kircke; trækircke, giøris icke tienniste vdi
 Bilden kircke; aff træ, giøris icke tienniste vdi
 Kius kircke; giøris icke tieniste vdi
 S. Karins capell; giøris icke tienniste vdi
 Jeffnager
 Jeffnager kircke; haffuer egen sogneprest, er ilde holden. Er en annex [der] heder
 Lunder annex; End her foruden er der en kircke [der] heder
 Hofflands kircke; giøris icke tienniste vdi
 Biørge kircke; giøris icke tieniste vdi
 Hole
 Hole kircke; haffuer sin egen sogneprest, er temmelige vel holden baade inden och vdenn. Er en annex [der] heder
 Lunde kircke; trækirkcke, ligger 3½ mijll fra Hole i vester imod Hallingdal, der giøris tieniste 7. eller 8. gange om arrit.
 Norderhoff
 Norderhoff hoffuit kircke; Til Norderhoff er 2 annexer
 Hougs annex; den ene heder Hougs kiercke, ligger i Vangs bygden, en halffmil fra hoffuit kircken. Her foruden er der en stenkircke [der] heder
 Bønisnæs kircke; liggendis 1 fierding fra Hole i synder til vester, der giøris ingen tieniste (aldeles forfalden, indtil den i 1676 blev istandsat). Noch er der en kircke heder
 Steenskircke; ligger 1 fierding fra hole i øster, deri giøris iche heller tieniste (ligger nu fuldstændig i ruiner)
 Nes kirke; oc er der til et annex, kaldis Nes, opp i dallen liggendis 4½ mil fra Hole.
 Viger kircke; Noch er der en trækirke i øffre Ordal (Aadal), giøris ingen tieniste
 Vardal
 Hougs kircke; hoffuitkircken i Vardall, en træ kircke met spijr. Ere 2. annexer
 Hund kircke; annex til Vardal, giøris tieniste huer tredie Søndag
 Braastad kircke; annex til Vardal, der giøris 3. gange tieniste om aarit (nedreves mellem 1820 og 1830)
 Land
 Fluberg kircke; hoffuitkircken i Land
 Nordsindre kircke; annex til Land, giøris tieniste huer 3. Søndag
 Østre Sindre kircke; annex til Land, giøris tieniste huer 2. Søndag
 Kinne kircke; annex til Land, i Torpen
 Haaff kircke; Noch en annex til Land, giøris tieniste huer 3. Søndag
 Byrj
 Byrjs kircke; hoffuitkircken
 Segals kircke; annex til Byrj, vdj Snertimsdalen, der giøris tieniste huer tredie Søndag

Staffuangers stigt

Raabøygdelaugets prouisti 

 Omlid
 Omlidtz kircke

Hallingdalls prouisti 
 Aal
 Quidtla (Qvislen) annex
 Næss
 Goull kircke

Leen oc fougderi vdi Oslo oc Hammers stigter

Vdi Oslo stigt 
 Bradtzbegleen; som er tuende [to] fogderi
 Tellemarcken oc Bamble
 Brunlagleen oc Nummedal
 Tonsbergleen
 Brageneslen

Vdi Hammers stigt 
 Buskerødtzleen
 Totens, Hadelands, Vallers oc Ringerigis fogderi
 Gudbrandsdal
 Hedmarcken
 Soløier oc Rommerige
 Folloug
 Maass
 Vernekloster
 Mossedal
 Vemme skibrede
 Heggen oc Frølands skiffrede
 Thune oc Odensøe
 Skiobergleen
 Idde oc Marckier

Vdi Vigen oc Bahusleen 
 Nordervigen
 Søndervigen
 Tiørn oc Oroust
 Indland
 Hiissingen

Vdi Staffangers stigt 
 Listeleen
 Mandalsleen
 Nædenesleen

Fortegnelser over norske konger og biskoper

Konnunga ætth 
 Haraldr hinn harfagre var fyrstr einvalds konungr i Norege, oc rade firir Norege þria vette oc lxx vætttra: han atte xx sunu.
 oc ein af þeim heit Eirikr blodøxe, oc var firir Norege fim vetter.
 en þa kom Håkon Adelstein fostr til oc rædh firir Norege xxvi vættra. oc var høygdr a Sæmi a Vestfold.
 Enn þa tok land oc riki Haraldr græfeldur sun Eiriks blodøxi oc redh firir Norege ix vætr Haraldr græfeldur sun Eiriks blodøxi oc redh firir Norege ix vætr oc fell i Limafyrdi i Sælendi.
 þa tok Hakon lade iarl land oc riki oc rædh firir Norege xxxiii vetr oc var høyder a Gauladale.
 Enn þa tok Olafr Tryggiason oc rædh firir Norege fim vettre. oc christnade fim land, oc fell i vidra vage.
 þa tok Eirikr iarlsson sun Hakon jarls xii vetter oc var han skoren ulfr i Englande.
 oc do afþer epter þat tok Suend oc Hakon land oc riki epter fader sin. oc rædh firir Norege ij vetter oc flado (sic) sidan or Noregi firir Olafr hin helga.
 Enn Olafr hinn helgi redh firir Noregi fimtan vetter, oc fell a Steigi.
 Epter han tok land oc riki Sueinn Alfifuson oc redh firir Noregi vj vetter.
 Enn þa tok Magnus hinn gode land oc riki rædh firir Norege xij vætter
 Epter han kom Harraldr hin hardrade, oc rede firir Norege xx vætter, oc fel a Englande
 þa tok Olafr kyrri land oc riki epter Haraldr fader sin oc redh firir Norege xxvij vetter.
 þa tok Magnus hin berføtte land oc riki epter fader sinn oc rædh firir Noreg ix vetter, oc atte v sunu.
 oc rædo firir land oc riki Øystenn oc Sigurdur 5 vetter.
 en þa atte Sigurdur son oc hett Magnus hin blinde, enn broder hans hett Haraldr girrir, oc rædo firir Noregi vj vetter
 Enn þa atte Haraldr sunu pria heit ein Øysteinn, Sigurdur oc Ingi kroppr rædo firir Noregi xxv. vetter
 Enn þa tok Magnus oc ræd han firir Noregi 23 vetter, oc liggr i Christ kirkio i Berguinn
 þa tok Suerrere oc radh firir rikino 25. vetter, oc let gera (sic) oc borg.
 þa tok land oc rikti (sic) Hakon son hans epter han oc ræd firi ein vetter.
 þa tok Magnus land oc riki Noreg oc ræd firir 17 vetter.
 þa tok Eirikr konungr oc rædh firir Noregi 20. vetter.
 en þa tok Hakon broder hans land oc riki epter han oc rædo firir Noregi 20. vetter, oc andast à Tunsberghusi.
 þa tok land oc riki Magnus Erikxson oc ræd firir 56 vetter.
 þa tok Hakon son hans land oc riki epter han oc rædh firir Noregi xxv. vetter.
 en þa tok Olafr son hans epter han, oc ræd firir Noregi 9. vetter oc død i Danmarck
 en þa tok land oc riki eptir han Eireks son hertogens of Pomeren oc systur dottir sin drotningene i Norge, oc rædh han firir Noregi 52 vettre.
 en þa tok Noreg Christopher som hertog var i Beyrn oc pallatz greiffue a Rijn, oc ræd firir Noregi 7. vetter.
 oc þa Christiern oc ræd firir Noregi xxxv vetter.
 en eptir han tog konung Hans.
Ein stutt tivijsan, vm alla þa einwaldz konninga, sem verit hafua i Norege til þessa dags.

 Haraldr hárfagre var fyrstr einualdz konung i Norege oc kom han til rikisstiornar nær 860 arum epter Christi burd. eller det aar 850 vdi keyser Lotharij tid. døde 921.
 Eirekr blodøxe var konung epter sinum faudur oc raade i 5 aar.
 Hakon Adelsten epter Eirickr sinn brodur regeret 26. vettre lod bygge Helsinged lnd. bleff begraffuen i en høig vid Sæm på Vestfollen.
 Haraldr gráfeldur, epter Hakon sin faudur brodur Erick blodøxe søn. råde 9. aar.
 Hakon ladeiarl, arum epter Guds burd 930 regeret 28 aar. ligger begraffuen i en høig i Guldal.
 Olafr Trygguason kom først christne i Norie, Island oc Grønland. oc raade for riget i 5. aar.
 Erikr sonar Hakonar jarls lod skiere sin vlff vdi Engeland. regerede 20 aar.
 Suend jarl, Hakonar broder. Suend Erick jarils broder oc Haken Erickis son råde 2 aar. oc flyde for Olaff dygre oc Hakon var 17 år der han begynte at raade.
 Hakon rickte med Sueine sinum faoudurbrodur.
 Olaff hin digre drog af landet da 12 aar gammel var, oc kom Norie til møken gieffue oc lad (sic) christne alt riget, oc insette christe lag oc lantz lag som kallis Graagos. hans regiment var i 15 aar oc bleff saa slagen paa Stikelstad en Onsdag 4. august 1029
 Sueinn konung Knudson af Danmarck anno 1030. Suend Alphinas Tiueskeg konung Knuds Danmarkis oc Engelands konung son. raade 6. aar.
 Magnus konungr hin gode sonr S. Olafs, anno 1040.
 Haraldr hardradr, S: Olafs broder, anno 1050.
 Magnus Haraldz son med sinum fader.
 Olaf kyrri Magnus brodir, anno 1063.
 Magnus berføter epter sin fadur Olaf, aar 1069. Koning Magnus berføtz ordtzquidar: Til fregdar skal mand konunga haffa end eigi til lang liff'''
 Hakon, son Magnussar Haraldz sonar rikte tillika met konung Magnus Berfot.
 Øystein Magnussar berfodzson anno 1100.
 Sigurder Jorsalafara rikte tillika med sinom brodur Øystein, oc ligger begraffuit her i Oslo i S. Haluords kircke. Sigurder haffde riget i Orcnøe 7. aar.
 Magnus blinde effter Sigurd sinn fader anno 1127.
 Haraldr gilde epter sin broder son Magnus anno 1130. Han lot blinde konung Magnus Siuorson
 Inge krokback epter sin broder Harald. Haraldr Sigursøn fundator Asloiæ. S. Olai halff broder til mørne. fundator Mariæ kirke, i Trondhem 50 aar døde hand.
 Sigurdur epter sin broder Inga.
 Øystein epter sin broder Sigurd.
 Hakon hærdabreidr, konung Sigurdz son, epter sin fadurbrodur.
 Magnus Ellingson, konung Sigurd Jorsalfara dotturson feltt 1178.
 Suerrie.
 Hakon Suerrisson anno 1203.
 Guttorm, Suerris broder.
 Hakon Hakonarson sem døydi anno 1262.
 Magnus epter sin fader Hakon, han døydi anno 1280.
 Erikr epter Magnus sin fader. han var kronader i Biorguin, árum epter Christi burd 1281.
 Hakon epter sin broder Erikr, han var kronader i Oslo anno 1299.
 Magnus smeck epter Hakon, sin moderfader 1321.
 Hakon epter sin fader Magnus.
 Olaf met sinne moder Margareta bleff konung 1374.
 Erik af Pomeren bleff koning anno 1389.
 Christophorus af Beyrn.
 Christiern hinn fyrsta.
 Johannes epter sin fader.
 Christianus sa annar epter sin fader.
 Frederich epter sin broderson.
 Christianus hin 3. epter sin fader.
 Frederich sa annar epter sin fader, gud gefe honum langt lf, oc luckusamt regimente.

 Biscopar i Nidrosi Þesser hafua biscopar verit i Nidrosi. Sigurder vor bisp i Oluff Trygsøns tid.
 Grinkiel, var det første erchibiscop i Nidrosie i S. Oluffs tid. hannum loffuede S. Oluff aff Mostra ting, at han skulle raade for kircken oc ald christendomen i sit biscopsdomme.
 Jon, Johannes eller Jonas
 Radulfr eller Rudolphus
 Ragnar
 Kitil eller Chitillus
 Asgautur
 Sigurdr
 Adalbrichtr, Adalricus eller Adalbertus
 Simon
 Juar
 Reidar
 Biscopar i Þrandhiem End hedan i fra erchie biscopar i Þrandhiem. Jon, Johannes vl (Sic) Jonas
 Øystein eller Augustinus
 Erickr
 Torer
 Gutormr
 Peter
 Þorer
 Sigurder
 Solli
 Einar
 Hakon
 Jon eller JohannesQuidam ax his Jonas nomen fuit tempore Innocentij papæ, et canonicus fuit Asloensis. // En av dem het Jonas på pave Innocents tid, og var en kanon i Oslo.Jarmund eller Raimundus
Eileifer eller Olaus
Pal
Olaffr
Þronder
Askiel
Aslag bolt
Olafr
Gaute
Erick Valckendorp
Torbern Oluffssen
M. Hans Gaaes
M. Hans Moenssen
M. Isaac Grønebeck

Osloar bispar
 Asgautr
 Helgi
 Salomin
 Þorolf eller Torlaffus
 Aslake
 Gierarder eller Geraldus
 Kollr eller Coillus
 Petr
 Wilialmr
 Þostein
 Helgi
 Niculas
 Ormr
 Þorkiel
 Hakon
 Anders
 Eivind
 Salomon
 Giurder
 Sigfrider
 Haluander
 Jon, Johannes eller Jones
 Øystein
 Jacobus natione Danus
 Johannes etiam Danus
 Gundar
 Niels eller Nicolas Karleby
 Herloff eller Herlaus Kyrning
 Anders Mus
 Hans Reff
 Anders Matzøn. Der han var it lidet barn bleff hand borttagen aff en vlff, 3 dage, oc i samme 3 dage forsørgede vlffuen ham sin føde, dette bekente M. Anders selff paa sit yderste, disligest ocsaa hans moder. dette berette her Hans Bang for mig 14. Sep: anno 82.
 M. Frantz Berig Othoniensis. M. F. B. vor hen vid 90 aar gammel effter hans egen beretning. Sommed er i den mening at han vor vel 100 aar gammel, disse tuende stiffter visiterit hand sielff ab anno 1548 vsque ad annum 74 et nihilominus postea vtrique diocesi præfuit, vsque ad annum 1580.
 M. Jens Nielssøn Asloënsis. M. Johannes Nicolai, Aslojënsis et Hammariensis diøcesium superintendens, à Doctore Pavlo Matthiæ ordinatus, Hafniæ ipso die visitationis beatæ virginis anno Domini 1580 postquam prænominati M. Johannis, socer M. Franciscus ei munus episcopale resignasset, in exedra seu domo capitulari Asloiæ, paulò ante, videlicet die 29 Julij, ejusdem anni, siquidem in eum usque diem ab anno 1574 ob ingrauescentis ætatis molestias ipsius tanqvam coadjutoris opera de mandato Regiæ Maiestatis in visitandis ecclesiis et alijs hujus officij negotijs conficiendis vsus est M. Franciscus. Post cuius obitum hanc functionem administrauit prædictus M. Johannes, atque etiamnum administrat hodierno die, qui est 25 Martij quo celebratur festum annunciationis Mariæ anno labente, 1598 et posthac administrabit qvo ad Christo pastorum principi nostro visum fuerit.

 Hammars bispar 
 Arnalder eller Arnoldus, kom aff Engeland til Hammer anno 1049, sendt af paffen Eugenio 3. i kong Oluff Trygssøns tid, han lod bygge hellig trefold: kircke i Hammer.
 Ormr fulde Arnoldum til Rom, oc bleff der ordinerit af hannom Hammers bisp at vere, i hans sted anno 1156 oc 1157. ipse vita functus et sepultus est Hammariæ. Om denne Ormr taler Crantzius at han handlede met Voldemar Danmarcks kong, der det ganske rige for hans mact vor forskrekit. Thi kongen lå met sin berustede skibs flode, vid Dramen oc Tonsberg Noruegiæ lib. 5. cap. 10. dette skede tempore Frederici Barbarossæ, qui electus fuit imperator anno 1153, et regnauit annos 37.
 Ragnar canonicus Hammariensis reiser til Rom anno 1152, oc bliffuer der ordinerit til bisp effter hannom, hand beflitede sig meget til at forfremme oc opbygge Trinitatis kircke.
 Þorer etiam contendit Romam vbi ordinatus est episcopus ab Alexandro 3. anno Christi 1160, que tempore Fridericus Barbarossa Romæ fiut anathemate notatus ab Alexandro qui superbe pressit collum ipsius his verbis. Super aspidem et basiliscum ambulabis. Hic Torias accitus ad cæsarem et interrogatus de S. Erico rege Sueciæ, om hans handdel, cum eo colloquitur.
 Juar, etiam ordinatus a pontifice Romanensi, et ipse quoque dedit operam structuræ templi, hand vor stckit tid biscop, døde i Hammer oc ligger der begraffuen.
 Haluarder breui tempore episcopus fuit, ipse de mandato pontificis templicæ structuræ maximam nauauit operam, obijt Hammariæ ubi etiam sepeltus est. Vdi hans tid bleff Oslo domkircke funderit af Haraldo rege cognomento Gille, qui cæpit regnare anno 1130 et regnauit annos 6.
 Pal reiste til Rom vdi ab Innocentio 3. episcobus promotus et domum reuersus etiam structuræ templi curam gessit maximam vdi dennis tid effter longsom krig oc blodstørtning var nu mesten al kong slekt oc blod i Norige ødelagt saa at en hed Magnus greffesøn vor bleffuen en kronede oc saluede kong til riget aff bisp Nielss i Oslo. Da opuctis Suere aff kong blod oc i hielslo kong Magnum. Denne Biscop Paulus kronede oc saluede Suere til Norges konning. I Bergen i herredagen lader kong Suere affliffue biscop Niels, fordi så at han kronede oc salvede kong Magnum. Obijt Hammariæ et ibi sepultus est Paulus.
 Peter etiam profectus est Romam vnde ordinatus et reuersus episcopus cæpit fundare curiam episcopalem Hammariæ vbi obijt et sepultus est.
 Gillebert anno 1278 regnante Magno 4 rege Noruegiæ, canonicus quidam Hammariensis Enarus nomine Romam ablegatur a pontifice Vrbano impetravit ne quis intruderetur ad episcopatum sine vocatione et electione collegii Hammarensis. eo reuerso mox iuxta tenorem priuilegiorum sourum commini suffragio eligerunt Gillebertum natum in Hetland, qui tunc fuit Hannariæ archidiaconus. Is Romam missus ab Vrbano pontifice ordinatus et domum reuersus templum et episcopalem curiam extrui curauit, ibidem mortuus et sepultus.
 Þorfinnr anno 1278 vocatus a capitulo et ordinatus ad episcopatum, a Martino 4°. Sed parum fælici successu Illum n. [sic] multi persecuti sunt præsertin eques quidam auratus Hedmarchiensis hand met mact intog biscopsgorden oc bispen bleff saagiort saa han døde. Den ridder som forfulde Þorfin motte der for paue Nicolaum 4.i Rom, at hente breff oc affløsning. Miles iste dictus est Hquinus Ragnel. Anno 1280 Romæ fuit Torfinnus 3°. anno Martini 4. papæ incicatione 11a.
 Jorunder anno 1291, regnante Haquino episcopus Hammariensis fuit, en merckelig oc drabelig mand hand bleff kallit at vere erchebiscop i Tronhiem, for til Rom der at stadfestis aff pauen, beholt alligeuel Hammers Stigt, oc der til ordineret selff en suffraganeum som hed Thomas
 Tostein. Romam profectus est cum literis commmendatijs capituli, anno 1300 vnde redjit muneri episcopali initiatus. obiit anno 1305 quo tempore Helgo episcopus erat Asloënsis.
 Ingeldus anno 1307 vocatus et creatus episcopus bygdemegit paa kirken oc biscopsgaarden. hand førde paa erchebiscop Eileffs vegne, 400 florener guld for en skenck til pauen anno 1312.
 Bottulff etiam vocatur ab Hammarensibus et Romæ ordinatus fiut.
 Haluord vocatus et ordinatus Romæ anno 1326. Scholam iussit aperiri Hammariæ in qua eruditentur pueri, ipse fundatur fuit mensæ communis. Et anno 1347 [sic], ad generale concilium Nidrosiam ad Arnonem archiepiscopum profectus vbi comparuit cum Torstano episcopo Bergensi Gutormo Stauangrensi, och med biscop Erick Augustini søn, oc kaldis bisp Salomon aff Oslo. Vixit et mortuus est et sepultus Hammariæ anno 1330.
 Hofuord præfuit dioecesi Hammarensi anno 1337 et anno 1341 etiam 1352 obiit Hammariæqve sepultus est.
 Magnus Danus vor en regerendis herre oc biscop offuer Hammers stigt anno Christi 1364 i kong Magnus tid, som da vor Norigis oc Suerigis konung han regerede stigtid i 24 aar oc døde.
 Anbernus creatus est episcopus qui antea fuit præpositus Hedmarchiensis obiit Hammariæ.
 Siuardus anno 1440 ordinatur est episcopus cum antea fuisset pastor Vangensis ab anno 1419 vsque ad prædictum annum sub Erico rege huilcken han kom til hielp med hundrede rytter fra Hammer emod de Suenske, obiit et sepultus est Hammariæ.
 Petrus Danus natus in Fionia factus est episcopus anno 1445 vel vt alii numerant 1437. hand lod hygge det høye torn på Hammers biscopsgård, obiit Hammariæ.
 Gunner, en riddemandsmand fuit episcopus anno 1466. hand gaff megit gods baade til kircken oc communet. en gudfryctig oc from mand. hand ligger begruaffen i domkircken.
 Karl Segersøn, her Segers søn på Greffsene i Ness paa Hedmarcken, tiente i kong Hansis cancelleri. fick først Thoden, met ald kongelige oc prestelige rente, holt der stedtze en capellan, der nest bleff biscop i Hammer. fick oc Aggershus i forlening der døde hand oc lod sig føre til Hammer at begraffuis.
 Hermannus anno 1495 bleff hand eller vor da biscop i Hammer. hand vdrettit meget got, eblant andet kiøbte han met sine peninge iorder oc ioreparter oc funderit deraff met sit capitels råd S. Catharinæ altare. hand bleff der død oc i domkirken begraffuen anno 1500.
 Karl Jensøn Jempt kallid fra Thoten der hand vor sogneprest. til at vere bisp i Hammer i erchibiscop Goutis tid i Tronhiem. hand funderit altare quinque vulnerum. bleff fangen oc førdt til Oslo for det opløb som skede på kiøluegen aff Todens bønder, oc skylte hannom med wrette derfor, de bleffue same dag fangne allesamen oc indsat i den huelffde murede kielder i prestegaarden.
 M. Mogens Lauritzøn anno 1527. bleff kallid fra Oslo at vere bisp i Hammer hand funderit vor frue capel oc altare i domkircken aff Greffsen oc Greffsen gods. der bleff intig bistandigt. Thi hand bleff fangen for archibisp Oluffs skyld som lod ihielsla her Vincentz Lunge. Her Claus Bilde tog til sig formedelst kongens beuilning og samtycke alt det godtz. Biscopen døde i Anderskou anno Domini 1542 den 3. Octob. Hic Magnus ultimus episcopus Hammarensis fundator altaris saluatoris, captus fuit, et in Daniam abductus anno 1537 xi Calendas Iulij in profesto St. Divi Iohannis Bapristæ.

 Staffangers Bispar 
 Reinnolder
 Jon
 Peter
 Amunder
 Eirikr
 Nial
 Heinrekr
 Askiel
 Þorguils
 Arne
 Kietil
 Hakon
 Oudin
 Gunnar erchibiscop
 Sigurdur
 Alfer
 Eilef

 Bergum Biscopar 
 Beinnarder
 Magne
 Ottor
 Sigurder
 Nicolas
 Pal
 Marteinn
 Hauorder
 Arne
 Peter
 Askatim
 Narfue
 Arne
 Olafr
 Þorleif
 Finke
 Hans

 Orkieøyum Bispar 
 Biliarhnr
 Biarne
 Viliarlmr
 Jofrøyir
 Henrekr
 Peter
 Oolfinne

 I Ferøyium Bispar 
 Gunmunder
 Martein
 Rore
 Sueinn
 Suerquir
 Bersuend
 Niculos
 Gauti
 Ellender
 Loden

 I Skalahølte a Island Biscopa 
 Isleifr
 Gissur
 Magnus
 Þollakr
 Klengr
 Þollakr hin helgi. S. Tollacus'' bleff fød i kong Magnus Siuorssøn oc kong Harals gildis tid
 Pal
 Magnus

Bischoper aff Grønland 
 Erick første bisp paa Gaarde i Grønland anno 1152, y S. Ollufs tid

Se også 

 Rødeboken
 Oslo og Hamar bispedømmes jordebok 1574-77

Referanser

Kilder 

 

Oslo bispedømme
Religion i Oslo