Olof Thörnell

Olof Gerhard Thörnell (født 19. oktober 1877 i Trönö församling i Hälsingland, død 25. juli 1977 i Uppsala) var en svensk militær (general) og Sveriges første øverstkommanderende (årene 1939-1944). Før 1939 var det kongen som hadde denne status.

Liv og virke

Bakgrunn 
Thörnell var søn av den lutherske sogneprest Per Thörnell og Gerhardina (Dine) Margareta Lindgren. Broren var professor Gösta Thörnell.

Karriere 
Etter mogenhetsexamen den 17. mai 1895 ved Norra Latin i Stockholm avla Thörnell offiserseksamen i 1897 og ble deretter plassert som underløytnant (10. desember 1897) og så løytnant (7. desember 1900) på Upplands regemente. Den 7. juli 1906 ble Thörnell uteksaminsert fra Krigshögskolan (KHS) og plassert som offisersaspirant ved Generalstaben. Han ble kaptein ved Generalstaben 10. juni 1910. Årene 1911-1915 var han lærer ved KHS. 

År 1915 forlot Thörnell Generalstaben for troppetjeneste som kaptein ved Älvsborgs regemente. Etter et par år i felt vendte han tilbake til Generalstaben der han steg i gradene; 27. november 1917 ble han major og den 19. august oberstløytnant.

År 1921 ble han oberstløytnant ved Generalstaben. Han virket ved Upplands infanteriregemente (I 8) i 1924, til forordnet sjef Gotlands infanteriregemente (I 27) i 1926. Den 24. august 1926 ble Thörnell utnevnt til oberst og sjef for Vaxholms grenadjärregemente. Den 1. januar 1928 ble han militærbefalhaver på Gotland, og 1931 inspektør for Trängen. Den 28. desember 1933 ble han utnevnt til generalmajor og ble inspektør for infanteriet. Den 1. juli 1936 ble han generalløytnant og sjef for Försvarsstaben, den 8. desember 1939 øverstkommanderende (ÖB) og 1. januar general. 

Allerede før krigen forberedte Olof Thörnell o generalstaben forsvarsplaner for to hovedscenarier: «Fall Tyskland» og «Fall Ryssland», det vil si angrep fra disse to makter. I og med Molotov–Ribbentrop-pakten i 1939 ble den svenske krigsplanlegging kullkastet, ettersom man tidligere hadde forutsatt at «Fall Tyskland» og «Fall Ryssland» ikke skulle kunne inntreffe samtidig. Etter Tysklands invasjon av Norge i 1940 måtte den førstnevnte omarbeides til et hittil ikke påtenkt angrep over norskegrensen. Senere, mens Thörell fortsatt var på sin post, «Operation rädda Danmark» og «Operation rädda Norge», svenske innmarsjer i nabolandene, støttet av danske og norske polititropper, ikke minst for å komme russerne i forkjøpet når tyskernes fronter formodentlig brøt sammen.

Han tok avskjed fra aktiv tjeneste den 1. april 1944 og ble etterfulgt av Helge Jung. Thörnell var sjef for Gustaf Vs stab den 10. mars 1944 til kongens død den 29. oktober 1950.

Privatliv 
Han giftet seg i Skållerud den 1. oktober 1904 med Anna Henrika Halling (1883–1972). Det fikk fire barn: Gerhard (1905–1940), Barbro (født 1908), Ulla (1914–2011) og Per (født 1918). Thörnell ligger begravet på Uppsala gamla kyrkogård.

Vurderinger 
Thörnell hadde en karg og sarkastisk fremtoning, og ble alment kalt LM (lustmördaren) innen Försvarsstaben. 

Thörnells tid som ÖB ble preget av flere store ettergivenheter til Tyskland og Thörnell ble selv ansett som tyskvennlig. Thörnell ble kritisert av blant annet Torgny Segerstedt for at han 7. oktober 1940 mottok storkorset av Tyska örnens orden fra prinsen av Wieds hånd med ordensbrev undertegnet av Hitler.

Oppdrag 
 Ledamot av 1918 års militära lönesakkunnigas betänkande 1920-1921
 1921 års pensionskommittés betänkande
 Försvarsväsendets lönenämnd 1921-1924
 Vicekansler vid Kungl. Maj:ts orden 1947

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Svenske offiserer
Personer fra Söderhamns kommun