Amalasunta

Amalasunta (født ca. år 495, død 30. april 534 eller år 535), også omtalt som Amalasuintha eller Amalasuntha var en østgotisk dronning og regent. Hun regjerte østgoterne som regent, da hennes sønn var mindreårig, i årene 526 til 534, og så regjerende dronning fra årene 534 til 535. Hun var den yngste datteren til Teoderik den store, og trodde sterkt på å bevare romerske dyder og verdier. Hun er mest kjent for sitt diplomatiske forhold til Justinian I, som invaderte Italia etter hennes attentat.

Personlig liv 
I år 515 giftet Amalasunta seg med Eutharic (ca. år 480år 522), en østgotisk adelsmann fra det eldre Amali-dynastiet som tidligere bodde i Det arianske kongerike Hispania. Eutharic var sønn av Widerich (født ca. år 450), barnebarn av Berismund (født ca. år 410), og oldebarn av Torismund (død etter år 400). Det var viktig for Amalasuntas far, Teoderik den store, at hun giftet seg inn i en legitim kongefamilie, da legitimiteten til hennes egne avstamning kunne bli vurdert som tvilsom.Hun var en intellektuell, og var kjent for sin brede kunnskap, som omfattet latin, gresk og gotisk. Hun studerte også filosofi, og det ble sagt at hun «hadde Salomos visdom». Det ble også sagt om henne at hun hadde alle romerske dyder som var forventet av en adelskvinne: lykke, fruktbarhet og tålmodighet, men det ble lagt mer vekt på hennes politiske ferdigheter, som utmerket henne fra andre østgotiske prinsesser. Som de fleste østgotere tilhørte Amalasunta den arianske kristendommen.

Eutharic døde etter få års ekteskap med Amalasunta, og etterlot seg to barn, Atalarik og Matasunta (født ca. år 517, død etter år 550).

Regent 

Da faren hennes døde 30. august 526, ble sønnen Atalarik konge, ti år gammel. Amalasunta fungerte som regent for sønnen. Hennes enorme innflytelse kan bli sett i et diptyk av Rufius Gennadius Probus Orestes hvor hun er vist sammen med Atalarik i år 530. Dypt bundet av eldre romersk kultur, ga hun sønnens utdannelse en mer foredlet og litterær retning som passet idéene til hennes gotiske undersåtter. Bevisst på sin egen upopularitet, sørget hun for at tre gotiske adelsmenn ble forvist og senere henretta, fordi hun mistenkte at de konspirerte mot styret hennes. Samtidig åpnet hun samtaler med den østromerske keiseren Justinian I med utgangspunkt i å fjerne seg selv og den gotiske skatten til Konstantinopel. Hennes sønns død 2. oktober 534 medførte i første omgang bare små endringer i rikets tilstand.

Dronning 
Etter Atalariks død ble Amalasunta dronning, og regjerte alene i en kort stund før hun gjorde fetteren Teodahad til medhersker for å styrke sin egen posisjon. I noen kilder ble Teodahad omtalt som Amalasuntas ektemann; dette er imidlertid uriktig, all den tid hans kone fortsatt levde da han ble nevnt til medhersker. Teodahad var en fremtredende leder av den gotiske militæradelen, en gruppe som var sterkt imot hennes romer-positive holdning. Amalasunta trodde at samarbeidet ville gjøre hennes kritikere til støttespillere. Teodahad styrket derimot den misfornøyde holdningen blant goterne. Han ga enten selv ordre til, eller i det minste samtykket til, at Amalasunta ble fengslet på øya Martana i Bolsenasjøen, hvor hun ble myrdet i sitt eget bad 30. april i enten 534 eller 535.

Død 
Amalasuntas død gav Justinian I den store en grunn til å gå til krig mot østgoterne i et forsøk på å erobre Italia. Ifølge den østromerske historikeren Prokopios var det antatt at Amalasunta og Justinian I hadde et svært nært diplomatisk forhold. Mer spesifikt trodde Prokopios at Amalasunta tenkte å gi Italia til Justinian etter sin egen død. Kort tid etter Amalasuntas mord ble Teodahad byttet ut med Witiges, som var Amalasuntas svigersønn. Med folkets støtte ble Teodahad henrettet av Witiges.

Kilder 
Brevene fra Cassiodorus, Amalsuntas statsminister og litterære rådgiver, og historiene til Prokopios og Jordanes, er de viktigste kildene til Amalasuntas person og holdninger. Cassiodorus var en del av et større romer-positivt parti som ønsker å romanisere det tradisjonelle østgotiske monarkiet, som er videre bevis på den romer-positive sfæren Amalasunta var i.

Ettermæle 
Carlo Goldoni første skuespill, som ble utgitt i Milano i 1733 var en tragedie om Amalasuntas liv.

Asteroiden 650 Amalasuntha er oppkalt etter henne.

Amalasunta ble spilt av skuespillerinnen Honor Blackman i filmen Kampf um Rom fra 1968.

Referanser 

Østgotiske konger
Fødselsår ukjent
Dødsfall i 530-årene