Belgisk øl

Belgisk øl produseres i nærmere  forskjellige sorter, og ved bruk av fire forskjellige gjæringsmetoder. Enkelte landsdeler kan være kjent for bestemte ølsorter. 

Trappistøl blir produsert av klostre knyttet til trappistordenen, og gir støtte til veldedige formål.  Belgisk øl blir brukt i matlagingen i hjemmet og på restaurant. Det blir også brukt i den industrielle matvareproduksjonen, som for eksempel ved øl-vasket ost. Flere organisasjoner arbeider for et ansvarlig ølkonsum. Bærekraft har blitt en del av ølkulturen, blant annet gjennom gjennvinnbar forpakning og redusert vannforbruk i produksjonen. Fra 1980-årene har antallet mikrobryggerier vokst betydelig.

Belgisk øl produseres etter fire ulike gjæringsmetoder, noe som gir store variasjoner:

 spontangjæring, som gir unike ølslag i Europa, blant annet øltypene lambic, geuze og kriek.
 overgjæring, som brukes for å lage trappistøl, lyst øl og en rekke spesialøl.
 blandet gjæring, som brukes for å lage mørkt øl
 undergjæring, som brukes for pilsner-typen.
Ulike institusjoner gir i Belgia utdannelse i zythologi, ølkunnskap eller ølstudier. Zythos var et sterkt gresk ingefærøl fremstilt av byggmalt.

Belgisk ølkultur ble i 2016 oppført på UNESCOs liste over den immaterielle kulturarv.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Belgisk øl
Immateriell kulturarv