Jennifer Doudna

Jennifer Anne Doudna (født 19. februar 1964 i Washington, D.C.) er en amerikansk biokjemiker. Doudnas forskning har bidratt til store gjennombrudd innen genmanipulasjon. 

For dette arbeidet ble hun i 2018 tildelt Kavliprisen i nanovitenskap, sammen med Emmanuelle Charpentier og Virginijus Šikšnys. To år etter mottok hun og Charpentier Nobelprisen i kjemi. Tidsskriftet Time utnevnte i 2015 dem som to av verdens mest innflytelserike personer.

Liv og virke

Bakgrunn
Jennifer Doudna er datter av Dorothy Jane (født Williams) og Martin Kirk Doudna. Faren hadde doktorgrad i engelsk litteratur fra University of Michigan, og den hjemmeværende moren en mastergrad i pedagogikk. Da Doudna var syv år flyttet familien til Hawaii slik at faren kunne tiltre i undervisningsstilling i amerikansk litteratur ved University of Hawaii at Hilo. Doudnas mor tok nok en mastergrad, nå i asiatisk historie, og underviste i historie ved et college. Doudna fikk en stor del av sin oppvekst i Hilo på Hawaii. 

Doudna tok i 1985 eksamen i kjemi ved Pomona College i Claremont i California og disputerte i biokjemi på Harvard University.

Karriere
Hun ble professor i molekylærbiologi og biokjemi ved Yale University i 2000 og ble i 2002 professor for de samme felter ved University of California, Berkeley, der hun forsker fremfor alt på tre områder: CRISPR-systemet, RNA-interferens og MikroRNA.

Doudna har jobbet med å utvikle CRISPR-teknologien, som kan brukes til å forandre genmateriale ned til molekylnivå.  Denne teknologien har blitt kalt for genredigering, siden den er mer direkte inngripende i DNA-materialet enn andre former for genmanipulasjon. Hun har vært professor i biokjemi og molekylærbiologi ved University of California, Berkeley siden 2002. 

I 2020 ble hun sammen med Emmanuelle Charpentier tildelt Nobelprisen i kjemi. De to hadde i noen år samarbeidet om det de ble hedret for med prisen. Charpentier var i sin tid gruppeleder ved Molecular Infection Medicine Sweden (MIMS) i Umeå, og samarbeidet med Doudna som arbeidet ved UC Berkeley. De oppdaget mekanismene bakom CRISPR/Cas9-systemet, noe som førte til utviklingen av et verktøy – ofte kalt en «genteknisk saks» – som gir forskere mulighet til å redigere og endre organismers DNA.

Referanser

Kjemikere fra USA
Biologer fra USA
Biokjemikere
Nobelprisvinnere (kjemi)
Personer fra Washington, D.C.
Personer fra Hilo