Caprella septentrionalis

Caprella septentrionalis (med en rekke synonymer) er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), blant annet i Atlanterhavet fra USA og Canada til Norge, og i  Barentshavet fra Kvitsjøen og Murmansk til Grønland. Den omfatter også Irland, Skottland, Færøyene, Island, Jan Mayen, og Baffinøya. I Nord-Amerika også i Davisstredet og langs østkysten helt ned til Maine. I Norge påtreffes den langs hele kysten.

Arten er 6–31 mm lang med betydelig kroppslig variasjon, hannene dobbelt så store som hunnene. Den likner betydelig på Caprella linearis, men har mørkerøde øyne i motsetning til C. linearis som har lyserøde. Caprella septentrionalis har blitt funnet ned til 1.026 meters dybde, og lever i mange slags habitat inklusive sjøgress, brunalger (tang), rødalger, svamper og bryozoa.

Taksonomisk plassering 
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

 Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
 KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
 Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
 Overorden Peracarida Calman, 1904
 Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
 Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
 Infraorden Corophiida
 Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
 Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
 Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
 Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
 Slekt Caprella Lamarck, 1801
 Caprella septentrionalis Krøyer, 1838

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Beskrivelse av arten Caprella septentrionalis -  Life Desks, besøkt 5. mars 2014.

Amfipoder
Krepsdyr formelt beskrevet i 1838
Dyr formelt beskrevet av Henrik Nikolai Krøyer