Vitenskapsåret 1951



Hendelser

Biologi
 Nikolaas Tinbergen publiserer The Study of Instinct.

Teknologi
 30. mars – Remington Rand levererer den første UNIVAC I datamaskinen til United States Census Bureau. 
 14. juni – UNIVAC I godkjennes av US Census Bureau.
 5. juli – William B Shockley finner opp den bipolare transistoren.

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Edwin Sherbon Hills

 Copleymedaljen: David Keilin
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut Stora guldmedaljen til Karl-Erik Eriksson og Ragnar Liljeblad
Nobelprisen: 
Fysikk: John Cockcroft, Ernest T S Walton
Kjemi: Edwin McMillan, Glenn T. Seaborg 
Fysiologi/Medisin: Max Theiler
 Penrosemedaljen: Pentti Eskola
 Royal Astronomical Societys gullmedalje: Anton Pannekoek
 Wollastonmedaljen: Olaf Holtedahl

Fødsler

|-
|Mai
|18. || Ben Feringa ||  || kjemiker som ble tildelt nobelprisen i kjemi i 2016 ||align=center| ||align=center| || 

|Juni
|7. || Göran Andersson ||  || elektrotekniker og fysiker ||align=center| ||align=center| || 
|}
 26. august - Edward Witten, jødisk-amerikansk fysiker
 18. september - John Clark, genetiker, leder for Roslin Institute (død 2004)

Dødsfall

|-
|Januar
|22. || Harald Bohr ||  || matematiker og fotballspiller ||align=center|63 ||align=center|1887 || 
|}
 30. januar - Ferdinand Porsche, østerriksk-tysk bilkonstruktør (født 1875)
 6. april - Robert Broom, paleontolog (født 1866)
 22. april - Horace Donisthorpe, britisk entomolog (født 1870)

Bildegalleri

Referanser