Kryptovaluta

Kryptovaluta er et digitalt aktivum laget for å fungere som et lettomsettelig betalingsmiddel. Kryptovaluta benytter seg av kryptografi for å sikre transaksjoner, kontrollere opprettelsen av ytterligere valutaenheter, samt verifisere overføring av aktivum. Kryptovaluta benytter seg av desentralisert kontroll i motsetning til ordinære valutaer hvor kontrollen normalt er sentralisert hos en statsbank.

Den desentraliserte kontrollen av kryptovalutaene fungerer gjennom en distribuert database, som oftest en blokkjede, som fungerer som en offentlig database for finansielle transaksjoner.  

Bitcoin var den første og derfor mest kjente kryptovalutaen. Senere har det imidlertid kommet flere, som Ethereum, Binance Coin, Tether og XRP.

Begreper

Bitcoin 

 2009: Bitcoin ble først utgitt som en åpen kilde-kode programvare. Den regnes generelt som den første desentraliserte kryptovalutaen. Siden den gang er det opprettet over 7000 altcoins (alternative varianter av bitcoin, eller andre kryptovaluta).
 2018: Fidelity Digital Assets, med hovedsetet i Boston (MA, USA) var først i å etablere tjenester for trading, konsulenttjenster, og fondsadministrasjon for Bitcoin og Ethereum.
 2021: El Salvador ble første land i å godta bitcoin som gyldig valuta.

Altcoin 
Uttrykket «altcoins» betegner kryptovalutaer som ikke er Bitcoin. Ifølge CoinMarketCap fantes det i desember 2021 over  forskjellige kryptovalutaer. Ifølge CoinMarketCap stod altcoins for rundt 60% av verdien til det totale kryptovaluta-markedet i desember 2021.

Blokkjede 

Da bitcoin ble lansert kom samtidig begrepet blokkjede (engelsk: blockchain) på banen. Konseptet med en blokkjede er at informasjon spres ut til mange noder som oppdaterer og kontrollerer hverandre hele tiden. Denne teknologien var nødvendig for å kunne oppnå desentralisert kontroll over valutaen.

Utvinning 

En sentral egenskap ved en kryptovaluta er at generering av nye digitale mynter skal være forutsigbar. Det finnes flere typer teknologi for å overføre kryptovaluta. Bitcoin og Ethereum benytter Proof of work, mens andre bruker Proof of stake. Ved hjelp av datakraft skal nye digitale mynter kunne utvinnes etter et forhåndsbestemt tempo.
XRP benytter consensus algoritm, hvor nodene på nettverket stemmer over hvorvidt en transaksjon er gyldig eller ikke.

Klimaavtrykk 

Flere har uttrykt bekymring over bitcoin's klimaavtrykk, ettersom bitcoin-utvinning har blitt stadig mer energikrevende. Den samlede energimengden som går med til å utvinne bitcoins skal være større enn Norges samlede energiforbruk i løpet av ett år. Konsensus-algorime og Proof of Stake-metodene som benyttes av andre kryptovalutaer er derimot mer miljøvennlige.

Finansiell stabilitet
Enkelte av kryptovalutaene har historisk vært svært volatile. Denne volatiliteten gjør også enkelte kryptovalutaer til ettertraktede spekulative instrumenter, med mulighet for både store gevinster men også store tap.

Kriminalitet 
Det at det mangler sentral styring og også er vanskelig å spore over landegrenser har gjort kryptovaluta til et yndet betalingsmiddel for kriminelle. I 2018 ble det gjennomført en studie hvor det ble anslått at halvparten av alle transaksjoner med Bitcoin var relaterte til kriminelle handlinger. Ved flere tilfeller har kriminelle også fått tak i enorme beløp ved å hacke børser for kryptovaluta.

Norge 
I 2019 fikk Norge et regelverk for omsetning av kryptovaluta, noe som innebar registreringsplikt hos Finanstilsynet. Alle som vil operere markedsplasser for kryptovaluta  i Norge er også pålagt å følge bestemmelser i hvitvaskingsloven og såkalte KYC-bestemmelser. Finanstilsynet har ansvaret for å kontrollere at norske markedsplasser for kryptovaluta følger regelverket. Det utstedes ikke noen form for konsesjon til kryptovirksomheter.

Kryptovaluta kan kjøpes og selges via meglere eller børser, men direkte handel mellom to parter eller heller ikke uvanlig.

Se også 
Digitale sentralbankpenger
Kryptovaluta og nettverkssalg
:Kategori:Kryptovaluta for artikler om kryptovalutaer

Referanser