Brunplystreand

Brunplystreand (Dendrocygna bicolor) er en monotypisk art i gruppen av plystreender (Dendrocygninae) som inngår i slekten Dendrocygna (treender). Arten er utbredt i det sørlige Amerika (fra de aller sørligste delene av USA og deler av Mexico, Karibia og i nordlige og østlige kyststrøk og sentrale deler av i Sør-Amerika, søover til det nordøstlige Argentina), Afrika sør for Sahara, samt i India og deler av Sørøst-Asia.

Taksonomi

Arten kan være nært beslektet med hetteplystreand (D. arcuata), og det er kjent at den har hybridisert med både denne og prydplystreand (D. eytoni) i fangenskap. Arten regnes som monotypisk, men populasjonene i det sørlige USA og den nordlige Mexico har av noen blitt skilt ut som en selvstendig økotype under navnet D. helva, men validiteten er tvilsom.

Biologi 

Brunplystreand måler cirka . Hunnen og hannen er omtrent jevnstore. Hannen veier typisk , hunnen typisk . Kjønnene er ellers tilnærmet like, men hunner og ungfugler er gjerne noe dusere utfarget enn voksne hanner.

Fjærdrakten er hovedsakelig gyllen rødbrun. Issen er noe mørkere enn resten av hodet. På halsen er det islett av sorte og hvite fjær i et bredt felt på midten. Nebbet er gråsort og øynene mørke. Som andre plystreender har nebbet en liten krok ytterst. Gumpen er hvit både over og under, og det korte stjerten mørke brun (nærmest sort). Vingene er rødbrune i framkant og har mørke brune, nærmest sorte, flygefjær på oversiden. Ryggen er mørk brun. Langs flankene har arten noen karakteristiske forlengede fjær som stikker ut og har beige trim.

Arten er hovedsakelig å regne som standfugl, men den gjør kortere trekk i forbindelse med vannstanden og tilgangen på mat. Habitatet består primært av myr og sump i åpent, flatt terreng, inkludert våtmarksområder med både ferskvann og brakkvann. Den er spesielt assosiert med godt utviklede områder med høyt gress, og spesielt rismarker.

Brunplystreand er nærmest fullstendig planteeter (herbivor). I tillegg til ris etter den frø og frukt fra en rekke arter, men også gress, løk, siv og en mindre andel animalsk føde (kanskje andunger).

Hekketiden følger vannstanden og varierer med utbredelsen og regntiden. Arten er monogam og parforholdene varer livet ut. Parene hekker enten solitært eller i løselige grupper. Redet bygges av begge, og det plasseres ofte over vann. Det ligner en liten haug og måler typisk  i diameter. Det er bygget av ulike plantematerialer. Det kan også bli plassert i en hul trestamme eller lignende. Noen par fôrer det innvendig, andre ikke. Hunnen legger normalt   (typisk 10) egg, men forlatte reder med opp mot 62 egg har blitt registrert. Hekkeparasittisme kan være en årsak, uten at dette har blitt bekreftet. Inkubasjonstiden tar  dager, og hannen er ofte en mer aktiv ruger enn hunnen. Avkommet er dunkledd og forlater redet etter  timer. Begge foreldrene følger opp ungene, som får full fjærdrakt etter cirka 63 dager.

Inndeling 
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

 Anseriformes, andefugler
 Anatidae, andefamilien
 Dendrocygninae, plystreender
 Dendrocygna (treender)
 D. viduata, maskeplystreand
 D. autumnalis, rødnebbplystreand
 D. guttata, perleplystreand
 D. arborea, palmeplystreand
 D. bicolor, brunplystreand (monotypisk)
 D. eytoni, prydplystreand
 D. arcuata, hetteplystreand
 D. javanica, småplystreand
 Thalassornis (monotypisk)
 T. leuconotus, hvitryggand
 Oxyurinae, skarvender
 Anserinae, svaner og gjess
 Anatinae, ender

Referanser

Eksterne lenker

Andefugler