Chablis (vin)

Chablis, er en fransk vinregion tilhørende Chablis & Grand Auxerrois som utgjør det nordligste distriktet i vinregionen Burgund i Frankrike. Vin merket som «Chablis» er alltid en hvitvin laget av hvitvinsdruen chardonnay. Vinstokkene er plantet rundt byen Chablis, noe øst for Auxerre og den nordlige plasseringen ved 48. breddegrad skaper problemer med frostnetter, spesielt om våren, som kan ødelegge avlinger. Men plasseringen gir også generelt litt slanke og syrepregede viner. Sitrus, grønne epler og limesmaker er typisk for den klassiske Chablis-smaken .

Vin fra Chablis er inndelt i et hierarkisk system ut fra antatt kvalitet. Den enkleste inndelingen starter med «Petit Chablis», videre til «Chablis», før man kommer over til de mer eksklusive vinene i «Chablis Premier Cru» og «Chablis Grand Cru», som er toppnivået i kvalitetsinndelingen.

Vinene fra Chablis er relativt rimelige i sammenligning med vinene fra sør i Burgund. En grand cru vin fra Montrachet, vil raskt komme opp i flere tusen kroner flasken. Vin fra Corton-Charlemagne er litt rimeligere, men fortsatt over tusen kroner. En Chablis Grand Cru vil typisk ligge et sted mellom 400-600 kroner.

Jordsmonnet består i stor grad av Kimmeridge-kalkstein som stammer fra skjell fra juratiden. Området ligger i den samme geologiske kalksteinformasjonen som Champagne og Sancerre (og de hvite kalkklippene ved Dover).

Historie 
Chablis og viner fra departementet Yonne (inkludert Grand Auxerrois), utgjør på slutten av 1800-tallet over 40 000 hektar, og er en storleverandør av vin i midt-Frankrike. Nedgangen kom først med vinlusen phylloxera, som raserte store deler av europeisk vinproduksjon for deretter å bli forbigått i jernbaneutbyggingen og etterlatt som et av de fattigste jordbruksdistriktene i Frankrike. Først på midten av 1900-tallet begynte regionen å bygge seg opp igjen.

Smak og karakter 
Samtidig blir det forholdsvis kjølige klimaet ansett til å fremme den mer syrepregete og mindre florale stilen i forhold til Chardonnay fra varmere strøk. Vinene har ofte en mineralsk, «flintstein-aktig» aroma, av og til også beskrevet som stålaktig. Generelt sett er det uvanlig å ha Chablis på eikefat, i motsetning til lengre sør i Burgund. Likevel får noen av de beste grand cru- og premier cru-viner i området noe tid på eikefat.

Klima 
Den nordlige plasseringen ved 48. breddegrad skaper problemer med frostnetter, spesielt om våren. I 2016 ble området rammet av vårkulde med minus 9 grader som tok knekken på store deler av avlingen før den var kommet i gang. Ved slike kuldeperioder har bøndene siden 1959, etter katastrofal frost i 1945 og 1957, tent oljeovner (chaufferettes) i Grand Cru-markene og de beste Premier Cru-markene for å prøve å berge mest mulig. I nyere tid forsøker enkelte bønder å sette på sprinkleranlegg for å innkapsle de ferske skuddene i is. Innpakket i is holdes temperaturen stabilt på 0 grader.

Klassifisering 
I vinregionen Burgund brukes betegnelsen Climat og Lieux-dits (entall: Lieu-dit) på vinmarker. Det spesielle i Chablis, i motsetning til ellers i Burgund hvor hver grand cru-vinmark er sin egen AOC, er at området kun har én AOC Grand Cru-klassifisering, som igjen er oppdelt i 7 climat. Vinregionen Chablis har totalt 47 climat som kan settes på etiketten. 40 for Chablis Premier Cru, og syv for Chablis Grand Cru. Sistnevnte er alle på høyre bredd av elven Serein, mens climatene til Chablis premier cru er på hver side av elven, 24 på venstre bredd, 16 på høyre bredd.

AOC (Appellation d'origine contrôlée)
AOC «Kontrollert opphavsbetegnelse», er et fransk sertifiseringssystem for kvaliteten på ulike vinmarker, ikke vinen i seg selv. Alle druer må være dyrket innenfor et bestemt geografisk område. Oppmålt og nedtegnet av INAO. Dette er den høyeste kategorien inne fransk vin og gjelder kun terroir-viner - at det såkalte terroir kan smakes i vinen. Dette franske uttrykket kan kanskje oversettes med «typisitet». Det at smaken på vinen er typisk for akkurat det området. Grunntanken er at viner fra ulike områder skal smake ulikt på grunn av dyrkning i et litt annet jordsmonn, med litt annerledes soleksponering, endring i temperatur (som er viktig for modningen) og at vinbønder bruker forskjellig jordbruksteknikk med flere.

Det franske cru-systemet er ikke teknisk sett en klassifisering av vinkvalitet per se, men kun ment å indikere det store potensial som ligger i vinmarken og dets evne til å vise sitt terroir, typisitet. Det er garanti for ektheten, ikke kvaliteten. Å levere kvalitet er opp til den enkelte vinbonde. Det er derfor viktigere å finne rett produsent enn rett vinområde.

Petit Chablis 

AOC status fra 1944. Dette er den laveste geografiske rangeringen og vinen kan produseres over hele Chablis. Dyrkes i en rekke vinmarker med ulikt jordsmonn, ulik soleksponering og forskjellig mikroklima. Alt dette påvirker modningen av druene og vil gi forskjellige viner. Siden et så stort område gir så ulike resultater, klassifiseres de som AOC Petit Chablis.

Petit chablis produseres normalt på druer fra vinmarkene som ligger på platået over vinmarkene som strekker seg ned mot elven i Serein-dalen, og hvor klimaet er litt kjøligere. De er gjerne enklere, fruktige og mindre mineralske, men merk at det også kommer Petit Chablis fra kimmeridgejord i Sør-Chablis som kan gå en dårlig kommunechablis fra portlandsjord en høy gang til ofte en billigere pris (de beste kommer fra platået over Les Clos).

Chablis 
Nest laveste rangering. Kommunevin eller landsbyvin (village) som produseres i nesten 20 kommuner rundt byen Chablis. Dette er det opprinnelige området som ikke har status som premier- eller grand cru. Typisk mindre gunstig plassert område i øst-vest-nordlig retning og/eller har et annet jordsmonn enn kalkstein. AOC siden 1938.

Chablis premier cru 
De mest kjente Premiers Crus som Fourchaume, Mont de Milieu, Montmains, Vaillons, og Montée de Tonnerre, kan i spesielt vellykkede årganger utvikles på samme suksessfulle måten som en Grand Cru Chablis.

Eksempel på navngivning av vin fra hovedclimatet Fourchaume og underclimatet L'Homme Mort: «Des Hâtes Chablis 1er Cru Fourchaume L'Homme Mort 2014». I de fleste tilfeller vil kun det mer kjente hovedclimatet stå på etiketten og underclimatene er lite brukt.

Chablis grand cru 

Høyeste rangering. Chablis ligger såpass langt mot nord at sørvendte vinmarker er viktig for å modne druene. Alle grand cru-marker ligger samlet i en sørvestvendt skråning og eksponeres for sol det meste av dagen. I tillegg ligger de i skråninger med et annet jordsmonn enn nede på flatene, og opp i høyden får de litt vind om sommeren slik at temperaturen ikke blir for høy. Intens varme kan gi overmodne druer. Summen av alle forhold gjør at vinmarkene har det beste potensial for å lage førsteklasses vin. Markene er derfor klassifisert som AOC Chablis Grand Cru.

Vinene er ofte uttrykksløse som unge og bør ideelt lagres i 10 år.

Bougros - med sin plassering nær elven Serein, er den ekstra utsatt for frost og ble plantet relativt sent historisk. Appellasjonen blir som en juniorpartner blant grand cru-markene. Vinene fra Bougros betegnes som mer robuste og mindre elegante.

Les Preuses - ligger på toppen av åsen og grenser mot den kjente Premier Cru marken Fourchaume. Les Preuses kan gi både kraftfulle og elegante viner avhengig av plasseringen i cruet. De kraftfulle tjener på lengre lagring. Chablis store kooperativ, La Chablisienne, lager fine viner herfra.

Vaudésir - Chablis nest største Grand Cru område. Historisk det mest kjente og mest verdsatte området. Perfekt beliggende for modning som i moderne tid med varmere klima ikke lenger kun er en fordel. Kan gi litt for konsentrerte og fyldige viner. Området omtales som Dronningen av Chablis da vinene ofte har en litt lettere og feminin stil. Subtilitet og moden frukt er en beskrivelse på viner fra Vaudésir.

Grenouilles - ofte ansett som en syntese av de ulike markene - plassert midt i området. Vinene har vanligvis litt lengre mineraltoner og kan drikkes relativt unge med sin fine letthet. Kooperativet La Chablisienne er den dominerende eier av Grenouilles og lager viner som etter noen års lagring gir stor kompleksitet.

Valmur - grenser til det berømte Les Clos som kanskje har hemmet Valmurs berømmelse. Stilen er mer maskulin og har en hel del mineraler og røykaroma i smaken. Eksponeringen er både sørlig og vestlig hvilket gir dags- og kveldssol. Da vinstokkene har ulik plassering innen Valmur, er stilen på vinene varierende. Vinene kan beskrives fra det maskuline til det subtile og det beror til en stor del av vinens beliggenhet, men også vinmakers intensjoner.

Les Clos - den mest berømte grand cru-marken i Chablis. Den største og utgjør en fjerdedel av hele grand cru-åsen. Dette blir da Kongen av Chablis. Jordsmonnet er svært kalkrikt og steinrikt. Et tynt jordlag på cirka 80 cm ligger på en solid kalkklippe. Dette gir vinene sin kraftfullhet og høye mineralitet. Viner fra Les Clos bør lagres lenge.

Blanchot - er den mest østlige vinmarken og har morgonsol og dagssol. Blanchot beskrives som den mer lette og elegante vinen av de ulike Grand Cru viner. En Blanchot er ofte sublim og ha fine aromaer av hvite blomster og appelsin. Vinene kan konsumeres relativt tidlig.

La Moutonne - den åttende grand cru av syv. La Moutonne er ikke offisielt en grand cru, men nevnes ofte likevel der den ligger som et naturlig amfiteater inne i Vaudésir og delvis i Les Preuses, og produserer uttrykksfulle viner med varme i stilen med en hel del krydderaromaer . La Moutonne er et "monopole" som betyr at Domaine Long-Depaquit er eneste eier. Lokalisert 95 % i Vaudésir og 5 % i Les Preuses (tidligere eid av Pontigny-munker) og med sin sør-/sørvest-eksponering og bratte bakker på nesten 40 %, er vinmarken godt beskyttet mot nordavinden.

Grand Auxerrois 
Rundt Chablis ligger vindistriktet Grand Auxerrois og produserer viner hovedsakelig fra de tradisjonelle Burgund-sortene Chardonnay og Aligoté for hvite, og Pinot Noir og Gamay for de røde. Den historiske Burgund-druen, César, brukes i små mengder i visse Irancy-viner. Det finnes også et unntak i Saint-Bris, hvor vinmakere produserer hvitviner fra Sauvignon Blanc-druen. Enkelte viner fra området fikk først oppgradert AOC status til kommunevin (village) fra slutten av 1990-tallet og fram til siste i 2017. De fleste områder tilhører storappellasjonen «Bourgogne» som det laveste trinn i AOC for Burgund.

Slik leses etiketten 
Franske vinetiketter kan være vanskelig å lese. I motsetning til andre land, som USA og Australia, står det nesten aldri hvilken drue vinen er laget av.

Eksempel på etikett fra en vinflaske

Produksjon 

Areal for 2016. Volum er 5 års gjennomsnitt periode 2012-2016.

Areal i hektar (ha), volum i hektoliter (hl), flasker: 1 hl = 133 flasker. Tall er avrundet til nærmeste hundre eller tusen for henholdsvis volum og flasker. Tall fra referansen oppgir 260 738 hl og 34,7 millioner flasker som gjennomsnitt over 5 år. 

Årlig produksjon siden 2011. Legg merke til de store skader frosten i 2016 utgjør på totalproduksjonen.

Liste Chablis Grand Cru 
Toppen av hierarkiet. Appellasjonen Chablis Grand Cru vil bli fulgt av ett av navnene på følgende sju climats : 
 Blanchot 
 Bougros 
 Les Clos 
 Grenouilles 
 Preuses 
 Valmur 
 Vaudésir

Liste Chablis Premier Cru 
Førti Climats med følgende hovedclimat og underclimat:
 Beauroy - Côte de Savant, Troesmes 
 Berdiot 
 Chaume de Talvat 
 Côte de Jouan 
 Côte de Léchet 
 Côte de Vaubarousse 
 Fourchaume - Côte de Fontenay, L'Homme Mort, Vaulorent, Vaupulent 
 Les Beauregards - Côte de Cuisy 
 Les Fourneaux - Côte des Prés-Girots, Morein 
 Mont de Milieu 
 Montée de Tonnerre - Chapelot, Côte de Bréchain, Pied d'Aloup 
 Montmains - Butteaux, Forêts 
 Vaillons - Beugnons, Chatains, les Épinottes, Les Lys, Mélinots,  Roncières, Sécher 
 Vau de Vey - Vaux Ragons 
 Vau Ligneau 
 Vaucoupin 
 Vosgros - Vaugiraut

Noter 
1 hektoliter (hl) = 100 liter = 133 flasker à 75 cl.

1 hektar = 10 000 m2

Referanser

Se også 
 Fransk vin
 Burgundervin

Eksterne lenker 
 Chablisviners offisielle hjemmeside
 Kart over Chablis
 Kart over Chablis 2

Burgundervin
Vindistrikter