Stærfamilien

se inndeling

Stærfamilien (Sturnidae) er en familie i gruppen sangfugler (Passeri). Familien inngår i overfamilien Muscicapoidea og består av 123 arter fordelt i 35 slekter, hvorav hele 19 er monotypiske. Artene er utbredt i Den gamle verden og det nordlige Australasia, og mange av artene er kjente for sine oppsiktsvekkende evner til å etterligne lyder, som kan omfatte alt fra dyre- og menneskelyder til mekaniske og elektroniske lyder. Bare stær (Sturnus vulgaris) hekker regulært i Norge, men både rosenstær (Pastor roseus) og mandsjuriastær (Agropsar sturninus) er funnet her.

Biologi 

Stærene er mellomstore spurvefugler (Passeriformes) som typisk bærer ei fjærdrakt som i hovedsak har sort, blåsort eller blågrå grunnfarge og er dekket av glinsende eller irriserende små flekker i hvitt og andre kontrastfarger. Blant noen eksotiske arter kan spesielt hannene ha ei praktfullt utfarget fjærdrakt, hode og/eller hodepryd. Vingene er middels lange og avspisset; stjerten kort til svært lang; kroppen middels til stor og sylindrisk oval; nebbet for det meste middels langt og slankt til butt og som regel svakt nedoverbøyd; de undere ekstremitetene er middels lange og føttene kraftfullt.

Artene trives i mange ulike habitat, fra tørr savanne og krattland, til urbane strøk, og tempererte- og tropiske skoger. Dietten er høyst variert. Fuglene eter alt fra nektar og mange typer frukt, til insekter og små virveldyr, inkludert fugleegg og fisk. Noen få er dietære spesialister, men flertallet er ernæringsmessige opportunister. På våre breddegrader har mange erfart at stæren stjeler av bærhøsten, kanskje spesielt om man har et bærende morelltre eller flere i hagen.

Stærer er hurtige flygere som typisk har en svært direkte (rett) flukt mellom to punkter. Utenfor hekketiden er fuglene svært sosiale og mange av artene danner enorme flokker (svermer) som opptrer synkront og kan være et fantastisk skue på himmelen. De enorme flokkene kan imidlertid raide bærbusker, frukttrær og åkrer på noen øyeblikk, så mange anser også fuglene som skadedyr. De aller fleste artene danner monogame par, selv om noen hanner kan praktisere polygami også. Blant de monogame artene finnes det også noen kooperative hekkere, spesielt blant fuglene som hekker på den tørre savannen i Afrika. Nesten alle artene er hullrugere, og ofte legges redet til gamle naturlige hulrom eller gamle hakkespetthuler i trær, men mange hekker også villig i fuglekasser.

Inndeling 
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på grupper og arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017).

 Passeriformes, spurvefugler
 Passeri, sangfugler
 Passerida
 Muscicapoidea
 Buphagidae, oksehakkerfamilien (monotypisk, 2 arter)
 Mimidae, spottefuglfamilien (10 slekter, 34 arter)
 Sturnidae, stærfamilien (35 slekter, 123 arter)
 Rhabdornis, 4 arter
 Enodes, monotypisk
 Scissirostrum, monotypisk
 Aplonis, (stillehavsstærer), 25 arter
 Basilornis, 3 arter
 Goodfellowia, monotypisk
 Sarcops, monotypisk
 Streptocitta, 2 arter
 Mino, 3 arter
 Ampeliceps, monotypisk
 Gracula, beostærer, 5 arter
 Sturnus, 2 arter
 Creatophora, monotypisk
 Pastor, monotypisk
 Agropsar, 2 arter
 Gracupica, 2 arter
 Sturnornis, monotypisk
 Leucopsar, monotypisk
 Necropsar, monotypisk
 Fregilupus, monotypisk
 Sturnia, 5 arter
 Spodiopsar, 2 arter
 Acridotheres, 10 arter
 Hartlaubius, monotypisk
 Cinnyricinclus, monotypisk
 Onychognathus, 11 arter
 Saroglossa, monotypisk
 Neocichla, monotypisk
 Grafisia, monotypisk
 Speculipastor, monotypisk
 Pholia, monotypisk
 Poeoptera, 4 arter
 Notopholia, monotypisk
 Hylopsar, 2 arter
 Lamprotornis, 22 arter
 Cinclidae, fossekallfamilien (monotypisk, 5 arter)
 Turdidae, trostefamilien (18 slekter, 173 arter)
 Muscicapidae, fluesnapperfamilien (49 slekter, 322 arter)

Kuriosa 
Selveste Wolfgang Amadeus Mozart hadde en tam stær han kjøpte den 27. mai 1784 og begravde tre år senere. Stær har som kjent to stemmebånd og kan synge tostemt med seg selv. Mozart nevner stæren som «Vogel Stahrl i ei notisbok han hadde. Mozarts stær hadde lært seg å synge en del av hovedtemaet i siste sats av hans pianokonsert nr. 17 i G-dur, KV 453, som den framførte da Mozart kom innom, til tross for at konserten nettopp var utgitt måneden før. Mozart kjøpte stæren, og i sin katalog noterte han kommentaren: «Das war schön». Noen autoriteter mener også at stæren kan ha påvirket Mozarts Ein musikalischer Spass, K 522, som han fullførte like etter stærens død.

Den norske komponisten, trompetisten og performancekunstneren Rolf Wallin lot seg også inspirere av Mozart og stærens tostemte syngende kapasitet, i et bestillingsverk kalt «Das war schön», som ble urfremført i Musikverein i forbindelse med Wiener Mozartjahr 2006.

Referanser

Eksterne lenker