Stormingen av den amerikanske kongressen 2021

Stormingen av den amerikanske kongressen var et voldelig angrep på den amerikanske kongressbygningen 6. januar 2021, utført av tilhengere av president Donald Trump. Trump satt fremdeles i sitt embete etter å ha tapt presidentvalget i 2020, og Trump-tilhengerne protesterte mot valgresultatet som presidenten hadde uttalt var ugyldig. Om ettermiddagen gikk en stor gruppe høyreekstreme aktivister mot Capitol Hill, og stormet kongressbygningen. Senatet og Representantenes hus var da samlet i en felles sesjon for å godkjenne resultatet av presidentvalget. Fem mennesker døde i forbindelse med stormingen, en av de fem var en politimann fra U.S. Capitol Police. 

Handlingen ble i stor grad fremprovosert av president Donald Trump. Han holdt den aktuelle dagen et folkemøte utenfor Det hvite hus, like før kongressen skulle samles. I talen formante han sine tilhørere om at «hvis dere ikke slåss som helvete, vil dere ikke ha noe land lenger», og ba dem om å sette kursen mot Capitol Hill og kongressbygningen. To uker i forveien hadde Trump oppfordret sine tilhengere til å møte opp til en demonstrasjon i Washington den 6. januar. På Twitter hadde han blant annet skrevet «Be there, will be wild». 

Rundt  personer deltok i demonstrasjonen utenfor kongressbygningen som ble bevoktet av en styrke på til sammen  politifolk. Den ytre porten til området var bevoktet av rundt 20 politifolk, uten utrustning til å møte et stort antall demonstranter. Politiet nølte med å bruke makt mot demonstrantene. Demonstrantene presset seg gjennom sperringene, og overmannet politiet. Noen av demonstrantene hadde hjelmer, gassmasker og kamputrustning som gjorde det vanskelig å skjelne dem fra politifolkene. En styrke på rundt  soldater fra Nasjonalgarden ankom først etter to timer. 

FBI hadde i tiden før møtet i Kongressen, advart mot mulige voldelige demonstrasjoner. Faren for voldsbruk var offentlig kjent flere dager tidligere blant annet gjennom sosiale media. Flere beskrev hendelsen som et forsøk på statskupp, og hendelsen ble også beskrevet som terrorisme. Påtroppende president Joe Biden karakteriserte hendelsen som på grensen til oppvigleri.

Bakgrunn 
Joe Biden vant presidentvalget i USA 3. november 2020 og valgseieren ble bekreftet ved avstemningen i valgmannskollegiet 14. desember samme år. Samme dag som møtet i valgmannskollegiet ble avholdt, arrangerte de såkalte Proud Boys og andre, en demonstrasjon til støtte for påstanden om at valget var ugyldig. De påsto at det egentlig var Trump som hadde vunnet. Trump sirklet rundt demonstrantene i sin bilkortesje. President Trump hadde under valgkampen fått spørsmålet om han ville fordømme høyreekstreme grupper, for eksempel Proud Boys. Svaret hans hadde vært «Proud boys - stand back and stand by».

Den samlede Kongressen (Senatet og Representantenes Hus) skulle i et møte 6. januar 2021, telle sertifikatene (avstemningsprotokollene) utstedt av valgmannskollegiet, og deretter godkjenne valget. Det var visepresidenten som etter grunnloven skulle lede møtet i Kongressen.

Trump hadde allerede i en twittermelding 23. desember 2020 meddelt at det ville bli en stor demonstrasjon i Washington 6. januar 2021. I en tweet 3. januar 2021 gjentok han at han ville være til stede, og skrev blant annet «StopTheSteal» (stopp tyveriet).

Diskusjoner og planer for angrepet på kongressbygget hadde pågått åpenlyst på høyreradikale nettsider i flere uker. Selve stormingen av kongressbygningen skal ha blitt nøye planlagt i ulike nettfora og begynte på Facebook rett etter valgdagen 3. november 2020. Deltakerne skal ha kommet med råd og tips om hvilke redskaper som egnet seg til å slå inn vinduer og dører.

Ifølge Dagbladet og Associated Press ble stormingen drevet frem av konspirasjonsteorier spredd av Trump selv og andre særlig gjennom sosiale media. Ashli Elizabeth Babbitt, en 35 år gammel tidligere soldat som ble drept under stormingen, var flere måneder i forveien dypt involvert i konspirasjonsteorier om demokratenes politikere som onde pedofile og om omfattende valgfusk.

Oppfatningen om omfattende fusk ved presidentvalget i november 2020 ble bygget opp av Trump i tiden før og etter valget. Noen av demonstrantene utenfor Kongressbygningen var sterkt engasjert fordi de oppriktig mente at valget var «stjålet». Senator Josh Hawley (republikaner) skal 6. januar ha medvirket til å oppmuntre og støtte demonstrantene utenfor kongressen.

Pensjonert general Michael Flynn tok etter valget i november til orde for at Trump burde innføre militær unntakstilstand for å gjennomføre valget på nytt under militært oppsyn. Flynn mente at valget var stjålet, og han holdt 5. januar en oppmuntrende tale til Trumps tilhengere.

Forløp

Opptakt 
Demonstrantene samlet seg i Ellipseparken 6. januar 2021. Demonstrantene fikk høre taler av blant annet Donald Trump jr., og Rudy Giuliani, Trumps advokat. Giuliani oppmuntret i sin tale til væpnet kamp («trial by combat»). 

President Trump holdt deretter sin tale fra omtrent klokken 12.00 til 13.12. Han sa i talen blant annet at «hvis dere ikke slåss som helvete, vil dere ikke ha noe land lenger.» Setningen ble siden gjort til del av riksrettstiltalen mot Trump. Trump ga i talen uttrykk for håp om at visepresident Mike Pence måtte gjøre det riktige («the right thing»), som ville være å underkjenne valgmannssertifikatene. Han avsluttet talen med å oppfordre tilhørerne til å gå ned Pennsylvania Avenue og å gå til Capitol.

Pence hadde 6. januar gitt uttrykk for at han ikke hadde noen myndighet til å underkjenne valgmannsstemmene, men at hans rolle i det aktuelle møtet var hovedsakelig seremoniell. Trump kommenterte dette slik at Pence ikke hadde hatt tilstrekkelig mot til å gjøre det som skulle vært gjort for å forsvare landet og grunnloven. Under et forutgående møte fortalte Pence til Trump at han ikke hadde myndighet til underkjenne valget.

Stormingen 
En stor mengde av demonstranter bega seg under Trumps tale mot Kongressbygningen. Da møtet i kongressen startet klokken 13.05, tok mengden seg samtidig forbi politisperringene foran bygningen, kom seg opp trapper og stillaser og videre inn. Et stort antall demonstranter stormet bygningen, knuste vinduer og kom seg helt inn i Senatets møtesal og kontoret til Representanthusets speaker. Sikkerhetsstyrker fra U.S. Capitol Police ble presset innover i bygningen og trakk våpen for å beskytte kongressens medlemmer og ansatte. Dører og vinduer ble barrikadert for å forhindre inntrengning i møtesaler og kontorer, og representanter søkte tilflukt under benker og skrivebord.

Den ytre porten til området var bevoktet av rundt 20 politifolk, uten utrustning til å møte demonstranter. Demonstrantene presset seg gjennom sperringene, og overmannet politifolkene. Politiet ble fratatt skjold og pepperspray, som deretter ble brukt mot andre politifolk. Politifolkene nølte med å bruke makt mot demonstrantene som strømmet opp trappen og inn i bygget. Noen av demonstrantene hadde hjelmer, gassmasker og kamputrustning som gjorde det vanskelig å skjelne dem fra politifolkene. Politifolkene ble angrepet fysisk av demonstrantene som brukte knyttnever, flaggstenger, brannslukkingsapparat og kjemikalier mot politiet.

USAs visepresident Mike Pence, som ledet møtet i kongressen, ble evakuert av U.S. Secret Service. Andre ble hastig flyttet til kongressbygningens kjeller, og fikk utdelt gassmasker for beskyttelse mot tåregass.

På gaten utenfor kongressbygget satte noen opp en galge med «tauet klart». Denne var trolig rettet mot politikere, særlig Mike Pence, som flere av demonstrantene anså som en forræder, etter avstemningen i kongressen. Politiet fant rørbomber, molotovcocktails og skytevåpen blant inntrengerne.

De to inntrengerne Eric Munchel fra Tennessee og Larry Brock, ble observert med såkalte strips (buntebånd) av den typen som brukes som håndjern. Det antas at formålet var å kidnappe eller holde politikere fanget. De to ble arrestert noen dager senere. Det fremkom da at Munchel hadde med seg en såkalt taser, et elektrosjokkvåpen brukt til å sette personer ut av spill, blant annet i forbindelse med arrestasjoner. Munchel deltok i stormingen sammen med sin 57 år gamle mor. Brock er en 53 år gammel pensjonert oberstløytnant i flyvåpenet. Munchel uttalte til en journalist at hensikten med stormingen var å vise styrke og vilje til å handle, ikke å slåss med politiet. En reporter i Reuters uttalte at han under stormingen hadde hørt flere av demonstrantene uttale at de ville henge Pence.

Politiets inngripen 
Borgermesteren i District of Columbia beordret portforbud fra klokken 18.00, og  soldater fra District of Columbia National Guard ble deployert til kongressbygningen for å støtte kongressens sikkerhetspoliti og Washingtons lokale politi. Medlemmer av Nasjonalgarden begynte å ankomme klokken 17.30. Det ble også sendt sikkerhetsstyrker fra andre delstater og føderale etater, inkludert FBI og ATF. Det er mer enn 30 forskjellige politistyrker som opererer i Washington.

Dødsfall og personskader 
Fem dødsfall kan knyttes til stormingen som årsak. En medvirkende mann (55 år) fikk hjerteinfarkt og døde, en annen døde av hjerneslag etter stormingen. Rosanne Boyland (34 år) døde trolig da han ble klemt i folkemengden som presset seg frem. Mer enn 50 polititjenestemenn ble skadet. Ashli Elizabeth Babbitt, en 35 år gammel tidligere soldat, ble skutt og drept av politiet da hun forsøkte å ta seg inn gjennom en barrikadert dør. Brian Sicknick, en politimann fra U.S. Capitol Police, døde senere av skadene han pådro seg.

Medvirkende
De mange fotografiene og videoopptakene fra hendelsen gjorde det lett å identifisere mange av de medvirkende. Mange av opptakene ble gjort av inntrengerne selv og noen oppdaterte på sosiale medier fortløpende eller streamet live fra stedet. Tips til identifisering av inntrengerne kom for en stor del fra venner eller familie av de medvirkende. Politiet har inne i bygget registrert omtrent 200 mobiltelefoner som politiet mener tilhører personer som var der ulovlig.

Grupper av medvirkende 
Deltakerne i stormingen inkluderte hvite nasjonalister, høyreekstreme og militsmedlemmer, inkludert kjente aktivister som fremmer vold, hvit makt og konspirasjonsteorier som QAnon. Det var flere nynazister og antisemitter blant demonstrantene, og grupperingen Proud Boys var også representert. Noen av deltakerne var tilfeldige personer som lot seg rive med. Ifølge ekstremismeforskeren Terje Emberland er QAnon, hvite nasjonalister og alt-right i praksis del av samme fenomenet og bør ikke sees adskilt fra hverandre. Det spesielle med QAnon er ifølge ekspert på konspirasjonskultur Asbjørn Dyrendal at Trump blir ansett som en frelser, mens politikerne ellers blir vurdert som en konspiratorisk elite som deltar i et internasjonalt komplott. For en del av de medvirkende var stormingen av kongressen deres store dag slik revolusjonen var det i 1776. De var glade for å ha vært med på noe historisk.

Medlemmer av den Nevada-baserte halvmilitære bevegelsen Oath Keepers deltok. Denne militsen vokste frem etter at Barack Obama ble president i 2008 og har markert seg med anti-føderal virksomhet blant annet i form av trusler mot føderale tjenestemenn i de vestlige delstatene.  Rockemusikeren Jon Schaffer deltok iført en lue fra Oath Keepers. Schaffer overga seg senere til FBI og ble siktet blant annet for å ha brukt bjørnespray mot politiet (bjørnespray brukes for å jage bjørner). Anti-Defamation League regner Oath Keepers som en av de største og farligste ekstremistgrupperingene i USA og arbeider for å rekruttere særlig fra militæret og politiet. Blant Oath Keepers var tidligere soldater i en form for kamputrustning og som ble sett bevege seg i formasjon som kommandosoldater. Blant disse var Donovan Crowl, 55 år gammel veteran fra United States Marine Corps. Han hadde ifølge sin nærmeste familie omfavnet konspirasjonsteorier, og var blitt stadig mer radikal blant annet i støtten til Trump og i sine rasistiske holdninger. Minst 13 politifolk, inkludert én med lederstilling, fra ulike deler av USA er mistenkt for å ha medvirket i stormingen. Politiet mener å ha bevis for at medlemmer av militsgrupper kommuniserte for å koordinere stormingen mens den pågikk og at militsgruppene hadde planer om å arrestere de folkevalgte.

Republikanske delstatspolitikere (medlemmer av delstatsforsamling) fra mer enn ti delstater deltok i demonstrasjonen utenfor kongressbygningen 6. januar.

Enkeltpersoner 

Den republikanske politikeren Derrick Evans deltok og ble arrestert for brudd på føderale lover. Tim Gionet, kjent under pseudonymet Baked Alaska, var en kjent nynazist, antisemitt og tilhenger av hvit makt. Han overførte direkte (streamet) sitt opphold inne i bygget. Andre nynazister med «Camp Auschwitz» på jakken ble observert utenfor. Flagget knyttet til Three Percenters («de tre prosentene»), en ytterliggående antimyndighets-milits, ble observert. Navnet kommer av en forestilling om at bare  av innbyggerne væpnet seg for å kjempe mot britene i løsrivelseskrigen som førte til uavhengighet fra England i 1776.

Jake Angeli, en frontfigur iført karakteristisk pelskledd hjelm med horn, meldte seg for politiet og ble arrestert etter et par dager. Til politiet fortalte Angeli at han sammen med en gruppe hadde reist fra Arizona til Washington på oppfordring fra Trump. Han fortalte i et intervju at det var en seier å få forræderne i kongressen til å gå i dekning bak benkene og flykte til bunkeren.

Elitesvømmeren Klete Keller ble siktet for medvirkning til stormingen. Han ble delvis identifisert på grunn av sin høyde (han er 198 cm høy) og ved at han hadde på seg utstyr fra USA olympiske lag. Keller skal ikke ha vært voldelig inne i bygget. Den tidligere marinesoldaten Michael Foy fra Michigan tok med seg en hockeykølle og ble filmet da han angrep politivaktene med køllen. Han ble arrestert.

Motiver 
Ifølge føderal påtalemakt var noen av inntrengernes mål å ta til fange og drepe politikere i kongressen. En del personer anholdt for deltakelse i stormingen mente de bare gjorde som Trump sa og at Trump derfor burde benåde dem. Noen demonstranter truet med å komme tilbake til Bidens innsettelse 20. januar 2021.

Konspirasjonsteorier om stormingen

Etter stormingen ble det lansert bortforklaringer og konspirasjonsteorier om at det egentlig var noen andre som sto bak for å diskreditere bevegelsen. Denne konspirasjonsteorien ble rask sirkulert i sosiale media. Republikansk visepresidentkandidat ved presidentvalget i 2008, Sarah Palin, og statsadvokaten i Texas, Ken Paxton, har medvirket til å spre teorien. Mo Brooks, Paul Gosar og Matt Gaetz, republikanske medlemmer av Representantenes hus, mener at den venstreradikale gruppen Antifa infiltrerte demonstrantene for å hisse dem opp. Ifølge CNN og USA Today er påstandene uten belegg. Mo Brooks hadde selv oppmuntret demonstrantene i en tale før Trump gikk på scenen. Facebook merket ryktet som «falsk informasjon». Jake Angeli benekter at han er hemmelig Antia-aktivist slik det har gått rykter om. De første påstandene om at det egentlig var Antifa som stod bak, ble satt frem straks stormingen ble offentlig kjent, blant annet i form av en tweet fra predikanten Tom Burns. Ryktet ble også spredd via Fox News. FBI avkreftet disse påstandene 8. januar 2021, Antifa var ikke ansvarlig.

Reaksjoner 
President Trump avviste ved en offentlig opptreden 12. januar ethvert ansvar for stormingen, og sa at han ikke hadde oppmuntret demonstrantene. Advokaten Lin Wood skrev senere på nettforumet Parler at visepresident Mike Pence burde bli henrettet.

Hendelsen ble betegnet som det mest alvorlige angrepet på en amerikansk statsinstitusjon siden slaget om Bladensburg i 1814, da den britiske hæren satte U.S. Capitol i brann. Sjefen for Joint Chiefs of Staff, Mark Milley, fryktet at daværende president, Trump, skulle utløse et «Riksdags-øyeblikk» (analogi til situasjonen i Tyskland etter brannen i Riksdagsbygningen 1933) og kupp, etter valgnederlaget. I samtaler med folk rundt seg sammenliknet han Trumps talemåter med retorikken til Adolf Hitler da den tyske diktatoren kom til makta i 1930-årene.
I etterkant av stormingen tok flere ledende politikere i både Det demokratiske partiet og i Trumps eget parti, Republikanerne, sterk avstand fra hendelsene og presidenten. Enkelte konservative kommentatorer omtalte inntrengerne som patrioter. Ivanka Trump, presidentens datter, kalte dem amerikanske patrioter samtidig som hun oppfordret dem til å opptre fredelig og lovlig. Mitch McConnell uttalte 19. januar at Trump var medansvarlig for å storming ved at han serverte demonstrantene løgner.

De amerikanske selskapene Marriott International og Citigroup, trakk etter stormingen sin støtte til republikanere som forsøkte å hindre godkjenningen av resultatet fra presidentvalget.

Yogananda D. Pittman, fungerende leder for Kongressens egen politistyrke, beklaget svikt i sikkerheten i en lukket høring i kongressen 26. januar. Pittman fortalte at 1200 politifolk var på vakt, og hun sa at de var klar over faren for angrep, men var ikke godt nok forberedt. Hun beskrev stormingen som et opprør og et terrorangrep. Pittman tok over som leder etter at forrige leder trakk seg etter stormingen.

Generalmajor William J. Walker, i nasjonalgarden i Washington D.C., uttalte at han ikke hadde fullmakt til å sette inn nasjonalgarden. Walker måtte ha godkjenning fra forsvarsministeren etter at beslutningsmyndigheten ble flyttet oppover på grunn av misnøye med håndteringen av demonstrasjoner i forbindelse med Black Lives Matter i juni 2020.

Mange av verdens ledere tok sterk avstand fra hendelsene og fordømte volden. NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg la ut følgende melding på Twitter: «Shocking scenes in Washington, D.C. The outcome of this democratic election must be respected.» Statsminister Erna Solberg twitret følgende: «Unbelievable scenes from Washington D.C. This is a totally unacceptable attack on democracy. A heavy responsibility now rests on President Trump to put a stop to this.»

Cas Mudde, nederlandsk statsviter med høyreekstremisme som forskningsfelt, skrev etter angrepet på kongressen at det dreide seg om innenlandsk terrorisme og at det bare er toppen av isfjellet i amerikanske høyreekstremisme. Mudde skrev i The Guardian at ytre høyre blant annet knyttet til hvit makt forblir en trussel i USA.

Leder i kongressen Kevin McCarthy lovet etter mellomvalget å frigi sikkerhetsvideoer fra stormingen til pressen. Tucker Carlson i Fox News Channel valgte 6. mars 2023 å plukke ut opptak som viste fredelige demonstranter og hevdet at bildene ikke viste en storming men mer et fredelig kaos.Carlson foreslo også, uten noe grunnlag, at agenter for myndighetene kan ha startet opprøret. Tidligere leder av senatet Mitch McConnell uttalte at det var en "feil av Fox News å fremstille dette på en måte som fullstendig avvikes fra det håndhevere av loven på the Capitol mener." Politisjef Tom Manger skrev at sendingen var "full av krenkende og villedende konklusjoner om 6. januar angrepene."  Leder av senatet Chuck Schumer uttalte at Carlson visste at han løy da han påstod at angrepene ikke var et voldelig opprør og bad Fox News slutte å sende klippene, noe Carlson fremstilte som forøk på sensur.

Diskusjon om forsøk på statskupp, selvkupp eller oppvigleri

Flere, inkludert den norske USA-kjenneren, historikeren Ole Moen, beskrev hendelsen som et forsøk på statskupp. Hendelsen ble også beskrevet som terrorisme. 

Timothy Snyder, professor i historie ved Yale, sa i intervju med CNN 3. januar at Trump var i ferd med å gjennomføre et kupp. Trump hadde ifølge Snyder varslet kuppforsøket flere måneder i forveien. H.A. Hellyer mente det var et kuppforsøk fordi Trump forsøkte å få tilhengerne til å forhindre en demokratisk prosess. The Atlantic skrev i desember 2020 at det så ut som at Trump iscenesatte et kupp.  Amy Austin Holmes skrev i Foreign Policy at det var et kuppforsøk «nedenfra».

Fiona Hill, tidligere ansatt i Trumps sentrale stab, mente at stormingen var et forsøk på selvkupp. Hill argumenterte med at Trump kamuflerte kuppet ved å gjøre det helt åpent, og forsøke få folk til å akseptere det. Charles T. Call ved Brookings institution mente det var et selvkupp. Washington Post skrev at påstandene om at valget var stjålet, forsøket på å presse delstatenes valgadministratorer og endelig stormingen av kongressen, var et forsøk på selvkupp.  Ruth Ben-Ghiat, professor i historie ved New York University, beskriver hendelsen som et ledd i Trumps forsøk på selvkupp.

Joe Biden karakteriserte hendelsen som på grensen til oppvigleri (engelsk: sedition) og opprør (insurrection). The Economist beskrev stormingen som voldelig opprør mot staten. New York Times’ kommentator mente det strengt tatt ikke var et kuppforsøk. Historikeren Hans Olav Lahlum beskrev det som oppvigleri, som i alvorlighetsgrad er rett under statskupp.

Rettsoppgjør 

Ved utgangen av januar ble 400 etterforsket for mulige lovbrudd i forbindelse med stormingen, og 150 personer var siktet. 441 personer fra 42 delstater var per juni 2021 siktet eller tiltalt av den føderale påtalemyndigheten. I en tilståelsesavtale (med én av de tiltalte) anbefalte påtalemyndigheten en straff mellom 15 og 21 måneders fengsel. To personer ventet per 4. juni 2021 på tilståelsesdom.

Rockemusikeren Jon Schaffer meldte seg etter kort tid for politiet og erkjente seg 16. april 2021, som den første av medvirkende i stormingen, skyldig. Schaffer antas å ha forbindelser med den høyreekstreme gruppen Oath Keepers. Han antas å få betydelig redusert straff for å samarbeide med politiet.

En mann som kastet et brannslukkingsapparat på politiet ble i desember 2021 dømt til 5 års fengsel. Ved domsavgsigelsen sa dommeren at forsøk å hindre fredelig maktoverdragelse med vold vil bli straffet. 140 andre ventet på rettsoppggjør.

Politimannen Thomas Robertson fra Virginia ble siktet for deltakelse. Robertson ble løslatt fra varetekt av en føderal dommer og fikk da forbud mot å eie skytevåpen og lignende. Politiet fant senere flere skytevåpen samt deler til hjemmelaget bombe hjemme hos Robertson og han skal ha bestilt 34 skytevåpen på postordre etter at han ble løslatt fra varetekt. Robertson og hans kollega ved Rocky Mount Police Department Jacob Fracker fotograferte seg selv inne i kongressbygningen og skrøt på sosiale media av det de hadde vært med på. De to ble sagt opp fra politiet etter siktelse for medvirkning til stormingen. De to medvirket til stormingen på fritiden. Fracker var også korporal i Virginias nasjonalgarde.

I november 2021 ble Jake Angeli dømt til tre år og fem måneders ubetinget fengsel for å ha stormet Kongressen 6. januar.

I november 2021 ble Scott Fairlamb dømt til 3,5 års fengsel. Fairlamb erklærte seg skyldig i tiltalen. Fairlamb er en tidligere kampsportutøver (mixed martial arts) og slo blant annet en politimann i ansiktet. I desember 2021 ble Robert Palmer fra Florida dømt til 63 måneders fengsel blant annet for angrep på politiet ved kongressbygget. Han brukte blant annet en planke, en metallstang og et brannslukkingsapparat mot politiet. Ingen politimenn ble skadet av Palmers angrep.

Ti personer knyttet til høyreradikale Oath Keepers inkludert lederen Stewart Rhodes ble i januar 2022 tiltalt for oppvigleri. Rhodes er utdannet jurist fra Yale University, er tidligere fallskjermsoldat og har arbeidet som rådgiver for politikeren Ron Paul (R).

Ryan Kelley, republikansk kandidat til guvernørvalget i Michigan, ble arrestert av FBI 9. juni 2022 for medvirkning til angrepet. Han er den første kandidat til fremstående politisk verv som er siktet i forbindelse med stormingen. Kelley medvirket i 2020 til væpnet protest mot tiltak mot spredning av koronaviruset i 2020 og i juni 2020 mobiliserte han borgervern mot black lives matter-demonstranter som nærmet seg et monument over sørstatssoldater.

Guy Reffit (49 år gammel, fra Texas) ble i august 2022 dømt til over 7 år fengsel for deltakelse i stormingen. Han ble ikke dømt for terrorisme slik påtalemakten ba om, han ble dømt til tvungen psykiatrisk behandling. Bevisene mot Reffit var overveldende. Hans egen sønn tipset FBI to øker før stormingen 6. januar.

I oktober 2022 ble fem medlemmer av den høyreorienterte gruppen Oath Keepers stilt for retten tiltalt for væpnet opprør. De var kledd i militærlignende utstyr og ifølge aktor dirigerte deres leder Stewart Rhodes som en offiser ledet styrker på slagmarken. Forsvarsadvokaten avviste påstanden og beskrev gruppen som en fredsbevarende styrke.

Den 1. september 2023 ble en av lederne I Proud Boys dømt til 18 års fengsel.

Konsekvenser

Politikere og embetspersoner som gikk av 

Som en direkte konsekvens av hendelsene gikk flere ansatte i Trumps administrasjon av i protest. Blant disse var:
 Elaine Chao, transportminister.
 Betsy DeVos, utdanningsminister.
 Dr. Elinore F. McCance-Katz, viseminister i Helsedepartementet.
 Matt Pottinger, assisterende nasjonal sikkerhetsrådgiver.
 Anthony Ruggiero, seniordirektør for kjernefysisk nedrustning og bioforsvar.
 Rob Greenway, seniordirektør i det nasjonale sikkerhetsrådet.
 Ryan Tully, medlem av det nasjonale sikkerhetsrådet med ansvar for Europa og Russland.
 Mick Mulvaney, USAs spesialutsending til Nord-Irland og tidligere stabssjef i Det hvite hus.
 Tyler Goodspeed, fungerende formann i Det hvite hus' råd for økonomisk rådgivning.
 Sarah Matthews, stedfortredende pressesekretær.
 Stephanie Grisham, stabssjef for førstedame Melania Trump.
 Anna Cristina Niceta, arrangements- og eventansvarlig i Det hvite hus.

Boikott rettet mot Trump 
Donald Trumps twitterkonto @realDonaldTrump ble 8. januar 2021 permanent suspendert av Twitter for hans uttalelser i forbindelse med stormingen. Andre sosiale medier, som Facebook og Instagram, valgte å utestenge Trump på «ubestemt tid.» YouTube stengte 12. januar Trumps kanal for nye videor i syv dager med begrunnelse at kanalen ble brukt til å oppmuntre til voldsbruk. Michael Flynn og Sydney Powell (en av Trumps advokater) ble utestengt fra twitter.

Mikrobloggingstjenesten Parler ble stengt etter å ha blitt utestengt fra Amazons server på grunn av voldelig innhold. Parler var populær blant Trumps tilhengere. Tidligere hadde Google og Apple utestengt Parlers app fra sin butikk.

Den prestisjefylte golfturneringen PGA Championship i 2022 var bestemt lagt til Trumps golfbane Trump National Golf Course i Bedminster i New Jersey, men  etter stormingen av kongressbygningen vedtok PGA å legge turneringen et annet sted.

Politiske reaksjoner, ny riksrettssak 

Allerede om kvelden 6. januar ble visepresident Pence oppfordret til å anvende det 25. grunnlovstillegget, og oppfordre kabinettet til å kjenne president Trump uegnet. Grunnlovstillegget gir regjeringen muligheten til å overføre presidentens myndighet og oppgaver til visepresidenten, dersom et flertall av regjeringens medlemmer støtter dette. Pence ville da tre inn som president. De som talte for dette var blant andre tidligere forsvarsminister William Cohen og kongressmedlemmene Charlie Crist, Ted Lieu og Seth Moulton. Det samme gjorde National Association of Manufacturers, en republikansk forening for republikanske næringsdrivende. Lederen for Representantenes hus, demokraten Nancy Pelosi varslet at hun ville iverksette riksrettssak mot president Trump dersom regjeringen ikke satte ham til side.  Pence meddelte 12. januar Pelosi at han ikke ville arbeide for å fjerne presidenten med en slik begrunnelse.   Den 13. februar 2021 vedtok Representantenes hus å stille Trump for riksrett, da de holdt Trump ansvarlig for stormingen. Ti av republikanerne stemte sammen med demokratene. Det ble den andre riksrettssaken mot Trump, som også førte til frifinnelse av ham.

Politiets og Nasjonalgardens reaksjoner 
Under en høring i februar forklarte den avgåtte sjefen for U.S. Capitol police Steven Sund seg. Sund beskrev stormingen som et koordinert, militært angrep. Han fortalte at politistyrken var forberedt på protester, men at advarsler fra FBI om krigslignende tilstander ikke hadde nådd frem til ham. Speaker i Representantenes hus hadde bedt Sund gå av.

FBI advarte mot nye væpnede demonstrasjoner i dagen mot Joe Bidens innsettelse 20. januar. Nasjonalgarden ble satt med  soldater som er det største militære nærværet i Washington siden borgerkrigen. National Mall og mange gater i Washington ble stengt.

6. januar-komitéen 

Den 15. februar 2021 fremmet speaker i Representantenes hus, Nancy Pelosi, et forslag om å nedsette en kommisjon for å undersøke stormingen av Kongressen. 6. januar-kommisjonen som den ble kalt, var tiltenkt å ha en lignende rolle som kommisjonen som undersøkte terrorangrepet 11. september 2001. Kommisjonen ville ha bestått av like mange demokrater som republikanere. Lovforslaget ble vedtatt av Representantenes hus den 19. mai, med stemmene fra demokratene og 35 republikanere. Lovforslaget ble blokkert av Senatets republikanere den 28. mai 2021, da 54 senatorer stemte for og 35 stemte imot. Det manglet derfor de 60 nødvendige stemmer for å forhindre en filibuster.

Den 30. juni 2021 vedtok Representantenes hus i stedet å opprette en spesialkomité, 6. januar-komitéen, for å undersøke stormingen av kongressen. Vedtaket ble gjort med 222 mot 190 stemmer. Alle demokrater stemte for, og det samme gjorde to republikanere,  og Liz Cheney, mens 16 republikanere stemte blankt. Komitéen ble opprettet 1. juli 2021. 

Komitéen startet med åpne høringer av fire politioffiserer den 27. juli 2021.

I oktober 2021 kom det frem at Trumps advokat John C. Eastman mens stormingen pågikk sendte en epost til visepresident Pence. I eposten la Eastman ansvaret for stormingen på Pence ved at han fremprovoserte angrepet da han ikke ville stanse godkjenningen av valgresultatet.

Under høringen i desember 2021 kom det frem at Donald Trump junior sendte melding til faren med innstending oppfordring om å stanse stormingen. Kjente programledere fra Fox News sendte meldinger til stabssjef Mark Meadows om å få stanset stormingen. Meldingene ga uttrykk for at det var Trump-tilhengere som sto for stormingen. Meadows ville ikke vitne i høringen og det er aktuelt å innlede straffesøk mot Meadows for forakt for Kongressen.

I april 2022 kom det frem at Mark Meadows og Rudy Giuliani ble tydelig advart om at deres forsøk på å stanse opptellingen av valgmannsstemmene ville være ulovlig. Meadows skal ha blitt advart av Secret Service om faren for voldelige opptøyer.

Bilder

Se også 
 Kappkuppet
 Ølkjellerkuppet
 Marsjen mot Roma

Referanser

Eksterne lenker