Sporesølje

Sporesølje er en sølje med 6 eller 8 sporer som står ut fra en ring.  Disse taggene kan ligne på ridesporer og har gitt søljen navn. Sporene er ofte tredelt, og mellom sporene er det ofte små tagger. Sporesøljer er støpt. De har vært laget både i sølv og i messing eller andre kobberlegeringer. Sporesøljer i sølv har ofte forgylling.

Bruk av sporesøljer har hatt stor utbredelse. På Østlandet har de vært brukt fra Gudbrandsdalen i nord til Setesdal i sør, og på Vestlandet er de kjent fra Ryfylke og til Sogn. På begynnelsen av 1800-tallet kom det sporesøljer med hengende løv, men disse fikk ikke noen stor utbredelse, og i Valdres er det bruk sporesøljer med hengende ringer.

Alderen på sporesøljer er usikker. Sporesøljer er nevnt i skifter i Telemark på slutten av 1600-tallet. Jorun Fossberg mener den er gammel, men har ikke funnet materiale som kan følge formen tilbake til middelalderen. Men Rikard Berge peker på at formen går igjen et angelsaksisk middelalderfunn,der det er funnet en smykkedel med seks sporer som står i krans rundt en rund plate med et ansikt i midten.  

Sporesøljer har klare felles trekk med støpte glibbsøljer.

Referanser

Litteratur 
 Berge, Rikard, (1925): Norskt bondesylv. Risør. Opptrykk utgitt av Noregs Boklag 1975. ISBN 82 522 0102 4
 Fossberg, Jorunn, (1991): Draktsølv. Universitetsforlaget.  ISBN 82-00-07340-8
 Haberlandt, Michael (1906): Völkerschmuck mit besonderer Rücksichtigung desmetallischen Schmuckes nebst Einführung und Erläuterungen. Wien.
 Noss, Aagot, (1986): Draktsølvet frå DEN NORSKE SAMLINGA, NORDISKA MUSEET STOCKHOLM. Norsk Folkemuseum, Oslo.
 Noss, Aagot (1970): «Sylvsmeden Eivind G. Tveiten.» I Norsk Folkemuseums årbok, By og bygd nr 22, s.11-52, Oslo. (Også publisert som vedlegg i opptrykk av Rikard Berge: Norsk bondesylv, 1975.)

Eksterne lenker 
 Se sporesøljer i DigitaltMuseum

Smykker
Bunader
Draktsølv