Kokarde

Kokarde er et rundt eller ovalt merke vanligvis i form av en plate eller rosett, laget av tøy eller metall og ofte i et lands nasjonalfarger. Kokarder ble populære som båndsløyfer på hodeplagg på 1700-tallet og var særlig utbredt under den franske revolusjonen. De ble brukt som pynt, politiske symboler og nasjonaltegn og andre gjenkjenningsmerker på uniformshatter. Kokarder er fortsatt i bruk i ulike stiliserte varianter foran på uniformsluer, deriblant russeluer. De forekommer også som runde, plisserte dekorsløyfer og sirkelrunde nasjonalitetsmerker på militærfly.

Ordet er lånt fra det franske cocarde som er dannet av coq, «hane», og betyr «hattepynt som ligner en hanekam».<ref>[https://naob.no/ordbok/kokarde «kokarde», NAOB]</ref>

 Historikk 

Kokarden oppstod i den europeiske klesmoten omkring midten av 1600-tallet. Opprinnelig var kokardene sløyfer, seinere ble de laget av bånd som ble samlet i en rosett. Mennene festet de til sida på hatten eller tøyet, gjerne jakkeslaget. Kvinner kunne også bære slike i håret. Båndsløyfer i hattene ble brukt for å feste den brede hatteskyggen på de store kavalér- og trekanthattene  til den lave pullen. På 1700-tallet ble disse kokardene kombinert med en stropp, gjerne kalt krampe, som ble ført fra hattepullen over kokarden og festet i en knapp under den. Kokarden ble etter hvert stilisert til en sirkelrund, plissert plate av tekstil, altså brettet i skarpe, fine folder. Slik ble de tatt opp i hærene der hvert regiment hadde sine egne farger på rosettene. Den ble et hederstegn for soldatene; som degraderende straff kunne de bli fratatt kokarden og få den erstattet med en som var svart. 

Under den store franske revolusjonen ble kokarder tatt i bruk som merker for politiske partier. Ei tid var det påbudt å bære en revolusjonær variant i de nyskapte nasjonalfargene i trikoloren, det franske flagget, som politisk og nasjonalt tegn for alle borgere. Da nasjonalstatene ble etablert ellers i Europa, og i Amerika, ble det vanlig å bruke kokarder i fargene fra nasjonalflaggene.  Slike ble på 1700- og 1800-tallet særlig tatt i bruk som merker på uniformshodeplagg for europeiske hærer og mange steder også for sivile tjenestemenn;  kokarder ble båret på trekant- og snutehatter på fransk vis, og seinere også på de sylinderformede sjakoene, gjerne kombinert med fjær og annet. Metallkokarder ble båret på høyre side av hjelmene. Små knappe-formede kokarder ble siden båret foran på kepier, høyluer, båtluer og andre lueplagg. 

 Historiske eksempler 
 Den svenske gule militærkokarden som lenge ble båret av offiserer og underoffiserer, skal stamme fra en kokarde laget av halm som første gang ble gitt som hederstegn til Livregementet till häst etter slaget ved Lund i 1676. Den svenske sivile kokarden som er gul med blått i midten, kom i bruk på kong Karl XIV Johans tid.
 Under den amerikanske uavhengighetskrigen 1775-1783 tok den kontinentale arméen midlertidig i bruk kokarder i ulike farger som gradstegn.
 Under Gordonopptøyene i London i 1780 ble blå kokarder båret av mange protestantiske opprørere som symbol for motstanden mot myndighetene.
 Under den franske revolusjonen 1789-1799 ble kokarder i ulike farger brukt for å markere politisk tilhørighet slik:
 Grønn kokarde var et tidlig merke for de som støttet revolusjonen, og symboliserte håp.
 Hvit kokarde blei brukt av den franske hæren og rojalister som støttet l'ancien régime.
 Svart kokarde ble hovedsakelig brukt av aristokrater som var imot revolusjonen.
 Trikolorkokarde i rødt, hvitt og blått ble tatt i bruk kort tid etter storminga av Bastillen. 17. juli 1789 godtok kong Ludvig XVI denne kokarden. 8. juli 1792 ble det påbudt for alle menn å bære den. Siden har trikolorkokarden blant annet blitt brukt i militære og nasjonale sammenhenger.
 For de britiske jakobittene ble en hvit kokarde, som Yorks hvite rose, et viktig symbol, og skotten Robert Burns skrev et dikt i 1790 som han kalte The White Cockade.
 Før den amerikanske borgerkrigen på 1860-tallet ble blå kokarder båret på klær og hatter som symbol for politisk støtte til sørstatenes løsrivelse fra unionen.

Nyere bruk

Militær bruk 
Kokarder blir fortsatt brukt som uniformsmerke på noen militære hodeplagg og blir lagd både av stoff og metall. Forenklede kokarder blir også ofte brukt som nasjonalmerke på militærfly, kalt rundell (etter engelsk roundel). Det er derimot ikke alle flymerker som likner på kokarder.

Bruk blant studenter 
Kokarder blir brukt i enkelte tradisjonelle studentuniformer, som den nordiske studentlua og snutehatten som inngår gallauniformen for elever ved den militært drevne tekniske høgskolen École polytechnique i Paris.

Nasjonale kokarder (utvalg)

Referanser

Se også 
 Pins, luemerke
 Button, jakkemerke
 Pompong, pyntedusk på militære hodeplagg
 Nasjonalmerker på militærfly (rundell)
 Armbind, farget tøystykke som bæres som merke på overarmen

Eksterne lenker 
 
 

Uniform
Hatter
Insignier
Nasjonalsymboler
Seremoniell kledsel
cs:Letecký výsostný znak