Francis Patrick Kenrick

Francis Patrick Kenrick (1796–1863) var en irsk katolsk geistlig og biskop i USA, både av Philadelphia og til sist som erkebiskop av Baltimore.

Liv og virke

Bakgrunn 
Francis Patrick Kenrick den 3. desember 1796 i Dublin i Irland og var sønn av Thomas og Jane (née Eustace) Kenrick. Hans onkel var sogneprest av St. Nicholas of Myra Church i Dublin, og spilte en aktiv rolle i hans utdannelse.

Da han var atten år ble han utvalgt til å studere ved Det pavelige universitet Urbaniana i Roma, der han ble en fremragende student.

Prest 
Francis Patrick Kenrick ble presteviet i Roma den 2. april 1821 av kurieerkebiskop Candido Maria Frattini. Likesom sin lillebror Peter Richard Kenrick (senere den første erkebiskop av Saint Louis) dro han til prestetjeneste i USA. Francis hadde takket ja til en invitasjon fra biskop Benedict Joseph Flaget P.S.S. om å komme til Kentucky.

Der var han i ni år professor for katolsk teologi ved presteseminaret i Bardstown i Kentucky. Samtidig underviste han i gresk og historie ved St. Joseph's College.

Ved siden av sine akademiske plikter var han også aktiv i misjonsarbeide. Han bidro til en rekke omvendelser, og han førte offentlige debatter med protestantiske geistlige. Han fikk ry på seg som en glitrende predikant og effektiv apologet, og var anerkjent som dyktig teolog og bibelkjenner. Kenrick ble senere biskop Flagets sekretær, og ledsaget ham til Det første plenarkonsil i Baltimore i 1829 som hans personlige teolog. Han var også en assisterende sekretær under dette konsilet.

Koadjutorbiskop av Philadelphia 
Pave Pius VIII utnevnte ham den 26. februar 1830 til koadjutorbiskop av Philadelphia og titulærerkebiskop av Arathia. Bispevielsen fikk han den 6. juni samme år av biskopen av Bardstown, Benedict Joseph Flaget PSS; medkonsekrerende var biskopen av Philadelphia, Henry Conwell, og koadjutor av Bardstown, John Baptist Mary David.

Den aldrende og utslitte biskop Conwell lot Kenrick få full administrativ myndighet. Hans virke var blitt plaget av en offentlig feide med en skismatisk prest ved navn William Hogan. Biskop Kenrick arvet også en langvarig strid vedrørende St. Mary's Church mellom biskoppelig myndighet og kirkens trustees. Men de lege trustees gav etter da Kenrick ila et interdikt over St. Mary's Church. Han fikk også lagt all kirkelig eiendom inn under biskopens tittel i stedet for under trustees.

I 1832 grunnla biskop Kenrick St. Charles Borromeo Seminary, som til å begynne med ble huset i hans personlige residens. Samme år utbrøt det kolera i Philadelphia. Komiteen for almissehuset (the Almshouse), senere kjent som Philadelphia General Hospital, bad biskop Kenrick om han kunne anmode Sisters of Charity om å bistå som sykepleiersker. Fader Michael Hurley, sogneprest for St. Augustine's Church, omgjorde den til et nødshospital under oppsyn av Dr. Oliver H. Taylor. Biskop Kenrick ledelse av prestenes og ordenssøsternes innsats for de syke ble offentlig hedret av borgermester John Swift.

Kenrick lyktes i å bringe Pavestolen til å avskille det vestlige Pennsylvania, og slik ble bispedømmet Pittsburgh etablert i 1836. Biskop Kenrick var til å begynne med vurdert som biskop både av Pittsburgh, og som koadjutorbishop av New York, men gjorde det klart at dette var ikke noe han ville.

Biskop av Philadelphia 
Med Henry Conwells død den 22. april 1842 ble han biskop av Philadelphia. Som biskop Kenrick uttrykte i det offentlige sin bekymring over at katolikker i Philadelphia ble tvunnget til protestantiske religionsundervisning på de offentlige skoler. Denne disputten førte til nativistopptøyene i 1844, noe som også må sees i sammenheng med en generelt tiltakende antikatolisisme i USA ettersom innvandringen av irske katolikker var stadig tiltagende. Selv om de fleste av pasientene som ble pleiet av nonner i St. Augustine's var ikke-katolske, ble kirken brent til grunnen under opptøyene. Under voldsutgydelsene oppfordret biskop Kenrick katolikkene om å være fredfulle og barmhjertige («to follow peace and have charity.») Han stengte alle katolske kirker og beordret suspensjon av alle messer inntil opprørene var omme – de ble til slutt slått ned ved militærmakt.

Etter opptøyene innstilte Kenrick sine oppfordinger om endringer av religionsundervisningen i de offentlige skoler, og initierte etableringen av et menighetsskolesystem ment for katolske elever og drevet av den katolske kirke.

Influert av en engelsk katolsk prest ved navn John Lingard (1771–1851), publiserte Kenrick sin egen oversettelse av de fire evangelier i 1849; med tiden oversatte han hele Bibelen som en revisjon av den såkalte Douay-Rheims-Bibelen.

Mellom 1830 og 1850 vokste antall kirker i bispedømmet fra 22 til 92; prester fra 35 til 101; karitative institusjoner fra to til seks. Den katolske befolkning steg fra  til . Biskop Kenrick påbegynte også byggingen av Cathedral Basilica of Saints Peter and Paul og gjenoppbygget St. Michael og St. Augustine etter 1844-opptøyene.

Erkebiskop av Baltimore 
Pave Pius IX utnevnte ham den 19. august 1851 til erkebiskop av Baltimore. Han ble innsatt i embedet den 9. oktober samme år. Under hans ledelse fant plenarkonsilene i Baltimore i 1855 og 1858 sted.

I 1858 gav Kongregasjonen for troens utbredelse med pave Pius IXs samtykke erkebiskopene av Baltimore et stedbundet prerogativ («prerogative of place») fremfor alle erkebiskoper og biskoper i USA, uavhengig av deres ansiennitet etter promosjon eller ordinasjon.

Kenrick, var en ansett teolog, ledet erkebispedømmet i en tid med sterke nasjonale spaltningstendenser før og i begynnelsen av den amerikanske borgerkrig.

Erkebiskop Kenrick kjempet for å redusere spenningene mellom katolikker og den protestantiske majoritet. Skjønt det fant sted en lang rekke antikatolske opptøyer i USA også i 1850-årene, var det ikke slik i Kenricks erkebispedømme, med det ene unntaket av Know-Nothing-opptøyene i 1856.

Kenrick var sterkt uroet av utbruddet av borgerkrigen. Han døde i en alder av 66 år den 8. juli 1863 i Baltimore i Maryland, kort etter å ha lest om den massive nedslaktingen av soldater som var funnet sted like før (1.–3. juli), og ikke langt unna Baltimore, i Gettysburg.

Hans levninger hviler i krypten under katedralen, sammen åtte andre av Baltimores erkebiskoper.

Ettermæle 
Kenrick minnes først og fremst for sitt bidrag til utviklingen av det amerikanske katolske sogneskolesystemet. Hans best kjente litterære verker er:

 En ny oversettelse av Douay-Bibelen, med kommentar (dette var en katolsk bibeloversettelse til engelsk – 1582 NT, 1609/10 GT);
 Theologia Moralis (3 bind) (1860);
 The Primacy of the Apostolic See, Vindicated (1848);
 A Treatise on Baptism (1852);
 Theologia dogmatica. Secundis curis auctoris (1858);
 A Vindication of the Catholic Church, in a Series of Letters Addressed to the Rt. Rev. John Henry Hopkins.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504–1577)
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532–1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540–1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566–1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi (1595–1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595–1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595–1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623–1698) *1666
 Kardinal Gasparo Carpegna (1625–1714) *1670
 Kardinal Fabrizio Paolucci (1651–1726) *1685
 Kardinal Francesco Barberini den yngre (1662–1738) *1721
 Kardinal Marcello Lante Montefeltro Della Rovere (1695–1773) *1732
 Biskop Charles Walmesley (1722–1797) *1756
 Erkebiskop John Carroll (1735–1815) *1790
 Biskop Benedict Joseph Flaget, P.S.S. (1763-1850) *1810
 Biskop Francis Patrick Kenrick (1796–1863) *1830

Referanser

Litteratur 
 Deler av Francis Kenricks bibeloversettelse
 Marschall, John P.: Francis Patrick Kenrick, 1851–1863: The Baltimore Years (Ph.D. diss., Catholic University of America, 1965)
 Spalding, Thomas W.: The Premier See: A History of the Archdiocese of Baltimore, 1789–1989. Baltimore, MD: Johns Hopkins University Press, 1989

Eksterne lenker 
 

Katolske biskoper fra USA
Irske katolske biskoper
Ikkeamerikanske katolske biskoper i USA
Katolske teologer fra USA
Bibeloversettere
Linjen Rebiba
Personer fra Dublin