Kjennemerke for motorkjøretøy i Sverige

Kjennemerke for motorkjøretøy brukes i Sverige for de fleste kjøretøy. Sverige har S som nasjonalitetsmerke og et kjøretøysregister uten regional inndeling. Svenske registreringsskilt består vanligvis av tre bokstaver etterfulgt av tre tall. I 2019 ble systemet endret sånn at det siste tegnet også kan være en bokstav, f.eks. WER 84A.

Plassering av kjennemerke 
Kjennemerket må være synlig på samtlige motorkjøretøy registrert for kjøring på offentlig vei foruten såkalt moped klasse II. De fleste kjøretøy skal ha to synlige skilt, foran og bak; tilhengere, motorsykkel, moped klasse I (såkalt EU-moped), snøscooter og traktor trenger dog kun ha ett skilt. På snøscooter og traktorer skal det plasseres foran mens det på mopeder, motorsykler og tilhenger skal plasseres bak.

Bokstavserier 
Ved innføringen av de nye registreringsskiltene i 1973 ble skiltene delt ut i alfanumerisk rekkefølge ifra AAA 001 og fortsatte i numerisk rekkefølge. Alle kjøretøyseiere fikk et brev hvor de skulle melde inn samtlige kjøretøy i trafikk og det første anmeldte kjøretøyet fikk registreringsnummeret AAA 001, det neste AAA 002 og så videre, dog fantes det et unntak som gjorde at det siste tallet ble beholdt da dette bestemte tidspunktet for den periodiske kjøretøyskontrollen ("EU-kontroll", i Sverige kalt besiktning). Registreringsnummeret til kjøretøy som har blitt avregistrert deles etter viss tid i karantene (minst ett år etter avregistreringsdatoen) ut til nye kjøretøy for å unngå at de mulige kombinasjoner tar slutt.

Den 16. februar 2017 besluttet regjeringen at Transportstyrelsen kan tildele registreringsnummer hvor det siste tegnet blir alfanumerisk (dvs. tall eller bokstav), f.eks. MLB 84A. Beslutningen påvirker bare nyregistrering av kjøretøy og eksisterende registreringsnummer beholdes. Transportstyrelsen bedømmer at den nye typen av registreringsnummer kommer til å tildeles fra begynnelsen av 2019. Samtidig ble forordningen endret slik at bokstaven T ikke lengre skal angis på taxiskilt. Beslutningen innebærer at antallet kombinasjoner utvides ifra 12,1 millioner til 38,9 millioner.

Registreringsnummerets siste tall viser måneden for kjøretøyets periodiske kjøretøykontroll, men det pågår et arbeid med endre regelverket slik at dette ikke lenger bestemmes av sifferet, i henhold til et EU-direktiv.

Av det latinske alfabetets 26 grunnbokstaver anvendes kun 23, for eksempel på grunn av at noen bokstaver er utseendemessig like, slik som O og Q, eller uttales på en lignende måte som I og J (uttales "ji" på svensk). Bokstavene Å, Ä og Ö, som ikke er grunnbokstaver, brukes heller ikke ettersom de kan forveksles med A respektive O. Det finnes i dag et stort antall luker i nummerseriene som ikke har blitt fylt på grunn av at biler har blitt skrotet, og dermed blitt avregistrert. Det registreres cirka 300 000 nye personbiler i Sverige per år og i dag er det cirka 2 millioner kombinasjoner som har forsvunnet gjennom avregistrering.

Visse trebokstavkombinasjoner er sperret fordi de for eksempel anses som støtende, nedvurderende, danner ordet for et tall eller utgjør akronym på organisasjoner. Beslutningene tas av Transportstyrelsen som forsøker diskutere bredt innenfor organisasjonen. Det kan for eksempel være FUL ("stygg") og LAT, HOR og KUK samt KKK og PKK. Dessuten er kombinasjonen MLB sperret ettersom den anvendes på biler som kjøres i testaktivitet.

Fra slutten av 1999 t.o.m. 2005 bruktes generelt kun nye, tidligere ubrukte bokstavserier. Fra 2006 har man igjen startet å gjenbruke tidligere anvendte serier. Serier som starter med Y og Z startet å brukes på midten av 2010-tallet.

Bokstaver som normalt ikke anvendes kan dog brukes på personlige skilt.

Upassende bokstavkombinasjoner 
Transportstyret beslutter hvilke bokstavkombinasjoner som sperres, for eksempel fordi de kan oppfattes støtende. Hva som anses støtende har variert gjennom årene og derfor har listen over forbudte kombinasjoner blitt justert. Dette medfører at det kan finnes kjøretøy som har en kombinasjon som finnes på Transportstyrets "sorte liste" i dag, men som ikke var det da kjøretøyet ble registrert. Et eksempel på dette er GEY som har tilkommet på listen etter at G har ble sluppet som mulig første bokstav. Visse andre kombinasjoner som allerede fantes på flere biler når de ble "støtende", har ikke blitt lagt til på listen, for eksempel NYD (Ny demokrati). Utillatte tallkombinasjoner finnes ikke. For personlige registreringsskilt gjøres en bedømming for hvert skilt om det er støtende.

Transportstyrelsen gjorde under høsten 2010 en revidering av hvilke bokstavkombinasjoner som bør være unntatte og hvorfor. Med ambisjon om en ny enhetlig og konsekvent holdning unntar Transportstyrelsen nå generelt kombinasjoner av fem forskjellige grunner:

 Ord eller begrep som kan anvendes nedsettende om personer, for eksempel FEG (feig), FUL (stygg) og LAT.
 Ord eller begrep med seksuell eller annet kroppslig innhold, for eksempel LEM, NYP, GAY, FAG og RAP.
 Ord eller begrep med dopingrelatert innhold, for eksempel GHB, LSD og XTC.
 Forkortelser av visse organisasjoner, for eksempel ETA, KKK og BSS.
 Ord som er tall, for eksempel TRE, FEM og SJU.
 MLB ettersom den kombinasjonen anvendes av biler i testtrafikk.

Følgende kombinasjoner er de som for øyeblikket regnes som upassende på vanlige registreringsskilt samt bokstavkombinasjoner som igjen tildeles etter tidligere blitt ansett upassende:

Utforming av kjennemerke 

Transportstyrelsen foreskriver registreringsskiltenes utforming. De finnes i enradig respektive toradig utforming. Toradig utforming anvendes i hovedsak på tilhenger, motorsykler, såkalte EU-mopeder, snøscooter og traktorer samt på øvrige kjøretøy hvor det ikke er plass til enradig skilt. Tegnene på skiltet grupperes med tre bokstaver, et mellomrom og tre tall. For toradig skilt gjelder samme gruppering, men med et startende mellomrom på den øvre rekken. Overfor dette er kjøretøyets chassisnummer angitt. På skilt laget etter 1993 ses skiltets produksjonsdato lengst opp i høyre hjørne.

Skiltenes utforming har blitt endret gjennom årene, men samtlige har hatt reflekterende bunn og bokstaver, tall og kant i sort. Det enradige skiltet hadde lengden 480 mm fram til det så kalte EU-skiltet gjorde entré i Sverige den 1 april 2003. Det finnes mulighet til å få et mindre skilt som er 300 mm om bilen ikke har plass for et normalt skilt, for eksempel på en amerikansk bil. EU-skiltet er 520 mm lang og lengst til venstre har den et blått område med EU-symbol og nasjonalitetsbokstaven S. Merkets utforming finnes i rådets forordning (EF) 2411/98 av den 3 november 1998, som ble utarbeidet etter at visse medlemsland på egent initiativ hadde innført slike skilt. Forordningen foreskriver at skiltet gjelder som nasjonalitetsmerke i hele unionen, og kjøretøy med EU-skilt trenger ikke eget nasjonalitetsmerke i henhold til Wien-konvensjonen. Det er dog ikke obligatorisk for EU-landene å utstede EU-skilt, bare obligatorisk å anerkjenne dem (ekstra nasjonalitetsmerke er unødvendig). I øvrige EØS-området gjelder forordningen som følge av beslutning i EØS-komiteen, det vil si at EU-skiltene gjelder som nasjonalitetsmerke innenfor EØS-området. EU-skilt tilfredsstiller også kravene til Wienkonvensjonen og er altså gyldig ikke bare i EØS, men i alle land som har ratifisert Wienkonvensjonen. Nyregistrerte kjøretøy i Sverige leveres nå kun med EU-skilt.

De nyere skiltene med EU-merke er til utseendet veldig like de nyere skiltene i Litauen og Ungarn og kan derfor forveksles. Det finnes ingen samordning som forhindrer samme registreringsnummer. Det har derfor skjedd at hovedsakelig kjøretøy ifra Litauen har passert fotobokser eller bomstasjoner og regningene har siden blitt sendt til svenske bileier med samme registreringsnummer. Innen EU-skilt fantes og når parkeringsvakter var mindre vant til kjøretøy fra disse landene var feilaktige parkeringsbøter vanlige.

 1973–1983: Aluminiumsskilt med registreringsnummer, chassisnummer og kant i relieff
 1984–1993: Skilt av plast med registreringsnummer og kant i relieff. På de tidlige skiltene av denne modellen løsnet den reflekterende bunnen på skiltene og skiltet ble således helt sort. Disse skilt ble skiftet ut kostnadsfritt om eieren meldte feilen. Produsent: SMC
 1994–2001: Ny plastmodell. Helt flat, med fetare bokstaver. Ble utskrevet elektronisk i stedet for å stanses mekanisk. Produsent: Strålfors
 2002–2013: Aluminiumsskilt med registreringsnummer og kant i relieff og stanset chassisnummer. Siden april 2003 kan dette skiltet skaffes som EU-skilt, som i dag er det vanligste på nyregistrerte kjøretøy. Produsent: SMC

 2014–: Fra og med 1. januar 2014 kom en ny skiltmodell, hvor hovedforskjellen er at mellomrommet mellom bokstaver og tall har blitt gjort mindre, i og med at oblat ikke lengre anvendes. Disse finnes kun som EU-skilt. Motorsykkel- og mopedskiltene ble redusert noe i størrelse.

Varianter

Skilt på kjøretøy bruk i taxitrafikk 

Kjøretøy registrert for taxitrafikk bruker skilter med gul reflekterende bakgrunn. Tidligere hadde disse skiltene en noe mindre "T" etter registreringsnummeret men  i 2017 ble det besluttet å avskaffe dette. Disse skiltene mangler mellomrom mellom siste bokstav og første tall. Tidligere skulle alle kjøretøy i yrkesmessig trafikk ha et yrkestrafikkmerke anbrakt på frontrutens nedre venstre del. På dette merke stod det at yrkestrafikken er "TAXITRAFIKK". Yrkestrafikkmerket ble avskaffet 1. januar 2010.

Kun taxier med taksameter skal ha gule registreringsskilt. Taxi uten taksameter (taksameterdispens) får ikke ha gule registreringsskilt, eksempelvis limousiner. Taksameteret skal besiktiges årlig og om den har blitt underkjent ved besiktelse, eller om godkjennelsen har utløpt, kan politiet beslagta de gule taxiskiltene. Bilen får da kjøres med hvite ordinære skilt, men ikke i taxitrafikk.

Diplomatskilt 

Kjøretøy registrert på et annet lands ambassade (utenriksstasjon) får skilt med blå reflekterende bakgrunn og et registreringsnummer med inndelingen to bokstaver, tre tall, en bokstav og til slutt et mellomrom. De innledende to bokstavene angir hvilken utenriksstasjon kjøretøyet tilhører og den siste hvilken diplomatstatus kjøretøyets bruker har. Diplomatkjøretøy har liksom personlige skilt et vanlig registreringsnummer som skal være angitt på et merke som er klistret på en av bilens ruter.

At diplomatskilt er blå følger av internasjonal standard (som dog ikke følges i alle land). Før de blå skiltene ble innført, bar diplomatbiler et oval merke som ligner på de med nasjonalitetsmerke, men med bokstavene CD (for corps diplomatique) eller CC (for corps consulaire).

Kode for diplomatstatus 
Kodene for diplomatstatus reguleres i bilag 2 til Transportstyrelsens forskrift om registrering av kjøretøy m.m. i veitrafikkregistret, og består av følgende betegnelser:

 A ambassadør
 B ambassade
 C diplomat
 D administrativ/teknisk tjenestemann
 E konsulat
 F konsul
 G konsulattjenestemann
 H internasjonal organisasjon
 I tjenestemann ved internasjonal organisasjon

Kode for utenriksstasjon 
Landene er (fram til DT – Zimbabwe) arrangert i bokstavrekkefølge etter deres navn på fransk, som forklarer den i svenske øyne uvanlige rekkefølgen. Kodene reguleres i bilag 1 til Transportstyrets forskrift om registrering av kjøretøy m.m. i veitrafikkregistret.

 Kode - Utenriksstasjon

 – Sør-Afrikas ambassade
 – Albanias ambassade
 – Algeries ambassade
 – Tysklands ambassade
 – Armenias ambassade
 – USAs ambassade
 – Angolas ambassade
 – Saudi-Arabias ambassade
 – Argentinas ambassade
 – Australias ambassade
 – Østerrikes ambassade
 – Bangladesh ambassade
 – Belgias ambassade
 – Bolivias ambassade
 – Botswanas ambassade
 – Brasils ambassade
 – Bulgarias ambassade
 – Canadas ambassade
 – Chiles ambassade
 – Kinas ambassade
 – Colombias ambassade
 – Sør-Koreas ambassade
 – Nord-Koreas ambassade
 – Afghanistans ambassade
 – Cubas ambassade
 – Danmarks ambassade
 – Den dominikanske republikks ambassade
 – Egypts ambassade
 – Ecuadors ambassade
 – Spanias ambassade
 – Etiopias ambassade
 – Finlands ambassade
 – Frankrikes ambassade
 – Storbritannias ambassade 
 – Hellas' ambassade
 – Guatemalas ambassade
 – Kasakhstans ambassade
 – Ungarns ambassade
 – Indias ambassade
 – Indonesias ambassade
 – Iraks ambassade
 – Irans ambassade
 – Irlands ambassade
 – Islands ambassade
 – Israels ambassade
 – Italias ambassade
 – Japans ambassade
 – Kenyas ambassade
 – Laos  ambassade
 – Libanons ambassade
 – Libyas ambassade
 – Malaysias ambassade 	
 – Marockos ambassade 	
 – Mexikos ambassade 	
 – Mosambiks ambassade	
 – Nicaraguas ambassade
 – Nigerias ambassade
 – Norges ambassade
 – Qatars ambassade
 – Pakistans ambassade
 – Panamas ambassade
 – Nederlands ambassade
 – Perus ambassade
 – Filippinenes ambassade
 – Polens ambassade
 – Portugals ambassade
 – Romanias ambassade
 – Senegals ambassade
 – Sri Lankas ambassade
 – Sveits ambassade
 – Tanzanias ambassade
 – Tsjekkias ambassade
 – Thailands ambassade
 – Tunisias ambassade
 – Tyrkias ambassade
 – Russlands ambassade
 – Uruguays ambassade
 – Venezuelas ambassade
 – Vietnams ambassade
 – Serbias ambassade
 – Zambias ambassade
 – Zimbabwes ambassade
 – FNs flyktingkommissariat (UNHCR)
 – World Maritime University
 – Nordisk råds presidiesekretariat
 – Namibias ambassade
 – Sudans ambassade
 – Den europeiske romfartsorganisasjon (ESA)
 – Den europeiske union (EU)
 – Burundis ambassade
 – Estlands ambassade
 – Latvias ambassade
 – Litauens ambassade
 – Kroatias ambassade
 – Slovenias ambassade
 – Slovakias ambassade
 – Bosnia-Hercegovinas ambassade
 – Eritreas ambassade
 – Ukrainas ambassade
 – Kypros' ambassade
 – Nord-Makedonias ambassade
 – Kuwaits ambassade
 – Honduras ambassade
 – Rwandas ambassade
 – International Institute for Democracy and Electoral Assistance (IDEA)
 – Kapp Verdes ambassade
 – Østersjøstatenes råds sekretariat (CBSS)
 – Hviterusslands ambassade
 – Kongo-Kinshasas ambassade
 – El Salvadors ambassade
 – Syrias ambassade
 – GIWA (Global International Waters Assessment)
 – Apostolisk nuntiatur/Den hellige stol (Vatikanstaten)
 – EU-kommisjonens representasjon
 – Global Water Partnership Organisation (GWPO)
 – De forente arabiske emiraters ambassade
 – Moldovas ambassade 
 – Georgias ambassade 
 – Azerbajdzjans ambassade 
 – New Zealands ambassade
 – Mongolias ambassade 
 – Kongo-Brazzavilles ambassade
 – Kosovos ambassade 
 – Paraguays ambassade
 – Palestinske myndighetens representasjon

Salgsvognsskilt 
Salgsvognsskiltet er ikke knyttet til et kjøretøy, men kan anvendes på alle kjøretøy som registrertt på foretaket som har salgsvognslisens. Et salgsvognsskilt har grønn reflekterende bakgrunn med tre bokstaver og tre tall fulgt av et gult merke; dette merket angir typen av kjøretøy. Kjøretøy som kjøres med salgsvognsskilt omfattes av selskapets salgsvognsforsikring og trenger således ikke være beskattet eller forsikret.

Personlig skilt 

Siden 1988 finnes muligheten å kjøpe seg et personlig registreringsskilt med minst to og maksimalt sju tegn. Selv de bokstaver i det svenske alfabetet som normalt ikke forekommer på registreringsskilt kan inngå. Personlige skilt får ikke ha kombinasjonene tre bokstaver fulgt av tre tall eller to bokstaver, tre tall, en bokstav. Tekster som kobles til forbrytelser eller anses støtende aksepteres ikke.

Gebyret for personlige skilt er 6 200 kroner og skiltene er bundet til kjøperen, ikke kjøretøyet. Skiltene kan tas med når eieren bytter kjøretøy. Skiltene er gyldige i 10 år, og om eieren etter dette vil utvide retten tas et nytt gebyr på 3 700 kr for fem år eller 6 200 kr for ti år ut. 90% av inntektene fra disse skiltene går til Skiltfondet, som to ganger i året utdeler penger til forskning og utvikling innenfor trafikksikkerhetsområdet.

Kongelig registreringsskilt 

I forbindelse med visse kongelige parader, særskilt statsbesøk, kan registreringsskiltet på den bil kongen eller utenlandsk statssjef skal ferdes i, skiftes ut mot en med kun en kongelig krone på. Dette brukes mest ved offisielle anledninger, men ble tidligere ofte brukt for kongens private bilturer.

Militært skilt 

Svenske Forsvarsmaktens kjøretøy har spesielle registreringsskilt som ble innført 1941. Innen det hadde militære kjøretøy vanligvis sivile registreringsskilt og et tilleggsskilt med tre sorte kroner på hvit bakgrunn. Dette systemet brukes fremdeles for innleide og private kjørerøy. 

Militære skilt er sorte med gule tall, som regel fem eller seks, men det forekommer skilt med tre eller fire tall, først og fremst for motorsykler og panserdoninger. Forsvarets kjøretøy har som regel alltid registreringsskilt, alt fra stridsvogner til snøscootre og motorredskap mente for sleping. Registreringsnummeret benevner til og med individnummer.

Skiltene bruker normalt samme typesnitt for tallene som forekom på sivile registreringsskilt frem til 1973 men ifra 1990-tallet har andre typesnitt blitt oftere brukt. Eldre skilt var av og til støpte, men var vanligvis malte med mal eller trykte. Panserdoning har som regel registreringsnummeret malt direkte på kjøretøyet, med eller uten sort bakgrunn. Skiltene har ikke oblater, disse sitter som regel sitter i kupeen på militære kjøretøy .

Nummereringen er ikke alltid tilfeldig. Det finnes i visse tilfeller en logikk i nummereringen av kjøretøysserier, som tydelig kan ses på eksempelvis terrengbilsserien 11, 13 og 20, hvor kjøretøyets to første tall starter med disse nummerne. Skilt med nummer 1 til 300 var tidligere brukt for testkjøretøy og hadde en gul ramme.

Forsvarets kjøretøy er ikke registrert i Transportstyrelsens veitrafikkregister men i Militært kjøretøysregister (MIFOR) som føres av Forsvarets materielverk.

Konkurranseskilt 
I 2014 innførtes et nytt skilt for konkurransekjøretøy. Disse kjøretøyene får bare kjøres på offentlig vei i begrenset utstrekning, ettersom de har unntak ifra visse regler, sånn som periodisk kjøretøykontroll og miljøkrav. Skiltene har oransje bakgrunn.

Provisorisk skilt 
Om et kjøretøy mister et eller begge registreringsskiltene får kjøretøyet kun kjøres korteste vei til nærmeste politistasjon. Der etterlyser mann de mistede skiltene og provisoriske registreringsskilt utstedes. Disse skiltene er av gul plast og registreringsnummeret skrives på med tusjpenn. Disse skal være stemplet med politiets stempel midt på skiltene. Politianmeldelse av tyveriet er en forutsetning for å, etter utredning, slippe ansvar for parkeringsbøter og annet som en skilttyv har forårsaket.

Interimskilt 

Interimsskylt brukes ved eksport eller import. De kalles også midlertidig registrering. Skiltet er rødt med hvit tekst.

Utstedende myndighet 
I Sverige er det Transportstyrelsen som utsteder registreringsskilt. Enheten heter Trafikkregisteret og tilhørte før 2009 Vägverket.

Historikk 

I 1900 ble Sveriges første personbil registrert. Den tilhørte Knut Bonnier. Da "Förordningen om automobiltrafik av den 21 sept. 1906" trådte i kraft, skulle en Automobil være forsett med ett "... särskilt ordningsnummer, hvilket, jämte en gemensam, länet betecknande bokstaf, utgör automobilens igenkänningsmärke". I Stockholm ble A 1 registrert på kronprinsen, i Gøteborg O 1 på konsul H. Grebst og i Malmö M 1 på arkitekt Frans Andersson. Fram til 1972/1973 besto svenske registreringsnummer av en fylkesbokstav for det fylket hvor kjøretøyet hørte hjemme etterfulgt av et til fem tall, med unntak av Stockholm by som hadde A og Stockholm fylke som hadde B (Stockholm by gikk inn i Stockholm fylke i 1968). Om et fylke hadde flere enn 99999 innregistrerte kjøretøy ble fylkesbokstaven øket med med en A og så B. Nummeret 1 var i fleste fylker reservert for landshøvdingens kjøretøy, med unntak av Stockholm by der A 1 var kongens kjøretøy. Systemet bygde på at hvert fylke holdt et register over samtlige kjøretøy i fylket. Skiltene var hvite med sort tekst. I lang tid laget bileierne dem selv gjennom å kjøpe en plate og tall som ble festet på platen.

Det fantes ytterligere fire typer skilt. Interimskilt som ble brukt midlertidig på nye biler hadde rød bakgrunn. Salgsvognsskilt, som ble brukt på biler som sod hos bilforhandler som ble brukt ved prøvekjøring hadde grønn bakgrunn. Begge hadde hvit fylkesbokstav og hvite tall. De militære skiltene hadde gule tall uten bokstav og sort bakgrunn  (som fortsatt finnes i dag). Den fjerde skilttypen var et så kalt turistvognskilt som hadde rød tekst mot hvit bakgrunn.

I og med innføringen av et sentralt bilregister ble systemet med fylkesvise registreringsskilt avskaffet 1 mai 1973. Da startet man å bruke tre bokstaver-tre tall systemet som fortsatt brukes i dag. Overgangen til det nye systemet ble gjort fylkesvis med oppstart i Uppsala fylke i 1972. Alle kjøretøy måtte bytte skilt. Det var og er stadig en stadig viss kritikk blant veteranbilentusiaster som anser at kjøretøyene mistet autentiske utseende.

Fra og med 1973 ble det innført et kontrollmerke (oblat) som på skulle limes i mellomrommet mellom bokstavene og tallene på bakskiltet. Dette ble avskaffet fra 2010.

Den 16. januar 2019 begynte men å tildele registreringsnummer med tre bokstaver-to tall-en bokstav. Fra 1973 frem til 16. januar 2019 gjaldt formatet tre bokstaver-tre tall.

Fylkebetegnelser på registreringsskilt før 1973 

 A, AA, AB - Stockholms stad
 AC - Västerbottens län
 B, BA, BB - Stockholms län
 BD - Norrbottens län
 C - Uppsala län
 D - Södermanlands län
 E, EA - Östergötlands län
 F, FA - Jönköpings län
 G - Kronobergs län
 H - Kalmar län
 I - Gotlands län
 K - Blekinge län
 L, LA - Kristianstads län
 M, MA, MB - Malmöhus län
 N - Hallands fylke
 O, OA, OB - Göteborgs och Bohus län
 P, PA - Elvborgs län
 R - Skaraborgs län
 S, SA - Värmlands län
 T, TA - Örebro län
 U, UA - Västmanlands län
 W, WA - Kopparbergs län
 X, XA - Gävleborgs län
 Y - Västernorrlands län
 Z, ZA - Jämtlands län

 ingen bokstav - militære kjøretøy

Referanser

Eksterne lenker 
 
Trafikverkets historik om registreringsskyltar Webarchive-kopia av död länk
Lagen (2001:558) om vägtrafikregister
Förordningen (2001:650) om vägtrafikregister
Transportstyrelsens föreskrifter om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret, bilaga 1 (TSFS 2015:63)
Bilder på Transportstyrelsens alla nuvarande gällande skyltar

Bilskilt
Sverige