Hoenskatten

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          9.893581152027766,
          59.777917146606654
        ]
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            9.893733931530734,
            59.77525939983046
          ],
          [
            9.89422145052231,
            59.7751487908353
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}

Hoenskatten, også skrevet Hon-skatten og omtalt som Hoen- og Hon-funnet, er et av de største skattefunnene som er gjort i Norge, med i alt ca. 2,5 kg gull og noen sølvsmykker.

Funnet 
Vikingskatten ble funnet på gården Nedre Hoen i Hokksund, Øvre Eiker, Viken i 1834. Det var en gårdsarbeider som grov drensgrøfter i et fuktig område som kom på gjenstandene. Det dreier seg om 20 mynter, 51 smykker og over 200 perler av glass og halvedelstein som lå tett sammen. Antakelig har de vært pakket i et klede som senere var gått i oppløsning. De fleste myntene er fra midten av 800-tallet, og man regner at skatten er deponert mellom 875 og 890.

Drammenselva hadde en vannstand som var 5-6 meter høyere enn i dag slik at Hokksund var en havn for steder lenger inne i landet som Numedal og Hallingdal. Arkeologen Øystein Kock Johansen skriver i bind I av Eikers historie at det er vanskelig å si nøyaktig hvor mange som bodde i Øvre Eiker i vikingtida, men anslår det til minst 120 gårder og rundt 3000 innbyggere.

Funnet på Hoen er så stort at det har vært spekulert om det representerer noe særlig utover vanlig verdiakkumulering. Den har vært tolket som en tempelskatt, men det finnes ikke slike ellers på nordisk område. En annen tolkning er at det er et votivfunn, men de fleste heller nå til at det er et «klassisk» skattefunn. Her har en enkeltperson, eventuelt en familie, samlet verdisaker gjennom en relativt kort periode på midten av 800-tallet. Hvorfor gullet ble gravd ned er det flere teorier om, det kan være handler om Odins lov, alt du gravde ned i jorda før du døde kunne du hente opp igjen i det hinsidige, eller at gullet ble deponert for å gjemmes unna en akutt situasjon, og at de var ment å hentes opp igjen.

Hoenskatten er nesten unik i norsk sammenheng. Skattefunnene fra vikingtiden er hovedsakelig i sølv, med bare små innslag av gull. I dette funnet er det helt omvendt. Smykkene er hovedsakelig produsert i Skandinavia, men det er et lite innslag av angelsaksisk og frankisk materiale, deriblant en stor trefliket smykke med nål på baksiden, som regnes som et av de fineste eksemplene på frankisk gullsmedkunst overhodet. Det store smykke var opprinnelig en  beltespenne men var en eller annen gang har det blitt gjort om til et smykke for en kvinne eller mann.

Smykkene har blitt utstilt i London, Berlin, Paris og New York. Nå er de utstilt i Kulturhistorisk museum i Oslo, i vikingtidsutstillingen «VÍKINGR» som åpnet i 2019.

En forstørret replika av spaden som ble brukt til å grave opp skatten finner man i rundkjøringen i sentrum av Hokksund. En informasjonstavle finnes på stedet hvor skatten ble funnet.

Ifølge den britiske arkeologen og kunsthistorikeren David Wilson i boka The Hoen Hoard fra 2006 er skatten skrevet om i hver eneste lærebok om vikingtid siden andre verdenskrig.

Andre funn på Eiker 
I tillegg til Hoenskatten er det gjort mange andre funn på Eiker. Det ble i 1911 på en annen gård i området funnet en sølvskatt og det er også funnet 20 graver og 13 enkeltfunn. I 2014 fant man en vikinggård ikke langt fra Hokksund sentrum. Det er funnet mange våpen i gravene og andre funnsteder, flere våpen enn i andre områder i Norge, det var sverd, økser, spyd, skjold og pilspisser. Det kan virke som om eikværingene var glade i å slåss. Halvparten av gravene inneholdt våpen og i to graver ble det funnet skip, men skipene var i dårlig forfatning. Også hester, som var gravlagt med eierne, og rideutstyr er funnet i fire av gravene.

Det er ikke mange av vikingene fra Eiker som man vet navnet på men Bødmund Skot, fra Skotsmoen er en av dem.

Referanser

Eksterne lenker 
 VIKINGR Video - Kulturhistorisk Museum
 VIKINGR 360 graders visning - Kulturhistorisk Museum

Arkeologi i Norge
Øvre Eikers historie
Kultur i Øvre Eiker
Hokksund