Dyrtid

Dyrtid er en økonomisk situasjon der etterspørselen etter viktige varer er større enn tilgangen, slik at prisene stiger uvanlig mye.

I Norge er begrepet i særlig grad brukt om situasjonen under og like etter første verdenskrig. I tida fra 1914 til 1920 blei levekostnaden for en vanlig familie mer enn tredobla. «Kamp mot dyrtida» var da en sentral parole for arbeiderbevegelsen. Blant annet var det 6. juni 1917  i demonstrasjonstog mot dyrtid i hovedstaden. Nasjonalt deltok opp imot  i streiker på initiativ fra Landsorganisasjonen. Regjeringa bevilga 84 millioner kroner i direkte dyrtidshjelp, og på flere arbeidsplasser fikk arbeiderne gjennomslag for krav om dyrtidstillegg.

I desember 1918 møttes Stortinget til en ekstraordinær sesjon (overordentlig storting) blant annet for å drøfte dyrtidsspørsmål og vedta dyrtidstillegg til offentlig ansatte.

I seinere tider er begrepet inflasjon mer brukt, mens dyrtidsbegrepet tidvis brukes agitatorisk. Blant annet blei det rundt 1970 knytta til kampen mot norsk medlemskap i EEC (det seinere EU), da en av motstandsorganisasjonene tok navnet Arbeiderkomiteen mot EEC og dyrtid.

I 2022 ble ordet dyrtid tatt i bruk igjen da det ble en unormalt kraftig prisstigning, særlig på strøm, drivstoff og mat. En rapport fra Forbruksforskningsinstituttet SIFO i august 2022 viser at matvareprisene i Norge steg med 10,4 prosent fra juli 2021 til juli 2022. Statsminister Jonas Gahr Støre uttalte i Stortinget 25. oktober 2022: «Det er energikrise. Det er dyrtid. Det rammer de mest sårbare, i Europa, og samtidig – sårbare mennesker i land som nå opplever sult og livstruende mangler.»

Se også 

 Dyrtidsaksjonen 1917
 Norge under første verdenskrig

Referanser 

Økonomi