Sigrid Fridman

Sigrid Karolina Sofia Fridman (født 23. november 1879 i Haparanda, død 8. januar 1963) var en svensk skulptør og poet.

Biografi 
Hun var datter av forstmannen Carl Gustaf Fridman og Mathilda Christina Bruhn. Etter studier ved J. Arvedsons gymnastiska institut flyttet Fridman til London, hvor hun arbeidet som fysioterapeut. Fridman startet med å lage skulpturer som et tidsfordriv i 1911, men for å lære seg teknikken fikk hun undervisning hos en skulptør i London. I 1912 dro hun til Paris for å videreutdanne seg i skulpturfaget ved Académie de la Grande Chaumière; hun ble der til 1914. I 1916 dro hun tilbake til Paris og studerte hos Antoine Bourdelle, deretter foretok hun studiereiser til blant annet Italia, Tyskland, Hellas, Spania og Portugal.

I samlingene til Nasjonalmuséet i Stockholm finnes en portrettbyste av litteraturkritikeren Klara Johanson som Sigrid Fridman laget i 1924. De to kvinnene hadde et kjærlighetsforhold på 1920-tallet . Klara Johanson forsvarte også Sigrid Fridman i offentlige debatter om hennes skulpturer, og skrev i 1948 boken Sigrid Fridman och andra konstnärer: en krigsbok.

Til Fridmans mest kjente verk hører bronseskulpturen Kentauren, som ble reist i 1939 på Observatoriekullen i Stockholm. Fridman er representert ved Gøteborgs kunstmuseum, Moderna Museet i Stockholm og på Gripsholm slott.

Skulpturer (utvalg) 
 Pingvinbrunnen, bronse – Naturhistoriska museet, Gøteborg
 Fontene, bronse – Muramaris, Gotland
 K.J. (Klara Johanson), bronse (1924) – Gripsholm slott
 Fredrika Bremer, bronse (avduket 1927) – Humlegården, Stockholm
 Kentauren, bronse (reist 1939) – Observatoriekullen i Stockholm samt utenfor Ørebro lens museum i Ørebro
 Ellen Key, bronse (reist 1953) – Ellen Keys park, Stockholm
 Spillende Pan (reist 1961) – Härlanda, Gøteborg
 Det dryppende treet, bronse (reist 1964) – Spelbomskans plass, Stockholm
 Kentaur, bronse (1963) – Schönströmsparken i Bollnäs

Bibliografi (utvalg) 
 Sigrid Fridman: Vingslag - dikt, 1912

Bildegalleri

Referanser

Kilder 
 
 Klara Johansson: Sigrid Fridman och andra konstnärer - En krigskrönika, 1948
 Ingrid Claréus: Stormen kring en staty, i Parnass, Stockholm,  , 1995:3/4 side 28-29 (behandler den Sigrid Fridmans skulptur av Fredrika Bremer i Humlegarden fra 1927 og de konflikter som var foran oppførelsen)
 Ingrid Claréus: Staty med rabalder, i Parnass, Stockholm,   ; 1997:6, side18-19 (behandler problemene for Sigrid Fridman med å få skulpturen av Ellen Key akseptert av Skjønnhetsrådet for Stockholms by)
 Siv Hackzell: Vägen till Ellen Keys park - urval och kommentarer, i Siv Hackzell (redaktør): Nytt syn på Ellen Key, 2000,  ; Side 222-251 (behandler skulptøren Sigrid Fridman)
 Elle-Kari Gustafsson: Skulptören Sigrid Fridman och samtiden - porträttstatyer i Stockholms publika miljö 1900-1960, 2004
 Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-rom), Sveriges Släktforskarförbund
 Svenskt konstnärslexikon del II side 245, Allhems Forlag, Malmö.
 Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo forlag, 1987, side 158, 

Svenske billedhuggere