RTS,S

RTS,S/AS01, solgt under varemerket Mosquirix, er en rekombinant proteinbasert vaksine mot malaria.

Den ble godkjent for bruk av europeiske tilsynsmyndigheter i juli 2015 og var verdens første lisensierte malariavaksine. Den er også den første vaksinen lisensiert for bruk mot en menneskelig parasittsykdom. RTS,S-vaksinen ble utviklet i løpet av den siste delen av 1980-årene av forskere som jobbet ved SmithKline Beecham Biologicals-laboratoriene (i dag GlaxoSmithKline Vaccines) i Belgia. Vaksinen ble utviklet videre gjennom et samarbeid mellom GlaxoSmithKline og Walter Reed Army Institute of Research, og har fått delvis finansiering av PATH Malaria Vaccine Initiative og Bill & Melinda Gates Foundation. Effektiviteten til vaksinen er fra 26 % til 50 % på spedbarn og unge barn. Verdens helseorganisasjons Strategic Advisory Group of Experts (SAGE) og Malaria Policy Advisory Committee (MPAC) anbefalte den 23. oktober 2015 en prøve av vaksinen i Afrika.

Pilotprosjektet for vaksinasjonen startet 23. april 2019 i Malawi, 30. april 2019 i Ghana, og 13. september 2019 i Kenya. I oktober 2021 ble vaksinen godkjent av Verdens helseorganisasjon for «omfattende bruk» hos barn, som gjør den til den første malariavaksinekandidaten, og første vaksine som er mot parasittbaserte infeksjoner, som får denne anbefalingen.

Bakgrunn 
Muligheten for malariavaksiner har vært et kraftig forskningsområde siden 1960-årene. SPf66 var prøvd utbredt i endemiske områder på 90-tallet, men kliniske prøver viste at den var utilstrekkelig effektiv. Andre vaksinekandidater som fokuserte på blodstadiet av malariaparasittens livssyklus, har også vært for lite effektive alene. Blant flere potensielle vaksiner under utvikling som fokuserer på den pre-erytrocytiske fasen i sykdommen, har RTS,S så langt vært den som har vist mest lovende resultat.

RTS,S har nylig vært finansiert av den ideelle organisasjonen PATH Malaria Vaccine Initiative (MVI) og GlaxoSmithKline med støtte fra Bill & Melinda Gates Foundation.

Den RTS,S-baserte vaksineformelen har tidligere vært demonstrert som trygg, tolerabel, immunogen, og å potensielt gi delvis effekt hos både malaria-naive og erfarne voksne og barn.

Det europeiske legemiddelbyrået godkjente RTS,S-vaksinen i juli 2015, med en anbefaling at den blir brukt i Afrika for babyer som har en risiko for å få malaria. RTS,S-vaksinen var den første malariavaksinen som ble godkjent for dette bruket.

Innledende forskning foreslår at forsinkede fraksjonsdoser kan øke vaksinens effektivitet opp til 86 %.

17. november 2016 annonserte Verdens helseorganisasjon at RTS,S-vaksinen skulle bli utdelt i pilotprosjekter i tre land i Afrika sør for Sahara. Pilotprogrammet, koordinert av Verdens helseorganisasjon, vil anse hvor vidt vaksinens beskyttende effekt i avanserte kliniske prøver kan bli gjenskapt i det virkelige liv. Programmet vil spesifikt evaluere muligheten av å levere de nødvendige fire dosene av vaksinen, innvirkningen av vaksinen hos overlevende, og sikkerheten rundt rutinelt bruk av vaksinen.

Vaksinasjonene gjort ved helsebyråene i Malawi, Ghana og Kenya begynte i april og september 2019, og målet var  barn hvert år i områder hvor vaksinasjonen ville ha den høyeste påvirkningen. Resultatene er planlagt til bruk av Verdens helseorganisasjon for å rådgi om en mulig videreutvikling av vaksinen. I 2021 ble det meldt at vaksinen, sammen med andre legemidler mot malaria, gitt på den mest sårbare sesongen kunne redusere død og følger fra sykdommen med 70 %.

Innhold og mekanismer 
RTS,S-vaksinen er basert på en proteinoppbygning som først ble utviklet av GlaxoSmithKline i 1986, og navngitt RTS fordi den var utviklet med gener fra «repeat» og T-celleepitopen fra der det pre-erytrocytiske overflateproteinet («circumsporozoite protein», CSP) fra malariaparasitten Plasmodium falciparum, sammen med en viral overflateantigen («surface antigen», S) av hepatitt B-viruset. For å forbedre renseegenskapene ble ekstra overflateantigener lagt til, og resultatet ble kalt RTS,S. En kjemisk adjuvant (AS01) ble lagt til for å øke immunsystemresponsen. Infeksjonen er hindret ved å fremkalle humoral og celle-mediert immunitet, med høy antistofftiter (konsentrasjon), som blokkerer parasittens leverinfeksjon.

T-celleepitopen til CSP er O-fukosylert hos parasittene Plasmodium falciparum og Plasmodium vivax, mens RTS,S-vaksinen utviklet i gjær er ikke.

Referanser

Eksterne lenker 
 Mosquirix: Product information 
 Mosquirix: Public Assessment Report 

Malariavaksiner
Legemidler