Malaysian Airline System Flight 653

Malaysian Airline System Flight 653 (MH653) var en innenlandsflyvning operert av Malaysian Airline System (MAS) mellom Penang og Kuala Lumpur i Malaysia. Om kvelden den 4. desember 1977 styrtet Boeing 737-200-flyet som opererte på denne strekningen i Tanjuang Kupang i Johor. Det var den første flyulykken som rammet Malaysia Airlines (som MAS nå er kjent som) og står også igjen som den nest verste ulykken i flyselskapets historie (etter Malaysia Airlines Flight 370). Alle de 93 passasjerene og mannskapet på syv om bord omkom momentant. Flyet ble tydeligvis kapret så snart det hadde nådd marsjhøyde. Omstendighetene rundt selve kapringen og den påfølgende styrten ble aldri avklart.

Flyet 
Flyet som forulykket var et Boeing 737-2H6 med registreringsnummeret 9M-MBD. Det hadde blitt levert nytt til Malaysian Airline System med registreringsnummer 9M-AQO i september 1972.

Hendelsesforløp 
Nøyaktig kl. 19:21 lokal tid (UTC+8) lettet flyet fra rullebane 22 på Penang internasjonale lufthavn og satte kurs mot Subang lufthavn (nå kjent som Sultan Abdul Aziz Shah lufthavn) i Kuala Lumpur. Blant passasjerene var Malaysias landbruksminister, Dato' Ali Haji Ahmad; sjef for departementet for offentlig arbeid og samferdsel, Dato' Mahfuz Khalid; og Cubas ambassadør til Japan, Mario Garcia. Flyet krasjet i Tanjung Kupang under ukjente omstendigheter. 

Rundt kl. 19:54, mens flyet var i 4 000 fots høyde over Batu Arang og gradvis var på vei nedover for landing på rullebane 33 på Subang lufthavn, meldte pilotene i fra til flytårnet på Subang at en «uidentifisert mann» var om bord. Tårnet varslet umiddelbart myndighetene, som satte redningstjenesten på flyplassen i full beredskap. Noen få minutter senere kom imidlertid piloten med følgende beskjed: «vi fortsetter nå mot Singapore», men flyet nådde aldri frem dit.  All kontakt med flyet opphørte kl. 20:15. 

Kl. 20:36 meldte innbyggerne i landsbyene Kampong Ladang og Tanjung Kupang at de hadde hørt eksplosjoner og sett brennende vrak i en sump. Vraket ble senere identifisert som Boeing 737-flyet. Vrakrestene tydet på at flyet hadde svært høy hastighet da det traff bakken i en nesten vertikal vinkel. Det var ingen overlevende, og ikke et eneste gjenkjennelig lik ble funnet.

Etterspill  
Etter ulykken ble det etablert en egen avdeling for luftfartssikkerhet under det malaysiske departementet for sivil luftfart. Flyselskaper begynte i større grad å bruke forbedret teknologi og sikkerhetssystemer for å redusere trusselen fra mulige kaprere til et minimum.

Ukjent(e) kaprer(e) 
Enkelte spekulerer i at Den japanske røde armé sto bak flykapringen, men det har ikke blitt funnet noe bevis som støtter denne hypotesen. I et forsøk på finne bevis for at en prosjektil eller et våpen ble brukt under kapringen, ble det utført røntgenundersøkelser av alle levningene fra vraket. Det ble aldri funnet noe våpen eller kule. Levningene til passasjerene ble begravd i en massegrav.

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 Beskrivelse av flyulykken på Aviation Safety Network 

Flyulykker i 1977
1977 i Malaysia
Ulykker og hendelser med Boeing 737