Mahsa Aminis død

Mahsa Amini (persisk: مهسا امینی), også kjent som Jina Amini, døde den 16. september 2022 på et sykehus i Teheran i Iran under mistenkelige omstendigheter.<ref>Roth, Artemis Moshtaghian; Karadsheh, Jomana; Hu, Caitlin; Magramo, Kathleen; Sahar Akbarzai, Richard (24. september 2022): «Young Iranians are rising up against decades of repression -- arguably bolder than ever», CNN</ref> Hun ble kun 22 år gammel. Irans moralpoliti underlagt den iranske regjering, arresterte Amini for angivelig ikke å ha på seg hijab i samsvar med myndighetenes standarder. Hun hadde dog på seg hijab, men den skal angivelig ikke ha dekket over alt håret «godt nok». Den islamske republikken Irans kommandoen for rettshåndhevelse, forkortet som Faraja (presisk: فراجا), som er det uniformerte politiet, uttalte at hun fikk et hjerteinfarkt på en politistasjon, kollapset og falt i koma før hun ble overført til sykehus.Arrest by hijab police leaves woman comatose, Al-Monitor. 15. september 2022. Imidlertid rapporterte øyenvitner, blant annet kvinner som ble varetektsfengslet sammen med Amini, at hun ble hardt slått og at hun døde som følge av brutal politivold,Fazeli, Yaghoub (16. september 2022): Iranian woman 'beaten' by police for 'improper hijab' dies after coma: State media", Al Arabiya noe som ble avvist av iranske myndigheter. Påstandene om politivold, i tillegg til medisinske skanninger som hadde lekket ut, førte til at noen observatører mente at Amini hadde fått en hjerneblødning eller hjerneslag på grunn av hodeskader hun fikk etter arrestasjonen.

Aminis død resulterte i en rekke protester beskrevet av CNN som mer utbredt enn protestene i 2009, 2017 og 2019, og av The New York Times som de største iranske protestene siden minst 2009. Noen kvinnelige demonstranter fjernet hijaben eller klippet håret kort offentlig som protesthandlinger. Iran Human Rights rapporterte at innen desember 2022 var minst 476 mennesker drept av sikkerhetsstyrker som angrep protester over hele landet. «Women Students Tell Iran's President to 'Get Lost' as Unrest Rages», VOA. Oktober 2022 Amnesty International rapporterte at iranske sikkerhetsstyrker i noen tilfeller hadde skutt inn i grupper med skarp ammunisjon og i andre tilfeller hadde drept demonstranter ved å slå dem med batonger.

 Bakgrunn 
 Obligatorisk hijab 
Iran innførte en obligatorisk kleskode for kvinner, i samsvar med deres tolkning av islamske standarder, kort tid etter den iranske revolusjonen i 1979. Den 7. mars 1979, mindre enn en måned etter revolusjonen, vedtok den nylig utnevnte øverste lederen Khomeini at hijab (islamsk hodeskjerf eller skaut) skulle være en obligatorisk del av antrekket for alle kvinner på arbeidsplassen deres. Han bestemte videre at kvinner ikke lenger skulle få lov til å gå inn i noen regjeringskontorer uten hijab, da de ville være «nakne» uten den. «Thirty-five Years of Forced Hijab: The Widespread and Systematic Violation of Women's Rights in Iran» (PDF) (rapport). Justice for Iran. Mars 2014 Khomeini sa at de ikke trenger å bruke et helkroppsdeksel. Han sa at kvinner kan velge hvilken som helst antrekk de liker så lenge det dekker dem ordentlig og de har hijab. Hans etterfølger Ali Khamenei hevdet at hijab ikke hindrer sosiale, politiske eller akademiske aktiviteter i det hele tatt.

Vold mot og trakassering av kvinner som ikke brukte hijab i samsvar med iranske myndigheters standarder, ble rapportert etter revolusjonen, enten det var av politi eller borgervern som støttet regjeringen. Fra 1980 kunne ikke kvinner gå inn i offentlige eller offentlige bygninger eller gå på arbeidsplassen uten hijab. I 1983 ble det innført obligatorisk hijab i offentligheten i straffeloven, som sier at «kvinner som møter offentlig uten religiøs hijab vil bli dømt til å piske inntil 74 piskeslag». I praksis ble imidlertid en rekke kvinner, som Saba Kord Afshari og menneskerettighetsaktivisten Yasaman Aryani, kun dømt til ekstremt lange fengselsstraffer.

På 2010- og 2020-tallet ble klesskikken i det iranske samfunnet betydelig endret, og spesielt unge kvinner begynte å bli mer liberale når det gjelder hijab-regler. Dette fikk Irans moralpoliti til å sette igang periodiske kampanjer der de som regel stanser kvinner og muntlig irettesetter dem for ikke å være «sømmelig antrukket», men i blant pågriper dem og tar dem med til et «omskoleringssenter» der kvinnene i timesvis blir innprentet hva som er sømmelig antrekk. Deretter blir kvinnenes pårørende tilkalt for å ta med seg sine respektive «omskolerte» kvinner hjem. 

Protester mot den obligatoriske hijaben har vært vanlig siden 1979. En av de største protestene fant sted mellom 8. og 14. mars 1979, og begynte på den internasjonale kvinnedagen, kun en dag etter at reglene om hijab ble innført av Den islamske republikk. Protester mot obligatoriske hijab-regler fortsatte, eksempelvis under protestbølgen som startet i 2019 og varte utover i 2020, da demonstranter angrep en av moralpolitiet patruljebiler og løslot to varetektsfengslede kvinner.

I 2020 oppfordret to ulike fredagsbønnledere – som er utnevnt av og dermed representanter for den iranske regjeringslederen Ali Khamenei – ved to ulike tilfeller tjenestemenn i politiet og militæret til å sørge for at kvinner som ikke var riktig tildekket ble påført følelsen av at det var utrygt for dem å vise seg offentlig. De to geistlige gikk senere tilbake på sine uttalelser, og sa at de hadde blitt misforstått. Blant befolkningen generelt viste en uavhengig undersøkelse utført samme år at 58 % av iranerne ikke trodde på hijab i det hele tatt, og 72 % var imot obligatoriske hijab-regler. Bare 15 % insisterte på den juridiske forpliktelsen til å bære den offentlig. 

 Offeret Mahsa Amini 
Mahsa Amini ble født 21. september 1999Ghajar, Aida (22. september 2022): «Exclusive: Family Confirm the Regime's Claims About Mahsa Amini are Lies», Iranwire i en kurdisk familie i Saqqez i provinsen Kurdistan i det nordvestlige Iran. Mens Mahsa var hennes offisielle persiske fornavn, var hennes kurdiske navn Jina, og dette var navnet hennes familie brukte. Hennes far er ansatt i en statlig organisasjon og moren hennes er husmor. Hun gikk på Taleghani videregående skole for piker i Saqqez, og ble uteksaminert i 2018. Da hun døde, hadde Amini nettopp blitt tatt opp på universitetet, med mål om å bli advokat.

Aminis fetter, en venstreorientert politisk aktivist som tilhører Komala-partiet og en Peshmerga-kriger som levde i selveksil i irakisk Kurdistan, var det første medlemmet av Aminis familie som snakket med media etter hennes død. Han avkreftet påstander fra den iranske regjeringen om at Amini var involvert i noen form for politikk. I stedet har Amini blitt beskrevet som en «sjenert, reservert innbygger» i hjembyen sin som unngikk politikk, aldri var politisk aktiv som tenåring og ikke var en aktivist. Aminis familie har fortalte at hun tidligere før overfallet av moralpolitiet ikke hadde noen form for helseproblemer, og var generelt en sunn 22-åring, i kontrast til påstandene fra den iranske regjeringen om at hun hadde tidligere problemer med helsen.

Mahsa Amini ble posthumt tildelt EUs menneskerettspris i oktober 2023, også kjent som som Sakharov Prize for Freedom of Thought.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Jina «Mahsa» Aminis far pågrepet og løslatt, NRK 16. september 2023
 «Iran's women on Mahsa Amini's death anniversary: 'I wear what I like now'», BBC «Mahsa Amini: Protesters in Iran fight to keep her flame alive», YouTube''

Iran
Iranere