Stortingets kirke- og undervisningskomite

Stortingets kirke- og undervisningskomite var tidligere en av Stortingets faste komiteer. Komiteen fantes med noenlunde samme fagfelt i rundt 200 år, fra 1815 til 2017.

I det første ordentlige storting i 1815 fantes den såkalte første komite, som hadde ansvaret for «kirke- og undervisningsvæsenet». De påfølgende åra hadde Stortinget ikke en velutvikla fast komitestruktur, idet man heller oppretta små spesialkomiteer for den enkelte sak. I 1818 var det tretten slike spesialkomiteer på kirke- og undervisningsfeltet, i 1821 var det ni. 

Fra 1824 blei så etablert den mer faste komitestrukturen, som – med større og mindre endringer – fortsatt finnes. Komiteen fikk raskt det enkle navnet kirkekomiteen. I en del stortingsperioder blei komiteen delt i to, som greit nok blei betegna kirkekomite nr. 1 og kirkekomite nr. 2. Første gang dette skjedde var ved stortingssamlingene i 1845 og 1848 og seinere i 1862 og i 1868. Et premiss for delinga var (i alle fall i 1862) at den ene komiteen skulle behandle lovsaker og den andre budsjettsaker.

Fra til 1919 blei det gjennomført ei mer permanent todeling – i kirke- og skolekomiteen og universitets- og fagskolekomiteen. I 1950 blei disse igjen samla i én komite, kirke- og undervisningskomiteen. Bakgrunnen for dette var at en analyse av komiteenes arbeidsbyrde viste at kirke- og skolekomiteen lå godt under gjennomsnittet i antall saker og møtedager. Det var også et ønske om å få bedre samsvar mellom komiteene og departementene.

I 1993 skifta komiteen navn til kirke-, utdannings- og forskningskomiteen.

I 2017 kom det så til et komitemessig skille mellom kirke og skole. Kirke- og trosspørsmål blei plassert i familie- og kulturkomiteen. Resten blei værende i utdannings- og forskningskomiteen, som også fikk tilført barnehagene som fagfelt.

Referanser 

Tidligere stortingskomiteer