Den mørke triaden

Den mørke triaden er et fenomen innenfor psykologi som omfatter tre personlighetstrekk: narsissisme, machiavellisme og psykopati. Disse personlighetstrekkene kalles «mørke» på grunn av sine ondskapsfulle egenskaper.

Det forskes på den mørke triaden innenfor anvendt psykologi, særlig innenfor rettshåndhevelse, klinisk psykologi og bedriftsledelse. Mennesker som scorer høyt på disse trekkene, har høyere sannsynlighet for å begå forbrytelser, forårsake sosialt stress og skape alvorlige problemer i en organisasjon, spesielt hvis de er i lederstillinger.

Alle de tre personlighetstrekkene som utgjør den mørke triaden, er konseptuelt forskjellige, selv om empiriske funn viser at de er overlappende. De er forbundet med en ufølsom-manipulerende interpersonlig stil.
 Narsissisme er preget av grandiositet, hovmod, egoisme og mangel på empati.
 Machiavellisme er preget av manipulering og utnyttelse av andre, fravær av moral, ufølsomhet og fokus på egeninteresse.
 Psykopati er kjennetegnet av vedvarende antisosial atferd, impulsivitet, egoisme, ufølsomhet og fravær av anger.
En faktoranalyse fra Glasgow Caledonian University fant at blant de fem store personlighetstrekkene var lav score på medmenneskelighet sterkest knyttet til den mørke triade. Nevrotisisme (dvs. følelsesmessig ustabilitet med sterkt svingende humør og tilbøyelighet til angst, irritabilitet, depresjon, bekymring og forlegenhet) og mangel på planmessighet forbindes med enkelte medlemmer av den mørke triade.

Historie 
I 1998 kom forskerne McHoskey, Worzel og Szyarto  med den kontroversielle påstanden om at de tre personlighetstrekkene narsissisme, machiavellisme og psykopati er til forveksling like i en normal befolkning. Påstanden ble debattert på en konferanse i regi av American Psychological Association (APA), og førte til økt forskning på området. Forskerne Delroy Paulhus og McHoskey fant tilstrekkelig atferdsmessige, personlighetsmessige og kognitive forskjeller mellom de tre personlighetstrekkene til å hevde at de er tre forskjellige konstrukter. Samtidig konkluderte de også med at mer forskning trengs for å belyse hvordan og hvorfor de overlapper.

Opprinnelse 
Debatten om arv og miljø som har pågått over lang tid, har blitt brukt til å belyse den mørke triade. Forskning fokuserer på å forklare hvorfor personlighetstrekkene oppstår. Forskere forsøker også å klarlegge det relative bidraget fra henholdsvis arv og miljø for utvikling av karaktertrekkene. 

Tvillingstudier er en metodikk som brukes for å kartlegge den relative innflytelsen fra arv og miljø på personlighetstrekk, som når forskere sammenlikner personligheten til eneggede tvillinger oppvokst i samme miljø, med toeggede tvillinger oppvokst i samme miljø. I slike studier vil man anta at når tvillingene er oppvokst i lag, har de delt samme miljøet. Videre vil eneggede tvillinger dele 100% av arvematerialet, mens toeggede tvillinger deler omtrent 50% av sine gener. Ved sammenligning av tvillingpar vil forskere kunne uttale seg om personlighetstrekk oppstår etter miljømessig eller genetisk påvirkning.

Biologiske faktorer 
Alle de tre trekkene som utgjør den mørke triaden, antas å ha betydelige biologiske komponenter. Forskning har påvist at forholdet mellom trekk innad i den mørke triaden, og mellom den mørke triaden og trekk innenfor femfaktormodellen er sterkt påvirket av individuelle forskjeller i gener. Mer spesifikt viser forskning at psykopati (arvbarhet = 0,64) og narsissisme (arvbarhet = 0,59) har sterke genetiske komponenter, mens machiavellisme (arvbarhet = 0,31) bare er moderat påvirket av genetikk.

Miljøfaktorer 
Sammenliknet med biologiske faktorer virker miljøfaktorer å ha en betydelig, men mer subtil innflytelse på individuelle forskjeller relatert til utviklingen av trekk innenfor den mørke triade. Ikke-delte miljøfaktorer kan forklare en signifikant del av variansen i samtlige konstrukter (narsissisme = 0,41, machiavellisme = 0,30, psykopati = 0,32), mens det er kun for machiavellisme man ser en signifikant påvirkning fra delt miljø (0.39). Enkelte forskere har knyttet disse funnene sammen med funnene for biologiske faktorers innflytelse, og hevdet at machiavellisme er det trekket innenfor den mørke triade som med størst sannsynlighet påvirkes av erfaringer.

Evolusjonære faktorer 

Evolusjonsteori kan også forklare utviklingen av trekk innenfor den mørke triade. Det er hevdet at evolusjonær atferd ikke bare forutsier utviklingen av trekk innenfor den mørke triade, men også hvordan slike personligheter lykkes i samfunnet. Funn tyder på at individer med disse trekkene kan være svært vellykket i samfunnet, men at suksessen som regel er kortvarig.   

Den evolusjonsteoretiske forklaringen på den mørke triade fokuserer på seksuelle strategier. Denne forklaringen tar utgangspunkt i perspektivet om livshistoriestrategi som hevder at individene har ulike reproduktive strategier. Mennesker som fokuserer på paring, sies da å ha en fast life-strategi, mens mennesker som fokuserer på barneoppdragelse, har en slow repoductive-strategi. Det er blandede funn når det gjelder forholdet mellom disse strategiene og den mørke triade. Det finnes noe evidens for at trekk innenfor den mørke triade er knyttet til fast life-strategien, men det gjelder ikke alle trekkene. Noen kan forbindes med slow-reproductive-strategi.

Referanser

Eksterne lenker 
 Peter K. Jonason og Gregory D. Webster har publisert kommersielt en oversikt over den mørke triadens egenskaper, kalt The Dirty Dozen.
 Daniel N. Jones og Delroy L. Paulhus har også laget en oversikt over den mørke triade, kalt SD3 eller «Kort Mørk Triade», som finnes i Jones og Paulhus (2014).
 Mooney, Chris (14. februar 2014). «Internett-troll er faktisk fæle personer: Narsissistiske, utspekulerte, psykopatiske og sadistiske». Skifer.