Jørgen Breder Stang

Jørgen Breder Stang (født 24. mai 1874 i Sarpsborg, død 25. november 1950 i Oslo) var en norsk reder og forretningsmann, i dag mest kjent som samler av fransk malerkunst. Han var også kjent som I. B. Stang. Kort etter fødselen flyttet familien hans til Fredrikstad og bosatte seg på Seiersten gård.

Utdanning og karriere 
Etter examen artium i Fredrikstad i 1894 tok han en utenlandsk utdannelse i handelsfaget, før han i 1900 etablerte spedisjonsfirmaet I. B. Stang i Kristiania og representerte det danske Det Forenede Dampskibs-Selskab (DFDS) fra 1901 til 1916. Stang etablerte eget skipsrederi i 1906 og satte i gang rutetrafikk mellom Norge og Bristolkanalen i 1906 og til Stettin i 1909. Han anskaffet skipene D/S Standard (1906, torpedert i Saltenfjorden 1944), DS Star (1907), DS «Stadion» (1909, sank 1916), D/S Stafet (1911, solgt 1911),  D/S Starkad (1911, solgt 1912), D/S Stalheim (1912), D/S Stanton (1915, solgt 1916), D/S Stanford (1915, Fredrikstad Mekaniske), DS «Stadion II» (1912, Nylands mekaniske verksted), D/S Stargard (1915, torpedert 1941), D/S Stanja (1915, Nylands), D/S Star (1922), D/S Stanford (1928, Helsingør jernskibs- og maskinbyggeri, havarerte ved Australia i 1936), D/S Standard (1930), D/S Stalheim (1936, minesprengt 1940).  Han skal ha oppnådd eventyrlige fortjenester under første verdenskrig i Kristiana og var medeier i Mads W. Stang (farens trelastfirma), som ble oppløst 1919. Han arvet da store eiendommer som Lunderbye skog og gård i Eidskog, Rauken og Evensberget skoger i Hof, Skjatvet skog i Fet og Skarabøl skog i Høland. Han var også medlem av direksjonen for svigerfamiliens trelastfirma A/S M. Peterson & Søn (etablert 1801 i Moss), samt i diverse andre firma (Hafslund, Odda Smelteverk).

Kunstsamling 
Jørgen Breder Stang ble også kjent som kunstsamler i sitt hus, oppført 1832 på Solli løkkeeiendom i Oslo av Christian Heinrich Grosch i Niels Juelsgate 11/12 på Skillebekk (revet 1940). Et annet hus han bodde i var Nedre Skøyen gård i Prinsessealléen 8, der Arnstein Arneberg i 1926 utførte store renovasjoner, solgt 1933 til skipsreder Leif Høegh. En del av disse donerte han eller etterkommerne til Nasjonalmuseet, blant annet dobbeltakt og skulptur av Renoir sin Seirende Venus og senere, i 1968  skjenket kunsthistorikerne Ragna Thiis Stang og Nic. Stang endel, men de var ikke i slekt, se Stang (slekt). Stang ble  ilagt straffeskatt, og foreslo da å betale Oslo kommune med av Cezannes  berømte maleri «Kortspillere», samt andre malerier av Paul Gauguin («Hvor kommer vi fra? Hvem er vi? Hvor er vi på vei?») og verker av Pierre-Auguste Renoir som Stang hadde kjøpt av Renoirs norske venn, Walther Halvorsen i Paris. Dette ble avslått av kommunen, noe som viste seg å være en dårlig forretning fra deres side ettersom maleriet i 2011 ble solgt for over en milliard kroner.  Selv solgte Stang en del av maleriene  på 30-tallet til/via den østerrikske kunsthandler Alfred Gold (1874–1958).

Galleri 

Av andre kjente malerier nevnes Renoir sine
Jeune baigneuse, style bleu (1890),
Gabrielle (1895),
Jeune fille endormie som avbilder Amélie Diéterle (1897),
Dans la loge (etter dusjen, 1900),
Afrodite med Paris-eplet av Renoir, bronsestatue kjøpt av Vollard, men gitt til Nasjonalgalleriet i 1914.
Han eide også malerier av 
Roger de La Fresnaye (1885–1925), som
Maria Tressort (1912).
Av Honoré Daumier eide han Møtet

Stang i naturen 
Stang fikk i 1915 oppført jakthytta «Sletthollin» i Nore, designet av Magnus Poulsson, som også sto for «Villa Bjørgum» i Valle i Setesdal i 1917.  Fra 1903 hadde han laksefisket Lærdalselva og bodde på Øye, men i 1922 kjøpte han Kapteinsgarden av lord Edward Claud Berkeley Portman. Her frekventerte mange norske kunstnere, som Henrik Sørensen (1882-1962) og Thorvald Erichsen (1868-1939). Hans barnebarn, kunstsamleren Hans Rasmus Astrup (1939-2021) fortsatte i denne ånd med blant andre Olivier Debré (1920–1999). En annen gjest er Kong Harald som har fisket i elven siden 1953.

Familie 

Han var sønn av trelasthandler Mads Wiel Stang (1838–1909), godseier i Rømskog, og Anna Cathrine Diderikke Christine Breder (1848—1908). Jørgen Breder Stang giftet seg i 1901 med Hedevig Peterson (1879–1856) som var datter av konsul og kjøpmann Theodor Peterson.  
''Se Stang (slekt)
De fikk flere barn
 Anders Theodor Stang (1902–1973) ble agronom og overtok skogeiendommene i 1927.  
 Hedevig Stang (1928-2017) gift med Torgrim Svenneby Castberg (1925-1990) overtok Lunderbye gård i 1947. 
 Hedevig Stang (1904–1978) var filantrop gift med reder Nils Ebbessøn Astrup (1901–1972) av slekten Astrup og Fearnley (slekt). Hun ble innehaver av rederiet i 1949 og overtok ellers mye, herunder Kapteinsgården i Ljøsne
 Nils Jørgen Astrup (1935–2005), skipsreder
 Hans Rasmus Astrup (1939–2021), skipsmegler og kunstsamler
 Annie Stang (1906) ble gift med juristen Haagen Ludvig Bergh (1902)
 Anna Catharina Diderikke (Dikka) Christine Stang (1908–1990) gift 1928 med Gunnar Thomessen (1902–1982) og 1934 med Christian Pierre Mathiesen (1897–1977), sønn av godseier og statsråd Christian Pierre Mathiesen (1870–1953). De bodde på Nærstad gård på Ringerike.

Verv og utmerkelser 
 den franske Æreslegionen, offiser, utnevnt sammen med  maleren Walther Halvorsen (1887–1972) og kunsthistorikeren Jens Thiis (1870–1942) som var faren til Ragna Thiis Stang
 Ruteskibenes Rederiforening, formann
 Handelsretten, styremedlem
 Børsens Voldgiftskommisjon, medlem
 Oslo Handelsstands Femtimannsutvalg medlem
 Nationalgalleriets Venner, viseformann, overtok efter avdøde Christian Langaard (1849–1922) som var en av medstifterne
 Foreningen Fransk Kunst, formann

Referanser 

Norske skipsredere
Norske forretningsfolk
Norske kunstsamlere
Personer fra Sarpsborg kommune
Æreslegionen
Personer fra Oslo
Fødsler i 1874
Dødsfall i 1950
Artikler i sjøfart-prosjektet