Sædgjemme

Sædgjemmer, spermateker fra (gr.) spermatheca, formelt (lat.) receptacula seminis (entall: receptaculum seminis) er en del av kjønnsorganet til hunner hos mange dyrearter. Sædgjemmere forekommer i mange grupper, de fleste insekter, edderkopper, snegler, fåbørstemark (meitemark og deres slektninger) og til hos med hos salamandere. Strukturene brukes til å lagre sæden fra hanner. Noen dyr, slik som bier og maur parrer seg bare en eller et fåtall ganger, og lagrer sæden og bruker den, noen ganger i flere år. Hos hermafroditter som parrer seg selv vil de også kunne lagre sæd fra egen kropp. Hos noen grupper skjer befruktningen i sædgjemmerne når eggcellene er tilstrekkelig modne.

Antall sædgjemmere varierer med dyregruppene. De aller fleste har parrede spermgjemmere, men meitemark har fire par, på henholdsvis 6., 7., 8. og 9. segment. Disse mottar og lagrer sæden fra motparten under paring. De er foret med epitel og varierer sterkt i utforming: Noen er lange og sterkt spiralsnodde, mens andre er vake utposinger på de hunnlige delene av det indre kjønnsorganet. Utformingen av sædgjemmerne er drevet av det store variasjonen av reproduksjonssystemer hos meitemark.

Strukturer hos Caenorhabditis elegans
Rundormen Caenorhabditis elegans har to sædgjemmere, knyttet til hver sin gonade. Hver sædgjemmer består av 24 glatte muskelceller som danner et strekkbart rør. Actin filamentene ligger rundt røret, slik at det kan vies ut eller snøres sammen. Særgjemmerne hos C. elegans er ofte brukt som modell i studier av hvordan fysisk påvirkning omgjøres til elektriske nervesignaler.

Kjønnsbestemmelse hos edderkopper
Fugleedderkopper er propulære hubbydyr, men mange av artene har svært små kjønnsforskjeller så lenge de ikke er voksne. En av måtene å avgjøre kjønnet på unge individer er å se etter sædgjemmerne i hammen når en edderkopp har skiftet. Særsgjemmerne er svært variable, og kan i mange tilfeller ikke bare avsløre kjønnet hos unge individer, men også art.

Bier
En birøkter kan undersøke sædgjemmene på en død dronningbie for å se om hun har blitt parret eller ikke. I mange arter av langtungebier, særlig hos Melipona bicolor, vil dronningens egg passere sædgjemmerne under egglegging, og befruktes mens de passerer. På grunn av bienes system der haploide individer blir hanner, kan dronningen selv bestemmer kjønnsbalansen i kullet ved å befrukte eller ikke befruke eggene mens de passerer.

Referanser

 Dyreanatomi