Fargeeik

Fargeeik (Quercus velutina) er et løvfellende tre som vokser i østlige deler av Nord-Amerika.

Den blir opptil 25 meter høy. Barken er mørkegrå og er først glatt og senere tett furet i små, frikantete flak. Bladstilken er gul og 25–70 mm lang. Bladene er omvendt lansettformede med 3–4 dype, brede fliker på hver side. De er 10–30 cm lange og 8–15 cm brede. Oversiden er mørkegrønn og undersiden gulbrun. Nøttene bruker 1,5 år på å bli modne, og nøtteskåla dekker halvparten av nøtta. 

Fargeeik danner skog sammen med kviteik og rødeik. Andre trær den vokser sammen med er svinehickory, kvithickory, bitterhickory, skihickory, kvitalm, rødalm, kvitask, svartvalnøtt, smørvalnøtt, skarlageneik, rødlønn, sukkerlønn, romhegg og sumptre. Vanlige små trær og busker er blomsterkornell, syretre, sassafras, virginiahumlebøk, amerikajudastre, Asimina triloba, tresøtmispel, Staphylea trifolia, bærlyng, bredbladkalmia, virginiatrollhassel, nebbhassel, Lindera benzoin, sumak og korsved. De vanligste klatreplantene er Smilax, vin, giftsumak og klatrevillvin.

Nordgrensen for utbredelsen går fra sørvestre Maine gjennom New York, sørligste Ontario, sørøstre Minnesota og Iowa. Vestgrensen går gjennom østre Nebraska, østre Kansas, sentrale Oklahoma og østre Texas. Den finnes sørover til Louisiana og nordvestlige Florida, men mangler stort sett i Mississippi-dalen og på den sørlige kystsletta.

Fargeeik er et viktig tømmertre, men blir sjelden plantet i hager og parker. Barken er rik på tanniner og ble brukt til garving. Et gult fargestoff kan utvinnes av barken.

Åmene til den innførte sommerfuglen løvskognonne (Lymantria dispar) kan snauspise bladverket. Fargeeik overlever et enkelt angrep, men hvis åmene kommer tilbake to eller tre ganger dør ofte treet. En annen innført sommerfugl, Euproctis chrysorrhoea, kan også gjøre mye skade.

Galleri

Kilder

Eksterne lenker 
 

Eikeslekten
Fargeplanter