Mathilde Franziska Anneke

Mat­hil­de Fran­zis­ka An­ne­ke (1817–1844) var en tysk, senere amerikansk forfatter, revolusjonær og kvinnesaksforkjemper. Under revolusjonen i Tyskland 1848/49 engasjerte hun seg på demokratisk-sosialistisk side, og tjenestegjorde som offiser og ordonnans til hest. Hun arbeidet gjennom livet i flere aviser som journalist og redaktør, og skrev skjønnlitterære verker. I USA arbeidet hun for kvinners stemmerett og mot slaveriet. I Milwaukee etablerte hun en skole for unge kvinner, med vekt på realfag i tillegg til musiske fag som musikk og kunst.

Bakgrunn 
Hun ble født som det første av de tolv barna til godsforvalteren Carl (også Karl) Giesler og Elisabeth Hülswitt. Familien bodde på hennes bestefars gods, og foreldrene som var av ulik konfesjon, skapte et tolerant, opplyst og engasjert hjem for barna. Til familiens omgangskrets hørte blant andre den prøyssiske reformator Heinrich Friedrich Karl vom Stein, som hadde vært farens fadder. Mathilde lærte tidlig å ri, og kunne streife vidt omkring på hesteryggen. Det er lite kjent om hennes utdannelse, bortsett fra at hun fikk privatundervisning av en huslærer.

Tidlig ekteskap og skilsmisse 
Mathildes far tapte hele sin formue i aksjespekulasjoner knyttet til et jernbaneprosjekt. Hun giftet seg deretter som 19-åring med den velstående og ti år eldre vinhandleren Alfred von Tabouillot. I praksis garanterte Taboullot for Gieslers gjeld, men noen sikker årsakssammenheng mellom dette og giftermålet er ikke konstatert. Senere dikt fra Annekes hånd tyder på at hun hadde vært forelsket i sin mann.

Tabouillot viste seg imidlertid å være en voldelig alkoholiker. Etter å ha født sin første datter Johanne i november 1837, flyttet Anneke derfor ut av hjemmet og til Weser. Det skulle ta tre år i domstolene (1838–1841) før ekteskapet var oppløst. Da sto Anneke økonomisk på bar bakke, men med sin frihet i behold, og omsorgsretten for datteren. Rettsprosessen ble også starten på Annekes engsjement for å bedre kvinners situasjon i samfunnet.

Tiden i Münster 
Anneke flyttet til Münster i 1839 og ble der til 1847. I løpet av denne perioden dannet det seg hos Anneke et politisk engasjement som siden bare økte i intensitet.

Fortsatt var hun troende katolikk som sin mor, og skrev religiøse tekster, i 1839 blant annet en bønnebok. Hun vant anerkjennelse som skribent, men inntektene strakk ikke til. Hun ble tvunget til å se seg om etter annet arbeid. Også dette bidro til å styrke hennes engasjement i kvinnesak og politikk.

Fra midten av 1840-årene skrev hun for Kölnische Zeitung og Allgemeine Zeitung, som var blant de viktigste liberale utgivelsene under Vormärz, opptakten til marsrevolusjonen i 1848. Münster var på den tiden kjent for sine «kommunist-klubber», og byen selv bar tilnavnet «kommunist-moren». Der besøkte hun diskusjons- og leseklubber, og traff offiseren Fritz Anneke (1818–1872). Fritz var avskjediget fra hæren på grunn av sine politiske holdninger.

Flytting til Köln 
Mathilde og Fritz Anneke giftet seg i 1847, visstnok mer som følge av felles, politiske interesser, enn av forelskelse. De dro til Köln, der deres hjem ble et sentrum for revolusjonære og såkalt radikaldemokratiske krefter. Da Fritz ble arrestert under revolusjonen i Tyskland i mars 1848, overtok Mathilde redaktøransvaret i Neue Kölnische Zeitung som var stiftet samme år. Myndighetene stanset avisen kort tid etter, men hun fortsatte utgivelsen under dekknavnet Frauen-Zeitung (Kvinneavisen). Etter to numre ble avisen stanset på ny.

Anneke utga i 1848 et forsvarsskrift for kvinnerettsforkjemperen Louise Aston, med tittelen Das Weib im Conflict mit den socialen Verhältnissen (meningsoversettelse: En kvinne i konflikt med sosiale forhold). Aston var utvist fra Berlin som følge av sin livsførsel og meninger. Anneke delte ikke alle Astons meninger og holdninger. Skriftet anses derfor i realiteten som et personlig brudd med stat, kirke og samfunnet i det monarkistiske og absolutistiske Preussen.

Tidlig i 1949 hadde revolusjonskampene flyttet seg til Pfalz. Anneke som var en god rytter, fikk utlevert en hest og tjente som ordonnans og offiser. Dermed kjempet hun side om side med sin mann, som i mellomtiden var sluppet ut av fengselet. Etter at opprøret var slått ned, flyktet ekteparet til Frankrike, der hun skrev sine memoarer fra felttoget i Baden og Pfalz. Fritz Anneke var nå ettersøkt av prøyssiske myndigheter, men også av de revolusjonære. Han ble påstått å ha forrådt dem ved sin flukt fra Rastatt.

Politisk kamp i USA 
I 1849 emigrerte familien til Milwaukee, USA, der Anneke ble en populær taler i de tyskspråklige samfunnene. Hun talte for kvinnelig stemmerett og mot slaveriet. I 1852 grunnla hun avisen Deutsche Frauen-Zeitung, som var den første feministiske avis i USA. Anneke mente at kvinnefrigjøring var den viktigste politiske oppgave i samtiden. Men dermed kom hun i konflikt med sosialistene. De mente at kvinnenes likestilling ville komme av seg selv når klasseskillene var oppløst.

Gjennom avisen presenterte hun leserne for de ledende amerikanske feminister i samtiden, blant annet Ernestine L. Rose, Elizabeth Cady Stanton og Susan B. Anthony.

I møtet med det amerikanske samfunnet ble Anneke overrasket over hvor svakt demokratiet sto. I verden forøvrig var USA kjent som «frihetens forbilde». Hun slo seg sammen med slaverimotstanderen John Brown, og støttet de radikale aksjonene til abolisjonisten Sherman M. Booth. Booth var gift med poeten og oversetteren Mary H. C. Booth.

Fem år i Sveits 
Tilsammen fikk hun sju barn, hvorav fire døde ganske tidlig. I 1858 mistet hun og Fritz to av barna sine, deres tiårige sønn Fritz og deres treårige datter Irla, i kopper. Ekteskapet med Fritz som hadde problemer med å tilpasse seg livet i USA og få fotfeste der, ble vanskelig. I 1859 reiste han tilbake til Sør-Europa for å kunne støtte uavhengighetskampen i Italia. Han slo seg ned i Zürich som korrespondent, og fikk familien over fra USA til Europa. 

Hun ankom Sveits i 1860 sammen med Mary H. C. Booth. Marys ektefelle Sherman var tidligere blitt fengslet for å forført familiens 16 år gamle barnevakt. De to kvinnene utviklet et sterkt følelsesmessig forhold til hverandre, og delte husholdning i Zürich, for øvrig sammen med Fritz Anneke og barna. Da Fritz Anneke i 1861 reiste tilbake til USA for å melde seg i unionshæren i den amerikanske borgerkrigen, ble Mathilde tilbake i Sveits sammen med Mary og barna.

De følgende fem årene ble av de mest produktive i hennes liv. Hun skrev flere skjønnlitterære verker, blant annet med slaveriet som tema. Hun var en av de få forfattere som kunne hevde seg både i Tyskland og i USA.

Utdannelse av unge kvinner i USA 
Sommeren 1865 vendte Anneke tilbake til USA, og grunnla der sammen med Cäcilie Kapp en pikeskole, Milwaukee Töchter-Institut, (Milwaukee datter- eller pikeskole). Hun ledet skolen helt til sin død. Anneke var opptatt av at jenter skulle få undervisning også i realfag, ikke bare i musiske fag som kunst og musikk.

I 1877 døde hennes eldste datter Fanny. Etter at Annekes høyre hånd ble lammet som følge av en blodforgiftning, kunne hun ikke lengre skrive. Hennes siste offentlige opptreden var på en kvinnekongress i Milwaukee i juni 1880, der hun holdt en stor åpningstale. Susan B. Anthony inviterte henne i januar 1884 bare måneder før hennes død, til en ny kongress. Hun avslo, men forsikret at så lenge hjernen virket og hjertet slo skulle hennes «beste tanker» («besten Gedanken») og «inderligste hjerteslag» («innigster Herzschlag») gå i retning av hennes kvinnelige kampfeller.

Ettermæle 
Annekes livsløp ble glemt i Tyskland, inntil Susan B. Anthony holdt foredrag om henne fra 1904. Hun regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte som en av de viktigste personer, som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland. Avisen 1ste Mai som var organ for Det norske arbeiderparti, beskrev henne i en nekrolog 12. april 1930 som «en av de store kvinner i vår historie».

Se også 

 Det tyske demokratiets pionerer.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyske journalister
Tyske forfattere
Tyske kvinnesaksforkjempere
Tyske politikere
Journalister fra USA
Forfattere fra USA
Kvinnesaksforkjempere fra USA
Politikere fra USA