Mounikia

Mounikhia (gresk: Μουνιχιας) var en gresk festival i antikken som ble holdt den 16. (ved fullmåne) av måneden mounikion (våren) i den athenske kalender til ære for Artemis Mounikhia. Epitetet kommer fra åsen Mounikhia hvor gudinnens tempel sto, i nærheten av Pireus, Athens havneby, og som lå ved stedet hvor slaget ved Salamis ble utkjempet i 480 f.Kr. Festivalen ble opprettet for å minnes seieren til den greske flåten over perserne ved Salamis.

Arkteia, et ritual hvor unge piker i førpuberteten framstilte bjørner ble praktisert her som ved Artemis Brauronia ved kysten av Brauron og på Akropolis i Athen. Det er mulig at ritene hadde sin opprinnelse ved Mounikhia, og deretter ble spredt til Brauron. Tjenesten til pikene var tilgjengelig for alle athenske familier, og selv om det er funnet votivgaver av marmor dedikert unge gutter, har ikke det blitt bekreftet i den antikke litteraturen.

Amfifontes, som betyr «skinnende på begge sider», var småkaker utsmykket med brennende lys kalt for dadiai. Disse ble gitt til gudinnen hver fullmåne hver måned. Geiter hadde også betydning, og ble ofret til gudinnen som en del av arkteia, og det samme var bjørner som presteskapet var assosiert med. Unge piker holdt ydmykt olivengreiner svøpt i ull for å be jomfrugudinnen Artemis om hennes beskyttelse. Hensikten var å gi de unge pikene en overgangritual hvor de ble omformet fra barn til giftemoden ung pike. Det var en tro at alle unge piker var ville (som ukultivert natur) og ritualene ga dem en muligheten til føle kraften og oppgi sin villhet. De var kledd i safrangule kapper, som representerte bjørnens pels, men kanskje også seksuell modenhet.

Referanser

Litteratur 
 Minai, Thista (2008): Dancing In Moonlight: Understanding Artemis Through Celebration, Asphodel Press
 Redfield, James M. (2003): The Locrian Maidens: Love and Death in Greek Italy, Princeton University Press
 Smith, William (1870): Dictionary of Greek and Roman Antiquities, s. 769

Religiøse festivaler i antikkens Hellas