Det rhinsk-tyske nasjonalkonventet

Det rhinsk-tyske nasjonalkonventet (tysk: Rheinisch-Deutsche Nationalkonvent) ble avholdt fra 17. til 23. mars 1793. Det regnes som det første demokratisk valgte parlament på tysk jord.

Historie 
Da de franske tropper rykket inn i Mainz 29. oktober 1792, hadde kurfyrsten og hans hoff flyktet fra byen. Det ble holdt valg til konventet der alle menn over 21 år hadde stemmerett, forutsatt at de avga erklæring om å respektere folkesuvereniteten, og prinsippene om frihet og likhet. Det var valgt av borgere fra Pfalz og områder langs Rhinens venstre bredd. Et forbilde var valgene til det franske nasjonalkonventet høsten 1792. Den første dag av konventet møtte 59 representanter, dagen etter kom det flere, slik at konventet til slutt talte 128 representanter fra 126 valgdistrikter. Konventet holdt to møter 17. mars 1793. Mainzrepublikken ble utropt 18. mars. Den nye staten skulle strekke seg langs Rhinens venstre bredd, fra Landau til Bingen.

Etter proklameringen av den nye staten ble det danset rundt et frihetstre på torget, som var montert der i januar. Borgerne erkjente at den nye staten var for svak til å stå i mot et nytt angrep fra kurfyrsten. Det ble derfor 21. mars 1793 bestemt å sende en deputasjon til Paris for å slå den nye staten sammen med Frankrike. Deputasjonen skulle bestå av Georg Forster, kjøpmann fra Colmar Andrè Potocki og dr. philos og bonde Adam Lux.

De tyske fyrsten gjenerobret utover våren sine tidligere områder. Fra 14. april 1793 ble Mainz bombardert av tropper fra Østerrike, Preussen, Sachsen, Bayern og Hessen. I juni ble byen beskutt av mer enn 200 kanoner. Beleiringen ble et turistmål, der medlemmer av hoffet reiste til Rhinens høyre bredd for å se spetakkelet som beskytningen forårsaket. De franske troppene kapitulerte 23. juli, etter at en tredele av Mainz var skutt i stykker. De gjenværende jakobinerne ble tatt til fange.

Referanser 

Tysklands historie
Parlamentariske forsamlinger