Brageteateret i Halden

Brageteateret, egentlig Gymnasiesamfunnet Brages teater, er et skoleteater opprettet 1879. Det er et av Norges lengstlevende skoleteatre. I flere perioder var Brageteateret den institusjonen som sikret kontinuiteten i Haldens gamle teatertradisjon.

Brageteateret i Halden må ikke forveksles med Brageteatret i Drammen, som er et nyere, profesjonelt teater.

Navnet «Brage» 
Gymnasiessamfunnet, og følgelig også teateret, har navn etter den norrøne guden Brage, som var guden for diktning og skaldekunst og svært veltalende.

Skolen 
Halden fikk etablert Fredrikshalds lærde og realskole i 1850. Skolen ble inndelt i middelskole og gymnasium fra 1869. Tre år senere, i 1872, ble den første gymnasiastforestillingen vist i Fredrikshalds teater.

Gymnasiesamfunnet 
Gymnasiesamfunnet Brage ble formelt stiftet i 1879, etter modell av tidens populære studentersamfunn., Samfunnet formål var å arrangere debattkvelder, selskapelighet og kulturaktivitet, slik studentersamfunnene også gjorde. Ifølge vedtektene var samfunnet åpent for elever ved Halden off. høgre almenskole.

Til å begynne med var samfunnet en litterær og politisk diskusjonsklubb. I 1881 tok Brage standpunkt i striden om hvorvidt Bjørnstjerne Bjørnson egnet seg til å avduke monumentet over Henrik Wergeland. Bragistene konkluderte med at Bjørnson var oppgaven verdig, og sendte straks et telegram til Verdens Gang. Telegrammet kom på trykk i avisen. Dette førte til et dementi fra skolens rektor, som så det hele som guttestreker. Redaktøren i Oslo-avisa Dagen, Jacob Bull, innledet deretter en kampanje mot rektoren i Fredrikshald og dennes «Tyranni».

I 1883 holdt Brage sin første teaterforestilling. På programmet stod skuespillet Den tredje av Jens Christian Hostrup og Kusine Lotte av Christian Molt Wengel. Skuespillertruppen ble snart supplert med kor og orkester. I tillegg til debattene og de kulturelle aktivitetene, holdt Brage et årlig ball, Brageballet.

Teatergruppen 
I 1910 ble samfunnet åpnet for kvinnelige medlemmer, og det samme året flyttet teatergruppen inn i Fredrikshalds teater, som rommer en av Norges eldste teatersaler. 

Fram til 1932 hadde Brageteaterets forestillinger en meget bestemt form. De besto av   
 en ouverture, etterhvert Brages egen «festintrade» komponert av Konrad Grimstad,   
 prolog skrevet for anledningen,  
 to korte teaterstykker: en- eller toaktere,   
 musikalske mellomspill mellom hver akt og   
 en slutningssang.   
Denne ytre formen var noe Brage hadde arvet fra en enda eldre teaterinstitusjon: Det dramatiske Selskab.  

Fra 1933 gikk Brage over til å spille helaftens forestillinger, men man fortsatte skikken med prolog og orkestermusikk i pausen, i alle fall til 1963. Under andre verdenskrig ble driften av gymnasiesamfunnet forbudt av okkupasjonsmakten, men i 1946 startet man på ny frisk, med syngespillet Fjeldeventyret, komponert av Waldemar Thrane.

I 1949, fortsatt i den nære etterkrigstiden, spilte Brageteateret Om et folk vil leve av Axel Kielland. Det var første gangen Brage framførte et rent drama uten elementer av lystspill eller komikk. Vidar Parmer skrev om oppsetningen:
De enkelte skuespillerprestasjoner var kanskje ikke store, men stykket gjorde like fullt et sterkt inntrykk på oss som var til stede og for hvem krigstiden sto klart i erindringen. Spesielt virkningsfull var sluttscenen da de arresterte ble ført ut … og publikum satt som fjetret og hørte på skrittene som døde hen.  

På 1960-tallet døde mange av samfunnets aktiviteter ut, men teaterdriften fortsatte under ledelse av en selvstendig teaterkomite.

Ambisjonene vokste gradvis, og de lette lystspillene kunne veksle med stykker av Oscar Braathen, George Bernard Shaw, Bing & Bringsværd eller Max Frisch. I 1994 satte Brage opp en nydramatisering av et stykke av bysbarnet Sven Elvestad, med regihjelp fra Østfold Teaterverksted.

Scene 
Brageteateret har i mesteparten av sin levetid spilt sine forestillinger på barokkscenen i Fredrikshalds teater, men i 1975 var teateret så nedslitt at det måtte stenges for en omfattende restaurering. Fra 1976 til 1982 ble Brageteaterets forestillinger spilt i Remmenaulaen, et lokale som Halden Lærerhøgskole og gymnaset, på det tidspunktet kalt Christian August videregående skole, delte. I denne perioden spilte Brage flere store musikkteaterforestillinger.

Notable «bragister» 
William Nygaard d.e. (1865–1952) forlegger og partileder
Egil Hjorth-Jenssen (1893–1969), skuespiller og teatersjef
Otto Carlmar (1902–1987), norsk filmprodusent
Gunnar Olram (1908–2001), skuespiller og instruktør
Ole-Jørgen Nilsen (1936–2008), skuespiller
Mona Wiig (1944–) teaterviter og forsker
Sylvia Rauan (1965–), svensk skuespiller
Harald Rønneberg (1973–), talkshowvert og komiker

Brageteaterets oppføringer 

 1883 Den tredje av Jens Christian Hostrup og Kusine Lotte av Christian Molt Wengel
 1884 Den gamle elsker av Hostrup og Ingvald Enersen av Harald Schmidt 

 1887 Når man har bispen til morbror 
 1895 Soldaterløier av Hostrup 
 1896 Den tredje av Hostrup og Daleby prestegaard 

 1899 Ingvald Enersen av H. Schmidt 
 1900 Når man har bispen til morbror 
 1901 Om forladelse av Erik Bøgh 

 1903 Den tredje av Hostrup 

 1907 Hier spricht man Deutsch og Kavaleriechok av Schmidt 

 1909 Ingvald Enersen av Schmidt og Et uhyre 

 1911 Den rike onkel og Othello i provinsen, Parodi-farce i 1 akt av Holger Gleesen
 1912 I pensionatet av Martin Kok og Verdens Herkules av Adolph Rocke og Robert Watt
 1913 Et løfte av C.A. Gørner og Efter karnevalet av Charles-Guillaume Etienne
 1914 Trine i stuearrest, Vaudevillespøg i 1 Act av Daniel Julius Hansen og En glad sjel 
 1915 Hr. sakfører av Wiers-Jensen og Koleriksen av B. Dahl
 1916 Til sæters av C. P. Riis og Lille Nitouche av Peter Raun Fristrup og På hybelen av Adam Hiorth
 1917 En fix idé Lystspil i 1 Act av William E. Bloch og N. Bøgh og Når enden er god 
 1918 Ah av Schmidt og Et forskrekkelig Pikebarn av Erik Bøgh
 1919 Om forladelse av Bøgh og Når 101 er ute 
 1920 På Fredrikssten og Geniet fra Ods herred av Bøgh 
 1921 Tre for en av Bøgh og I Amors kontortid av Holger Gundelach
 1922 Grammofonen og Feil etage 
 1923 Høie gjester og De to døve av Jules Moinaux
 1924 Sommergjester og Vekkeruret 
 1925 Olsen kommer og På hybelen av Hiorth 
 1926 En glad sjel og Ingvald Enersen av H. Schmidt 
 1927 Svigerfar kommer og Hr. sakfører. av Wiers-Jensen 
 1928 På krigsstien og Pappa har gitt lov av Rudolf Krause
 1929 I civilt antrekk av Gustav Kadelburg og Jan Anders og Lars Anders av Gösta af Geijerstam
 1930 Nerveklinikken og Kjærleik paa Lykteland 
 1931 Når ektemenn filmer, Lystspill-farce i 3 akter og Formaal ekteskap, Folkelivsbilleder i 2 akter 
 1932 Valgkandidaten, Komedie i 2 akter av Egil Hjorth-Jenssen og Når to blir ett, Lystspill i 3 akter 
 1933 Sportsdilla, Bygdekomedie i 3 akter av Stein Balstad
 1934 På glattis, Lystspill i tre akter av Arnold og Bach
 1935 Dansen på Brottskjær, Folkespill i tre akter av Hjalmar Harriston
 1936 Cocktail, Komedie i tre akter av Leslie Howard
 1937 Hans sjæls venninne, Farse i tre akter av Avery Hopwood
 1938 Halte-Lena og Blingse-Per, Folkekomedie i 4 akter av Ernst Fastbom
 1939 Willys kone, Muntert familiestykke i tre akter av Max Reimann og Otto Schwartz
 1940 Ridder uten rustning, Kriminalkomedie i 3 akter av Eric Forbes Boyd 

 1946 Fjelleventyret, av Henrik Anker Bjerregaard
 1947 Frieri, farse i én akt av Anton Tsjekov og Blåpapiret, komedie i én akt av Helge Krog
 1948 Det Store Spørsmål av Finn Bø
 1949 Om et folk vil leve, skuespill i tre akter av Axel Kielland
 1950 Godvakker Maren, folkekomedie i tre akter av Oskar Braaten
 1951 Ønskekvisten, Farse i tre akter av Nils Kjær
 1952 Pygmalion, komedie i fem akter av George Bernard Shaw
 1953 Den rene skjære sannhet av H. Montgomery Hyde
 1954 Kommer du Elsa av Victor Borg
 1955 Hvem er min kone eller Min sønn millionæren, lystspill i to akter av Odd Bang-Hansen
 1956 Det ble en gutt, folkekomedie i tre akter av Arnold og Bach
 1957 Fra asken i ilden, komedie i tre akter av Francis Swann
 1958 Fra 9 til 4, Lystspill i tre akter av Lill Herlofsen Bauer
 1959 Piken i bilen, av Avery Hopwood
 1960 Strømpebåndet, Farse i tre akter av Hopwood 
 1961 Bestseller, lystspill i to akter av Basil Thomas
 1962 10 små negerbarn, dramatisert kriminalroman i tre akter av Agatha Christie
 1963 Arsenikk og gamle kniplinger, Lystspill i tre akter av Joseph Kesselring
 1964 Jeg drepte av Victor Borg
 1965 På solsiden av Helge Krog
 1966 Den spanske flue av Arnold og Bach
 1967 Du har lovet meg en kone, komedie i tre akter av Finn Bø
 1968 Barbent i parken, lystspill i tre akter av Neil Simon
 1969 Toreadorvalsen, farse av Jean Anouilh
 1970 Byen vår, skuespill i tre akter av Thornton Wilder
 1971 Pygmalion av George Bernard Shaw
 1972 Å miste et romskip av Bing og Bringsværd
 1973 Smeltedigelen av Arthur Miller
 1974 Et farlig hus av André Bjerke og Odd Eidem
 1975 Du kan ikke ta det med deg av Moss Hart og George S. Kaufmann
 1976 Karusell av Alex Brinchman
 1977 Andorra av Max Frisch
 1978 Alice i underverdenen av Klaus Hagerup
 1979 Kuler i solnedgangen av Hagerup 
 1980 Ai ai for en artig krig av Charles Chilton
 1981 Neshornet av Eugène Ionesco
 1982 Arsenikk og gamle kniplinger av Kesselring 
 1983 De kaller oss pøbler av Hagerup 
 1984 Under byens gater av Peer A. Turau
 1985 Melodien som forsvant av Kjeld Aabel
 1986 Den spanske flue av Arnold og Bach 
 1987 Charleys tante av Brandon Thomas
 1988 Skulle det dukke opp flere lik, er det bare å ringe av Jack Popplewell
 1989 Piken i bilen av Avery Hopwood
 1990 Tante Jutta fra Calcutta av Max Reimann og Otto Schwartz
 1991 Det går i familien komedie av Ray Cooney
 1992 Musefella av Agatha Christie
 1993 Barbent i parken av Neil Simon 
 1994 Cirkus i Fredrikshald av Sven Elvestad og Gudmund Groven
 1995 En midtsommernattsdrøm av William Shakespeare
 1996 Naken Kvinne med Fiolin av Noel Coward
 1997 Geografi og kjærlighet av Bjørnstjerne Bjørnson
 1998 Helligtrekongersaften eller hva du vil av William Shakespeare
 1999 Den skallede sangerinnen av Eugène Ionesco
 2000 Panikk på Halden sykehus etter Cooney
 2001 Kan det være noe hun har spist av Andreas Markusson
 2002 Olsen's Årnesentral av Torben Nielsen
 2003 Arven vår 
 2004 Tante Jutta fra Calcutta av Reimann og Schwartz 

 2006 Skulle det dukke opp flere lik er det bare å ringe av Popplewell 
 2007 Hytt og pine 
 2008 Olsens Årnesentral av Nielsen

Referanser

Litteratur 
 

  
 

Norske amatørteatre‎
Kultur i Halden
Haldens historie
Norske skoleteater
Etableringer i 1879