Slaget ved Friedlingen

Slaget ved Friedlingen ble utkjempet i 1702 mellom Frankrike og Det tysk-romerske riket. Keiserstyrkene var ledet av markgreve Ludvig Vilhelm av Baden-Baden, mens franskmennene var ledet av Claude Louis Hector de Villars. Franskmennene gikk av med seieren.

Opptakt
Franskmennene prøvde å øke makten sin på østsiden av elven Rhinen. Høsten 1702 fikk Villars ordre fra Ludvig XIV om å gå til angrep på Schwaben. De franske styrkene trengte å slå seg sammen med sine allierte i Bayern og måte slå keiseren sine styrker som stod mellom dem.

Slaget 
Franskmennene krysset Rhinen ved Weil am Rhein, like nord for Basel den 14. oktober 1702. Villars gikk til angrep på keiserarmeen ved Friedlingen. Den framtidige feltmarskalken Ludvig Vilhelm satte armeen sin i skyttergraver og klarte å holde franskmennene unna en tid. Han trakk seg så tilbake i god orden mot nord.

Ettervirkning
Det var en pyrrhosseier for Villars. Franskmennene tapte  mann som døde og  som ble skadet, mens keiserarmen tapte  mann, mens 742 ble skadet. Villars ble også hindret fra å slå seg sammen med bayerne.

Landsbyene på østsiden av Rhinen ble hardt rammet, særleg Weil am Rhein.

Referanser

Kilder 
''

Eksterne lenker
 Villars skriv om slaget ved Friedlingen 

Friedlingen
Friedlingen
Friedlingen
Konflikter i 1702