Norskamerikanere i Dakota

Norskamerikanere i Dakota er norskamerikanere (personer av norsk avstamning) i USAs delstater Nord- og Sør-Dakota.  Hver tredje innbygger i Nord-Dakota er av norsk avstamning. Blant alle delstatene er det den høyeste andelen. Sør-Dakota ligger på tredjeplass etter Minnesota. Innvandringen skjedde stort sett mellom 1870 og 1920.

I 2009 anså  mennesker fra Dakota at de var av norsk avstamning. Dette utgjorde 21,4 % av de to delstatenes befolkning (30,8 % av Nord-Dakotas befolkning og 14,0 % av Sør-Dakotas befolkning), eller 6,7 % av den samlede norskamerikanske befolkningen.

Historikk 
De første nordmennene ankom Dakota allerede 1859, kort etter at avtalen med Yankton Sioux-stammen ble underskrevet 10. juli 1859. Først ti år senere hadde tilstrømningen av nordmenn økt vesentlig.

Nord-Dakota 
I 1870-årene begynte norske immigranter å ankomme Nord-Dakota. De bosatte seg hovedsakelig i de østlige og nordlige områdene. I dag finnes det personer med norsk avstamning i alle deler av delstaten.

I Norge var det lite dyrkbar mark som var ledig for nye eiere, og derfor lette de norske immigrantene etter fruktbar jord, noe de fant i Nord-Dakota. Noen av immigrantene hadde tilbrakt noen år i andre stater før de til slutt ankom i Nord-Dakota. I folketellingen i 1880 var det registrert 8814 nordmenn i Nord-Dakota; i 1900 var det 73744.

Byene Columbus og Larson er omtrent 100 % norske. De ble etablert av Columbus Larsson i henholdsvis 1906 og 1907. Columbus hadde 672 innbyggere i 1960, men bare 133 innbyggere i 2010. Selv om disse byene har sterk norsk tradisjon, snakker ingen av dagens innbyggerne norsk. Som resten av innbyggerne i Nord-Dakota flytter også nordmennene vekk fra bygdene.

Det finnes flere eksempler på norske spøkelsesbyer i Nord-Dakota, særlig i de nordvestlige delene av staten.

Telemarkinger 
Nybyggere fra Telemark fant veien til de fleste større bosetningene i Nord-Dakota på slutten av 1870-årene og tidlig på 1880-tallet. I 1880 slo en gruppe fra Telemark seg ned i et område som nå heter Bue (oppkalt etter nybyggernes hjemsted i Bø i Telemark) i Nelson County. De levde hovedsakelig av å avle hvete, men fant raskt ut at også kvegdrift var lønnsomt. De viktigste markedene var i Valley City og Grand Forks.

Sondre Norheim fra bygda Morgedal, som har blitt kjent som den moderne skisporten far, utvandret til Nord-Dakota. Den 30. mai 1884 forlot Sondre og hans kone Rannei Norge sammen med tre av barna; Anne (21), Åmund (14) and Talleiv (12). Sønnen Olav og datteren Hæge hadde allerede flyttet hjemmefra, og den eldste datteren Ingerid bestemte seg for å bli boende hjemme. Mange andre morgedølinger dro også til USA på denne tiden. Norheim-familien bosatte seg først i Minnesota, men flyttet videre til Nord-Dakota, der de slo seg ned i nærheten av Villard i McHenry County. Sondre tok skiene i bruk så ofte han kunne, selv om klimaet og det flate prærielandskapet i Dakota ga få muligheter for slalåm. Det ble sagt at han alltid hadde et par ski utenfor døra. Med årene ble Sondre Norheim mer religiøs, og han var med på å bygge en luthersk kirke i Villard. Han døde i 1897 og ble gravlagt i Denbigh i McHenry County i Nord-Dakota.

Sør-Dakota 
Ved folketellingen i 1860 var det 129 nordmenn i Sør-Dakota. Det endret seg raskt; i 1880 var en tiendedel av befolkningen norsk, og i 1889 var en tredjedel nordmenn. Byene Roslyn og Pierpont var opprinnelig nesten 100 prosent norske, men folketallet i disse byene har alltid vært meget lavt.

Betydning 
Norske (og skandinaviske) innvandrere til Dakota har hatt særdeles stor betydning for regionens utvikling. Det er få steder i USA der én etnisk gruppe har vært så dominerende. Ettersom nordmenn i utgangspunktet utgjør en liten etnisk gruppe, relativt sett og i et globalt perspektiv, blir denne dominansen ekstra tydelig.

Språk 
Nordmennene som kom til Dakota bragte med seg sitt norske språk, som ble stadig mer utbredt i regionen etter hvert som antallet norske immigranter økte. De fleste immigrantene lærte seg engelsk, eller deres barn gjorde det. Det fantes flere norsk-språklige aviser i USA. Men i 1920-årene, da det ikke lenger kom like mange norske innvandrere, ble det også færre norsktalende i USA og Dakota-statene. Dette kom av at andre- og tredje-generasjonsnordmenne ikke lærte norsk som hovedspråk, ettersom alle rundt dem snakket engelsk. Noen norske ord og uttrykk overlevde imidlertid og gikk over til å bli munnhell eller kulturelle markører, som for eksempel uttrykket «Uff da!».

I 2005 hadde 1743 innbyggere i Nord-Dakota norsk som hovedspråk, noe som utgjør bare 0,2 % av befolkningen, og 1097 av dem var eldre enn 65 år. I Sør-Dakota snakket 256 personer norsk, og alle var eldre enn 65 år. Disse tallene gjaldt bare personer som hadde norsk som hovedspråk; antallet personer som kunne forstå norsk var høyere.

Bosetninger i Dakota med høyest andel av norsktalende i år 2000:
 Northwood, Nord-Dakota 4,41 % (39 personer)
 Mayville, Nord-Dakota 3,56 % (65 personer)
 Crosby, Nord-Dakota 2,81 % (30 personer)
 Velva, Nord-Dakota 2,51 % (24 personer)
 Cooperstown (Nord-Dakota) 2,21 % (23 personer)
 Tioga, Nord-Dakota 1,42 % (15 personer)
 Bottineau, Nord-Dakota 1,35 % (30 personer)
 Lakota, Nord-Dakota 1,33 % (10 personer)
 Stanley, Nord-Dakota 1,16 % (14 personer)
 Williston, Nord-Dakota 1,13 % (134 personer)
Fylker i Nord- og Sør-Dakota med høyest andel av norsktalende:
 Divide County, Nord-Dakota 2,25 % (49 personer)
 Traill County, Nord-Dakota 2,08 % (165 personer)
 Griggs County, Nord-Dakota 2,02 % (53 personer)
 Nelson County, Nord-Dakota 1,98 % (70 personer)
 Steele County, Nord-Dakota 1,61 % (34 personer)
 Bottineau County, Nord-Dakota 1,24 % (85 personer)
 Ransom County, Nord-Dakota 1,18 % (65 personer)
 Walsh County, Nord-Dakota 1,14 % (133 persons)
 Mountrail County, Nord-Dakota 0,98 % (60 personer)
 McHenry County, Nord-Dakota 0,95 % (54 personer)

Demografi 
Antall norskamerikanere i USA stiger lett, andelen av disse i Nord- og Sør-Dakota endrer seg ikke vesentlig.

Norske bosetninger i Dakota 
De 25 bosetningene i Dakota med høyest andel av personer med norsk bakgrunn er (den største i hver stat markert med fet skrift):
 Northwood, North Dakota 55,5 %
 Crosby, Nord-Dakota 52,3 %
 Mayville, Nord-Dakota 48,5 %
 Cooperstown (Nord-Dakota) 46,6 %
 Tioga, Nord-Dakota 45,7 %
 Stanley, Nord-Dakota 42,4 %
 Lakota, Nord-Dakota 39,2 %
 Velva, Nord-Dakota 38,1 %
 Williston, Nord-Dakota 37,6 %
 Hillsboro, Nord-Dakota 37,3 %
 Park River, Nord-Dakota 37,1 %
 Watford City, Nord-Dakota 37,0 %
 New Rockford, Nord-Dakota 34,4 %
 Williston, Nord-Dakota 34,2 %
 Thompson, Nord-Dakota 33,6 %
 Reeder, North Dakota 33,3 %
 Rugby, Nord-Dakota 33,1 %
 Bottineau, Nord-Dakota 32,1 %
 Garrison, Nord-Dakota 31,8 %
 Horace, Nord-Dakota 31,7 %
 Grafton, Nord-Dakota 31,4 %
 Stanley, Nord-Dakota 31,2 %
 Enderlin, Nord-Dakota 30,8 %
 Volga, Sør-Dakota 30,3 %
 Lisbon, Nord-Dakota 30,2 %

Norske fylker i Dakota 
De 25 fylkene i Nord- og Sør-Dakota med høyest andel av norskamerikanere er (den største i hver stat markert med fet skrift):
 Divide County, North Dakota 64,7 %
 Steele County, Nord-Dakota 62,0 %
 Traill County, Nord-Dakota 59,0 %
 Griggs County, Nord-Dakota 58,9 %
 Nelson County,Nord-Dakota 54,8 %
 Burke County, Nord-Dakota 53,1 %
 Williams County, Nord-Dakota 48,2 %
 Eddy County, Nord-Dakota 47,4 %
 Bottineau County, Nord-Dakota 46,0 %
 Renville County, Nord-Dakota 42,4 %
 Barnes County, Nord-Dakota 40,8 %
 Walsh County, Nord-Dakota 40,6 %
 Ransom County, Nord-Dakota 39,3 %
 Pierce County,Nord-Dakota 39,0 %
 Ramsey County, Nord-Dakota 37,1 %
 Cass County, Nord-Dakota 36,9 %
 Mountrail County, Nord-Dakota 36,8 %
 Sargent County, Nord-Dakota 36,5 %
 McHenry County, Nord-Dakota 35,6 %
 Marshall County, Sør-Dakota 35,1 %
 Grand Forks County, Nord-Dakota 34,9 %
 McKenzie County, Nord-Dakota 34,2 %
 Towner County, Nord-Dakota 34,0 %
 Bowman County, Nord-Dakota 33,7 %
 Foster County, Nord-Dakota 33,4 %

Se også 

 Norskamerikanere
 Norskamerikanere i Minnesota

Referanser 

Norsk emigrasjon til Nord-Amerika
Nord-Dakota
Sør-Dakota