Wetgevend Lichaam

Wetgevend Lichaam  var betegnelsen på parlamentet i Nederland under Det bataviske samvelde (1801–1806) og Kongeriket Holland (1806–1810).

1801–1805 
Wetgevend Lichaam ble opprettet gjennom grunnlovsendringen (Staatsregeling) av 16. oktober 1801. Det var etterfølgeren til Vertegenwoordigend Lichaam og bestod av 35 medlemmer. Velgerne valgte medlemmene av de lokale valgkollegiene, som valgte medlemmene av parlamentet. Det var ett valgkollegium per 500 velgere.

Parlamentet hadde begrenset myndighet.

En komité på 12 medlemmer debatterte lovforslag, som ble fremmet av Staatsbewind (regjeringen), hvoretter alle medlemmene av parlamentet stemte over dem. Et lovforslag, som var blitt forkastet, kunne bli diskutert på nytt.

Valgbare var menn som hadde fylt 20 år, var registrert som velgere, var lese- og skrivekyndige og hadde avlagt troskapsed til grunnloven. Utelukket var hustjenere, tiggere og de som var utelukket gjennom rettslige vedtak. 

Parlamentets myndighet var å behandle lover (inklusive skatter) etter anbefaling av Staatsbewind, nominere medlemmene av Nationale Rekenkamer (Riksrevisjonen) og bestemme årsregnskapet.

De ordinære sesjonene ble holdt årlig i to perioder: 15 april–1. juni og 15. oktober–15. desember. Ekstraordinære sesjoner kunne bli innkalt av Staatsbewind.

Formenn

1805–1806 
Wetgevend Lichaam bestod under rådspensjonær Rutger Jan Schimmelpennincks embetstid av 19 medlemmer.  Departementsstyrene (provinsstyrene) nominerte – på en liste til rådspensjonæren – fire kandidater for hvert sete som skulle fylles. Rådspensjonæren reduserte denne til to kandidater. Departementsstyrene valgte deretter én av dem. Hvert år trakk ⅓ av medlemmene seg.

Valgbare var menn som hadde fylt 30 år, forutsatt at de hadde stemmerett. Utelukket var de som var medlemmer av departementsstyrene, secretaries van staat (statssekretærer) samt medlemmene av Staatsraat (Statsrådet), Raad van Financiën (Finansrådet) og Gerechtshoven (domstolene).

Parlamentets myndighet var å bestemme budsjettet, ratifisere traktater og krigserklæringer samt å innvilge benådninger og amnesti.

De ordinære sesjonene ble holdt 15. april–1. juni og fra 1. desember–15. januar, men det ble også holdt ekstraordinære sesjoner.

Representanter

Formenn

1806–1810 
 

Kongeriket Holland ble opprettet gjennom et dekret av 5. juni 1806 og en traktat av 24. mai 1806, som ble inngått mellom Keiserdømmet Frankrike og Det bataviske samvelde. Napoleon Is bror, Louis Bonaparte, ble konge av Holland under navnet Lodewijk Napoleon. I henhold til forfatningen av 7. august 1806 ble et nytt Wetgevend Lichaam innstiftet, men det var forholdsvis svakt. I forfatningen ble det fastlagt at lovene ble antatt av kongen og parlamentet sammen. Kongen kunne i noen tilfeller få spesiell tillatelse til å anta lover uten parlamentet. Et lovforslag, som var blitt forkastet, kunne bli fremmet på nytt.

Parlamentet holdt opprinnelig to sesjoner: 15. april–1. juni og 15. november–15. januar. Senere møttes parlamentet kun 15. november–15. januar. Kongen kunne innkalle til ekstraordinære sesjoner.

Parlamentet bestod av 38 representanter. Etter at departementet Øst-Friesland ble opprettet i 1808, økte antallet til 41. Representantene ble utnevnt for en periode på fem år. Hvert departement nominerte – på en liste til kongen – to kandidater for hvert sete som skulle fylles. Kongen valgte én av dem. Holland sendte for eksempel en liste på 34 navn, hvorav 17 ble utnevnt av kongen.

Parlamentet møttes i det tidligere Logement van Rotterdam ved torget Het Plein i Haag.

Representanter

Formenn

Fotnoter

Referanser 

Historiske politiske forsamlinger