Øyenfarge

Øyenfarge er en polygent fenotypisk trekk som kan forklares på to måter: pigmenteringen av øyets regnbuehinne, og frekvensavhengigheten av lysets spredning i irisstromaen. Mennesker og andre dyr har mange fenotypiske variasjoner i øyenfarge.

Blant mennesker varierer pigmenteringen av regnbuehinnen fra lysebrunt til svart, avhengig av mengden melanin i pigmentepitelet (plassert på hinnens bakside), melanininnholdet i irisstromaen (plassert på hinnens forsiden), og den cellulære tettheten av stroma. Verken blå eller grønne pigmenter forekommer i den menneskelige regnbuehinne eller øyevæske. Utseendet av blått og grønt kommer av lysspredningen i stroma, et fenomen som ligner det som får himmelen til å bli blå, kalt Rayleigh-spredning. Øyenfargen varierer med lysforholdene, spesielt for lysere øyne.

De fargede øynene til mange fuglearter skyldes nærvær av andre pigmenter, som pteridiner, puriner og karotenoider. Genetikken for øyefarge er komplisert, og farge bestemmes av flere gener. Så langt har så mange som 15 gener vært assosiert med arv av øyenfarge. Tidligere tro på at blå øyenfarge er et enkelt recessivt trekk har vist seg å være feil. Genetikken i øyenfarge er så kompleks at nesten alle foreldre-barn-kombinasjoner kan forekomme.

Geografisk variasjon
Lys pigmentering (farge) av både hår og øyne er vanligst rundt Østersjøen. Andelen med lyse øyne er særlig stor øst for Østersjøen: i Finland, de baltiske landene og tilstøtende områdene i Russland og Belarus. I dette området i Nord-Europa er det historisk stor variasjon i hår- og øyenfarger: Det er vanlig med brune, blå, grå og grønne øyne; mens brunt, gyllent, blondt, lyst og rødt er vanlige hårfarger. Utenfor dette området er det mindre variasjon i hår- og øyenfarge.

Eksempler på øyenfarge

Referanser

Øyet
Farge