Hyperpigmentering

Hyperpigmentering er en dermatologisk tilstand der huden eller negler får mørkere områder fordi fargepigmentet melanin akkumulerer.

Årsaker 
Hyperpigmentering kan komme av solskader, betennelse, eller andre hudskader, eksempelvis relatert til akner  Andre sykdommer som kan lede til hyperpigmentering  er:
Addisons sykdom
Acanthosis nigricans
Cushings syndrom
Cøliaki
Melasma, også kjent som «chloasma» eller "gravidetsmasken" når det forekommer hos gravide. Den forårsakes av mørk misfarget hyperpigmentering og forekommer vanligvis symmetrisk i ansiktet. Tilstanden er mest vanlig hos kvinner, men menn kan også få det.
Diabetes
Kvikksølvforgiftning
Post-akne merker fra post-inflammatorisk hyperpigmentering.
Linea nigra
Jeghers syndrom
Eksponering av kjemikaler som salisylsyre, bleomycin og cisplatin.
Hemokromatose, en vanlig, men svekkende genetisk lidelse preget av kronisk lite av jern i kroppen.
Aromatasemangel
Nelsons syndrom
Graves sykdom
Schimke immunøsøs dysplasi

Diagnosering
En fysisk undersøkelse, ultrafiolett lyslampe.
Undersøkelse av hud.
Se på medisinsk historie.

Behandling
Behandling av hyperpigmentering som er forårsaket av melanioverproduksjon (som melasma, akne, leverflekker) inkluderer ofte bruk av depigmenteringsmidler som kan være varierende i effektivitet.

Hydrokinon var den mest foreskrevne hyperpigmenteringsbehandlingen før de langvarige problemene kom og bruken ble regulert i flere land. I USA selges det for øyeblikket kun 2% reseptfritt, men 4% er reseptbelagt. I EU ble hydrokinon utestengt fra kosmetiske bruksområder.
 
Oral medisinering med procyanidin og vitamin A, C og vitamin E løftes frem som trygt og effektivt for epidermal melasma. På rundt 8-ukers tid, og som en placebokontrollert studie på 56 filippinske kvinner var behandlingen assosiert med signifikante forbedringer i venstre og høyre region. Andre behandlinger som ikke involverer aktuelle midler er også tilgjengelig, inkludert brøklasere og dermabrasion.

Referanser 

Dermatologi