Jonas Gahr Støres regjering

Jonas Gahr Støres regjering er siden 14. oktober 2021 Norges regjering, med Jonas Gahr Støre som statsminister. Den er en mindretallsregjering og består av Arbeiderpartiet (Ap) og Senterpartiet (Sp). Medregnet statsminister Støre har regjeringen 20 statsråder: tolv fra Arbeiderpartiet og åtte fra Senterpartiet.

Bakgrunn og regjeringsdannelse

Stortingsvalget 2021 

Regjeringen tiltrådte som følge av rødgrønn valgseier ved stortingsvalget 2021. Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Rødt og Miljøpartiet De Grønne fikk 100 mandater mot de borgerlige partienes 68 mandater, og det ble grunnlag for flertall mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti.

Sonderinger 
Den 23. september 2021 innledet Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti sonderinger ved Hurdalsjøen Hotell i Hurdal for å klargjøre hvorvidt det var grunnlag for å forhandle om en flertallsregjering. Seks dager senere valgte SV å trekke seg fra sonderingene, etter å ha konkludert med at de ikke klarer å bli enige om saker som oljepolitikk, utslippskutt, naturvern, skatt og velferd.

Regjeringsplattform 

Like etter at Sosialistisk Venstreparti trakk seg fra sonderingene, kunngjorde Jonas Gahr Støre og Trygve Slagsvold Vedum at de ville innlede forhandlinger om en plattform for en mindretallsregjering bestående av Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Samtidig valgte Støre å peke på SV som en naturlig samarbeidspartner på Stortinget. Ap og Sp ble 8. oktober 2021 enige om å danne regjering, og Hurdalsplattformen ble lagt frem 13. oktober 2021.

Tiltredelsen 
Erna Solbergs regjering søkte avskjed 12. oktober 2021 og fungerte som forretningsministerium frem til den nye regjering tok over 14. oktober 2021 klokken 12.

Sammensetning

Statsråder 
I statsråd 14. oktober 2021 klokken 10 ble Støres regjering utnevnt, med virkning fra klokken 12. Det ble avholdt to statsråd denne dagen; klokken 12 ble arbeids- og ansvarsfordelingen vedtatt, og statssekretærer utnevnt.

Ved ekstraordinært statsråd 16. oktober 2023 ble 7 nye statsråder utnevnt samtidig som 6 statsråder gikk av. Karianne Tung ble utnevnt til statsråd i et nytt departement for digitalsiering og forvaltning. Også Erling Sande, Kari Nessa Nordtun, Cecilie Myrseth og Andreas Bjelland Eriksen kom inn som nye medlemmer i regjeringen. Espen Barth Eide og Tonje Brenna gikk til nye statsrådsembeter.

Kontroverser

Hadia Tajiks pendlerbolig 
2. mars 2022 annonserte arbeids- og inkluderingsminister Hadia Tajik at hun ville gå av som statsråd. Dette skjedde etter avsløringer i VG om at Hadia Tajik mellom 2006 og 2010, som politisk rådgiver, mottok skattefri pendlerbolig, selv om hun på den tiden aldri flyttet inn eller betalte leie på en leiebolig i hjemfylket Rogaland. I søknaden om pendlerbolig til statsministerens kontor opplyste Tajik først at hun ikke hadde utgifter til bolig på sitt hjemsted. Tajik fikk innvilget søknaden om pendlerbolig, men ble opplyst om at hun da må skatte av verdien på pendlerboligen. Seks dager senere hadde Tajik sendt inn en ny søknad om pendlerbolig, men i den nye søknaden opplyste hun at hun har boligutgifter på hjemstedet. Saken fikk stor medieoppmerksomhet, og førte til at Tajik også trakk seg som nestleder i Arbeiderpartiet 6. mars 2022.

Varsler mot forsvarsminister Odd Roger Enoksen 
I begynnelsen av april 2022 leverte Hilde Lengali, tidligere nestleder i Nordland Senterparti, et formelt varsel mot Enoksen, hvor hun ga uttrykk for at han hadde opptrådt på upassende måte og kommentert utseendet hennes. Hendelsene fant sted i 2000 og 2001. Enoksen ba om unnskyldning for det som hadde skjedd. På bakgrunn av omtalene av saken vedrørende Lengali, kom en annen kvinne, som forble anonym, frem med en lignende historie om et forhold til Enoksen da han var olje- og energiminister. Den 9. april meldte Enoksen at han hadde bedt om å få gå av som forsvarsminister. Senere samme dag kunngjorde statsminister Jonas Gahr Støre at han hadde akseptert Enoksens avgang.

Inhabilitetssaker 
Sommeren 2023 ble det kjent at flere statsråder hadde vært inhabile.

Den 20. juni 2023 bekjentgjorde Tonje Brenna at hun hadde brutt habilitetsreglene da hun utnevnte advokat Frode Elgesem til styreverv i Wergelandstiftelsen. Utnevnelsen ble omgjort, og det ble utnevnt en settestatråd.

Anette Trettebergstuen kunngjorde 23. juni 2023 at hun ønsket å gå av som kulturminister på grunn av alvorlige feil hun hadde gjort knyttet til habilitet overfor tre personer. Hun uttalte at hun hadde hatt en feil tolkning eller feil forståelse av habilitetsreglene.

Ola Borten Moe varslet sin avgang som forsknings- og høyere utdanningsminister og som nestleder i Senterpartiet 21. juli 2023 etter at E24 avslørte at Moe hadde brutt regjeringens habilitetsregler. Han hadde kjøpt aksjer i våpen- og teknologiselskapet Kongsberg Gruppen og deretter deltatt i en regjeringskonferanse der selskapet indirekte ble tildelt en kontrakt.

Anniken Huitfeldt informerte 30. august 2023 om at hennes mann mens hun var utenriksminister hadde handlet med aksjer i forskjellige selskaper, blant annet i sjømatselskaper og i Kongsberg Gruppen.  Hun opplyste at hun ikke hadde visst hvilke selskaper mannen hadde investert i, og at hun dermed ikke hadde meldt seg inhabil slik hun etter reglene skulle ha gjort.

Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité iverksatte undersøkelser av regjeringens håndtering av habilitet.

Statsbudsjett

Tilleggsproposisjon 2022 
Etter at regjeringen Støre tiltrådte, startet arbeidet med å endre statsbudsjettet for 2022 lagt frem av regjeringen Solberg. Den 8. november 2021 la finansminister Trygve Slagsvold Vedum frem en tilleggsproposisjon til statsbudsjettet 2022. Regjeringen startet forhandlinger med SV på stortinget den 15. november 2021 og forhandlingene ble avsluttet den 29. november 2021 etter at en enighet om statsbudsjett for 2022 nådde frem. 

Noen sentrale punkter i den fremforhandlede tilleggsproposisjonen:

 Trinnskatt: Innføring av et nytt innslagspunkt på 2 000 000 kr med en skattesats på 17,4 %.
 Formuesskatt: Innføring av et nytt innslagspunkt på 20 000 000 kr med en skattesats på 0,4 %.
 Elbiler mister årsavgiftrabatten og må betale samme sats som vanlige bensin- og dieselbiler.
 CO2-avgiften for oljebransjen øker med 28 %.
 Strømavgiften reduseres med 7,7 % i april–desember, mens den i perioden januar–mars reduseres med 46,6 %.
 Det blir ikke noe 26. konsesjonsrunde på norsk sokkel i 2022.
 Solberg-regjeringens kutt i brillestøtte for barn reverseres.
 Gratis halvdagspass i SFO for førsteklassinger fra neste skoleår.
 Permitterte og arbeidsledige under Covid-19-pandemien får rett til feriepenger.

Politikk og saker

Nye fylker og kommuner 
Regjeringen foreslo å opprette flere nye fylker. Troms og Finnmark fylke ble foreslått delt i Troms og Finnmark fylker. Viken fylke ble foreslått delt i Akershus, Buskerud og Østfold fylker. Vestfold og Telemark fylke ble foreslått delt i Vestfold og Telemark fylker.

Regjeringen åpnet også for å opprette flere kommuner gjennom deling av eksisterende kommuner. Det første forslaget var å opprette Haram kommune gjennom en deling av Ålesund kommune.

Opprettelsen av nye fylker og kommuner ble omtalt som en «reversering» av regionreformen og kommunereformen til Erna Solbergs regjering.

Traktaten om forbud mot kjernevåpen  
Regjeringen ønsket å gå inn som observatør på statspartsmøtene til Traktaten om forbud mot kjernevåpen, og møtte kritikk mot dette fra flere andre NATO-land. Høyre løftet også kritikk mot beslutningen.

Strømpakke 
Rekordhøyde strømpriser på slutten av 2021 førte til at regjeringen i forhandlinger med SV la frem en tiltakspakke mot høye strømpriser. I perioden desember 2021-mars 2022 skulle 55% av spotpris over 70 øre/kWh bli dekket av staten. Dette gjaldt et forbruk opp til  kWh i måneden. Samtidig ble bostøtteordningen utvidet og rammetilskuddet til kommunene økt. Flere av opposisjonspartiene mente strømpakken ikke var god nok, og pekte på at staten kunne hente ut store utbytter fra blant annet Statnett. 8. januar 2022 bekreftet regjeringen at strømstøtten skulle økes til 80 % av spotpris over 70 øre/kWh. Fra og med 1. september 2022 er støtten økt til 90%.

Russlands invasjon av Ukraina 
24. februar 2022 startet Russland en invasjon av Ukraina. Denne handlingen ble fordømt av FNs generalforsamling, EU og NATO. Som en reaksjon innførte EU, USA og andre vestlige land sterke økonomiske sanksjoner mot Russland og tilbød økonomisk og materiell hjelp til Ukraina. Regjeringen bestemte seg for å støtte EUs sanksjoner og sendte våpenstøtte til Ukraina i form av  panservernvåpen. Invasjonen førte til at mange Ukrainere valgte å flykte landet, og i starten av mars 2022 ankom de første ukrainske flyktningene Norge.

Grunnrenteskatt på havbruk 
På en pressekonferanse på Blaafarveværket høsten 2022 opplyste regjeringen at den ville innføre grunnrenteskatt på havbruk. Regjeringen foreslo 40 % grunnrenteskatt slik et flertall i Havbruksskatteutvalget hadde foreslått i NOU 2019: 18. I 2019 hadde lakselobbyen med bl.a. Sjømat Norge overbevist de politiske partiene om å legge forslaget fra Havbruksskatteutvalget i en skuff, forslaget ble ikke sendt på høring. Både DN og Aftenposten mente på lederplass at grunnrenteskatt burde innføres. Grunnenteskatt var ikke nevnt i Hurdalsplattformen, og regjeringens nye informasjon kom som en overraskelse på havbruksnæringen. Det ble store protester langs kysten. Etter høringsrunden endret regjeringen satsen til 35%, og den ønsket et bredt forlik for å gi næringen forutsigbarhet. Resultatet ble en grunnrenteskatt på 25% etter at regjeringspartiene inngikk forlik med Venstre og Pasientfokus. Rødt støttet forliket subsidiært.

Referanser 

 
Norske regjeringer
Sosialdemokrati