Vitenskapsåret 1635

Vitenskapsåret 1635 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1635.

Geografi 
 Willem Janszoon Blaeu får publisert «Atlas Novus» i to bind, med 208 kart og beskrivelser på fire språk.

Astronomi 
 Det første kartet over Månens synlige overflate, konstruert av Nicolas-Claude Fabri de Peiresc og Pierre Gassendi, blir gravert av Claude Mellan. Paris.
 28. august − de Peiresc koordinerere et nett av observatører langs hele Middelhavet, for måneformørkelsen. Han bruker resultatene til å påvise at dette havet var 1000 km kortere i utstrekning enn tidligere antatt, gjenfortalt av Gassendi i hans biografi over de Peiresc.

Matematikk 
 Bonaventura Cavalieri får utgitt verket «Geometria indivisibilibus continuorum nova quadam ratione promota», med Cavalieris prinsipp om udelelighet, en forløper til integralregning.
 Paul Guldin få publisert første bind av verket «Centrobaryca, seu de centro gravitatis trium specierum quantitatis continuæ», med diskusjon av legemers tyngdepunkt. Wien.

Botanikk 
 15. mai − Guy de La Brosse åpner Jardin des Plantes i Paris, kalt «Jardin du roi» (Kongens hage).

Institusjoner 
 Marin Mersenne oppretter at « Academia pariensis » i Paris. Dette er grunnlaget for Det franske vitenskapsakademiet opprettet av Jean-Baptiste Colbert i 1666.

Fødsler 
 9. mai – Johann Joachim Becher (død 1682), tysk lege og kjemiker.
 18. juli – Robert Hooke (død 1703), engelsk oppfinner.
 22. november − Francis Willughby (død 1672), engelsk ornitolog.

Dødsfall 
 10. september − Johann Faulhaber (født 1580), tysk matematiker.
 16. september – Adriaan Metius (født 1571), flamsk matematiker.
 22. oktober – Wilhelm Schickard (født 1592), tysk astronom.

Referanser