Hærorm

Hærorm er en betegnelse på larvene til sørgemygg som av og til kan bevege seg i stor masser som tar form av et bånd. Et slikt bånd kalles også hærmakk, budrog eller fedrog. Forekomsten av slike massevandringer har sammenheng med høy fuktighet sommerstid, og opptrer derfor ikke som noe årvisst fenomen.

Forekomst

Hærormer forekommer på alle kontinenter utenom Antarktis. I Europa er det valigvis artene Sciara militaris som står for hærormer, derav navnet på arten, men også andre sørgemygg kan danne hærorm. Her i Norge er det S. hemerobioides som har slike masseforekomster. Larvene er helt ufarlige. De er detrivorer og lever av råtnende planterester i jord. Hærormen betår av laver av de siste larvestadiene som legger ut på vandring for å finne mat eller et sted å forpuppe seg fra slutten av mai og i juni. Hver enkelt larve er et lite dyr, bare noen millimeter lang. Slike vandringer er et uvanlig fenomen i Norge og ofte knyttet til overtro.

Hærormens biologi
I utgangspunktet vil gjerne flere slike larver søke sammen for felles beskyttelse mens de vandrer. Blir de mange nok, vil de større dominerende larvene skyve de mindre ut til siden samtidig som de vandrer. De mindre larvene vil stadig forsøke å bryte inn i og finne en tryggere plass sentralt i flokken. Reslulatet blir at hele flokken danner et langstrankt bånd som kan være fra noen centimeter lange til flere meter. Hærormen vil kunne forgrene seg, men beveger seg vanligvis i et sammenhengende felt. Noen ganger vil en slik gruppe komme borti de bakerste medlemmene av gruppen, og man får da dannet en sirkel hvor larvene følger etter hverandre til de blir utslitte og hærormen oppløses.

Se også
 Prosesjonsspinnere

Referanser

Eksterne lenker
 En hærorm på vandring, Youtube.

Mygg