Nora Thorstensen

Nora Thorstensen (født Nora Marsilia Næsheim, 21. desember 1873 i Drammen, død 21. februar 1942 på Blommenholm) var en det tidlige 1900-tallets mest populære barnebokforfattere, og gjorde særlig suksess med bøkene i Vimsen- og Grytelill-seriene.

Biografi 
Nora Marsilia Næsheim ble født i Drammen av foreldrene Marisilia Næsheim f. Andersen og lærer Niels Næsheim. I 1897 giftet hun seg med drammenseren Kristian Bernhard Thorstensen, som jobbet som bankfullmektig.

Nora og ektemannen bodde i en periode i Kristiania, videre i Høvik, før de i 1910 kjøpte de villaen “Grotten” på Blommenholm hvor de ble boende resten av livet. Sammen fikk de døtrene Ella (født i 1904) og Astrid Elisabeth (født i 1909).

Litterært virke 

Hun var en del av man kaller “gullalderen” i norsk barnelitteratur på tidlig 1900-tall, sammen med forfattere som Dikken Zwilgmeyer, Barbra Ring og Julli Wiborg.

Nora Thorstensen debutbok var Jensemand og Ella paa Rud. Fortælling for børn, som hun ga ut i 1902 under navnet Nora. Året etter kom hennes neste bok Da mor var udenlands. Fortælling for børn.

Hennes virkelige gjennombrudd som forfatter kom derimot i 1911, med boka Annies hemmelighet på Aschehoug forlag. Boka fikk god kritikk og ble i Morgenbladet omtalt som “kvikt og muntert fortalt, med en Stænk av Livsens alvor bakom”.

Fra 1912 til 1915 ga hun ut fire bøker i Grytelill-serien, som ble en stor suksess. Disse hadde unge jenter som målgruppe, og bøkene følger den bestemte, av og til spontane, men alltid godhjertede, Gyda “Grytelill” i overgangen fra barn og til ungdom. Grytelill-bøkene består av Grytelill og hendes brødre, Anstandsdamen paa Høinæs, Eneste hane i kurven og Vikaren.

I en anmeldelse av boka Vikaren, hvor Grytelill skal konfirmeres og får jobb som vikarlærer, kan vi lese at “Det er slik vi gjerne vil ha vore barnebøker: at miljøet lægges saa nær det daglige livs opplevelser som mulig, men herav skapet noget de unge kan vokse paa, noget som forstaaelse, hjertelag og vækker sansen for det gode”.

Den neste serien av bøker, Vimsen-bøkene, er rettet mot et litt eldre publikum av unge jenter, og leseren følger Snefrid Sang med kallenavnet “Vimsen”. I første bok Vimsen bor Snefrid hos sin tante Trine sammen med sine søsken Dagfin, Rose og Vilheim fordi foreldrene deres er døde. Snefrid følges fra hun er 13 år til hun er voksen, gjennom bøkene Vimsen, Snøfrid, kjæresten min, Roses bryllup, Sneballen og Vimsens forlovelse.

Thorstensens stil var inspirert av Dikken Zwilgmeyers, med sammensatte karakterer som prøver og feiler i å tilpasse seg samfunnets normer, men som alltid er gode på bunn. I de fleste bøkene hennes følger leseren unge jenter fra barn til ungdom, og man møter temaer som moral, barneoppdragelse, fattigdom og sosial status.

Forfatterskapet hennes var viktig for utviklingen av populærlitteratur for jenter, og hun var en vesentlig del av etableringen av ungpikeromaner som litterær sjanger. I boka Hundre års barndom roser også Jo Tenfjord språket hennes, og sier at “Nora Thorstensen hadde på sitt beste et livfullt og fargerikt språk som virker forbløffende moderne den dag i dag”.

En rekke av bøkene hennes ble relansert i modernisert utgave av Gunvor Fossum i 1945.

Bibliografi 

 1902: Jensemand og Ella paa Rud

 1903: Da mor var udenlands. Fortælling for børn.

 1911: Annies hemmelighet

 1912: Grytelill og hendes brødre

 1913: Anstandsdamen paa Høinæs

 1914: Eneste hane i kurven

 1915: Vikaren

 1916: Vimsen

 1917: Snøfrid, kjæresten min

 1918: Roses bryllup

 1919: Sneballen

 1920: Vimsens forlovelse

 1921: “Bjønungene”. Fortælling for piker

 1922: Kusine Lulls dagbok

Referanser 

Personer fra Drammen kommune
Norske barnebokforfattere