Totalforsvaret av Norge

Totalforsvaret er en fellesbetegnelse for det militære forsvaret og den sivile beredskapen i Norge. Begrepet innbefatter den gjensidige støtten og samarbeidet mellom Forsvaret og det sivile samfunn for for å forebygge, planlegge for, og håndtere kriser i fred, sikkerhetspolitiske kriser, væpnet konflikt og krig.

Konseptet ble utviklet under andre verdenskrig, og under Den kalde krigen var hovedtanken at det sivile samfunnets ressurser skulle kunne tas i bruk for å støtte militæret i krisetid. Siden 1990 har dette blitt snudd. I dag er hovedtanken vel så mye at militærets ressurser og kapasiteter skal kunne støtte oppom det sivile samfunnet.

Totalforsvaret handler også om hvordan hver enkelt kan ta vare på seg og sine ved å følge myndighetenes råd om egenberedskap hjemme.

Modernisering av totalforsvaret 
I 2016 etablerte Regjeringen Solberg et program for å modernisere totalforsvaret og samfunnets motstandsdyktighet. 

Siden Den kalde krigens slutt hadde mye av fokuset vært vært rettet mot Forsvarets muligheter til å bistå det sivile samfunnet i kriser. Men som følge av endringene i det sikkerhetspolitiske bildet, var det nå behov for å fornye og styrke sivile myndigheters og det sivile samfunnets støtte til Forsvaret.

Sikkerhetspolitiske utfordringer 
I det internasjonale utfordringsbildet er dette en del av bakgrunnen for moderniseringen:

 Det internasjonale sikkerhetspolitiske bildet er i endring.
 NATO og Norge retter større oppmerksomhet mot egne territorium.
 Norge har behov for å rette oppmerksomheten mot scenarioene som er «For stort for Norge – for lite for NATO».
 Forsvaret trenger støtte fra, og samvirke med, det sivile samfunnet.
 Hybride utfordringer visker ut skillet mellom militære og sivile problemstillinger.
 Økende utfordringer innen cyberdomenet (cyberangrep).
 Norge og norske interesser er utsatt for fremmed etterretningsvirksomhet og industrispionasje som kan ha et stort skadepotensiale.

Koronaviruspandemien i 2020 

Under koronaviruspandemien i 2020 ble totalforsvaret mobilisert.

For å begrense smitten iverksatte regjeringen og andre offentlige myndigheter den 12. mars de sterkeste og mest inngripende tiltakene noensinne i fredstid.

Heimevernet ble satt inn ved en rekke grenseoverganger mot Sverige og Finland med grensekontroll for å støtte politi og Tolletaten med utvidet grensekontroll.. Sivilforsvaret og Heimevernet ble mobilisert ved flere flyplasser i landet for å støtte med informasjon og grensekontroll.

Flere avdelinger fra Forsvaret og Sivilforsvaret bidro med telt til flere sykehus. De ble benyttet som en del av akuttmottaket. Frivillige organisjoner bisto blant annet på sykehus, flyplasser og havner. De hjalp også til med drift av beredskapsambulanser, utkjøring av dagligvarer til mennesker i karantene og andre behov i lokalsamfunnene.

På grunn av høyt forbruk av smittevernutstyr oppfordret Helsedirektoratet til nasjonal dugnad for å skaffe nok utstyr, og mange bedrifter gav fra seg sine lagre med relevant utstyr.

Kritiske samfunnsfunksjoner 
NATOs komite for sivil beredskapsplanlegging har etablert syv forpliktende krav til medlemslandene:

 Sikre kontinuitet for styresmaktene og kritiske offentlige tjenester
 Sikre en robust kraftforsyning
 Sikre evnen til å håndtere ukontrollert forflytning av mennesker
 Sikre robust mat- og vannforsyning
 Sikre evnene til å håndtere masseskadesituasjoner
 Sikre robuste sivile kommunikasjonssystemer
 Sikre robuste transportsystemer

Egenberedskap 
Høsten 2018 sendte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) ut brosjyren «Du er en del av Norges beredskap» til alle norske husholdninger, der de oppfordrer husstander til å ha ressurser som mat, vann, batterier, lommelykter, og kokeapparater i hjemmene sine, slik at man kan klare seg selv i opptil tre døgn.

DSB arrangerer årlig Egenberedskapsuka. Målet med kampanjeuken er at innbyggerne skal bli bedre forberedt på å klare seg selv i ulike kriser.

Se også
 Forsvaret, den militære delen av den norske statsmakten. 
 Sivilforsvaret, avdeling i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB).  Statens sivile forsterkningsressurs som har sitt viktigste oppdrag i å beskytte sivilbefolkningen.

Referanser

Eksterne lenker
 «Støtte og samarbeid», Forsvarsdepartementets og Justis- og beredskapsdepartementets oversikt over totalforsvaret i Norge 2015 (PDF)
 Forsvaret.no om konferansen «Omstillingskonferansen 2017 - Totalforsvaret 2.0» 
 Råd om egenberedskap
 Sikkerhverdag.no
 Totalforsvaret i praksis

Norges forsvar