Kalsitonin gen-relateret protein

Kalsitonin gen-relateret protein (CGRP) (av eng. calcitonin gene-related peptide) er et nevropeptid i kalsitonin-peptidfamilien som finnes i to litt forskjellige former hos mennesket; α-CGRP og β-CGRP. Forhøyede nivåer av CGRP er blant annet kjent blant mennesker som lider av migrene, klasehodepine, temporomandibulær dysfunksjon (TMD) og en rekke andre sykdommer, som hjertesvikt, arteriell hypertensjon og sepsis.

CGRP produseres både i perifere og sentrale nevroner. Det er et potent peptid som vasodilerer (øker blodstrømmen) og fungerer i transmisjon av smerteimpulser (nociception) og ved regenerering av nervevev etter skade.

Biokjemi 
Både α-CGRP og β-CGRP er peptider med 37 aminosyrer. α-CGRP dannes ved en alternativ spleising av genet for kalsitonin som ligger i kromosom 11. Det mindre studerte β-CGRP avviker fra α-CGRP igjennom å være kodet i et separat gen i samme område, og det skiller seg kun av tre aminosyrer.

Regulering av uttrykket av CGRP kontrolleres gjennom signaltransduksjonen av cytokiner gjennom mitogen-aktiverende proteinkinaser (MAPK).

CGRP medierer sine effekter igjennom en heteromer reseptor, som består av G-protein-koblet reseptor kalt CALCRL og et aktivitetsmodifiserende protein (RAMP1). CGRP-reseptorer finnes i hele kroppen.

CGRP-hemmere 
Anti-CGRP eller CGRP-hemmere (kalsitonin-genrelatert peptidreseptor-antagonister) er kostbare legemidler som har blitt spesielt utviklet for å forebygge migrene. Studier viser imidlertid at bare én av seks kan regne med å få god effekt av preparatene. Det finnes to hovedgrupper; monoklonale antikropper (MABs) og små molekyler (gepanter). Monoklonale antikropper er preventiver som hindrer anfall, mens små molekyler er abortiver som avbryter anfall. Andre generasjons gepanter har økt tolerabilitet og egenskaper som ligner triptaner og ditaner.

CGRP-hemmere har vist seg effektive for flere typer hodepine, og kan i ett tilfelle være spesielt aktuelt som profylakse for episodisk klasehodepine. Så langt har imidlertid CGRP-hemmere ikke vist seg effektive mot kronisk klasehodepine.

Både CGRP og reseptoren for CGRP er mål for en ny type medikamentell behandling med såkalte CGRP-hemmere, som består av monoklonale antistoffer (mAb) som har vist lovende resultater som hemmere av blant annet flere typer migrene og klasehodepine. Ved å binde seg til CGPR-reseptoren hindrer (hemmer) effekten av CGRP på reseptoren og reduserer antallet anfall. Det er forventet at minst fire slike CGRP-hemmere vil komme på markedet i løpet av 2018. I motsetning til andre profylakser skal CGRP-hemmere være uten kjente bivirkninger.

Aimovig (erenumab) var den første CGRP-hemmeren som ble godkjent av FDA (U.S. Food and Drug Administration) 17. mai 2018. Den ble videre godtkjent av EMA (European Medicines Agency) den 26. juli 2018, og den ble tilgjengelig i norske apotek fra den 1. oktober 2018. Ytterligere tre konkurrerende preparater er forventet å komme på markedet ganske snart. I så måte ble Ajovy (fremanezumab) godkjent av FDA den 14. september 2018, og Emgality (galcanezumab) den 27. september 2018. Det fjerde preparatet, eptinezumab (tidligere kalt ALD403), er forventet å komme på markedet i løpet av 2019.

Innledende amerikanske tester viser at Aimovig kan være effektiv som profylakse mot migrene, spesielt for episodikere, men testene var til å begynne med ikke like positive for kronikere. Fra sommeren 2018 har det imidlertid blitt meldt at medikamentet allikevel kan være effektiv for kronikere, men i dobbel dose (). Normal dose er  og prisen lå i underkant av  når den ble tilgjengelig i Norge. Noen apotek (ikke alle) tilbyr dessuten dobbel dose (140 mg) til samme pris, forutsatt at det er utstedt resept på dette. Norske pasienter kan dessuten hente ut norske resepter på svenske apotek, der prisen på en enkelt dose ligger rundt  norske kroner. Prisen for de tre andre medikamentene er fortsatt ukjent for Norge.

I USA har mer enn  pasienter fått utskrevet erenumab i perioden mai–desember 2018, herunder også pasienter med medikamentoverforbrukshodepine (MOH). Toleransen har vært like bra som for placebo. For mange har responsen vært , og effekten har i mange sammenhenger vært god for pasienter som har forsøkt 2–4 andre preventiver uten suksess.

CGRP-hemmere i Norge 
Ingen CGRP-hemmere hadde per januar 2019 godkjenning for blå resept i Norge, men de var alt under vurdering av norske helsemyndigheter. Per januar 2020 er det kun eptinezumab som ikke er tilgjengelig i Norge. Erenumab og fremanezumab fikk begge godkjenning for blå resept mot kronisk migrene i desember 2019, på bestemte vilkår. Det er forventet at galcanezumab vil få det samme i løpet av første halvår 2020, mens det trolig vil ta lenger tid med tilsvarende godkjenning for episodisk klasehodepine (300 mg). Den fjerde CGRP-hemmeren, eptinezumab (Vyepti), ble godkjent av FDA 21. februar 2020. Denne administreres intravenøst. Anbefalt dose er 100 mg hver 3. måned, men noen pasienter kan ha behov for en dose opp mot 300 mg. Eptinezumab ble godkjent for blåresept med forhåndsgodkjent refusjon fra 1. juli 2023, på vilkår. Verken episodisk migrene (EM) eller episodisk (eCH) og kronisk klasehodepine (cCH) kvalifiserer for CGRP-hemmere på blåresept.

Tabellen under følger Mittal (2019)

 EM: episodisk migrene, CM: kronisk migrene, eCH: episodisk klasehodepine
 Gjelder forhåndsgodkjent refusjon på vilkår
 Må ha testet ut fem ulike forebyggende behandlinger først, hvorav minst 2 CGRP-hemmere i sprøyteform

Se også 
 Ditaner
 Gepanter
 Kalsitonin-genrelatert peptidreseptor-antagonist

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kjemiske forbindelser
Aminosyrer