Phyllomedusa bicolor

Phyllomedusa bicolor, også kjent som blå-gul frosk, tofarget trefrosk, stor apefrosk, stor bladfrosk, eller waxy-monkey treefrog, er en art innenfor hylid-familien (løvfrosk). Den er funnet i Amazonasbekkenet, samt noen omkringliggende områder.

Beskrivelse 
Hannfrosken måler mm og hunnfrosken  mm fra snute til bakdel. Dens dorsum er mørkegrønn, mens buken er hvit til gul-hvit eller kremfarget. Underleppene, brystet og forbena bærer spredte hvite flekker med mørke innramminger. Disse er mer tettsittende på flankene og bakbena. Fingrene har en gjennomsiktig brunfarge og  store, grønne selvklebende plater. Det er en fremtredende kjertel som strekker seg fra bak øyet over tympanum. Dens iris er mørk grå.

Distribusjon 
Frosken finnes gjennom hele Amazonasregnskogen i nord Bolivia, vestlige og nordlige deler av Brasil, sørøst - Colombia, øst i Peru, sørlige og østlige Venezuela, og Guianas. Noen ganger, det er også funnet i flomskogsmarkområdet i Cerrado, en stor tropisk savanneregion i Brasil.

Habitat og adferd 

Phyllomedusa bicolor er en nattferdende frosk som lever i trærne. Hannfrosken kvekker paringsrop fra trær i fuktig tropisk skog. Hunn og Hannfrosk konstruerer bladreder over skogens vannbassenger. Når eggene klekkes, faller rumpetrollene  i vannet hvor de fortsetter å utvikle seg til voksne frosker. Paringssesongen er på topp i regntiden. Frosken har ingen naturlige fiender og dermed er den heller ikke folkesky, i regntiden kan den komme veldig tett på mennesker.

Bevaring 
I  Verdens naturvernunion sin liste over truede arter lister den opp i kategorien for de minst bekymringsfulle artene, i lys av deres nåværende brede og store befolkning.

Medisinsk bruk og historie 

Frosken «svetter» ut et sekret som inneholder blant annet deltorphin,  og dermorphin.

Også hittil ukjente peptider er funnet i P. Bicolors sekresjon 
Phyllomedusin, Phyllokinin, Phyllocaerulein

Tradisjonelt kalles sekretet fra frosken Kambo, kambô eller kampu. Navnet kommer fra legenden om medisinmannen Kampu som visstnok var den første til å annvende froskesekretet som medisin. Det er uvisst hvor gammel kambotradisjonen er.

Opprinnelig var kambo bare praktisert blant stammer i Amazonasregnskogen. I våre dager har kambo som medisin funnet sin vei via Brasils urbane fellesskap inn i den vestlige verden.

Vitenskapsmenn har forsket på disse substansene, dermorfin og deltorfin, som er smertestillende, styrker immunsystemet og fremprovoserer ødeleggelsen av patogenetiske mikroorganismer. Substansene I froskesekretet har også antibiotiske egenskaper, og styrker immunsystemet gjennom kroppens produksjon av antistoff

Forskning på sekretet er fortsatt i startfasen og mye har dreid seg mye om isolert forskning på hvert enkelt peptid

Selv med millioner av kroner til forskning på å lage et syntetisk medikament av P. Bicolor sitt sekret, har ingen klart å reprodusere den originale kambos gunstige effekt. Kambo i sin naturlige form er en helhetslig behandling som enda ikke er helt forstått  Kambo har ingen psykotropisk effekt.

Å spise froskesekretet ville vært svært giftig. Tradisjonelt brukes det utvortes på huden og følger en prosedyre. Siden uaktsom bruk av kambo har tidligere medført helserisiko, har det derfor vokst frem organisasjoner som arbeider med forebygging gjennom bevisstgjøring og tilrettelegging for praktiserende av kambo.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Erowid -> Phyllomedusa bicolor vault
 Frog secretions and hunting magic in the upper Amazon

Livskraftige arter på IUCNs rødliste
Springpadder
Dyr formelt beskrevet av Pieter Boddaert