Tannhettebiller

Tannhettebiller (Dinoderinae) er en underfamilie av biller som borer i ved eller tørre matvarer. Noen arter har blitt spredt over store deler av jorden med treverk, blant annet møbler. De fleste artene lever i tropene. Noen få arter er problematiske skadedyr.

Utseende 
Små, langstrakte, nokså smale biller. De kan minne om barkbiller (Scolytinae) men kan skilles fra disse blant annet på at fasettøynene er ovale og ikke oppdelt. Hos de fleste artene er brystskjoldet (pronotum) høyt hvelvet, hetteformet, og dekker hodet sett ovenfra. Hodet er kort og bredt med små fasettøyne. Hos underfamiliene splintvedbiller (Lyctinae) og Polycaoninae er hodet fremstrakt og godt synlig ovenfra, hos de andre undergruppene er det dekket av det hetteformede brystskjoldet. Antennene er korte til middels lange og består av 9-11 ledd. De tre ytterste leddene er noe tykkere enn de øvrige og danner en avlang kølle. Fasettøynene er ovale, ikke delt av noen innskjæring. Brystskjoldet (pronotum) er nokså flatt, firkantet sett ovenfra hos splintvedbiller og Polycaoninae, hos de andre gruppene er det karakteristisk hetteformet. Den fremre, bratt nedstigende delen har gjerne tverr-rynker og ofte er fremkanten trukket ut til et par korte horn. Dekkvingene er lange og parallellsidige. De slutter bratt bak, og mange arter har bakover- eller oppoverrettede tenner i den bakerste delen, i likhet med mange barkbiller. Beina er korte, framleggene har ofte tenner eller pigger. Føttene er nokså lange, slanke og fem-leddete. Larvene er bleke, svakt C-formede, med korte hår. De har en kraftig hodekapsel med nokså små, men sterke kjever (mandibler) og korte bein.

Levevis 
De fleste av hettebillene borer i død ved. Særlig underfamilien splintvedbiller kan leve i ganske tørr og hard ved, for eksempel i møbler og parkett. I naturen lever de i døde greiner, kvister og trestammer, men de kan også utvikle seg innendørs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte møbler eller tømmer. Mikroorganismer hjelper billene å fordøye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).

Skadedyr 
I tillegg til at noen arter kan ødelegge treverk, finnes det enkelte arter i denne familien som kan gjøre betydelig skade på lagrede, tørre matvarer. Det største problemet er den lille arten kornborebille (Rhyzopertha dominicana), som borer i tørt korn. Den har blitt spredt over det meste av verden, og kan også gjøre skade på andre tørre matvarer.

Systematisk inndeling / Norske arter 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien hette- og borebiller, Bostrichoidea
 Familien hettebiller, Bostrichidae
 Underfamilien tannhettebiller, Dinoderinae C.G. Thomson, 1863
 Slekten Dinoderopsis Lesne, 1906 	- 3 arter 
 Slekten Dinoderus Stephens, 1830 - 26 arter 	 
 Slekten Prostephanus Lesne, 1898 - 5 arter	 
 Slekten Rhizoperthodes Lesne, 1936 - én art 	 
 Slekten Rhyzopertha Stephens, 1830 - én art, også i Norge: 	 
 Kornborebille, Rhyzopertha dominica (Fabricius, 1792) – innendørs, i korn
 Slekten Stephanopachys Waterhouse, 1888 - 15 arter, i Norge:  	  	
 furuhettebille Stephanopachys linearis (Kugelann, 1792)
 granhettebille Stephanopachys substriatus (Paykull, 1800)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Biller formelt beskrevet i 1863
Dyr formelt beskrevet av Carl Gustaf Thomson
Hettebiller