Kommunestyre- og fylkestingsvalget i Norge 2019

Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2019 var et lokalvalg i Norge som fant sted mandag 9. september 2019. Det ble valgt representanter til alle fylkesting og kommunestyrer i Norge.

Valgordning

Valgkretser 
Hver kommune og hvert fylke utgjør én valgkrets. Kommunestyret/fylkestinget fastsetter selv antall representanter innenfor lovbestemte minimumskrav i forhold til innbyggertallet i kommunen/fylket. 

Stortinget vedtok 8. juni 2017 sammenslåing av 121 kommuner til 47 nye kommuner. Antall fylker ble redusert til 11. Valget høsten 2019 ble gjennomført som om sammenslåingen allerede er skjedd, slik at alle innbyggere i den nye kommunen/fylkeskommunen kunne stille til valg og ha stemmerett til det nye kommunestyret/fylkestinget. Kommunaldepartementet har foreslått endringer i valgloven, valgforskriften og to spesielle forskrifter om gjennomføring av valg som kun gjelder i 2018 og 2019. Blant de foreslåtte endringene er en fellesnemnd i de fylkene som skal slås sammen, slik at valglovens § 4-3 ikke gjelder, og at antall valgstyrer reduseres fra 19 til 11.

Valgbarhet og stemmerett 
Valgbar og pliktig til å ta i mot valg er personer som har stemmerett ved valget, og som på valgdagen er folkeregistrert som bosatt i vedkommende kommune eller fylkeskommune, og som ikke er utelukket eller fritatt. Utelukket fra valget er fylkesmannen og assisterende fylkesmann, administrasjonssjef i kommune og fylkeskommune og dennes stedfortreder samt leder av forvaltningsgren i kommune eller fylkeskommune. Man kan heller ikke velges hvis man er sekretær for kommunestyret eller fylkestinget, ansvarlig for regnskapsfunksjonen i kommunen eller fylkeskommunen eller foretar revisjon for kommunen eller fylkeskommunen.

Valgoppgjør 
Både valget til kommuestyrene og fylkestingene holdes som direkte forholdstallsvalg i flermannskretser. Fordelingen av mandater ved kommunestyrevalg, fylkestingsvalg og stortingsvalg, skjer etter Sainte-Laguës modifiserte metode. Metoden går ut på at den enkelte listes stemmetall først deles med tallet 1,4 og deretter med tallene 3-5-7-9 osv. Ved disse delingene fremkommer en rekke tall, såkalte kvotienter. Kvotientene ordnes etter størrelse. Representantplassene fordeles til de listene som har de største kvotientene. Det første mandatet går til den listen som har den største kvotienten, mandat nr. to til den som har den nest største kvotienten osv.

Meningsmålinger
Nasjonale meningsmålinger om kommunestyrevalg (velgerandeler i prosent og endring fra valget i 2015 i prosentpoeng):

Valgresultater i kommunestyrevalgene
Tabellen viser valgresultatene i Norges 20 mest folkerike kommuner. Partienes velgerandeler i prosent (%) og antall mandater i kommunestyret (M):

Alle kommuner

 og

Resultat av ordførervalgene

Valgresultater i fylkestingsvalgene
Tabellen viser valgresultater i fylkestingsvalgene - partienes velgerandeler i prosent (%) og antall mandater i fylkestinget (M):

1Innlandet: Pensjonistpartiet 2,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
2Viken: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 3,5 % og 3 mandater, Pensjonistpartiet 1,5 % 1 mandat i fylkestinget.
3Vestfold og Telemark: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 1,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
4Agder: Demokratene 5,4 % og 3 mandater, Pensjonistpartiet 1,5 % og 1 mandat, Partiet De Kristne 1,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
5Rogaland: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 6,4 % og 3 mandater i fylkestinget.
6Vestland: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 9,1 % og 6 mandater, Pensjonistpartiet 1,1 % og 1 mandat i fylkestinget.
7Møre og Romsdal: Nordmørslista 3,7 % og 2 mandater, Sunnmørslista 3,0 % og 1 mandat, Uavhengig valgliste for Sunnmøre 1,6 % og 1 mandat i fylkestinget.
8Trøndelag: Pensjonistpartiet 3,2 % og 2 mandater i fylkestinget.
9Troms og Finnmark: Nordkalottfolket 1,8 % og 1 mandat i fylkestinget.

Forsøk på manipulasjon av skolevalg 
4. september 2019 ble det kjent at  NRK-programmet Folkeopplysningen og Andreas Wahl hadde forsøkt å påvirke utfallet av skolevalget 3. september ved Lillestrøm videregående skole siden februar, som en del av et sosialt eksperiment.

Utførelse 
Gjennom falske nyheter, valgomater og brukerprofiler på sosiale medier valgte de å påvirke elevene til å stemme på Senterpartiet. Dette var partiet som gjorde det dårligst på skolen i forrige valg.

Programmet opprettet en Facebookside som de klarte å få elevene til å følge, og brukte senere denne siden til å sende dem informasjon.
På Facebook og Instagram ble elevene eksponert for positivt ladede artikler om Senterpartiet i strømmen sin. De hadde også laget falske nyheter om partiet med illustrasjonsbilder og oppdiktede navn.

Folkeopplysningen laget i tillegg falske nyhetssider hvor de spredde saker som setter de andre partiene i et dårlig lys og fremhever Senterpartiet som det beste alternativet.

Rektor på skolen var informert om prosjektet på forhånd, og hadde godkjent det.

Reaksjoner 
Eksperimentet høstet kritikk tverrpolitisk og fra andre hold. Noen av dem som var kritiske var valgminister Monica Mæland og statsminister Erna Solberg.

Andreas Wahl uttalte at manipulasjonen av skolevalget burde sees som læring, og at programmet vil bidra til at ungdom er mer bevisst på hvordan de påvirkes. Flere av elevene ved skolen uttalte at de ikke følte seg lurt etter avsløringen av eksperimentet.

Referanser