Nordlig kjempenebbhval

Nordlig kjempenebbhval (Berardius bairdii), også kalt nordlig firetannhval, bairdkjempenebbhval og bairds kjempenebbhval, tilhører slekten  kjempenebbhvaler i nebbhvalfamilien og er utbredt i det nordlige Stillehavet. Den har status som livskraftig.

Nordlig kjempenebbhval er den største av de nebbhvalene og nest største blant nålevende tannhvaler (Odontoceti), bare slått av spermhval (Physeter macrocephalus). Artens nærmeste nålevende slektning er sørlig kjempenebbhval (B. arnuxii), som trolig er en søsterart som bare lever i Sørishavet. Den er ganske lik, men noe mindre. En ny og mindre slektning ble imidlertid beskrevet i 2019, B. minimus (dvergkjempenebbhval), hvis oppdagelse det kan leses mer om i seksjonen om taksonomi.

Taksonomi 
Mot slutten av 2016 dukket det opp ny informasjon om en sort variant, som antyder at nordlig kjempenebbhval kan være to distinkte arter. Den nordlige arten er vanligvis grå, men japanske forskere har funnet ut, at det man tidligere trodde var en sort variant, kan vise seg å være en ny og hittil uoppdaget art av kjempenebbhval, blant annet basert på forskjeller i den grå og sorte variantens mtDNA haplotyper. Japanerne kaller den sorte varianten karasu, som betyr ravn på japansk og viser til fargen. Undersøkelsen viser at den grå og sorte kjempenebbhvalen også skiller seg i størrelse, og den preliminære undersøkelsen mer enn antyder at den trolig er en distinkt art, som kan være søsterarten til de to andre kjempenebbhvalene, som altså deler en felles ane som er yngre enn den de to deler med det sorte formen.

Biologi 
Hunnen kan bli opp mot  lang og veie opp til 12 tonn, mens hannen typisk noe mindre (inntil ). Kalven er cirka  lang når den blir født. Arten har et prominent snuteparti, formet som en flaskehals og gjerne referert til som et nebb (hvalnebb). Den har dessuten en prominent pannekul, kalt en melon og assosiert med dyras biosonar (et system for ekkolokalisering). Ryggfinnen er ganske beskjeden og sitter relativt lang bak, mens sveivene er korte. Hos nebbhvalene er tennene stort sett tilbakedannende, og denne arten har kun fire tenner i underkjeven. Derfor er den også kjent som nordlig firetannhval.

Lite er kjent om artenes atferd, annet enn at nebbhvaler stort sett regnes som dyp-dykkere som i hovedsak livnærer seg av blekkspruter, men også eter noe dyphavsfisk og krepsdyr som de fanger (ved hjelp av ekkolokalisering) på store havdyp (nordlige kjempenebbhval typisk ) i den bentiske sonen med en spesiell sugeteknikk. De fire tennene denne arten har i underkjeven har ingen funksjon for næringsopptaket.

Inndeling 
Inndelingen følger Society for Marine Mammalogy og er i henhold til Committee on Taxonomy (2022).

 Artiodactyla, klovdyr
 Cetacea, hvaler
 Odontoceti, tannhvaler
 Ziphiidae, nebbhvalfamilien
 Berardius, kjempenebbhvaler
 B. arnuxii, sørlig kjempenebbhval
 B. bairdii, nordlig kjempenebbhval
 B. minimus, (dvergkjempenebbhval eller satokjempenebbhval)
 Hyperoodon, (egentlige nebbhvaler)
 H. ampullatus, nebbhval
 H. planifrons, sørnebbhval
 Indopacetus (monotypisk)
 I. pacificus, longmanspisshval
 Mesoplodon, spissnebbhvaler 
 M. bidens, nordspisshval
 M. bowdoini, andrewsspisshval
 M. carlhubbsi, buespisshval
 M. densirostris, blainvillespisshval
 M. europaeus, gervaisspisshval
 M. ginkgodens, ginkgospisshval
 M. grayi, grayspisshval
 M. hectori, hektorsspisshval
 M. layardii, layardspisshval
 M. mirus, truespisshval
 M. perrini, perrinspisshval
 M. peruvianus, dvergspisshval
 M. stejnegeri, stejnegerspisshval
 M. traversii, bahamondespisshval
 Tasmacetus (monotypisk)
 T. sheperdi, tasmansk nebbhval
 Ziphius (monotypisk)
 Z. cavirostris, blekhodenebbhval

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tannhvaler