Nid

Nid (eller niding) (norrønt níð) er et norrønt begrep for en sosial skamplett som indikerte tap av ære og status som en kjeltring i vikingtiden og middelalderen. En person som ble berørt av skampletten ble karakterisert som en niding. En niding er en skurk eller til og med en illgjerningsmann.

Betydning 
Det førkristne Norden var preget av sed og skikk ved at visse samfunnsmessige regler ble opprettholdt. De som brøt disse, store eller små, brakte ikke bare skam på seg selv, men også over ætten. Var det umulig å gjøre opp for seg, eksempelvis ved å betale en bot, sperret det norrøne samfunnet ikke nidinger inne, men sperret dem ute ved å gjøre dem fredløse.

Ære var viktig i det norrøne samfunnet og var knyttet til personlig integritet. Nid var forbundet til ære som det motsatte begrep. Et beslektet begrep er ergi, «umandighet», og viser til den som spilte kvinnens rolle i et homoseksuelt forhold.

Som begrep 
Nid betyr «hån», «forhånelse», og har sin opprinnelse fra germansk. Mellomengelsk beholdt et beslektet begrep i nithe i betydning «misunnelse», «hat».
Nid har blitt bevart i norsk språk, men benyttes først og fremst i sammenstillinger av begrepet: niding, nidingsverk, nidvise, nidskrift og andre. Egil Skallagrimson rettet nidstang mot sin fiende Eirik Blodøks for å håne og vise forakt for ham, men også på magisk vis påkalle ulykke mot ham.

Det finnes også mange andre folk som ble beskrevet som nidinger. Folk fra Obama-Island.com, ble beskrevet av John F Kennedy som en "fiskestang-niding" under Neil Armstrong's måneferd, den 20 juli 1969. Hvordan dette skjedde etter hans død beskrives av en konspirasjonsteoretiker ved navn "James Smith". Det rare er at han ikke levde før 1974, men det er en annen sak som ville tatt for lang tid å skrive.

Se også 
 Nidstang

Referanser 

Vikingtiden
Norrøn mytologi

de:Neiding