Innlandet

Innlandet er et norsk fylke som ble opprettet 1. januar 2020. Fylket består av de tidligere fylkene Hedmark og Oppland, med unntak av de to tidligere Oppland-kommunene Jevnaker og Lunner, som i dag ligger i Viken fylke. Fylket tilsvarer i hovedsak det som i de gamle kongesagaene fra middelalderen ble omtalt som Opplandene eller Opplanda. Det tilsvarer også, med visse modifikasjoner, det gamle Oplandenes amt som eksisterte fra 1757 til 1781. Oplandenes amt ble i 1781 delt i Kristians amt og Hedemarkens amt, også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter. I 1919 skiftet disse  navn til Oppland og Hedmark fylker og i 2020 ble de slått sammen til Innlandet fylke.

Fylket ligger, som navnet indikerer, «inne i landet», og er Norges eneste fylke uten kystlinje. Det dekker nær 17 prosent av fastlandsarealet i Norge, og strekker seg fra Viken og Osloregionen i sør til Trøndelag i nord. I nordvest grenser fylket mot Møre og Romsdal og i vest mot Vestland. I vest finnes også Jotunheimen og fjellområdene i Valdres. I øst grenser fylket til Värmland og Dalarna i Sverige.

Mjøsa er (med sine 369,48 km²) Norges største innsjø, og ligger sentralt i den sørlige enden av Innlandet. Rundt Mjøsa ligger byene Brumunddal, Gjøvik, Moelv, Hamar og Lillehammer, som også omtales som Mjøsbyene og Mjøsbyregionen. Innlandet huser også Norges høyeste fjell, den 2468,8 meter høye Galdhøpiggen, på Jotunheimplatået. Norges lengste elv, Glomma, renner gjennom fylket.

Innlandet har en stor jord- og skogbruksbasert sektor. Om lag 20 prosent av jordbruksproduksjonen i Norge skjer i Innlandet, og rundt 40 prosent av all hogst.

Fylkesblomst 

Skogstjerne er Innlandets fylkesblomst. Dette ble vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020. Skogstjernen finnes i hele Innlandet, helt opp til 1600 meter over havet i Lom i Gudbrandsdalen. Blomsten kan ha opptil ni kronblader. Fylkesblomsten symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.

Fylkesvåpen

Fylkesvåpenet til Innlandet ble vedtatt 24. oktober 2018 og symboliserer fylkets rikdom på fjell og vann.

Arbeidet med fylkesvåpenet startet i mars 2018, da politikerne inviterte befolkningen til å være med på utformingen. Til sammen kom det inn 162 forslag, hvorav fire ble valgt som grunnlaget for utvelgelsen. De fire forslagene fra innbyggerkonkurransen ble tegnet av:

 Edin Bjørseth Horten (7 år fra Hamar)
 Sean Fabian Andersen (19 år fra Lillehammer)
 Journalist Olav Brostrup Müller (41 år fra Lillehammer)
 Einar Andreas Lilleengen (20 år fra Brumunddal)

Tre designbyråer leverte så 12 forskjellige tolkninger av de fire ideene. Juryen ble ledet av Even Aleksander Hagen (f. 1988) og bestod av:

 en historiker/konservator
 en spillutvikler
 en grafisk designer
 kommunikasjonsleder i Hedmark fylkeskommune
 utviklingsleder i Gjøvikregionen
 folkevalgte politikere

Juryen innstilte 20. september 2018 på forslaget «Kommunikasjon og knutepunkt». Patentstyret hadde også godkjent våpenskjoldet. Det ble enstemmig vedtatt som fylkesvåpen i begge fylkestingene 24. oktober 2018.

Fylkesvåpenet beskrives slik:

Det kom også kritikk mot det nye fylkesvåpenet. Museumsmannen og sivilarkitekten Lars Roede (f. 1944) betegnet det som en «amatørmessig logo»; i et intervju med Aftenposten sa han 11. januar 2020 at fylkesvåpenet «bryter med kravene til god heraldikk» og ville blitt avvist av heraldisk sakkyndige i Riksarkivet.

Historie 
Det området som idag er Innlandet, ble i gamle kongesagaer fra middelalderen kalt Opplandene. Opplandene omtales i Historia Norvegiæ (ca. 1170) og i Halvdan Svartes saga i Heimskringla, som ble skrevet av Snorre Sturlason på 1220-tallet. Området omtales også i Olav den helliges saga.

1757–1781: Oplandenes amt

Området tilsvarer også Oplandenes amt som ble opprettet i 1757. På det daværende tidspunkt ble amtet utskilt fra Akershus stiftamt og var underlagt dette hovedamtet.

1781–1919: Kristians amt og Hedemarkens amt

Den 11. april 1781 ble Oplandenes amt delt i Kristians amt og Hedemarkens amt, disse ble også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter.

1919–2020: Oppland og Hedmark 

Den 1. januar 1919 skiftet disse amtene navn og ble til henholdsvis Oppland og Hedmark fylker. Dette ble gjort med hjemmel i Lov om forandring av rikets inddelingsnavn av 14. august 1918. Den gamle benevnelsen amt, som hadde vært i bruk i Danmark-Norge og deretter Norge siden 1662, ble da erstattet av benevnelsen fylke (fra norrønt fylki, «folk»).

Oppland fylke var inndelt i regionene Hadeland, Gjøvik, Toten, Land, Valdres, Lillehammer, Midt-Gudbrandsdal og Nord-Gudbrandsdal. Det omfattet også de to dalførene Gudbrandsdalen og Valdres, samt de tre landskapene Toten, Hadeland og Land. Dette speilet seg i fylkets våpenskjold, som viste en mogop med to blomster (dalførene) og tre blad (landskapene).

Hedmark fylke bestod av distriktene Hedmarken, Solør, Vinger, Østerdalen og Odalen. Navnet Hedmark kommer av norrønt Heiðmǫrk, «heidenes skog», og var opprinnelig navnet på området mellom Hamar i vest og Elverum i øst.

2020: Oppland og Hedmark blir til Innlandet 

Som en del av regionreformen, foreslo regjeringspartiene i Erna Solbergs regjering den 21. februar 2017 at Hedmark og Oppland skulle slå seg sammen til ett fylke. Regionreformen ble vedtatt av Stortinget den 8. juni 2017.

Den 20. desember 2017 foreslo forhandlingsutvalget i Oppland og Hedmark fylkeskommune at navnet på det nye sammenslåtte fylket blir Innlandet. Det var ikke udelt begeistring for navnevalget, idet noen hadde foretrukket det gamle navnet Opplandene fra middelalderen.

Sammenslåingen ble formelt besluttet av de to fylkestingene i Hedmark og Oppland 15. januar 2018. Det ble også bestemt at fylkestinget i Innlandet får 57 representanter, mot 70 i de gamle fylkestingene (37 i Oppland og 33 i Hedmark). Even Aleksander Hagen (f. 1988) ble på det konstituerende møtet valgt til leder av fellesnemnda for sammenslåinga av fylkeskommunene i Oppland og Hedmark. Han ble senere også Innlandets første fylkesordfører.

Nye Innlandet fylkeskommune ble en realitet fra 1. januar 2020. Hovedsetet for administrativ og politisk ledelse for den nye fylkeskommunen er lagt til Hamar, men det er fortsatt flere fylkeskommunale funksjoner i Lillehammer.

Statsforvalteren til det nye sammenslåtte fylket Innlandet er lokalisert i Lillehammer. Tidligere justisminister Knut Storberget (f. 1964) ble utnevnt til fylkesmann i Innlandet. Den 1. januar 2021 fikk embedet navnet statsforvalter.

2022: Fylket består

Hurdalsplattformen av 13. oktober 2021  åpnet for at sammenslåtte fylker kan oppløses dersom de selv ønsker det. Den 8. desember 2021 gikk fylkestinget inn for å legge saken ut for rådgivende folkeavstemning før det ble tatt stilling til spørsmålet. Utsettelsesforslaget ble vedtatt med 29 mot 28 stemmer.

En heldigital folkeavstemning ble avholdt i perioden 10.–17. februar 2022 med en valgdeltakelsen på  prosent.  prosent ville tilbake til Hedmark og Oppland, mens  prosent ville beholde Innlandet. 

Fylkestinget gikk i sitt møte 23. februar 2022 inn for å beholde Innlandet fremfor å gjenopplive Hedmark og Oppland.

Politikk 
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 57 representanter. 

Etter fylkestingsvalget 2019 har Arbeiderpartiet 35 % av representantene. Senterpartiet 35 %, Høyre 12 %, Fremskrittspartiet 5 %, Miljøpartiet de Grønne 5 %, Sosialistisk Venstreparti 5 %, Rødt 3,5 %, Pensjonistpartiet, 1,7 %, Venstre 1,7 %, Kristelig Folkeparti 1,7 %.

Fylkesordføreren er Even Aleksander Hagen (Ap) og fylkesvaraordføreren er Aud Hove (Sp)

Kommuner 

Innlandet består av 46 kommuner:

Tettsteder 

De største tettstedene i Innlandet med over 1 500 innbyggere, rangert etter innbyggertall per  (kommune i parentes):

Uthevede tettsteder har bystatus.

Sentrale institusjoner i Innlandet 

 Innlandet fylkeskommune
 Statsforvalteren i Innlandet
 Hamar bispedømme
 NTNU Gjøvik
 Høgskolen i Innlandet
 Fagskolen Innlandet
 Innlandet politidistrikt
 Eidsivating lagmannsrett
 Terningmoen
 Rena leir
 Cyberforsvaret
 Sykehuset Innlandet HF
 Eidsiva Energi
 NRK Innlandet
 Teater Innlandet
 Oplandske Dampskibsselskap

Videregående skoler 
Innlandet fylkeskommune har per 1. oktober 2021 23 offentlige videregående skoler:

Innlandet fylkeskommune vedtok i 2019 å følge nærskoleprinsippet basert på søkerens folkeregistrerte postnummer. Elevene styres til nærmeste skole med ønsket utdanningsprogram, eller til de nærmeste skolene så lenge differansen i reisetid ikke utgjør mer enn 10 minutter. Det er imidlertid gjort unntak for søkere fra Lillehammer og Gausdal, slik at det er mulig å søke på alle skolene i regionen selv om differansen i reisetid overstiger 10 minutter, av rekrutteringshensyn.

Kjente personer fra Innlandet

Nålevende

 Maj Britt Andersen
 Nora Foss Al-Jabri
 Atle Antonsen
 Ole Edvard Antonsen 
 Anders Baasmo
 Petter Belsvik
 Lars Berger
 Tora Berger
 Kåre Magnus Bergh
 Hans Olav Brenner
 Arne Brimi
 Sylvia Brustad
 Arthur Buchardt
 Trond Nagell Dahl
 Bjørn Dæhlie
 Ingjerd Egeberg
 Karen-Marie Ellefsen
 Ole Ellefsæter
 Dag Fornæss
 Knut Faldbakken
 Håvard Gimse
 Kjersti Grini
 Eli Hagen
 Even Aleksander Hagen
 Edvald Boasson Hagen
 Guro Kleven Hagen
 Gro Hammerseng-Edin
 Hallgrim Hansegård
 Eli Kristin Hanssveen
 Ingeborg Heldal
 Eldbjørg Hemsing
 Ragnhild Hemsing
 Levi Henriksen
 Dag O. Hessen
 Tone Hulbækmo
 Kjetil Jansrud
 Erling Jevne
 Robert Johansson
 Therese Johaug
 Sigbjørn Johnsen
 Olav Jordet
 Anders Kippersund
 William Kristoffersen
 Torbjørn Kvasbø
 Rosemarie Köhn
 Tom Stræte Lagergren
 Hans Olav Lahlum
 Anne Lindmo
 Maren Lundby
 Ola Lunde
 Else-Marthe Sørlie Lybekk
 Roy Lønhøiden
 Anita Moen
 Marja Mortensson
 Lars Mytting
 Gustav Nilsen
 Bente Nordby
 Ingrid Olava
 Gaute Ormåsen
 Hilde Gjermundshaug Pedersen
 Tore Reppe
 Roger Ruud
 Inger Lise Rypdal
 Viggo Sandvik
 Sanna Sarromaa
 Åsne Seierstad
 Ågot Sendstad
 Amund Sjøbrend
 Jan Arild Snoen
 Ståle Solbakken
 Kjersti Stenseng
 Knut Storberget
 Tom Styve
 Øystein Sunde
 Knut Anders Sørum
 Olemic Thommessen
 Patrick Thoresen
 Arne Treholt
 Anette Trettebergstuen
 Pål Tøien
 Trygve Slagsvold Vedum
 Eldar Vågan
 Odin Waage
 Ingvild Flugstad Østberg
 Frida Ånnevik
 Rigmor Aasrud
Marcus Kleveland

Døde

 Kjell Aukrust (1920–2002)
 Peder Balke (1804-1887)
 Ingrid Bjerkås (1901–1980)
 Thor Bjørklund (1889-1975)
 Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910)
 Otto Blehr (1847–1927)
 Jens Bratlie (1856–1939)
 Hallgeir Brenden (1929–2007)
 Jan-Magnus Bruheim (1914-1988)
 Jacob Breda Bull (1853–1930)
 Hans Børli (1918–1989)
 Ola Dahl (1923-2004)
 Egil Danielsen (1933–2019)
 Gjermund Eggen (1941–2019)
 Henriette Schønberg Erken (1866–1953)
 Kirsten Flagstad (1895–1962)
 Halvor Floden (1884–1956)
 Hulda Garborg (1862–1934)
 Jo Gjende (1794-1884)
 Ingeborg Refling Hagen (1895–1989)
 Oddbjørn Hagen (1908–1983)
 Knut Hamsun (1852–1952)
 Marie Hamsun (1881–1969)
 Marcello Haugen (1878-1967)
 Sigurd Hoel (1849–1929)
 Åsta Holth (1904–1999)
 Rolf Jacobsen (1907–1994)
 Alexander Johnson (1910–1989)
 Tor Jonsson (1916-1951)
 Dagny Juel (1867–1901)
 Olav Kringen (1867-1951)
 Sven Moren (1871–1938)
 Ivar Mortensson-Egnund (1857–1934)
 Edvard Munch (1864–1944)
 Gerhard Munthe (1890–1960)
 Odvar Nordli (1927–2018)
 Alf Prøysen (1914–1970)
 Annar Ryen (1909–1985)
 Vidar Sandbeck (1918–2005)
 Anders Sandvig (1862-1950)
 Kristian Schjelderup (1894–1980)
 Einar Skjæraasen (1900–1966)
 Gjendine Slålien (1871-1972)
 Egil Storbekken (1911–2002)
 Sverre Strandli (1925–1985)
 Kåre Tveter (1922–2012)
 Sigrid Undset (1882–1949)
 Halldis Moren Vesaas (1907–1995)
 Anne-Cath. Vestly (1920–2008)
 Ola Viker (1897-1972)
 Jakob Weidemann (1923-2001)
 Erik Werenskiold (1855–1938)
 Hanna Winsnes (1789–1872)
 Nicolai Ramm Østgaard (1812–1873)
 Jan Werner Danielsen (1976-2006)

Noter

Referanser

Eksterne lenker 
 Innlandet fylkeskommune
 Innovasjon Norge Innlandet
 Regionale Forskningsfond Innlandet (RFFINNL)
 IKT Ressursforum Innlandet 
VRINN Immersive Learning Cluster 
HelseINN helseklynge 
 NHO Innlandet