Beleiringen av Namur i 1695

Beleiringen av Namur (fra 2. juli til 1. september 1695) var den andre beleiringen av byen Namur i niårskrigen. De allierte styrkene i Storalliansen tok tilbake byen fra franskmennene, som hadde erobret byen etter den første beleiringen i 1692. Gjnerobringen av Namur er regnet som den viktigste hendelsen i niårskrigen.

Bakgrunn 
Franskmennene erobret Namur etter den første omleiringa i 1692, kommandert av Duc de Luxembourg, med kong Ludvig XIV av Frankrike til stede. Forsvarsverkene til Namur var konstruert av Menno van Coehoorn, som ledet forsvaret av citadellet under den første beleiringen. Den franske motparten hans, Vauban utbedret forsvarsverkene i stor grad etter at byen ble tatt. På grunn av den strategiske plasseringen hvor elvene Sambre og Meuse møtes, var citadellet i Namur den strategisk mest viktige festningen i De spanske Nederlandene.

Beleiringen
Da Frankrike var på defensiven beleiret den allierte arméen til Storalliansen, kommandert av kong Vilhelm III av England og Maximilian II Emanuel av Bayern, guvernør i De spanske Nederlanda, byen fra 2. juli 1695. 3. juli hadde de bygd en cirkumvallasjon rundt byen. Rollene var nå snudd og Menno van Coehoorn rettet beleiringsvåpnene mot byen.

Den 18. juli hadde de allierte styrkene kommet seg forbi de ytre festningsverkene som Vauban hadde bygget. Fem bataljoner av engelske og nederlandske soldater gikk til angrep på Brusselporten i Namur. Det generelle angrepet begynte den 3. august, og Duc de Boufflers, den franske kommandanten, tilbød å overgi byen. Dette ble godtatt og dagen etter, som en del av avtalen, ble det startet en seks dager lang våpenhvile for å få ut skadede og trekke seg tilbake til citadellet. Våpenhvilen ble garantert for ved at en høyere offiserer ble holdt som gissel. Etter de seks dagene var over, ble gislene sluppet fri og beleiringen av citadellet fortsatte..

Hertugen av Villeroi gjorde et forsøk på å trekke angriperne bort fra Namur ved bombardere den militært lite viktige Brussel, med det eneste målet om å ødelegge byen. Bombardementet som varte fra 13. til 15. august gjorde ingenting for å få de allierte til å gi opp beleiringen. Villeroi prøvde senere å frigi Namur, men ble stoppet på slagmarken av arméen til fyrsten av Vaudemont.

Etter ennå en måned med motstand, overga Boufflers citadellet til fienden den 1. september. etter å ha tapt 8 000 av de 13 000 mennene sine. De allierte hadde da tapt 12 000 mann. Vilhelm tok Boufflers til fange, siden Boufflers hadde brutt overgivingsvilkårene og behandlet de allierte krigsfangene dårlig etter slaget ved Deinze og Diksmuide.

Litteratur
 
 
 

Beleiringer med deltagelse av Frankrike
Konflikter i 1695
Beleiringer med deltagelse av Det tysk-romerske rike
1695 i Frankrike
1695 i England