Blåtrane

Blåtrane (Anthropoides paradiseus) er en stor standfugl i tranefamilien (Gruidae) og regnes til underfamilien egentlige traner (Gruinae). Arten er endemisk for to områder i det sørlige Afrika, og er en av to arter i slekten Anthropoides. Ifølge IUCNs rødliste er arten sårbar for utryddelse. Arten står dessuten på CITES liste II.

Taksonomi 
A. paradiseus (blåtrane) og A. virgo (jomfrutrane) ble flyttet fra slekten Grus til Anthropoides etter studier med tranenes genom, i henhold til Krajewski et al. (2010). Samtidig ble blåtranens vitenskapelige navn endret fra endingen -a (paradisea) til -us (paradiseus), noe som antyder at arten ikke lenger regnes som feminin, men maskulin.

Beskrivelse 
Blåtraner er store fugler, som typisk blir omkring  høye og gjerne veier omkring . Vingespennet utgjør cirka . Hanner er blir større enn hunner.

Traner i slekten Anthropoides skiller seg fra alle andre traner, gjennom at hele kroppen er fullstendig dekket med fjær (de mangler altså rød hudflekk i hodet, slik andre traner har). Blåtraner har ei uniform blålig grå fjærdrakt. Hodefjæra er kort og lysgrå (nærmest hvit). De modifiserte armsvingfjærene har sorte tupper og danner en lang «svans» fra bakkroppen på fuglene, når vingene er sammenslått.

Inndeling 
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Archibald et al. (2016). Norsk navn på arten følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008).

 Gruinae, egentlige traner 
 Anthropoides
 A. virgo, jomfrutrane
 A. paradiseus, blåtrane

Utbredlse og habitat 
Blåtraner er standfugler, som holder til i det østre og sørlige Sør-Afrika og Vest-Swaziland. En meget begrenset populasjon holder dessuten til i Etoshaområdet i Namibia.

Arten trives i høyereliggende (fra havnivå og opp til .) tørre områder med gressland dominert av ulike gressorter og frø, men fuglene hviler og hekker også i våtmark. I senere år har arten også kolonisert jordbruksområder, der de har tatt i bruk såvel kornåkre som beitemark.

Atferd 
Blåtraner hekker hovedsakelig i tidsrommet oktober–desember, men av og til også så sent som i mars. Redet bygges gjerne i typiske gressland, som regel nær vann, men også på beitemark, kornåkre, myrområder og lignende. Redet plasseres gjerne på en grunn av småstein eller gress og er typisk svært enkelt tilrettelagt. Hunnen legger to egg og ruger dem i  dager. Avkommet blir flygedyktig er  eller mer og regnes som forplantningsdyktige i  alderen..

Referanser

Kilder 
 Handbook of the Birds of the World Alive

Eksterne lenker 
 

Tranefugler