Politikkåret 1903



Hendelser 

1. januar – Edvard VII proklameres som keiser av India.
10. februar – Sveriges riksdag debatterer gifte kvinners myndighet over og rett til selv å disponere egne eiendommer.
11. februar – I forbindelse med Oxnard-streiken i 1903 er det den første gang i USAs historie, at fagforeninger dannes med medlemmer fra forskjellige raser.
13. februar – Venezuela-krisen: Etter å ha blitt enige om voldgift i Washington inngår Storbritannia, Tyskland og Italia til en avtale med Venezuela, som resulterer i Washington-protokollene. Marine-blokaden som begynte i 1902 avsluttes.
23. februar – Cuba leier ut Guantánamobukten til USA i et leieforhold som er "evigvarende".
13. mars – Etter å ha avskaffet kalifatet Sokoto i Vest-Afrika, akseptere den nye britiske administrasjonen til dets siste visir.
23. mars – Amerikanske tropper er i Honduras for å beskytte USAs konsulat og en runde rundt i Puerto Cortez under en revolusjon.
24. mars – Norge får rett til å ha sine egne konsulat i utlandet.
16. april – En av de verste jødepogromer i det nye århundret finner sted i den russiske byen Kishnev. Hendelsen gir ytterligere næring til den sionistiske bevegelsen.
4. mai – Den ledende makedonskbulgarske revolusjonære Gotse Deltsjev blir drept i en trefning med den tyrkiske hæren.
31. mai – I Sverige blir Socialdemokraternas Ungdomsförbund, (SDU) (nåværende SSU) stiftet, med Karl Gustav Ossiannilsson som første leder. Ledende krefter er Fabian Månsson, Per Albin Hansson, Gustav Möller og Rickard Sandler. Forbundet gir ut avisen Fram og slår ut de anarkistiske Ungsocialisterna som sosialdemokratenes ungdomsforening.
11. juni – Aleksander I (1876-1903), konge av Serbia fra 1889, og hans gemal Draga Maschin blir myrdet i det kongelige palasset i Beograd av sammensvorne offiserer fra hæren i Serbia.
15. juni – 
De armenske kirkegodset i Russland inndras av staten.
Peter I, blir valgt til ny konge av Serbia
20. juni – Sverige avstår sine krav på Wismar til Mecklenburg, som Sverige 1803 pantsatte byen til for hundre år, ved en traktat som kom i stand i Stockholm. Byen blir dermed helt innlemmet i Tyskland.
7. juli – Det britiske imperiet tar over Fulani-riket.
2. august – Ilinden-Preobrazhenie-opprøret, organisert av den hemmelige makedonsk-adrianople revolusjonære organisasjon, bryter ut i de osmanske provinsene Makedonia og Adrianople.
3. august
Ved et møte i London blir det russiske sosialdemokratiske arbeiderpartiet delt i to fraksjoner. Den revisjonistiske betegnes som mensjevikene (minoritet), og den radikale betegnes som bolsjevikene (majoritet).
Republikken Kruševo proklameres i det osmanske Makedonia; den blir knust 10 dager seinere.
14. september – Joseph Chamberlain går av som britisk koloniminister for offentlig å føre en kampanje for imperiepreferanse.
24. september – Edmund Barton fratrer som Australias statsminister og etterfølges av Alfred Deakin.
6. oktober – Australias høyesterett trer sammen for første gang.
10. oktober – I Manchester stiftes Women's Social and Political Union (WSPU) (betegnet som suffragettbevegelsen) av Emmeline Pankhurst og døtrene hennes Christabel og Sylvia. Bevegelsen mål er med alle middel (også ulovlige og med vold), fremtvinge kravet om kvinnelig politisk stemmerett.
22. oktober – Francis Hagerup etterfølger Otto Blehr som Norges statsminister.
3. november
Området Panama adskilles fra Colombia og blir en selvstendig republikk med USA som pådriver.
Giovanni Giolitti etterfølger Giuseppe Zanardelli som italiensk statsminister.
13. november – USAs anerkjenner Panamas uavhengighet.
18. november – USA og Panama undertegner Hay-Varilla-traktaten som gir USA alle rettigheter til å bygge, drive og beskytte Panamakanalen.
23. november – James Hamilton Peabody, guvernøren i Colorado, sender en statsmilits til byen Cripple Creek, for å løse opp en gruvestreik.
21. desember – Nederland vedtar en lov om arbeiderbeskyttelse.
31. desember – Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt blir stiftet i Sverige.
 Lincoln–Lee Legion blir etablert for å fremme avholdsbevegelsen i USA og at barm avgir løfte om alkoholavhold.

Valg og folkeavstemninger
16. juni – Folketingsvalg i Danmark.
Stortingsvalg i Norge.

Organisasjonshendelser
April – I Nederland går Det frie antirevolusjonære parti (Vrij-Antirevolutioniare Partij (VAR)) og Det kristelige historiske velgerforbund (Christelijk Historische Kiezersbond (CHK)) sammen og stifter Det kristlige historiske parti (Christelijk-Historische Partij (CHP)).
20. juni – Norges socialdemokratiske Ungdomsforbund, en forløper til Arbeidernes ungdomsfylking, stiftes.
I Norge går medlemmer fra Høyre og Venstre sammen og danner Samlingspartiet.

Fødsler

|-
|Januar
|23. || Jorge Eliécer Gaitán ||  || politiker ||align=center|45 ||align=center|1948 || 

|rowspan=3|Februar
|9. || Abdul Rahman ||  || Malaysias første statsminister ||align=center|87 ||align=center|1990 || 

|16. || Franck Lavaud ||  || general og politiker; Haitis president 1946 og 1950 ||align=center|83 ||align=center|1986 || 

|22. || Ain-Ervin Mere ||  || major, nazist ||align=center|66 ||align=center|1969 || 
|-
|rowspan=2|Mars
|14. || Mustafa Barzani ||  kurdisk || politiker ||align=center|75 ||align=center|1979 || 
|-
|18. || Galeazzo Ciano ||  || fascist, utenriksminister ||align=center|40 ||align=center|1944 || 

|rowspan=2|April
|21. || Hans Hedtoft ||  || Danmarks statsminister 1947–1950 og 1953–1955 ||align=center|51 ||align=center|1955 || 

|24. || José Antonio Primo de Rivera ||  || politiker ||align=center|33 ||align=center|1936 || 
|-
|rowspan=2|Juni
|23. || Paul Martin Sr.  ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1992 ||
|-
|25. || George Orwell ||  || indiskfødt forfatter ||align=center|46 ||align=center|1950 || 

|rowspan=5|Juli
|rowspan=2|2. 
|Alec Douglas-Home ||  || Storbritannias statsminister 1963–1964 ||align=center|92 ||align=center|1995 || 

|Olav V ||  || konge ||align=center|87 ||align=center|1991 || 

|14. || Carlos Prío Socarrás ||  || president ||align=center|73 ||align=center|1977 || 

|26. || Estes Kefauver ||  || politiker ||align=center|60 ||align=center|1963 || 

|27. || Mikhail Stasinopoulos ||  || Hellas’ første president ||align=center|99 ||align=center|2002 || 
|-
|rowspan=4|August 
|rowspan=2|3. || Habib Bourguiba ||  || politiker og jurist, Tunisias første president fra 1957 til 1987 ||align=center|96 ||align=center|2000 || 
|-
|Fahri Korutürk ||  || marineoffiser, diplomat og Tyrkias 6. president ||align=center|84 ||align=center|1987 || 
|-
|5. || Prins Nicholas av Romania ||  || prins ||align=center| ||align=center|1978 || 
|-
|6. || Virginia Foster Durr ||  || borgerrettighetsaktivist ||align=center| ||align=center|1999 ||

|rowspan=5|Oktober
|4. || Ernst Kaltenbrunner ||  || krigsforbryter ||align=center| ||align=center|1946 ||

|8. || Ferenc Nagy ||  || Ungarns 40. statsminister ||align=center| ||align=center|1979 ||

|16. || Rex Bell ||  || skuespiller og politiker ||align=center| ||align=center|1962 ||

|25. || Katharine Byron ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1976 ||

|28. || Hans J. Henriksen ||  || språkmann og regjeringsrådgiver ||align=center| ||align=center|1977 || 
|-
|rowspan=5|November
|2. || Edgard Potier ||  || spion ||align=center| ||align=center|1944 ||
|-
|8. || Alfred Thambiayah ||  tamilsk || forretningsmann og politiker ||align=center|105 ||align=center|2009 ||
|-
|27. || Karen Grønn-Hagen ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1982 ||
|-
|29. || E. Harold Munn ||  || politiker for Prohibition Party, president kandidat ||align=center| ||align=center|1992 || 
|-
|28. || John von Neumann ||  || matematiker som arbeidet med Manhattanprosjektet ||align=center| ||align=center|1957 || 
|}

Dødsfall

|-
|rowspan=3|Januar
|5. || Práxedes Mateo Sagasta ||  || politiker, tidligere statsminister ||align=center| ||align=center|1825 ||
|-
|18. || Ludvig Christian Borup ||  || jurist og politiker ||align=center|66 ||align=center|1836 || 
|-
|24. || Petko Karavelov ||  || Bulgarias 4. statsminister ||align=center| ||align=center|1843 ||

|Februar
|14. || Elisabeth Franziska av Østerrike ||  || erkehertuginne ||align=center| ||align=center|1831 ||
|-
|rowspan=3|Mars
|2. || Rafael Zaldívar ||  || salvadoransk president 1876-1885 og medisinprofessor ||align=center| ||align=center| 1834 ||
|-
|7. || István Bittó ||  || Ungarns 7. statsminister ||align=center| ||align=center|1822 ||
|-
|21. || Carlos Ezeta ||  || salvadoransk president 1890-1894 ||align=center| ||align=center|1852 ||

|rowspan=3|April
|11. || Ronglu ||  mandsjuisk || prins ||align=center|67 ||align=center|1836 || 

|19. || Oliver Mowat ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1820 ||

|22. || Alexander Ramsey ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1815 ||
|-
|rowspan=2|Mai
|4. || Gotse Delchev ||  || revolusjonær ||align=center| ||align=center|1872 ||
|-
|13. || Apolinario Mabini ||  || politisk teoretiker, statsminister og nasjonalhelt ||align=center| ||align=center|1864 ||

|rowspan=2|Juni
|rowspan=2|11. 
| Draga av Serbia ||  || gemalinne ||align=center| ||align=center|1864 ||

| Aleksandar Obrenović ||  || konge ||align=center| ||align=center|1876 || 
|-
|rowspan=3|Juli
|3. || Harriet Lane ||  || USAs fungerende førstedame 1857 til 1861 ||align=center| ||align=center|1830 ||
|-
|13. || Benjamin von Kalláy ||  || østerrikskungarsk embetsmann ||align=center| ||align=center|1839 ||
|-
|27. || Francisco Javier de Jesús ||  || president ||align=center| ||align=center|1821 ||

|rowspan=2|August
|22. || Robert Gascoyne-Cecil ||  || Storbritannias statsminister 1885–1886, 1886–1892 og 1895–1902 ||align=center|73 ||align=center|1830 || 

|28. || Hans Nysom ||  || offiser, ingeniør og politiker ||align=center| ||align=center|1845 ||
|-
|September
|1. || Bernard Lazare ||  || litteraturkritiker, journalist og anarkist ||align=center|38 ||align=center|1865 || 

|rowspan=2|Oktober
|3. || Peder O. Mæhre ||  || bonde og politiker ||align=center| ||align=center|1845 ||

|20. || Thomas Vincent Welch ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1850 ||
|-
|rowspan=3|November
|13. || Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen ||  || forfatter, historiker og politiker ||align=center| ||align=center|1830 || 
|-
|23. || Olaus Olsen Eskeland ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1833 || 
|-
|25. || Sabino Arana ||  baskisk || politiker og forfatter ||align=center|38 ||align=center|1865 || 

|rowspan=2|Desember
|26. || Giuseppe Zanardelli ||  || politiker og jurist;Kongedømmet Italias statsminister 1901–03 ||align=center|77 ||align=center| || 

|28. || Lars Anderssen Humlekjær ||  || politiker ||align=center| ||align=center|1810 ||
|}

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker