Delingsøkonomi

Delingsøkonomi er forretningsmodeller som er basert på transaksjoner mellom privatpersoner, formidlet gjennom digitale plattformer. Delingsøkonomi utnytter at nettsider og mobilapper gjør det lettere for koble tilbydere og å finne hverandre, og reduserer transaksjonskostnader. Forretningsmodellene bygger ofte på å gjøre det enkelt å leie ut eiendeler som er ubrukt det meste av tiden. 

Delingsøkonomiforetak stiller nettsted og mobilapplikasjon (oftest gratis) til rådighet for tilbydere og kjøpere, og denne er ofte integrert med betalingsløsning. Selskaper er ofte finansiert ved å ta betalt en viss prosent av transaksjonene. Delingsøkonomiselskapene legger til rette for at brukerne kan publisere vurderinger av tilbydere, disse vurderingene bygger tillit til tjenestens sikkerhet og kvalitet. Økonomisk vil delingsøkonomiselskaper opprette tosidige markeder der det legges til rette for at tilbydere og kjøpere kan handle uten at delingsøkonomiselskapet selv eier det som omsettes.

Bakgrunn
Delingsøkonomi er initiativer basert på horisontale nettverk og deltagelse i et samfunn. Økonomien er basert på distribuert makt og tillit innad i samfunnet i motsetning til sentraliserte institusjoner. Grensen mellom produsent og konsument er utydelig. Disse samfunnene møtes og samhandler på Internett i sosiale nettverk og i likemannsnettverk, i tillegg til delte områder som fablabs, samarbeidsrom, og folkefinansiering.

Et utvalg som analyserte regulering av delingsøkonomi for Finansdepartementet definerte delingsøkonomi som «økonomisk aktivitet som formidles gjennom digitale plattformer som legger til rette for ytelse eller utveksling av tjenester og kompetanse, eiendeler og eiendom, ressurser eller kapital, uten å overføre eierrettigheter og i hovedsak mellom privatpersoner».

Debatt 

Det er påpekt at noen av forretningsmodellene har store fellestrekk med franchiseforetak.

Mange ser delingsøkonomi som et gjennombrudd for mer bærekraftig atferd. Dessuten kan teknologiene som muliggjør delingsøkonomi brukes til såkalt sirkulær økonomi. 

I mange land og byer er reguleringen av delingsøkonomiselskaper uavklart eller i en juridisk gråsone, fordi virksomheten kan være delvis hobbyinntekt eller virksomheten kan være i strid med gjeldende næringsreguleringer.

Noen har tatt til orde for at formidlingsøkonomi er det mere dekkende oversettelse av engelske «sharing economy», og at delingsøkonomi bør ha snevrere betydning.

Et Civita-notat argumenterte i 2016 for at de reduserte formidlingkostnadene i delingsøkonomien innbyr til en omfattende deregulering.

Coop Norge bruker begrepet delingsøkonomi i sin markedsføring men dette er kun et forbrukersamvirke med fordeling av utbytte til sine medlemmer.

Se også 
 NOU 2017: 4, Delingsøkonomiutvalget

Referanser

Litteratur 
 regjeringen.no NOU 2017:4 Delingsøkonomien - muligheter og utfordringer
 Kapittel 10 Delingsøkonom i Arne Krokan: Nettverksøkonomi - digitale tjenester og sosiale mediers økonomi Cappelen Damm 2013 ISBN 9788202427061
 Dag Slettemeås og Ingrid Kjørstad Delingsøkonomien i Norge: En studie av befolkningens erfaringer og holdninger knyttet til deling, gjenbruk, digitale delingsplattformer og brukerevalueringer Forbruksforskningsinstituttet SIFO – Høgskolen i Oslo og Akershus, 2016
 skatteetaten.no Delingsøkonomi – rapport fra Skattedirektoratet  12.01.2017

Eksterne lenker 
 Delingsøkonomi – hva er det? kort foredrag av Espen Andersen, BI (video, 8 min)

 
Nettkultur
Nyord fra 2010-årene