Grenselag

Grenselag er et begrep som innen fysikk og kjemi betegner et sjikt som enten avgrenser et stoff, eller danner skillet mellom to stoffer. Det kan være luften umiddelbart nær et menneske, overflatelaget i havet eller det nederste laget i atmosfæren. Felles for alle typer grenselag er at de er "koblet" til overflaten mer direkte enn lagene lenger borte.

Grenselaget i atmosfæren 
Grenselaget i atmosfæren er der temperaturen som regel varierer mellom dag og natt – over grenselaget er døgngangen i temperatur liten.

Vindstyrken vil generelt være lavere i grenselaget på grunn av friksjon, men lokale effekter kan også forsterke vinden gjennom fjorder og daler, såkalte traktvinder, og ned fjellsider i hydrauliske sprang. Den beryktede østavinden i Bodø henger sammen med terrenget i Saltfjorden, og bare 800 meter over bakken er vindforholdene langt mindre påvirket av topografien.

I tillegg kan grenselaget ha sin helt egen vind som følge av temperaturforskjeller langs en skråning. Katabatiske vinder er eksempler på det.

Vindretningen i grenselaget kan virke ganske vilkårlig sammenliknet med den regelmessige strømmen høyere oppe i atmosfæren, men vil alltid være mer påvirket av terrenget på bakken.

Dybden på grenselaget i atmosfæren er typisk rundt en kilometer, men dette vil henge sammen med tid på dagen, årstid, vær og klima. På kalde vinternetter i indre strøk av Norge, for eksempel på Finnmarksvidda, kan grenselaget være under 50 meter. Da vil temperaturen være på sitt laveste nær bakken og stige brått oppover, ofte mer enn 1 °C per meter aller nærmest bakken. Er det derimot varmt og sommerlig, kan grenselaget gå flere kilometer opp i atmosfæren, og det vil være høyest på ettermiddagen.

Uttrykket "grenselag" kommer fra aerodynamikken, der laget kan sees ganske tydelig med visse typer grafikk. I atmosfæren er det ikke like åpenbart at laget skiller seg skarpt fra øvrige lag, men i mange værsituasjoner er det god grunn til å tale om et slikt lag.

Referanser 

Kjemi
Fysikk
Atmosfære