Båtnebbhegre

Båtnebbhegre  (Cochlearius cochlearius) er en svært distinktiv mellomstor art i hegrefamilien (Cochlearius), og eneste art i slekten Cochlearius. Arten består som fem underarter og finnes fra det vestre og østre Mexico og sørover gjennom Mellom-Amerika øst av Andes til det nordøstre Argentina i Sør-Amerika.

Taksonomi 
Arten består som fem underarter. De tre nordligste underartene (zeledoni, phillipsi og ridgwayi) blir av og til betraktet som en selvstendig art, under det vitenskapelige navnet C. zeledoni (nordlig båtnebbhegre). Dette skyldes i hovedsak forskjeller i utfargingen. Spp. panamensis er en mellomform mellom nordlig båtnebbhegre og sørlig båtnebbhegre (nominatformen). Her betraktes alle som underarter av samme art.

Biologi 
Båtnebbhegre blir cirka , og hannen blir litt større enn hunnen. Han veier typisk cirka , mens hun typisk veier cirka .

Arten karakteriseres av et eiendommelig nærmest sort, bredt og robåtlignende nebb med definert kjøl langs culmen, og en heller kort og tykk hals til hegre å være. Den svært korte halsen gir fuglen et kompakt (lubbent) uttrykk, men halsen kan strekkes. . Fjærdrakten er hovedsakelig lysegrå og stjerten kort. Hodet har sort krone med ei stripe av sort som ender opp et stykke ned på ryggen. Pannen og kinne er hvite, mend ei sort øyestripe som ender oppe i den sorte kronen. Øynene ere mørke. Sørlig båtnebbhegre (nominatformen) har hvitt bryst og beige buk. Nordlig båtnebbhegre (ssp zeledoni) ligner nominatformen, men brystet er grått, buken mer gråbeige, og fjærdrakten ellers litt mørkere i gråfargen på oversiden. Ssp panamensis (mellomformen) er enda litt mørkere grå på oversiden, beige (som nominatformen) i buken, og gråbeige i brystet. De undere ekstremitetene er ganske korte grålige.

Inndeling 
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til Martínez-Vilalta & Motis (2018). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Navn og beskrivelser i parentes er ikke offisielle, men kun foreløpige beskrivelser.

 Pelecaniformes, pelikanfugler
 Threskiornithidae, ibisfamilien
 Ardeidae, hegrefamilien (19 slekter, 69 arter)
 Zonerodius (monotypisk)
 Tigriornis (monotypisk)
 Tigrisoma (3 arter)
 Agamia (monotypisk)
 Cochlearius (monotypisk)
 C. cochlearius, båtnebbhegre
 C. c. zeledoni, nordlig båtnebbhegre, det vestsentrale Mexico (fra Sinaloa til Guerrero)
 C. c. phillipsi, Øst-Mexico (fra det sørlige Tamaulipas til Quintana Roo), Belize og det nordlige Guatemala
 C. c. ridgwayi, fra Sør-Mexico til det vestre Costa Rica
 C. c. panamensis, fra Øst-Costa Rica og Panama til det nordvestre Colombia (Chocó)
 C. c. cochlearius (nominatformen), sørlig båtnebbhegre, fra det østlige Panama til Guyanas og fra Amasonasskjoldet og sørover til det østre Peru, Bolivia, Paraguay og det nordøstre Argentina
 Zebrilus (monotypisk)
 Botaurus (4 arter)
 Ixobrychus (10 arter)
 Gorsachius (3 arter)
 Calherodius (monotypisk)
 Nycticorax (5 arter)
 Nyctanassa (2 arter)
 Butorides (monotypisk)
 Ardeola (6 arter)
 Bubulcus (monotypisk)
 Ardea (14 arter)
 Syrigma (monotypisk)
 Pilherodius (monotypisk)
 Egretta (12 arter)
 Scopidae, skyggefuglfamilien
 Balaenicipitidae, treskonebbfamilien
 Pelecanidae, pelikanfamilien

Noter
 A. brachyrhyncha og A. plumifera ble tidligere regnet som underarter av A. intermedia (duskhegre), men disse er nå skilt ut som selvstendige arter. De er imidlertid ikke navngitt på norsk enda.
 Kritthegre og hvithalshegre ble tidligere av og til regnet til Ardea, men disse er nå plassert i Egretta

Referanser

Eksterne lenker 
 

Hegrer
Argentinas fugler
Belizes fugler
Bolivias fugler
Brasils fugler
Colombias fugler
Costa Ricas fugler 
Ecuadors fugler
El Salvadors fugler 
Fransk Guyanas fugler
Guatemalas fugler 
Guyanas fugler
Honduras' fugler 
Mexicos fugler
Nicaraguas fugler 
Panamas fugler
Paraguays fugler
Perus fugler
Surinams fugler 
Trinidad og Tobagos fugler
Venezuelas fugler
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Fugler formelt beskrevet i 1766