Tresøtmispel

Tresøtmispel (Amelanchier arborea) er et lite, løvfellende tre eller stor busk i rosefamilien som vokser i østlige Nord-Amerika.

Den blir mellom 2 og 20 m høy og kan ha fra 1 til 20 stammer. Barken er glatt og grå på unge trær, mens eldre trær har grunne furer i barken. Kvistene er brune og glatte, mens unge skudd er grønne og dekket av ullhår. Bladene sitter spredt; de er ovale, fintannede, 47–68 mm lange og 26–40 mm brede. Under blomstringen er bladene tett dekket av ullhår. Ut på sommeren er oversiden av bladene glatt og grønn, mens undersiden er sparsomt håret.

Blomstene sitter 6–14 sammen i en 30–55 mm lang klase. De har fem hvite, linjeformete kronblad som er 10–15 mm lange. Det er 20 pollenbærere og 5 grifler. Blomstringen skjer i februar–mai, og blomstene har en svak duft. Frukten er en kjernefrukt, som er 6–10 mm i diameter; den er først grønn, så rød og til slutt purpurfarget. Den er moden mai–juli. 

Tresøtmispel er ganske lyskrevende og vokser i åpen skog, skogkanter, åkerkanter og langs elver og veger. Den er utbredt fra sørøstlige Canada til Mexicogolfen. Arten pollineres av honningbier, sandbier, markbier, blomsterfluer (Syrphinae), snyltefluer og praktbiller (Acmaeodera). Fruktene etes av mange fuglearter, blant annet kragejerpe, indianerspett, eremittskogtrost, einersidensvans og lundtrupial.

Systematikken til slekta Amelanchier er vanskelig ettersom de morfologiske karakterene er variable, og hybrider er vanlige. Amelanchier arborea og glattsøtmispel (Amelanchier laevis) ble fram til 1941 ofte regnet til Amelanchier canadensis, men det ble da fastslått at de er gyldige arter. De to artene er nært beslektet, og noen botanikere har regnet A. laevis som en underart av A. arborea. De kan skilles på at glattsøtmispel under blomstringen har rødaktige, glatte blad, mens tresøtmispel har grønne eller hvitgrønne, ullhårete blad.

Litteratur

Eksterne lenker 

 

Maleae