Global helse

Global helse er helsen til befolkningen i en global sammenheng; defineres som et fagområde som tilrettelegger samfunnsforholdene, basert på medisinsk og samfunnsvitenskapelig grunnlag, slik at befolkningen kan være ved god helse. Problemer som overskrider landegrensene eller som har en global politisk og økonomisk innvirkning vektlegges ofte. Dermed handler global helse om verdensomspennende forbedring av helse (inkludert mental helse), reduksjon av forskjeller og beskyttelse mot globale trusler som ser bort fra landegrensene. Global helse skal ikke forveksles med internasjonal helse, som er definert som grenen folkehelse med fokus på utviklingsland og bistand fra industriland. Global helse kan måles som en funksjon av forskjellige globale sykdommer og deres utbredelse i verden og hvilken trussel de utgjør.

Den viktigste institusjonen knyttet til global og internasjonal helse er Verdens helseorganisasjon (WHO). Andre viktige byråer som påvirker global helse inkluderer UNICEF og World Food Program. FNs system har også spilt en rolle med tverrsektorielle tiltak for å adressere global helse og dens underliggende sosioøkonomiske determinanter med erklæringen om tusenårsmålene og de nyere målene for bærekraftig utvikling.

Global helse brukes gjerne synonymt med internasjonal helse, men disse må ikke forveksles.

Definisjon 
Global helse har flere perspektiver som fokuserer på determinanter og fordeling av helse i internasjonale sammenhenger:

 Medisin beskriver patologien til sykdommer og fremmer forebygging, diagnose og behandling.
 Folkehelse legger vekt på helsen til befolkningen.
 Epidemiologi hjelper til med å identifisere risikofaktorer og årsaker til helseproblemer.
 Demografi gir data for politiske beslutninger.
 Økonomi legger vekt på kostnadseffektivitet og kostnads-fordel-tilnærminger for optimal fordeling av helse-ressurser .
 Andre samfunnsfag som sosiologi, utviklingsstudier, psykologi, antropologi, kulturstudier og jus kan hjelpe til å forstå determinantene for helse i samfunn.

Både individer og organisasjoner som arbeider innen global helse møter ofte mange spørsmål angående etiske og menneskerettigheter. Kritisk undersøkelse av de forskjellige årsakene og begrunnelsene for helseforskjeller er nødvendig for å lykkes med foreslåtte løsninger. Slike spørsmål blir diskutert på de to årlige Global Summits of National Ethics / Bioethics Council med eksperter fra WHO og UNESCO, etter invitasjon fra det tyske etiske rådet.

Verdens helseorganisasjon (WHO) 
Hovedinformasjon fra hjemmesiden til Verdens helseorganisasjon:

WHO jobber over hele verden for å fremme helse, holde verden trygg og hjelpe utsatte mennesker. Målet deres er å sikre at en milliard flere mennesker har universiell helsedekning, for å beskytte en milliard flere mennesker mot helsehjelp, og gi ytteligere milliarder mennesker bedre helse og velvære.

For universell helsedekning:  

 fokusere på primærhelsetjeneste for å forbedre tilgangen til viktige tjenester i kvalitet
 arbeide for bærekraftig finansiering og økonomisk beskyttelse
 forbedre tilgangen til essensielle medisiner og helseprodukter
 trene helsearbeidskraften og gi råd om arbeidspolitikk
 støtte folks deltakelse i nasjonal helsepolitikk
 forbedre overvåking, data og informasjon.

For helsetilstander:

 forberede deg på kriser ved å identifisere, avbøte og håndtere risiko
 forhindre nødsituasjoner og støtte utvikling av verktøy som er nødvendige under utbrudd
 oppdage og svare på akutte helsehjelp
 støtte levering av viktige helsetjenester i skjøre omgivelser.

For helse og velvære:

 adressere sosiale determinanter
 fremme intersektorale tilnærminger for helse
 prioritere helse i alle retningslinjer og sunne omgivelser.

Gjennom deres arbeid tar de for seg:

 menneskelig kapital på tvers av livsløpet
 forebygging av ikke-smittsomme sykdommer
 promotering av mental helse
 klimaendringer i små ø-utviklingsstater
 antimikrobiell resistens
 eliminering og utryddelse av smittsomme sykdommer med stor innvirkning.

Tiltak 
Tiltak for global helse inkluderer leveår justert for funksjonshemming (DALY), kvalitetsjustert leveår (QALYs) og dødelighetsrate.

DALY er et sammendragstiltak som kombinerer virkningen av sykdom, funksjonshemming og dødelighet ved å måle tiden levd med uførhet og den tapte tiden på grunn av for tidlig dødelighet. Én DALY kan tenkes som et tapt år med «sunt» liv. DALY for en sykdom er summen av leveår på grunn av for tidlig dødelighet og årene som har gått tapt på grunn av uførhet i tilfeller av helsetilstand.

Kvalitetsjusterte leveår 
Hovedartikkel: Kvalitetsjusterte leveår

QALYs kombinerer forventet overlevelse med forventet livskvalitet til et enkelt tall: hvis et ekstra år med sunt liv er verdt en (år), er et år med mindre sunt liv verdt mindre enn ett (år). QALY-beregninger er basert på målinger av verdien som individer legger inn på forventede år med overlevelse. Målinger kan gjøres på flere måter: ved teknikker som simulerer preferanser for alternative helsetilstander, med undersøkelser eller analyser som utleder betalingsvillighet for alternative helsetilstander, eller gjennom instrumenter som er basert på å handle fra noen eller all sannsynlig overlevelse tid som et medisinsk inngrep kan gi for å få mindre overlevelsestid av høyere kvalitet.

Spedbarns- og barnedødelighet 
Hovedartikler: Spedbarnsdødelighet og barnedødelighet

Spedbarnsdødelighet og barnedødelighet for barn under 5 år er mer spesifikke enn DALYs eller QALYs når det gjelder helse i de fattigste delene av befolkningen, og er derfor spesielt nyttige når man fokuserer på helse.

Morbiditet 
Hovedartikkel: Morbiditet

Morbiditetstiltak inkluderer forekomst, forekomst og kumulativ forekomst, med forekomst som refererer til risikoen for å utvikle en ny helsetilstand innen et spesifikt tidsrom. Selv om det noen ganger er løst uttrykt som antall nye tilfeller i løpet av en periode, uttrykkes sykelighet bedre som en andel eller en rate.

Helsetilstander 
Sykdommene og helsemessige forholdene som målrettes av globale helseinitiativer, er noen ganger gruppert under " sykdommer i fattigdom " kontra " sykdommer i velstand ", selv om virkningen av globaliseringen i stadig større grad blir uskarpe linjene mellom de to.

Luftveisinfeksjoner 
Infeksjoner i luftveiene og mellomøret er viktigste årsaker til sykelighet og dødelighet over hele verden. Noen luftveisinfeksjoner av global betydning inkluderer tuberkulose, meslinger, influensa og pneumonier forårsaket av pneumokokker og Haemophilus influenzae. Spredningen av luftveisinfeksjoner forverres av overfylte forhold, og fattigdom er assosiert med mer enn en 20 ganger økning i den relative belastningen av lungeinfeksjoner.

Diarésykdommer 
Diaré er den nest vanligste årsaken til barnedødelighet på verdensbasis, og er ansvarlig for 17 % av dødsfallene til barn under fem år. Dårlige sanitærforhold kan øke overføring av bakterier og virus gjennom vann, mat, redskaper, hender og fluer. Dehydrering på grunn av diaré kan behandles effektivt gjennom oral rehydratiseringsterapi med dramatiske reduksjoner i dødeligheten. Viktige ernæringstiltak inkluderer fremme av amming og sinktilskudd. Selv om hygieniske tiltak alene kan være utilstrekkelige for å forebygge rotavirus-diaré, kan det forhindres ved en sikker og potensielt kostnadseffektiv vaksine.

Mødrehelse 
Hovedartikler: Morshelse

Komplikasjoner av graviditet og fødsel er de viktigste dødsårsakene blant kvinner i reproduktiv alder i mange utviklingsland: en kvinne dør av komplikasjoner fra fødsel omtrent hvert minutt. Ifølge Verdens helseorganisasjons 2005 World Health Report, er dårlige morsforhold den fjerde ledende dødsårsaken for kvinner over hele verden, etter HIV / AIDS, malaria og tuberkulose. De fleste dødsfall og skader av mødre kan forhindres, og slike dødsfall er i stor grad blitt utryddet i den utviklede verden. Mål for å forbedre mors helse inkluderer å øke antall leveranser ledsaget av dyktige jordmødre.

HIV / AIDS 
Hovedartikler: HIV og AIDS

HIV / AIDS-epidemien har fremhevet den globale naturen til menneskers helse og velferd, og globaliseringen har gitt opphav til en trend mot å finne felles løsninger på globale helseutfordringer. Det er satt opp mange internasjonale midler i nyere tid for å håndtere globale helseutfordringer som HIV. Siden begynnelsen av epidemien har mer enn 70 millioner mennesker blitt smittet med HIV-viruset og rundt 35 millioner mennesker har dødd av HIV. Globalt levde 36,9 millioner [31,1–43,9 millioner] mennesker med HIV i slutten av 2017. Anslagsvis 0,8 % (0,6-0,9 %) av voksne i alderen 15–49 år over hele verden lever med HIV, selv om belastningen av epidemien fortsetter å variere betydelig mellom land og regioner. Den afrikanske regionen WHO forblir hardest rammet, med nesten én av hver 25 voksne (4,1 %) som lever med HIV og står for nesten to tredjedeler av menneskene som lever med HIV over hele verden. Humant immunsviktvirus (HIV) overføres gjennom ubeskyttet sex, urene nåler, blodoverføringer og fra mor til barn under fødsel eller amming. Globalt spres HIV først og fremst gjennom samleie. Risikoen per eksponering i land med lav inntekt fra kvinne til mann er 0,38 % og mann til kvinne er 0,3 %. Infeksjonen skader immunforsvaret, noe som fører til ervervet immunsvikt syndrom (AIDS) og til slutt, død. Antiretrovirale medisiner forlenger levetiden og forsinker utbruddet av AIDS ved å minimere mengden HIV i kroppen.

Malaria 
Hovedartikkel: Malaria

Malaria er en myggbåren smittsom sykdom forårsaket av parasittene til slekten Plasmodium. Symptomer kan være feber, hodepine, frysninger og kvalme. Hvert år er det omtrent 500 millioner tilfeller av malaria over hele verden, oftest blant barn og gravide i utviklingsland. WHOs afrikanske region bærer en uforholdsmessig høy andel av den globale malariabyrden. I 2016 var regionen hjem til 90 % av malariatilfellene og 91 % av dødsfallene i malaria. Bruken av insektmiddelbehandlede sengenett er en kostnadseffektiv måte å redusere dødsfall fra malaria, og det er også hurtig artemisininbasert kombinasjonsbehandling, støttet av periodisk forebyggende terapi i svangerskapet. Internasjonale reisende til endemiske soner anbefales cellegiftbehandling med antimalariamidler som Atovaquone-proguanil, doksysyklin eller meflokin.

Ernæring 
I 2010 var om lag 104 millioner barn undervektige, og underernæring bidrar til omtrent en tredel av barnedødsfall rundt om i verden. (Underernæring er ikke å forveksle med underernæring, som refererer til dårlig andel av matinntaket og kan dermed referere til overvekt.) Underernæring svekker immunforsvaret, øker hyppigheten, alvorlighetsgraden og varigheten av infeksjoner (inkludert meslinger, lungebetennelse og diaré ). Smitte kan videre bidra til underernæring. Mangel på mikronæringsstoff, for eksempel vitamin A, jern, jod og sink, er vanlige over hele verden og kan svekke intellektuelt potensial, vekst, utvikling og produktivitet for voksne. Inngrep for å forhindre underernæring inkluderer mikronæringsstofftilskudd, forsterkning av grunnleggende matvarer, spredning av kostholdet, hygieniske tiltak for å redusere spredning av infeksjoner og fremme amming.

Vold mot kvinner 
Hovedartikkel: Vold i hjemmet

Vold mot kvinner har blitt definert som: "fysisk, seksuell og psykologisk vold som forekommer i familien og i det generelle samfunnet, inkludert vold, seksuelle overgrep mot barn, med gift relatert vold, voldtekt, kjønnslemlestelse og annen tradisjonell praksis som er skadelig for kvinner, vold og ikke-spousal vold relatert til utnyttelse, seksuell trakassering og trusler på jobben, i utdanningsinstitusjoner og andre steder, handel med kvinner, tvungen prostitusjon og vold begått eller godtatt av staten. «I tillegg til å forårsake skade, kan vold øke "kvinners langsiktige risiko for en rekke andre helseproblemer, inkludert kroniske smerter, fysisk funksjonshemning, rus- og alkoholmisbruk og depresjon».

Selv om statistikk kan være vanskelig å få tak i så mange saker som ikke rapporteres, anslås det at en av femte kvinner står overfor en form for vold i løpet av hennes levetid, i noen tilfeller som fører til alvorlig skade eller til og med død  Risikofaktorer for å være en gjerningsmann inkluderer lav utdanning, tidligere eksponering for mishandling av barn eller å være vitne til vold mellom foreldre, skadelig bruk av alkohol, holdninger som aksepterer vold og ulikhet i kjønn .Likestilling av kvinner har blitt adressert i tusenårsmålene

Kronisk sykdom 
Hovedartikkel: Kronisk sykdom

Omtrent 80 % av dødsfallene knyttet til ikke-smittsomme sykdommer forekommer i utviklingsland . For eksempel har urbanisering og aldring ført til økende dårlige helsemessige forhold relatert til ikke-smittsomme sykdommer i India. De raskest voksende årsakene til sykdomsbyrde de siste 26 årene var diabetes (frekvensen økte med 80 %) og iskemisk hjertesykdom (opp 34 %). Over 60 % av dødsfallene, omtrent 6,1 millioner, i 2016 skyldtes NCD-er, opp fra om lag 38 % i 1990 . Økninger i flyktning urbanisering, har ført til et økende antall personer som har diagnosen kroniske ikke-kommunikasjonssykdommer .

I september 2011 arrangerer FN sitt første spesielle toppmøte for generalforsamlingen om spørsmålet om ikke-smittsomme sykdommer. Når det merkes at ikke-smittsomme sykdommer er årsaken til rundt 35 millioner dødsfall hvert år, blir det internasjonale samfunnet i økende grad oppfordret til å iverksette tiltak for å forebygge og kontrollere kroniske sykdommer og dempe deres innvirkning på verdensbefolkningen, spesielt på kvinner, som vanligvis er de primære omsorgspersonene.

For eksempel har frekvensen av diabetes type 2, assosiert med overvekt, økt i land som tidligere har vært plaget av sult. I land med lav inntekt forventes antallet personer med diabetes å øke fra 84 millioner til 228 millioner innen 2030 . Fedme, en forebyggbar tilstand, er assosiert med mange kroniske sykdommer, inkludert hjerte- og karsykdommer, hjerneslag, visse kreftformer, og luftveissykdom. Rundt 16 % av den globale sykdomsbyrden, målt som DALYs, er blitt stått for av overvekt.

Forsømte tropiske sykdommer 
Hovedartikkel: Forsømte tropiske sykdommer

Mer enn en milliard mennesker ble behandlet for minst en forsømt tropisk sykdom i 2015. Forsømte tropiske sykdommer er en mangfoldig gruppe smittsomme sykdommer som er endemiske i tropiske og subtropiske regioner i 149 land, og som primært påvirker lav- og mellominntektsbestander i Afrika, Asia og Latin-Amerika. De er forårsaket av bakterier (Trachoma, spedalskhet), virus (Dengue, Rabies), protosoer (human afrikansk trypanosomiasis, Chagas), og helminths (Schistosomiasis, Onchocerciasis, jordoverførte helminths) . Global Burden of Disease studie konkluderte med at forsømte tropiske sykdommer omfattende bidro til om lag 26,06 millioner uførejusterte leveår i 2010, samt betydelige skadelige økonomiske effekter . I 2011 lanserte Verdens helseorganisasjon et 2020-veikart for forsømte tropiske sykdommer, med sikte på kontroll eller eliminering av 10 vanlige sykdommer . The 2012 London-erklæringen bygger på dette initiativet, og oppfordret endemiske land og det internasjonale samfunnet for å bedre tilgangen til rent vann og grunnleggende sanitære forhold, bedre levekår, vektor kontroll, og helseopplysning, å nå 2020-målene . I 2017 siterte en WHO-rapport "enestående fremgang" mot forsømte tropiske sykdommer siden 2007, spesielt på grunn av administrering av medikamenter som ble gitt av farmasøytiske selskaper.

FNs bærekraftige mål 
FNs bærekraftsmål er verdens felles arbeidsplan for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene innen 2030. FNs bærekraftsmål består av 17 mål og 169 delmål og skal fungere som en felles global retning for land, næringsliv og sivilsamfunn.
 Mål 1: Utrydde fattigdom
 Mål 2: Utrydde sult
 Mål 3: God helse
 Mål 4: God utdanning
 Mål 5: Likestilling mellom kjønnene
 Mål 6: Rent vann og gode sanitærforhold
 Mål 7: Ren energi for alle
 Mål 8: Anstendig arbeid og økonomisk vekst
 Mål 9: Innovasjon og infrastruktur
 Mål 10: Mindre ulikhet
 Mål 11: Bærekraftige byer og produksjon
 Mål 12: Ansvarlig forbruk og produksjon
 Mål 13: Stoppe klimaendringene
 Mål 14: Undersjøisk liv
 Mål 15: Liv på land
 Mål 16: Fred og rettferdighet
 Mål 17: Samarbeid for å nå målene

Bærekraftig utvikling handler om å ta vare på behovene til mennesker som lever i dag, uten å ødelegge for den neste generasjonens behov. Disse målene reflekterer tre dimensjoner i bærekraftig utvikling: klima og miljø, økonomi og sosiale forhold.

Referanser 

Helse
Globale utfordringer