Skriftemålets hemmelighet

Skriftemålets hemmelighet, skriftemålsseglet eller Sigillum confessionis er i den katolske kirke prestens pliktmessige absolutte taushet vedrørende alt det som er ham betrodd under et skriftemål.

Historie
Skriftemålsseglet ble formulert i den katolske kirke som en allmenn forpliktelse i 1215 under Fjerde Laterankonsil og har siden da vært forankret i katolsk kirkelov.

Men også før 4. Laterankonsil hadde slikt hemmelighold vært katolsk ordning. Gratian, som kompilerte ediktene fra tidligere katolske økumeniske konsiler og kirkerettslige prinsipper, publiserte Decretum om lag året 1151. Her er medtatt som rettsnorm om skriftemålsseglet: «La den prest som vågre å gjøre kjent sin pønitents synder, bli avsatt». Gratian fortsetter med å si at den som krenker denne lov burde bli en livslang og vanæret vandrer (Secunda pars, dist. VI, c. II).

Beskrivelse
Ettersom bestemmelsen er lovfestet i middelalderen og fortsatt står ved lag, dreier det seg om den første lovfestede fortsatt gjeldende «datasikkerhetsbestemmelse». Den gjelder i strikt forstand bare skriftefaren (den prest som hører skriftemålet), men ettersom loven også eksplisitt nevner tolker og andre som måtte ha hørt hva som er blitt sagt, og straffebestemmelsen i kirkeloven også rammer brudd fra deres side, er det ingen relevant praktisk forskjell mellom forpliktelsen til hemmelighold i den strikte eller videre forstand  (can. 983 §2 CIC) (can. 1388 §2 CIC).

Det er uten betydning hvorvidt skriftemålet følges av en absolusjon eller ikke, eller hvorvidt det stanses eller avbrytes underveis, forutsetningen er den skriftendes vilje til å avlegge et sakramentalt skriftemål.

Vernehelgen, historiske skikkelser
Den heilige Johannes Nepomuk gjelder som vernehelgen for skriftemålets hemmelighet. Flere katolske prester har lidd martyrdød hovedsakelig etter utelukkende utløst av at de nektet å røpe hva de hadde fått høre under skriftemål, blant annet Henry Garnet († 1606), Johannes Sarkander († 1620), Andreas Faulhaber († 1757), Pedro Marieluz Garcés († 1825), Mateo Correa Magallanes († 1927), Felipe Císcar Puig († 1937) og Hermann Josef Wehrle († 1944 i Berlin-Plötzensee).

Filmbeskrivelser
Skriftemålets hemmelighet er et yndet filmmotiv: Alfred Hitchcock behandler problematikken i sin film I confess (1953); en prest står under mistanke for et mord, presten vet fra skriftestolen hvem drapsmannen er, men kan på grunn av det sakramentale selv ikke benytte denne informasjon for å forsvare seg selv. Blant andre filmer der skriftemålets hemmelighet spiller en sentral rolle, er Das Siegel Gottes (1949), L'auberge rouge (1951), Der Kaplan von San Lorenzo (1953), Beichtgeheimnis (1956) og Calvary (2014).

Referanser

Botens sakrament