Vitenskapsåret 1573

Vitenskapsåret 1573 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1573.

Astronomi 
 Tycho Brahe fikk publisert avhandlingen «De nova et nullius ævi memoria prius visa stella», delvis oversatt til dansk som «Om den nye og aldrig siden Verdens begyndelse i nogen tidsalders erindring før observerede stjerne ...». Boken etablerte begrepet nova. København.
 Giovanni Battista Benedetti fikk publisert avhandlingen «De gnomonum umbrarumque solarium usu liber» (Om fri bruk av gnomoners solskygge), med beskrivelse av solur. Venezia.

Matematikk 
 Valentin Otho foreslo tilnærmingen  . Wittenberg.
 Juan Pérez de Moya fikk publisert flere lærebøker: «Tratado de matemáticas», «Tratado de Geometría» og «Tratado de cosas de Astronomia y Cosmographia y Philosophia Natural». Alcalá de Henares.

Medisin og fysiologi 
 Paracelsus' verk om kirurgi, «Die grosse Wundartzney», ble publisert posthumt i latinsk oversettelse under tittelen «Chirurgia Magna», og sikret det derved en større utbredelse i Europa. Basel.
 Juan Huarte fikk publisert avhandlingen «Examen de ingenios para las ciencias» (Undersøkelse av bevissthet for vitenskapene), men diskusjon av hvordan fysiologi og psykologi henger sammen. Pamplona.
 Volcher Coiter fikk publisert verket «Externarum et Internarum Principalium Humani Corporis» (Det viktigste ytre og indre av menneskekroppen).

Institusjoner 
 Berlin botaniske hage ble opprettet.

Fødsler 
 20. januar – Simon Marius (død 1624), tysk astronom.
 25. juli – Christoph Scheiner (død 1650), tysk astronom.
 Ukjent dato − Juan de Pablo Bonet (død1633), spansk pionér i døveundervisning.

Dødsfall 
 31. mars – Guillaume Le Testu (født mellom 1509 og 1512), fransk oppdagelsesreisende.
 29. juli – John Caius (født 1510), engelsk lege og naturhistoriker.

Referanser