Nikkebrønsle

Nikkebrønsle (Bidens cernua) er en ettårig urt i korgplantefamilien.

Utbredelse 
Nikkebrønsle vokser i all hovedsak i Europa og Nord-Amerika, men det er også gjort enkelte funn i India, Kina, Mexico og på en øy vest-nordvest for Galápagos. 

I Norge har den sin hovedutbredelse rundt Mjøsa og sørover. Der vokser den i eller i kanten av næringsrike dammer, bekkedrag og elver. Den fins også på Sørvestlandet. Ellers er det noen få spredte funn lenger nordover. De nordligste funnene er fem funn i Hasvik i Finnmark fylke, der det siste funnet ble gjort i 28. september 1969. 

Det høyeste punktet den er funnet er 270 moh. i Ringsaker kommune.

Former og rødlistestatus 
I Norge er det to former av nikkebrønsle kjent. Der en ikke har tungeformede kantblomster, mens den andre har tungeformede kantblomster.
 Nikkebrønsle (Bidens cernua f. cernua); ikke har tungeformede kantblomster, og denne er den klart vanligste.
 Solnikkebrønsle(Bidens cernua f. radiata Retz.); har tungeformede kantblomster, denne er også en god del sjeldnere enn den andre. Denne er funnet flere steder i Østfold, men også i Ås, Ringsaker og Stange.

Nikkebrønsle er på rødlista fordi den er ganske sjelden, og at habitatene den vokser, eller kan vokse på, har falt drastisk, så det totale antallet nikkebrønsler har med dette sunket drastisk. Da dens hovedhabitater er gårsdammer, bekkekanter og sumpete innmark, og disse fylles igjen. Ellers er den ganske kravstor på vokseplass.

Utseende og kjennetegn 
Den har et diploid kromosomtall på 24.

Blomster og frukter 
Blomstene har normalt rørformede blomster, mens solnikkebrønsle har også tungeformede blomster langs kanten av korgen. De blomstrer fra midtsommer til seinsommer, og blomsterkorgne har fem til åtte ytre korgdekkblader. Og stilken rett under blomsterkorgene bøyer seg. Det er dette som har gitt den opphavet til det norske det vitenskapelige artsnavnet.

Frøene har et firekantete tverrsnitt. De har også fire (sjeldent tre) brodder som peker mot korgbunnen. Disse broddene fester seg lett i klær og pelsen på dyr, og er antageligvis slik den blir spredd.

Planta og bladene 
Planta kan være fra ca. ti cm høy, og helt til ca. meteren høy. Alt ettersom næringstilgang og hvor værhard lokaliteten er.

Bladene hos nikkebrønsle er lysegrønne med hel eller sagtaggete rand. De sitter rett på stengelen, og har da ikke bladstengel. Mens den andre arten flikbrønsle, en kan finne i Norge, har treflikete blader.

Etymologi 
Navnet Bidens kommer fra det latinske bis eller bi, som betyr to eller to ganger (dobbelt) og dens tann. Navnet ble brukt på brønsleslekta av Andrea Caesalpini i 1583, mens cernua betyr nikkende fra cernuló, som betyr "å falle hodestups etter" eller "slenge kolbøtte" på latin.

Referanser

Litteratur 
 Lid, Johannes og Lid, Dagny Tande: Norsk flora. 7. utg. Redigert av Elven Reidar. Samlaget, 2005. ISBN 978-82-05-32563-0
 Stenberg, Lennart og Mossberg, Bo: Gyldendals store nordiske flora. Gyldendal 2007. ISBN 82-521-6029-8
 Grey-Wilson, Christopher, Blamey, Marjorie: Teknologisk forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa" Oversatt og tilpasset til norsk av Faarlund, Torbjørn, Sundig, Per. Teknologisk forlag 1992. ISBN 82-512-0355-4

Eksterne lenker 
 

 Artskart 
 Artsdatabanken med rødliste
 
 Flora og North America hos www.efloras.org 
 Taxon: Bidens cernua L. hos Germplasm Resources Information Network (GRIN)

Kurvplantefamilien
Norges flora
Danmarks flora
Karplanter på norsk rødliste