Høysensitivitet

Høysensitivitet er et begrep som brukes om personer som reagerer særlig sterkt på små sanseinntrykk. Det er omstridt om høysensitivitet er et reelt fenomen eller en alternativ årsaksforklaring som ikke er vitenskapelig belagt.

På engelsk brukes gjerne betegnelsen «highly sensitive person», forkortet HSP. Begrepet knyttes til den amerikanske psykologen Elaine Arons bok The Highly Sensitive Person fra 1996.

I Norge ble organisasjonen «Foreningen for høysensitive» stiftet i 2018. Foreningen anser at høysensitive personer er født med et mer fintfølende nervesystem enn andre.

Bakgrunn 
Foreningen for høysensitive definerer høysensitivitet som et personlighetstrekk, og ikke en sykdom eller en diagnose. Å være høysensitiv eller særlig sensitiv innebærer at man er mer mottakelige for inntrykk, og at det skal mindre til før at man begynner å produsere stresshormoner. Dette fører blant annet til at høysensitive lettere kan bli overstimulert og utmattet.

Det psykologiske fagmiljøet i Norge er delt i synet på karaktertrekket, og det finnes meninger som taler både for og imot at høysensitivitet er et reelt karaktertrekk. Siden de som benytter seg av begrepet mener at så mange som 15-20% av befolkningen er født med dette karaktertrekket, mener fagmiljøet at dette ikke er et spesielt karaktertrekk, men heller en naturlig variasjon i personlighet. Det kan likevel kunne være relevant for blant annet barnehager og skole å ha innsikt i disse variasjonene, da det vil kunne påvirke hvordan bl.a. barn og unge responderer på omgivelsene rundt seg.

Noen mener at forskningen er mangelfull, og at mye av kunnskapen om karaktertrekket er oppstått i alternativbevegelsen.

Kjennetegn

Forskning viser at høysensitivitet er korrelert med personlighetstrekket introvert uten at dette er samme fenomen. Det blir heller ikke betraktet som bare et utslag av personlighetstrekket temperament/følelsesmessig ustabilitet (neuroticism). Høysensitive barn har en tendens til å reagere med sjenerthet og negative følelser. Voksne rapporterer om stress og helse som konsekvens av være høysensitive. Smolewska mfl identifisert tre aspekter ved høysensitivitet: estetisk sensitivitet, lav sanseterskel og lav terskel for å bli engasjert (engelsk: ease of excitation); og hver av disse er korrelerte ulikt med personlighetstrekk. Høysensitivitet er til en viss grad arvelig.

Referanser

Se også  
 Femfaktormodellen 
 Alternativbevegelsen

Litteratur 
 Aron, Elaine (1996) The Highly Sensitive Person: How to Thrive When the World Overwhelms You. ISBN 0-55306218-2
 Aron, E. N., & Aron, A. (1997).  Sensory-processing sensitivity and its relation to introversion and emotionality. Journal of Personality and Social Psychology, 73(2), 345.
 Aron, Elaine (1999) The Highly Sensitive Person's Workbook. ISBN 0-7679-0337-4
 Aron, Elaine (2000) The Highly Sensitive Person in Love. ISBN 0-7679-0336-6
 Aron, Elaine (2002) The Highly Sensitive Child. ISBN 0-7679-0872-4
Bianca P. Acevedo, Elaine N. Aron, Arthur Aron, Matthew‐Donald Sangster, Nancy Collins, Lucy L. Brown (2014). The highly sensitive brain: an fMRI study of sensory processing sensitivity and response to others' emotions. https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/brb3.242
Steiner, Pia Marie (2015) Uten filter. Skoleerfaringers betydning for selvoppfatningen til særlig sensitive barn. https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/45677/Steiner_Masteroppgave.pdf
Arlund, Silje E. (2015). Jakten på energityver i klasserommet. Tilpasset opplæring for høysensitive elever. https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/52532/Master-h-ysensitivitet-duo.pdf
 Pedersen, Eirin (2017) Tilrettelegging for høysensitive barn.  https://www.hsperson.no/wp-content/uploads/2018/02/Bacheloroppgave-i-høysensitivitet.pdf

Eksterne lenker 
 Sensitivityresearch.com, nettsted drevet av forskere.

Sanser
Personlighet