Kjøkkenhage

Kjøkkenhage er et jordstykke som i hovedsak brukes til å dyrke spiselige nyttevekster. Matnyttige grønnsaker, bær, frukt, urter og blomster kan dyrkes der. Plantene dyrkes primært i småskala, til eget forbruk. En kjøkkenhage kalles ofte grønnsakhage.

Som regel ligger en kjøkkenhage ved et hus. I tettsteder og byer der beboerne bor i leiligheter uten hage, finnes det ofte kommunale kolonihager eller parsellhager som brukes til matauk og dermed fungerer som grønnsakshager.

Vekstskifte 
Vekstskifte eller vekselbruk er en dyrkingsmetode som innebærer at ettårige planter plasseres i et bestemt omløp. Dette er av hensyn til best mulig utnyttelse av plantenæringstoffer i jorda. Ulike vekster har ulikt næringsbehov og ulikt rotsystem, som gjør at næringen utnyttes i ulik jorddybde. Vekstskifte kan også bidra til beskyttelse mot plantesykdommer, skadedyr og ugress. Metoden er spesielt vanlig i økologisk hagebruk. Ofte planlegges vekselbruk over en fireårs periode, der vekster i familie samles i samme skifte.

Flerårige vekster må plasseres utenom vekstskiftesystemet. Eksempler på flerårige nyttevekster er:
 Pepperrot
 Rabarbra
 Gressløk
 Timian
 Mynte
 Oregano
 Salvie
 Rosmarin
 Frukttrær
 Bærbusker

Blomster i kjøkkenhagen 
Det er fordelaktig med blomster og urter i kjøkkenhagen. Blomstene tiltrekker seg insekter som sommerfugler, bier og humler. Disser bidrar til pollinering og befruktning av plantene i kjøkkenhagen. Blomster kan også bidra med viktige næringsstoffer til jorda, som er nyttige til neste vekstsesong. Eksempelvis er kløver en nyttig blomst som tilfører jorda nitrogen .

Kompost 
Mange kjøkkenhager har en komposthaug, hvor organisk avfall fra kjøkkenhagen samles til kompostering. Hageavfallet komposteres og danner næringsrik jord som kan brukes i kjøkkenhagen neste vekstsesong .

Referanser 

Hager
Mat
Landbruk