Maskeplystreand

Maskeplystreand (Dendrocygna viduata) er en monotypisk art i gruppen av plystreender (Dendrocygninae) og inngår i slekten Dendrocygna (treender). Arten er den mest basale blant treendene og er utbredt både i Sør-Amerika og Afrika sør for Sahara, inkludert på Madagaskar og Komorene.

Biologi 

Maskeplystreand særpreges av en hvit ansiktsmaske. Det er ei treand som måler cirka  og veier . Det karakteristiske ansiktet er hvitt fra bakkant av øynene og framover langs kinnene til roten av nebbet. Nebbet i seg selv er sort med lyse flekker ytterst, og overnebbet ender i en liten krok ytterst. Den har også en hvit flekk øverst på halsen. Bakhodet og øvre del av halsen er ellers sort, mens nedre del av halsen, brystet og fremre del av ryggen er rødbrun. Buken er sort fra nederst på brystet og bakover, inkludert undergumpen. Flankene er imidlertid spettet i sort og beige, mens vingefjærene på oversiden mørk olivenbrune med tynne beige kanter.

Maskeplystreender forflytter med vannstanden rundt om i utbredelsesområdene, men sjelden mer enn noen hundre kilometer. Det lengste man har registrert var et trekk på , mellom Madagaskar og det kontinentale Afrika.

Arten plystrer når den flyr og eter. Den karakteristiske «svii-svii-sviioo»-lyden varer i  sekunder gis også i kontakt med andre, og den repeteres etter en kort pause. Når de er flere opptrer lyden i kor. Om arten blir skremt uttrykker den en kort «viii»-lyd, for eksempel om den forstyrres på redet med unger.

Arten er mer variert i kosten enn andre plystreender. Den eter både gress, frø og ris med mer, samt bløtdyr, krepsdyr og insekter. Hva den eter påvirkes både av årstiden og utbredelsen. Den finner maten gjennom å dykke etter den. Mest aktiv er den i grålysningen morgen og kvelt, men den eter også om natten. Som sådan er fuglene sosiale og opptrer i flokk, som av og til kan bestå av flere tusen individer.

Hekketiden følger regntiden, og varierer derfor med utbredelsen. Arten er monogam og danner livslange parforhold. Fuglene hekker i løse kolonier eller små grupper. Reder måler  og er cirka  dypt. Det bygges av omliggende vegetasjon, som løv og kvister med mer. Det plasseres på bakken og skjules gjerne i høyt gress. Hunnen legger typisk  kremhvite egg (sjelden så mange som 16), med en intervall på ett døgn mellom hvert egg. Inkubasjonstiden tar cirka  dager. Begge kjønn ruger, men hannen er trolig mest aktiv. Avkommet har mørk brun dun på oversiden og gul på undersiden, men mørk hette og ei karakteristisk stripe fra fra undersiden av øynene til bak på hodet. Full fjærdrakt opptrer etter cirka  dager, men avkommet blir gjerne i familiegruppa til hekkesesongen er over. Avkommet kan reprodusere selv når de er cirka ett år gamle.

Inndeling 
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

 Anseriformes, andefugler
 Anatidae, andefamilien
 Dendrocygninae, plystreender
 Dendrocygna (treender)
 D. viduata, maskeplystreand (monotypisk)
 D. autumnalis, rødnebbplystreand
 D. guttata, perleplystreand
 D. arborea, palmeplystreand
 D. bicolor, brunplystreand
 D. eytoni, prydplystreand
 D. arcuata, hetteplystreand
 D. javanica, småplystreand
 Thalassornis (monotypisk)
 T. leuconotus, hvitryggand
 Oxyurinae, skarvender
 Anserinae, svaner og gjess
 Anatinae, ender

Referanser

Eksterne lenker

Andefugler