Henry Paget, 1. marki av Anglesey

Henry William Paget, 1. marki av Anglesey, (født 17. mai 1768 i London, død 29. april 1854 i London), kjent som lord Paget mellom 1784 og 1812 og som jarl av Uxbridge mellom 1812 og 1815, var en britisk general, sønn til Henry Paget, 1. jarl av Uxbridge.

Liv og virke

Bakgrunn, tidlige år 
Han var eldste sønn av Henry Paget, 1st Earl of Uxbridge og hans hustru Jane Paget (født Champagné), datter av Arthur Champagné, Dean av Clonmacnoise i Irland, Han ble utdannet ved Westminster School og ved Christ Church (Oxford) i Oxford.

Paget ble i 1790 medlem av parlamentet som representant for Carnarvon, et sete han beholdt til 1796 da hans bror Edward ble valgt i hans sted. Så representerte han Milborne Port fra 1796 til han fratrådte i 1804, da han ble Steward av Chiltern Hundreds, og atter igjen fra 1806 til januar 1810.

Napoleonskrigene 
Han deltok som kavalerioffiser i de britiske krigene mot revolusjonens Frankrike og Napoleon I. 

Han deltok i slaget ved Quatre Bras den 16. juni 1814; og to dager etter i slaget ved Waterloo der han førte han det engelske kavaleriet i et spektakulært stormritt mot Comte d'Erlons styrker som stanset og bidro til å knuse den franske hær. Et av de siste kanonskudd avfyrt under slaget traff Paget i hans høyre ben, som så måtte amputeres. Ifølge en anekdote skal han ha vært nøt hertugen av Wellington da han ble truffet, og skal ha utbrutt «By God, sir, I've lost my leg!» — og Wellington skal ga svart «By God, sir, so you have!» 

Ifølge sin aide-de-camp, Thomas Wildman, skal Paget ha smilt under amputasjonen og sagt: «I have had a pretty long run. I have been a beau these 47 years and it would not be fair to cut the young men out any longer.»

Sagen som ble benyttet for å amputere foten er oppbevart ved National Army Museum. Den aputerte foten ble gravlagt i hagen av huset hvor operasjonen skjedde. Stedet ble senere en slags merkelig helligdom. Besøkende fikk først se den blodige stolen og deretter eskortert ut i hagen hvor foten hadde fått sin egen gravstein.

Paget ble kort etter Waterloo opphøyd til marki av Anglesey og mottok Hosebåndsordenen i 1818. 

Etter fredsslutningen i 1815 deltok han i det politiske liv og var medlem av kabinettet 1827–28 og 1846–52. To ganger tjenestegjorde han som lordløytnant av Irland, 1828–29 og 1830–33.

Han døde av slag ved Uxbridge House i Burlington Gardens den 29. april 1854 o ble gravlagt i Lichfield-katedralen hvor et monument ble reist til hans ære. Han ble etterfulgt av sin eldste sønn fra første ekteskap, Henry.

Referanser

Litteratur 
 Paget, Edward Clarence (1913): Memoir of The Hon Sir Charles Paget, GCH (Brother of the 'Waterloo' Marquess of Anglesey). Longmans, Green & Co.
 Paget, 7th Marquess of Anglesey, Henry (1961): One-Leg: The Life and Letters of Henry William Paget, First Marquess of Anglesey, KG, 1768–1854. The Reprint Society: London. ASIN B0007IWAQC.
 Roberts, Andrew (2005): Waterloo. Harper Collins. ISBN 978-0007190768.
 Warner, Philip (1984): The British Cavalry. Dent and Sons. ISBN 978-0460046176.

Eksterne lenker 
 
 

Britiske generaler
Britiske politikere
Personer fra London