Liste over nasjoner som har deltatt i sommer-OL

Liste over nasjoner som har deltatt i sommer-OL er en oversikt over nasjoner, representert ved sine nasjonale olympiske komiteer (NOK), som har deltatt i sommer-OL mellom 1896 og 2012. Inntil 2012 har alle de nåværende 204 NOK-ene deltatt i minst én utgave av sommer-OL, og utøvere fra Australia, Frankrike, Hellas, Storbritannia og Sveits har konkurrert i alle tjuesju sommer-OL.

Antall deltakernasjoner har vært økende gjennom tidene. De første lekene i 1896 samlet deltakere fra seksten nasjoner, mens hele 204 nasjoner deltok i sommer-OL 2008 i Beijing og sommer-OL 2012 i London. Noe av økingen kan forklares med veksten i antall land i verden og medlemsnasjoner i IOK, mens det også kommer av større interesse for lekene. En del av forklaringen er også kvotesystemet til IOK, som lar mindre nasjoner kvalifisere seg til OL. 

Likevel har det vært både opp og ned i antall deltakende land, blant annet på grunn av reisetid, boikotter og interesse. De tidligste lekene som ble arrangert i USA, samlet nesten bare utøvere fra vertsnasjonen på grunn av reisetid og kostnader for de europeiske nasjonene. Også historiske hendelser har vært med å senke deltakerantallet, for eksempel boikotten av Sommer-OL 1980.

Historie

Førkrigstiden

De tidligste sommerlekene ble ikke tydelig dokumentert med hensyn til deltakende nasjoner. Konkurrenter fra 11 til 16 forskjellige nasjoner deltok i de første moderne olympiske sommerleker i Athen i 1896. 11 nasjoner (Australia, Østerrike, Danmark, England, Frankrike, Tyskland, Hellas, Ungarn, Sverige, Sveits, og USA) er nevnt i den offisielle rapporten fra OL, Den internasjonale olympiske komité (IOK) sier at 14 nasjoner var representert,
mens Bulgaria og Chile hver hevder at de var representert med en utøver i Athen. Andre kilder lister også Egypt, Italia, og Tyrkia som deltakere.

IOK sier at 24 nasjoner deltok i Sommer-OL 1900 i Paris, men flere kilder lister opp til 28 nasjoner, med Haiti, Iran, Luxembourg og Peru som tillegg.
Lekene fire år senere, i St. Louis i 1904, var dårlig organisert, og kun 12 nasjoner deltok. Mange av øvelsene hadde kun deltakere fra vertsnasjonen USA.

Deltakelsene i de påfølgende lekene vokste jevnt og trutt, med 22 nasjoner i London i 1908, og 28 nasjoner i Stockholm i 1912.
I disse to lekene deltok et kombinert lag fra Australia og New Zealand, kalt Australasia. Lekene som egentlig skulle gått i Berlin i 1916, ble avlyst på grunn av første verdenskrig.

Mellomkrigsårene
Etter første verdenskrig ble de olympiske leker gjenopptatt i Antwerpen i 1920. 29 nasjoner deltok, men ikke Østerrike, Bulgaria, Tyskland, Ungarn eller Tyrkia, som hadde deltatt før, siden ingen av disse ble invitert på grunn av sine roller under krigen. Flere nyopprettede europeiske stater, som Tsjekkoslovakia og Jugoslavia, deltok i OL for første gang.

Lekene vokste raskt etter krigen, og i Sommer-OL 1924 i Paris deltok 44 nasjoner, selv om Tyskland fortsatt ikke var invitert tilbake til lekene. De ble derimot invitert til Sommer-OL 1928 i Amsterdam, der de deltok sammen med 46 andre nasjoner.
På grunn av de økonomiske virkningene av den store depresjonen, deltok kun 37 nasjoner i Los Angeles i 1932, en halvering fra Amsterdam-lekene.
I 1936 i Berlin ble det satt ny rekord med 49 deltakende nasjoner, selv om lekene ble sterkt politisert.
De planlagte lekene i 1940 i Tokyo og 1944 i London ble begge avlyst på grunn av utbruddet av andre verdenskrig i 1939.

Etterkrigstiden

Tolv år etter forrige OL, i 1948 i London, deltok utøvere fra 59 nasjoner, deriblant 14 som fikk sin olympiske debut. Igjen var Tyskland ikke invitert og heller ikke Japan.
I 1952 i Helsingfors ble det nok en gang satt ny rekord, med 69 nasjoner, inkludert den første deltakelsen til Sovjetunionen og comebacket til Tyskland og Japan.
I Sommer-OL 1956 i Melbourne deltok 67 nasjoner, og disse lekene var de første til å bli rammet av en boikott.
Egypt, Irak og Libanon trakk seg grunnet Suezkrisen, mens Nederland, Spania og Sveits trakk seg som følge av den sovjetiske invasjonen i Ungarn. På grunn av de australske karantenerestriksjonene ble hesteridningsøvelsene avholdt fem måneder tidligere i Stockholm, med totalt 29 deltakende nasjoner, deriblant fem nasjoner som ikke konkurrerte i Melbourne.

Deltakelsen fra afrikanske og latinamerikanske land økte betydelig på 1960-tallet. Totalt 84 nasjoner var representert i Sommer-OL 1960 i Roma, 94 nasjoner i Sommer-OL 1964 i Tokyo og 112 nasjoner i Sommer-OL 1968 i Mexico by.
I lekene i Mexico var det første gang Vest-Tyskland og Øst-Tyskland konkurrerte som to selvstendige lag. I de tre foregående lekene (1956–1964) ble de to nasjonene representert av et forent tysk lag. I Sommer-OL 1972 i München deltok 121 nasjoner, noe som var ny rekord.

De neste tre lekene ble hver rammet av boikotter, og i Sommer-OL 1976 i Montréal var kun 92 nasjoner representert.
29 afrikanske nasjoner (med unntak av Elfenbenskysten og Senegal) boikottet lekene på grunn av New Zealands deltakelse, ettersom New Zealand opprettholdt sportslige relasjoner med apartheid-regimet i Sør-Afrika.
Den mest omfattende OL-boikotten gjennom tidene rammet Sommer-OL 1980 i Moskva, der kun 81 nasjoner deltok.
USA ledet boikotten i protest mot den sovjetiske invasjonen i Afghanistan i desember 1979, og ble støttet av mer enn 60 andre nasjoner, deriblant Norge. En del nasjoner støttet boikotten delvis, men deltok likevel under OL-flagget. Som svar på boikotten, ble Sommer-OL 1984 i Los Angeles boikottet av Sovjetunionen og mange av deres allierte, men totalt 140 nasjoner deltok likevel.
Sommer-OL 1988 i Seoul satt nok en gang ny rekord, med 160 deltakende nasjoner.

Siste år

Flere hendelser i 1990-årene førte til en stor økning i antall deltakende nasjoner i OL. Etter oppløsningen av Sovjetunionen, konkurrerte de baltiske statene som selvstendige nasjoner for første gang siden 1936 i Sommer-OL 1992 i Barcelona, mens de resterende tolv eks-republikkene fra Sovjetunionen konkurrerte sammen som SUS i disse lekene. Et tysk lag konkurrerte for første gang siden 1964 sammen, etter den tyske gjenforeningen i 1990, mens oppdelingen av Jugoslavia også førte til nye nasjoner.

I Sommer-OL 1996 i Atlanta deltok det utøvere fra 197 nasjoner, inkludert 24 nasjoner som deltok for første gang. Tsjekkoslovakia var delt i Tsjekkia og Slovakia, og alle de eks-sovjetiske republikkene konkurrerte som selvstendige nasjoner for første gang.
Lekene fortsatte å vokse, med 199 nasjoner representert i Sydney i 2000, og 201 nasjoner i Athen i 2004.

Et rekordhøyt antall nasjoner (204) var representert i Sommer-OL 2008 i Beijing, med Marshalløyene og Tuvalu som debutnasjoner. I tillegg debuterte Serbia og Montenegro som selvstendige nasjoner etter å ha deltatt samlet i 2004. Bare Brunei unnlot å delta i OL 2008, etter å ha mislyktes i å registrere eventuelle idrettsutøvere til lekene.

Liste over nasjoner

Forklaring

Alfabetisk liste

Fotnoter

Navneforandringer
 BIZ: Belize deltok som Britisk Honduras i 1968 og 1972.

 BEN: Benin var kjent som Dahomey (DAH) i 1972.

 BUR: Burkina Faso var kjent som Øvre Volta (VOL) i 1972.

 ROC: Republikken Kina ble kalt Kina fra 1932 til 1948, og representerte hele Kina, inkludert Taiwan. Den nasjonale komiteen ble kalt Republikken Kina i 1956, 1960, og 1972, og Taiwan i 1964 og 1968 etter den kinesiske borgerkrigen. I 1979 startet IOK å bruke Kinesisk Taipei som navn, et kompromiss som ble akseptert av Kina. IOK flyttet i 2020 trebokstavskoden ROC fra Republikken Kina til Russiske utøvere under Sommer-OL 2020 og Russiske utøvere under Vinter-OL 2022.

 COD: Den demokratiske republikken Kongo var kjent som Zaire (ZAI) fra 1984 til 1996.

 EGY: Egypt deltok som Den forente arabiske republikk fra 1960 til 1968.

 GHA: Frem til Ghanas uavhengighet i 1957, deltok Gullkysten i 1952.

 GUY: Frem til Guyanas uavhengighet i 1966, deltok Britisk Guiana fra 1948 til 1964.

 MYA: Myanmar var kjent som Burma (BIR) fra 1948 til 1988.

 RUS: Det russiske keiserdømmet deltok i tre leker frem til første verdenskrig. Etter oppløsingen av Sovjetunionen deltok de som Russland fra 1996.

 SAM: Samoa deltok som Vest-Samoa (WSM) fra 1984 til 1996.

 SCG: Serbia og Montenegro, bestående av statene Serbia og Montenegro, ble slått sammen i 2003. Etter lekene i 1996 og 2000, ble staten fortsatt kalt Jugoslavia. Serbia og Montenegros kode ble dermed først og sist tatt i bruk til lekene i 2004.

 SRI: Sri Lanka var kjent som Ceylon (CEY) fra 1948 til 1972.

 TAN: Selv om Tanganyika og Zanzibar allerede var slått sammen til Tanzania i april 1964, ble nasjonen kalt Tanganyika i den offisielle rapporten etter lekene i 1964.

 YUG: Kongeriket Jugoslavia deltok som Jugoslavia i fem leker før andre verdenskrig, og den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia deltok også som Jugoslavia, i alle leker fra 1948 til 1988.

 ZAM: Zambia ble uavhengig den siste dagen av Sommer-OL 1964, men deltok som Nord-Rhodesia i de lekene.

 ZIM: Frem til Zimbabwes uavhengighet i 1980. Sør-Rhodesia deltok som Rhodesia (RHO) i 1928, 1960, og 1964.

Deltakelsesnoter
Bulgaria  hevder at  Charles Champaud, en sveitsisk gymtrener som bodde i Sofia, deltok for dem i 1896.
Chile hevder at en utøver, Luis Subercaseaux Errázuriz, deltok for nasjonen i 1896.
Frem til stiftelsen av Tsjekkoslovakia etter første verdenskrig, deltok utøvere fra Böhmen i 1900, 1908, og 1912.
Enkelte kilder vurderer fekteren Léon Thiércelin som haitisk.
Enkelte kilder vurderer fekteren Freydoun Malkom som persisk.
Michel Théatos gullmedalje i Friidrett under Sommer-OL 1900, er foreløpig gitt til Frankrike, selv om det er kommet fram at han er født i Luxembourg.
Enkelte kilder vurderer fekteren Carlos de Candamo som peruansk.
Kildene er inkonsekvente om Albert Coreys deltakelse for Frankrike i 1904, men IOK har gitt medaljen til USA.
I 1908 og 1912, deltok utøvere fra Australia og New Zealand sammen som Australasia (ANZ).
På grunn av delingen av Tyskland etter andre verdenskrig, ble Tyskland representert med to lag i 1952, Tyskland og Saar. Saar ble reintegrert tilbake i Forbundsrepublikken Tyskland i 1956, og Saars idrettsutøvere konkurrerte deretter for Tyskland. Øst-Tyskland sendte ikke utøvere til 1952, siden dens nasjonale komité kun ble gitt provisorisk anerkjennelse av IOK i 1955. 
Under lekene fra 1956–1964 deltok Tyskland som Det forente Tyskland, med utøvere fra både Vest-Tyskland og Øst-Tyskland, med IOK-koden EUA. 
Kambodsja, Egypt, Nederland, Spania, og Sveits deltok i hestesport under Sommer-OL 1956 i Stockholm, men deltok ikke i Melbourne senere på året.
Utøvere fra Malaya (MAL) og Britisk Nord-Borneo deltok som uavhengige lag under Sommer-OL 1956..
Utøvere fra Barbados, Jamaica, og Trinidad og Tobago deltok som Vestindiske øyer (BWI) i 1960. 
Syria var en del av Den forente arabiske republikk i 1960, men det er ukjent om noen syriske utøvere deltok.
Libya var med på åpningsseremonien i 1964, men trakk seg senere fra lekene.
Singapore var en del av Malaysia i 1964 før uavhengigheten i 1965.
<li>Kamerun, Egypt, Marokko, og Tunisia deltok i de tre første dagene i 1976, men trakk seg for å støtte resten av de afrikanske landene.<li>
Før Jemens sammenslåing i 1990, deltok Nord-Jemen (YAR) i 1984 og i 1988, og Sør-Jemen (YMD) i 1988.
Bruneis deltakelse i 1988 bestod kun av en funksjonær, men ingen utøvere.
Etter oppløsningen av Sovjetunionen i 1991, deltok Litauen, Latvia og Estland som selvstendige nasjoner, mens de resterende tolv tidligere sovetrepublikkene deltok som SUS.
På grunn av FN-sanksjonen 757 deltok utøvere fra Jugoslavia som Uavhengige deltakere under Sommer-OL 1992. 
Deltakere fra Øst-Timor deltok som Uavhengige deltakere under Sommer-OL 2000.

Referanser

Eksterne lenker
 Olympic Games. Den internasjonale olympiske komité
 Olympic Review and Revue Olympique. LA84 Foundation

 
Nasjoner som har deltatt i sommer-OL