Marielle Franco

Marielle Franco (, født Marielle Francisco da Silva; 27. juli 1979, død 14. mars 2018) var en brasiliansk politiker, feminist og menneskerettighetsaktivist. Hun var medlem av bystyret i Rio de Janeiro, Câmara Municipal do Rio de Janeiro, for Partido Socialismo e Liberdade (PSOL) fra januar 2017 til hun ble drept i mars 2018. Hun hadde mastergrad i offentlig administrasjon fra Universidade Federal Fluminense.

Den 14. mars 2018 mens hun var i en bil etter å ha holdt en tale, ble Franco og hennes sjåfør skutt flere ganger av to drapsmenn fra en annen bil nord i Rio de Janeiro. Franco hadde vært en frittalende kritiker av politibrutalitet og utenomrettslige drap, og mot en føderal operasjon fra den brasilianske presidenten Michel Temer i februar 2018 i delstaten Rio de Janeiro som resulterte i bruk av militæret i politioperasjoner.

Tidlig liv
Franco vokste opp i Maré, en slum i nordre del av Rio de Janeiro, hvor hun bodde mesteparten av sitt liv, og startet å arbeide for å bidra til husholdningen i 1990 da hun var 11 år gammel. Marielle fikk sin første og eneste baby da hun var 19 år gammel i 1998. Franco oppdrog datter uten farens hjelp og arbeidet som førskolelærinne med minimumslønn.

Utdannelse
I 2000 begynte hun på sine før-universitetsstudier. Etter at en venn døde fra en tilfeldig kule i 2000, begynte Franco å jobbe som menneskerettighetsaktivist.

I 2002 ble hun tatt opp på Pontifical Catholic University of Rio de Janeiro med et stipend og hun fortsatte med å arbeide og oppdra sin datter samtidig som hun tok en grad i samfunnsfag. Hun studerte videre og oppnådde en mastergrad i offentlig administrasjon fra Fluminense Federal University. Hun skrev mastergraden med tittelen «UPP: The Reduction of the Favela to Three Letters») rundt rettshåndhevelsesprogrammet for å ta kontroll over byens favelas fra gjenger.

Politisk karriere
 
I begynnelsen av 2007 arbeidet Franco for den statlige representanten Marcelo Freixo som konsulent, og hun koordinerte det statlige lovkomiteutvalget for forsvar av menneskerettigheter og statsborgerskap. Hun arbeidet også for en frivillig organisasjon, inkludert Brazil Foundation og Maré Center for Solidarity Studies and Action (CEASM).

I 2016 stilte Franco opp i kommunevalget for å få et sete i bystyret i Rio de Janeiro. Som svart alenemor fra favelaene posisjonerte Franco seg som en representant for og forsvarer av fattige svarte kvinner og folk fra favelaene. Med over 46 500 stemmer, ble Franco en av 51 valgte hvor hun mottok femte fleste stemmene fra over 1500 kandidater.

Som kommunestyrerepresentant kjempet Franco mot kjønnsrelatert vold, for reproduktive rettigheter og for rettigheter til favelaenes beboere. Hun ledet Women's Defense Commission og var en del av en firepersons komite som overvåket det federale inngrepet i Rio de Janeiro. Hun arbeidet sammen med Rio de Janeiros lesbiske front og la frem en lovgivning som ville opprette en dag for lesbisk synlighet  i Rio de Janeiri i august 2017, men forslaget ble nedstemt med 19 mot 17 stemmer.

Siste dager og snikmordet

Den 13. mars 2018 skrev Franco en melding på Twitter mot politivold i Rio de Janeiro: «– Nok et mord av en ung man som kan krediteres politiet. Matheus Melo forlot kirken da han ble drept. Hvor mange andre må dø før denne krigen slutter?»()

Den neste dagen deltok Franco i en rundebordskonferanse med tittelen «Young Black Women Moving [Power] Structures» (). Mindre enn to timer etter å ha forlatt rundebordskonferansen ble hun og hennes sjåfør Anderson Pedro Gomes dødelig såret av to menn i en annen bil. Mennene skjøt ni skudd på dem, fire som traff Franco – tre i hodet og ett i nakken. Francos pressesjef satt ved siden av henne i baksetet og overlevde med skader.

Marcelo Freixo som er medlem av PSOL og Rio de Janeiros lovgivende forsamling kom til åstedet rett etter å ha hørt om drapene, uttalte at kulene ble rettet mot henne som en klar henrettelse. I henhold til Rio de Janeiro-politiet understøtter retningen på de ni skuddene hypotesen om at dette var en henrettelse. Kulene som drepte Franco var fra en serie kjøpt av det federale politiet i Brasília i 2006; Ministeren for offentlig sikkerhet Raul Jungmann sa senere at de var stjålet fra en lagerplass hos postvesenet i Paraíba,, men ministeriet trakk senere dette tilbake etter at postvesenet offentlig benektet dette.

Reaksjoner på snikmordet 

Tusenvis tok til gatene i en koordinert protest i hele Brasil, og både Amnesty International og Human Rights Watch fordømte drapet på henne.

Personlig liv
Franco var biseksuell. I 2017 flyttet hun til Rio de Janeiro-nabolaget Tijuca med sin partner Mônica Tereza Benício, og hennes da 18-årige datter Luyara Santos. Marielle og Mônica møttes på en tur med venner da de var 18 og 24 år gamle. De hadde vært sammen i 13 år, selv om forholdet hadde vært avbrutt pga. manglende aksept fra deres familier og venner. Under disse omstendighetene hadde Mônica forhold med andre kvinner og menn og Marielle med andre menn. Franco og Benício planla å gifte seg i september 2019.

Referanser

Eksterne lenker
 
 

Brasilianske politikere
Sosiologer
Brasilianske aktivister
Kvinnesaksforkjempere
Menneskerettighetsaktivister
Personer drept i attentat