Energibudsjett

Et energibudsjett er en oversikt som settes opp for å beskrive omdanning av energi fra en energibærer til en annen innenfor et definert system. Et enkelt system kan være en familie eller mer omfattende en kommune. Jordas energibudsjettet eller jordas strålingsbalanse beskriver klimaendringen.

Et energibudsjett inneholder beskrivelse av de energibærerne systemet benytter.

Former av energi 
Det finnes flere former for energi. Den canadiske akademikeren Ben Wiens benytter konseptet Einstein-energi, som han inndeler i åtte forskjellige former:

 Eksternenergi har to hovedformer kinetisk energi (bevegelses-energi) og potensiell energi. Kinetisk energi kan være energien til en bil i bevegelse, et svinghjul eller elektrisk energi der elektronene er i bevegelse. Potensiell energi kan være et vannmagasin.
 Termisk energi er molekylenes bevegelsesenergi.
 Latent energi er energien lagret i atomene på grunn av van der Waallske krefter mellom molekyler som er lagret eller frigjort når is smelter eller vann fordamper.
 Kjemisk energi er energi som er lagret på grunn av binding av atomer i molekyler.
 Elektronenergi er bevegelsesenergien og den potensielle energien til elektronene i et atom.
 Nukleær energi (kjernefysisk energi) er den lagrede energien i kreftene mellom protoner og nøytroner i et atom.
 Subnukleær energi er energien i kvarkene som protoner og nøytroner er sammensatt av.
 Stråleenergi er energien til fotoner som stråler fra sola.
Ben Wiens leksikon over energivitenskapen gir en sammenfattet beskrivelse av energirelaterte ord. Ordet energi ble først definert av Thomas Young (1773–1829) og senere anvendt for å beskrive Termodynamikkens første hovedsetning.

Måleenheter 
Det internasjonale byrå for mål og vekt (på fransk Bureau International de Poids et Mesures, forkortet BIPM) har utarbeidet et felles, internasjonalt system for fastsettelse av terminologien for måling og veiing. Systemet er kjent som Systeme International d/Unites med forkortelsen SI. BIPM har utgitt en brosjyre som gir oversikt over måle- og vektenheter; brosjyren ble første gang publisert i 1970, og har (per 2023) blitt oppdatert åtte ganger; den niende utgaven ble publisert i 2022.

Enheten for energi, arbeid og varmemengde er angitt i SI-brosjyren (versjonen fra 2022) i tabell 4 på side 23 som joule, med forkortelsen J. Elektrisk energi måles i watt per time (Wh) med prefiks k (1 kWh = 1000 watt per time), M, G osv. Én kilowattime (1 kWh) tilsvarer 3,6 MJ.

Referanser 

Energi