Blériot VI

Blériot VI "Libellule" ("Dragonfly"), ble bygget i 1907 og var et i en serie av eksperimentelle fly, bygget av Louis Blériot, som tilslutt ledet til Blériot XI som gjennomførte den vellykkede flyvningen over Den engelske kanal i 1909.

Under det første forsøket ved Issy-les-Moulineaux den 7. juli ville ikke flyet lette. Blériot økte lengden på vingene noe og den 11. juli hadde han en vellykket, men kort flyvning på 25–30 meter og nådde en høyde på to meter. På grunn av tilskuere som var i veien måtte Blériot kutte motoren og lande.  Selv om hans flyvning var vellykket, fikk han mindre skader på understellet. Ytterligere vellykkede flyvninger ble foretatt samme måned og den 25. juli gjennomførte han en flyvning på 150 meter. Under disse flyvningene gjorde Blériot forskjellige modifikasjoner. Han låste balanseroret på vingen og installerte et sete som kunne skyves sidelengs slik at han kunne holde flyet i balanse ved å flytte seg selv. Den 6. august nådde han en høyde  på 12 meter, men et av bladene på  propellen løsnet, noe som resulterte i en hard landing, noe som skadet flyet. Han monterte da en 50 h/k V-16 Antoinette motor. Prøver den 17. september viste en forbausende forbedring i ytelse. Flyet nådde raskt en høyde på 25 meter, da motoren plutselig stoppet og flyet gikk inn i en spiral mot bakken. Blériot sa senere at hans første tanke var at dette var slutten. I desperasjon kløv han ut av setet og kastet seg selv mot halen på flyet som da delvis kom ut av styrten og flatet ut, mer eller mindre horisontalt. Hans eneste skader var noen mindre kutt i ansiktet, forårsaket av fragmenter av glass fra brillene hans. Etter krasjet ga Blériot opp arbeidet med flyet, og konsentrerte seg om sin neste maskin; Blériot VII.

Hendelsen ble sett av mange av Frankrikes luftfartsinteresserte elite, inklusive Robert Esnault-Pelterie, Ferdinand Ferber og brødrene Voisin. Blant tilskuerne var også Blériots kone, Alice, som hadde kommet for å se en sin manns flyvninger for første gang. Lengden ble skrittet opp og målt til 184 meter. Dette var den lengste flyvning oppnådd i Frankrike til den dato, og selv om flyvningen ikke var bevitnet offisielt, fikk Blériot en spesiell medalje av den franske flyklubben, Aéro-Club de France for denne bragden .

Referanser

Litteratur 
 Devaux, Jean and Michel Marani. "Les Douze Premiers Aéroplanes de Louis Blériot". Pegase No 54, May 1989.
 Elliott, Bryan A. Blériot: Herald of an Age. Stroud: Tempus, 2000. ISBN 0-7524-1739-8
 Taylor, Michael J. H. Jane's Encyclopedia of Aviation. London: Studio Editions, 1989 p. 161
 Nova: A Daring Flight

Eksterne lenker 
 

Blériot-fly