Christian Geist

Christian Geist (ca. 1640–1711) var en tysk organist og komponist som hovedsakelig var aktiv i Danmark og Sverige.

Liv 
Faren, Joachim Geist, var kantor ved byens katedralskole og Christian Geist fikk sannsynligvis sin første orgelundervisning av ham.

Den første ansettelsen var som sanger ved hoffet til hertug Gustav Adolf av Mecklenburg. Takket være en anbefaling av hertugen ble Geist tidlig i 1670 ansatt som bass-sanger ved det danske hoffkapellet. Da han ikke fikk fast arbeid her, reiste han i juni samme år til Stockholm og ble umiddelbart ansatt som musicant ved hoffet til kong Karl XI. En konflikt med hoffkapellmester Gustaf Düben den eldre førte til at Geist i 1679 sa opp stillingen. På Dübens anbefaling fikk han ansettelse som organist ved Tyska kyrkan i Göteborg, men forlot Göteborg i 1684 da det viste seg at forholdene for musikkutøvelse var dårlig. Flere supplikker han skrev i denne anledning avslører et hissig gemytt og en skarp penn.

Etter Göteborg reiste Geist til København og virket som organist ved Helligåndskirken, Trinitatis kirke (1684–1686) og fra 1689 ved Holmens kirke som Johan Lorentz den yngres etterfølger. 

Christian Geist, hans hustru og samtlige fire barn døde under pesten i 1711.

Verk 

Mens Geist var i Stockholm komponerte han rundt 50 verk for kongens hoff, for det meste kirkelig vokalmusikk. Disse verkene oppbevares i Uppsala universitetsbiblioteks Dübensamling. Han skrev flere concerti for de større gudstjenestene til jul, påske og pinse, alle med latinsk tekst. Han komponerte også leilighetsverk for større seremonier, som til feiringen av Karl XIs myndighetsdag i 1672, også disse på latin. Hans kanskje mest interessante og umiddelbare verk er tolv tonesettinger av latinske andaktsdikt; de fleste av disse er sannsynligvis skrevet for kongelige nattverdsseremonier.

I 1673 skrev Geist gravferdsmusikken til riksmarsken Carl Gustaf Wrangels hustru, Anna Margareta von Haugwitz, «Die mit Tränen säen» for blandet kor (SSATB), 3 gamber og generalbass, med tekst av Geists bror, Samuel Geist.

I tiden ved den tyske kirka i Göteborg skrev han seks vokalverk med tysk tekst. Disse er typiske for tysk protestantisk  kirkemusikk: tonesettinger av koraler, arier og en concerto med arie.

Musikkstil 
Allerede i Geists samtid ble det påpekt at man av musikken hans kunne høre at han «umgåtts mycket med italienare», men han reiste aldri utenfor østersjøområdet og hadde få muligheter til å treffe italienske musikere, så påvirkningen skyldes nok heller partiturstudier og praktiske oppføringer. Forbildene var framfor alt komponister fra Roma, som Bonifazio Graziani og Giacomo Carissimi, det kan man høre av hans fargerike, varierte harmonikk, med klanger som sekund- og doble forberedte dissonanser er viktige virkemidler. Også forkjærligheten for ikke-skjematiske formelle disposisjoner er et italiensk trekk. Den utstrakte bruken av kromatikk er derimot noe han har til felles med nordtyskere som Dietrich Buxtehude og Balthasar Erben.

Referanser

Litteratur 
 Lars Berglund: Studier i Christian Geists vokalmusik (= Studia musicologica Upsaliensia. NS bind. 21). Uppsala universitetsbibliotek, Uppsala 2002, ISBN 91-554-5266-3 (avhandling ved Uppsala universitet 2002).
Lars Berglund: «Christian Geist’s ‘Vide, pater mi, dolores’ and his application for the Johanneumskantorat in Hamburg», i: Schütz-Jahrbuch 24 (2002), s. 7–29
Lars Berglund: «Amor in Deum. Representationen av eros i Christian Geists gudstjänstmusik för Karl XI:s hov», Barock : historia – litteratur – konst (Warszawa 2007), s. 127–141
Geoffrey Webber: North German church music in the age of Buxtehude, Oxford 1996

Eksterne lenker 
 
 
  Litteratur om Christian Geist i Landesbibliographie Mecklenburg-Vorpommern
 
 

Tyske komponister
Barokkomponister
Tyske organister
Nordtyske orgelskole
Personer fra Güstrow