Hjartholm (Gulen)

Hjartholm er et sted i Gulen kommune i Vestland fylke. Det består av Indre og Ytre Hjartholm. Hjartholm ligger på sørsiden av Sognefjorden mellom Botnen i Øst og Breidvik i vest.

Indre Hjartholm fikk telefon i 1904. Brevhus åpnet i 1927, og ble lagt ned i 1964. Bygda fikk elektrisitet etter 1943.

Navnet
Navnet ble skrevet Hiortholm i 1563, Hjerthollum i 1603, Hiertholm i 1611, Indre og Ytre Hiertholm i 1667 Hjartholm i 1723.
Navnet uttales ja'rtholm eller jæ'rthålm.

En rund åsrygg hol, holmr, stikker ut i Sognefjorden mellom Indre og Ytre Hjartholm. På begge sider av denne åsen var det i gammel tid skog som besto av furu og bjørk, og i denne skogen var det hjort. En kan anta at dette kan være noe av bakgrunnen for navnet.

Samferdsel 
Veien fra Brekke til Indre Hjartholm ble påbegynt 1906 og var ferdig i 1936.

Det var tidlegere stoppested/dampskipskai på Indre Hjartholm for passasjer/frakterute Sogn-Bergen (Fylkesbaatene i Sogn og Fjordane).

Indre Hjartholm
Indre Hjartholm ligger ved en bukt i Sognefjorden 
Inntil 1644 var det bare et bruk på Indre Hjartholm. 
Fra omkring 1620–50 var der to plassmenn på gården.

Fraktebåter/fiskebåter fra Hjartholm 
 Skreien, kutter, eier Ivar Hjartholm (solgt til Ingvald Røyrvik).
 Terje Viken, fraktebåt, fraktet bla tømmer/ved fra Sogn til Bergen. Eier  Ivar Hjartholm.
 Risnefjord, (eks Hisarøy forlist 1940), r.nr SF-G-58,kutter L 63,6 ft, brt 35,b.år 1917 omb 1961,Union 1953-60 hk,sildefiske, utleid til størjefiske. Eier Ivar Hjartholm .
 Peto, 60 hk Rubb,opprinnelig engelsk seilkutter, forskjellig fraktefart, bla tømmer langs kysten, tang til tangfabrikken på Rongevær. Eier Brynjulf Sætre.Solgt til Tyskland.
 Sognnes, 40 hk Rubb, fraktefart fra bla. lakserute  sogn. Eier Brynjulf Sætre, kjøpt fra brødrene Sognnes Eivindvik, solgt til dykkerklubb i Bergen. 
 Olga 
 Hjartholm 
 Hardangerfjord 
 Sjømann 1
 Barodd
 Flagan, eier Steinar Hjartholm.

Ytre Hjartholm
Ytre Hjartholm ligger ved Sognefjorden ved en bukt med god ankerplass. Gården har hatt mye bjørk og furuskog.  Om beiteretten i fjelldalen Iserklov var det uenighet mellom bøndene på Ytre Hjartholm og bøndene i Breidvik på 1800-tallet, men det kom til forlik slik at oppsitterne på Ytre Hjartholm ikke skulle melke kuene sine utenfor elven og oppsitterne i Breidvik ikke skulle melke kuene sine innenfor elven som renne gjennom dalen.

Inntil 1863 var det bare et bruk på Ytre Hjartholm.  Siden ble det to bruk. 
På Ytre Hjartholm var der plassmenn fra 1645.

Referanser

Litteratur
Engesæter, Ludvig, Brekke Herred, Gard, Tun og Ætt, Bind 1–3 1944

Eksterne lenker
 Nytt utsleppsløyve til Marine Harvest lokalitet Hjartholm
 http://www.scandion.no/sognogfjordane/gulen/lokalhistorie/leksikon/1.html
 http://www.scandion.no/sognogfjordane/gulen/lokalhistorie/meisterleg.html
 http://www.scandion.no/sognogfjordane/gulen/lokalhistorie/sildefiske/1.html
 http://www.scandion.no/sognogfjordane/gulen/lokalhistorie/storjefiske/1.html

Bosetninger i Gulen