Overdødelighet

Overdødelighet er et begrep som brukes når det i en gitt periode dør flere personer i et gitt geografisk område enn normalt i tilsvarende perioder lenger tilbake i tid.

Motstykket til overdødelighet er underdødelighet, som betyr at det dør færre enn normalt. Hva som anses som normalt vil være avhengig av hva man ønsker å se dødeligheten opp mot.

Ønsker man for eksempel å undersøke dødeligheten under koronapandemien, er det naturlig å sammenligne med dødeligheten før pandemien. I 2020 døde det 40 598 personer i Norge, mens det i 2019 døde 40 626 personer. Det døde altså 28 personer færre i pandemiåret 2020 enn i 2019, til tross for at 2020 var et skuddår med 366 dager, mot 365 dager i normalåret 2019. For å kunne sammenligne dødelighetstallene for 2020 og 2019 må tallene korrigeres for at de to årene hadde ulikt antall dager. Man kan enten korrigere ned året 2020 til 365 dager (ved å trekke fra en gjennomsnittsdag), eller korrigere opp normalperioden til 366 dager (ved å legge til en gjennomsnittsdag). Uansett må man sammenligne nøyaktig samme tidsperioder. Korrigert for skuddårsdagen var det en underdødelighet på 153 personer i 2020 i forhold til 2019. I 2021 var det en overdødelighet på 1 356 personer i forhold til 2019, mens det i 2022 var en overdødelighet på 4 944 personer i forhold til 2019.

Sesongvariasjoner
Dødeligheten varierer med temperatur og årstider. Den er typisk høyest om vinteren og lavest i sommerhalvåret. Vil vi undersøke dødeligheten gjennom året, må vi derfor sammenligne med samme periode (typisk uke eller måned)  i  det/de årene vi anser som normale. Sammenligner vi måneder, må vi korrigere februar-tallene for skuddår, slik at vi alltid sammenligner 28 dager med dødsfall. Sammenligner vi uker vil perioden alltid være 7 dager, men vi må da være klar over at uke 1 og uke 52/53 i noen år inneholder dager fra forrige/neste år. Vi kan derfor ikke summere uketallene for å finne antall døde for et enkelt år.

I Norge utgir Statistisk Sentralbyrå ukentlige tall på antall døde. Man kan derfor undersøke dødeligheten gjennom året, ved å sammenligne uketallene mot samme uke i tidligere år, eller helst et snitt per uke basert på de siste fem årene.  For eksempel døde det 830 personer i uke 1 i 2021, mens det i gjennomsnitt døde 925 personer i uke 1 de fem siste årene før pandemien. I uke 1 i 2021 var det altså en underdødelighet på  95 personer i forhold til gjennomsnittet for de siste fem årene før pandemien.

Etterslep i rapporteringen
Uketallene for døde publiseres hver tirsdag klokken 08.00. Hver ny publisering gjelder for uken før den foregående. Merk at tallene som rapporteres er foreløpige ettersom det tar noe tid fra en person dør til dødsfallet er registrert. Spesielt gjelder dette tallene for de siste ukene/siste måned, men også tidligere perioder justeres opp når nye tall publiseres. Erfaringsmessig vil tallene for den siste uken som rapporteres omfatte omtrent 95 % av alle dødsfall den uken, mens den nest siste uken vil omfatte ca. 97 %, osv. F.eks. ble det tirsdag 15. november 2022 (uke 46) rapportert om 837 døde i uke 44. Siden snittet siste fem år før pandemien for uke 44 var 754, gir det en overdødelighet på 125 personer korrigert for etterslep i rapporteringen (837 * 1,05 - 754).

Grafisk fremstilling
Når overdødeligheten er beregnet kan vi presentere dataene i tabellform eller ved en grafisk fremstilling. Har vi f.eks. beregnet overdødeligheten pr. uke, kan vi lage et søylediagram hvor hver uke visers med en søyle, eller vi kan akkumulere tallene og vise trenden i et linjediagram. Velger vi et linjediagram vil grafen begynne i null, gå opp de ukene det har vært overdødelighet og ned de ukene det har vært underdødelighet. Dette gir oss et overordnet bilde av pandemiens forløp og konsekvensene av tiltak. Vi vil da lett se om det har vært store svingninger i løpet av året, og hvilken vei trenden peker. Det er midlertid enkelt å gi et feilaktig inntrykk av det en skal framstille ved å forkorte aksene og/eller endre målestokken. Man bør derfor forsøke å relatere det man ser til kjente verdier. F.eks. døde det ca. 10 000 nordmenn som følge av krigsoperasjoner under hele andre verdenskrig. Når tallene viser at det har dødd ca. 7 500 flere enn normalt på et og et halvt år, er det all grunn til å undersøke tallene nærmere.

Analyse
Vil vi analysere hva overdødeligheten skyldes kan vi sjekke dødsårsaksregisteret hos FHI. Tallene oppdateres imidlertid kun årlig. Den høye totaldødelighet i Norge i 2021 forklares her med covid-19 og flere dødsfall fra hjerte- og karsykdommer enn forventet. Totalt var imidlertid dødeligheten fra lungesykdommer inkl. covid-19 innenfor forventet variasjon. Overdødelighet i 2021 skyldes altså i hovedsak flere dødsfall fra hjerte- og karsykdommer. 

Vil vi undersøke om det kan være en sammenheng mellom covid-19 vaksinene og hjerte- og karsykdommer, kan vi sjekke om antall satte vaksinedoser pr. uke korrelerer med overdødeligheten pr. uke. Vi forsøker da og finne en formel som forklarer overdødeligheten ut fra antall satte vaksinedoser. Deler vi akkumulert antall satte vaksinedoser pr. uke på 5 000 og flytter grafen slik at den begynner omtrent der underdødeligheten snudde til overdødelighet, ser vi en klar korrelasjon. En regresjonsanalyse vil kunne avklare sammenhengen nærmere. Merk imidlertid at en slik analyse ikke beviser at vaksinen er årsaken, bare at den kan være det. Imidlertid øker sannsynligheten for at vaksinen er årsaken, når korrelasjonen mellom antall satte vaksinedoser og overdødeligheten er høy, samtidig som flere av de andre Bradford Hill kriteriene er oppfylt. 
 
Tilsvarende kan vi sjekke om antallet som har hatt covid-19 korrelerer med overdødeligheten. Studier fra Israel konkluderer imidlertid med at covid-19 ikke fører til en økning i hjertesykdommer (verken perikarditt eller myokarditt).

Referanser 

Demografi