Konger av Kyrene

Kongene av Kyrene hersket over det greske kongedømmet i Kyrenaika og hovedstaden Kyrene i Nord-Afrika i dagens nordvestlige Libya. Dette riket ble opprettet av doriske bosettere fra Thera (dagens Santorini) på 600-tallet f.Kr. Kongene av Kyrene ble gjenstand for en posthum heltekult på samme måte som de doriske konger av Sparta.

Konger av Kyrene, det battiaske dynasti 632–440 f.Kr. 
Battos I 630–600 f.Kr.
Arkesilaos I 600–583 f.Kr.
Battos II 583–560 f.Kr.
Arkesilaos II 560–550 f.Kr.
Learkos 550 f.Kr. (omstridt)
Battos III 550–530 f.Kr.
Arkesilaos III 530–515 f.Kr.
Battos IV 515–465 f.Kr.
Arkesilaos IV 465–440 f.Kr.

I 440 f.Kr. ble Kyrene en republikk under persisk overhøyhet (som det hadde vært under de siste kongene fra Arkesilaos III). Kyrene ble erobret av Aleksander den store i 331 f.Kr. og havnet inn under de egyptiske riket til Ptolemaios I Soter ved fordelingen av Aleksanders verdensrike. I 276 f.Kr. gjenvant Kyrene sin uavhengighet.

Konger av Kyrene, 276–249 f.Kr.
Magas 276–250 f.Kr.
 Demetrios Kalos 250–249 f.Kr.

I 249 f.Kr. ble Kyrene igjen en republikk, men lagt inn under egyptiske ptolemeernes kontroll i 246 f.Kr. Fra 163 f.Kr. hadde Kyrene tidvis sine egne herskere fra ptolemeerdynastiet.

Konger av Kyrene, 163–30 f.Kr.
Ptolemaios VIII Fyskon 163–116 f.Kr.
Ptolemaios Apion 116–96 f.Kr.
 Underlagt den romerske republikk 96–75 f.Kr.

I 75 f.Kr. ble byen en del av en romersk provins, men ble gitt tilbake til ptolemeerne av Markus Antonius i 37 f.Kr. I 34 f.Kr. ble datter av Kleopatra og Markus Antonius, Kleopatra Selene II, gjort til dronning av Kyrene, men byen havnet tilbake under Roma som følge av Augustus' erobring av Egypt i 30 f.Kr.

Referanser 

Lister over monarker