Norges Venstrekvinnelag

Norges Venstrekvinnelag (også kalt Venstrekvinnelaget og NVK) er en sideorganisasjon av det politiske partiet Venstre. Organisasjonen arbeider for å løfte kvinnelige politikere i Venstre, å være en likestillingspolitisk tenketank for Venstre og fremme liberal feminisme i samfunnet.

Venstrekvinnelaget arbeider for en verden der kvinner og menn har samme friheter, rettigheter, plikter og muligheter innen alle vesentlige områder i livet. Alle som identifiserer seg som kvinner eller tredje kjønnskategori som støtter Venstrekvinnelagets formål, og som ikke er medlem i et annet politisk partis kvinneorganisasjon, kan bli medlemmer. Menn kan være støttemedlemmer. Venstrekvinnelaget er representert i Venstres landsstyre.

Historie 
Venstre var historisk det fremste partiet som gikk inn før likestilling og rettferdighet mellom kjønnene. Denne saken ble viktig ikke minst for den progressive fløyen i Venstre i 1880-årene, og etterhvert for hele partiet. På den tiden var Venstre landets største parti, og stod primært i motsetning til Høyre. Norsk Kvinnesaksforening sprang i stor grad ut av miljøer rundt Venstre, ble opprinnelig oppfattet som et «underbruk» av Venstre og samarbeidet nært med Venstre over lang tid. Venstre stod bak lovgivning som innførte allmenn offentlig grunnskole, gav kvinner adgang til høyere utdanning, arbeidervernlovgivning, sosiale ytelser, juryordningen, hemmelige valg. Venstre var også det første partiet som fremmet forslag om allmenn stemmerett for menn og for kvinner, i 1886. Venstre spilte en avgjørende rolle i utviklingen av velferdsstaten, da grunnlaget for sykepenger, pensjoner og uføretrygd ble gjort ble lagt av Venstreregjeringer. Åttetimersdagen var også et Venstre-prosjekt. Frem til 1960-årene var det i norsk politikk bare Norsk Kvinnesaksforening og Venstre som egentlig stod for en likestillingslinje – i f.eks. Arbeiderpartiet rådet i stedet husmorideologien på den tiden – og Venstre og NKF samarbeidet nært, f.eks. om å avskaffe samskatten i 1950-årene. De fleste lederne og sentrale personene i Norsk Kvinnesaksforening frem til etterkrigstiden var medlemmer av Venstre.

Venstrekvinnelaget ble stiftet i 1. januar 1930, men Venstre har en sterk kvinnehistorie som strekker seg helt tilbake til 1884 da partiet ble stiftet. Tidlig i partiorganisasjonens historie sto Venstre-kvinner som  Gina Krog, Fredrikke Marie Qvam, Betzy Kjelsberg, Margarete Bonnevie og Eva Kolstad sentralt i kampen for kvinners rettigheter.

Venstrekvinnelaget i Kristiania ble stiftet i 1911 med Louise Keilhau som leder (formand). Medstifter var Dagny Bang.

Styret 
Solveig Schytz er leder av Norges Venstrekvinnelag.

Styremedlemmer 
 Nertila Stringa, Agder (1. nestleder)
Tone Lind Jørgensen, Vestfold og Telemark (2. nestleder)
Johanne Sundmann, Troms og Finnmark
Mia Bruvik, Rogaland
Marthe Strickert, Trøndelag
Margrethe Prahl Reuch, Viken
Ann Helen Skaanes, Oslo

Varaer 
 Agnes Hoshovede Bernes, Vestland
Hanne Moe Reitan, Trøndelag
Ragnhild Helset, Møre og Romsdal

Partiledelse

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Venstre
Feminisme i Norge