Årsaker til nedetid i mobilnettet i Norge

Årsaker til nedetid i mobilnettet i Norge kan være de samme som årsaker til nedetid i mobilnett andre steder i verden. Som årsak har det ikke kommet fram at at spesielle kulturtrekk kan ligge til grunn. Denne artikkelen fokuserer på enkeltepisoder i Norge ut fra en teknisk vinkling.

Jo høyere tjenestekvalitet på mobilnettet, desto kortere nedetid vil mobilnettet ha.

Historisk finnes det flere eksempler på at telefoni- og telekommunikasjonensnettverk kan falle ut. Forventningene til at slike nettverk ikke skal kunne falle ut kan likevel være urealistiske.

Et eksempel fra USA i 1990, da AT&Ts fjerntelefoninettverk gikk ned på grunn av programvareoppdatering i telefonsentralene. Det oppsto en feil som førte til at programvaren ikke klarte å håndtere alle telefonsamtalene. Etter det tok sentralen i bruk et nødprogram: sentralen sendte «SOS»-meldinger til alle nabosentraler og ba om overtakelse av telefonforbindelser. Nabosentralene tok imot disse forbindelser, men klarte heller ikke å behandle disse. Som resultat kom det en voksende bølge av «SOS»-meldinger som oversvømte kjernenettet til AT&T og som ødela telefonitjenesten fullstendig. Dette pågikk i ukevis, helt til feilen i programvaren ble funnet og fjernet fra alle telefonsentralene. Det var altså bølger av interne servicemeldinger som slo ut AT&Ts nettverk.

Man vil derfor oppleve at nettet går ned, for kortere eller lengre tid.

Telenor, juni 2011 

En aktuell hendelse er nedetid i Telenors nett i juni 2011. Telenor ser ut til å ha uttalt seg i spredte intervjuer om hendelsen.

Telenor Norge-sjef Ragnar Kårhus opplyser at den såkalte signaleringstrafikken i nettet har vært høy. Signalering omfatter blant annet data som mobiltelefonen sender for å fortelle hvor den er, for å koble opp samtaler eller for å se etter nye SMS meldinger.

Feilen i Telenors nett rammet taletrafikken. Siden SMS går i signaleringskanalen til talen, ble også den rammet. Men datatrafikken fungerte. Det gjorde at IP telefoni slik som Skype også fungerte.

I en rapport skriver Post- og teletilsynet at i hele denne perioden fungerte Telenors 3G-nett. Dette reduserte brukernes opplevelse av problemene.

Post- og teletilsynet skriver videre at Telenor på det nåværende tidspunkt ikke har identifisert de underliggende årsaker til feilene i signaleringsnettet som oppsto 10. juni og 17. juni 2011.

I et møte med pressen hevder Telenor at veksten i bruk av smarttelefoner har medført mer signalering enn før. Applikasjoner i telefoner som kjører Android operativsystem kjører ofte i bakgrunn og «poller» (sender spørringer) mot nettverket, mens «app'er» i iPhone  i større grad er underlagt iOS operativsystemets kontroll. Telenor hevder at Android-telefoner bruker tre ganger så mye signaleringskapasitet som iPhone.

I en pressemelding i juli 2011 hevder Telenor at de har funnet rotårsaken til problemet. «Analyser vi har gjennomført sammen med vår underleverandør Ericsson, har identifisert en konkret feil i programvaren som er installert i sentralene for mobil tale. Denne feilen er nå i ferd med å rettes. I tillegg viser analysene at enkelte endringer i design og dimensjonering vil bidra både til å redusere signaleringstrafikken, samt forbedre nettets evne til å håndtere slike store topper i signaleringstrafikk som vi opplevde 10. juni, sier Kårhus.»

Fra samme pressemelding: «Problemene i mobilnettet i juni ble utløst av to ulike hendelser som forårsaket en økning i signaleringstrafikken. Hendelsene var henholdsvis en omstart av en server for mobilt bredbånd etter en feilsituasjon den 10. juni og brudd i et samband i transportnettet den 17. juni.»

Det opplyses ikke konkret om hvilken type programmeringsfeil som er funnet i sentralene.

Stormen «Dagmar», 25-26 desember 2011 

Denne stormen ble av Meteorologisk institutt klassifisert som «ekstremvær».

Post- og teletilsynet sier i en pressemelding at TeliaSonera Norge (NetCom) og Telenor hadde utfall av henholdsvis 346 og 382 basestasjoner. Videre opplyses at «Situasjonen er i dag fortsatt slik at utfallene av elektronisk kommunikasjon hovedsakelig er forårsaket av bortfall av kraft, og reservestrøm, på telefonsentraler og basestasjoner i aksessnettet. Det meldes om at situasjonen fortsatt er ustabil i den forstand at basestasjoner langs vestlandskysten funksjoner tidvis ettersom strømforsyningen er ustabil.» (Sic)

Telenor opplyser at «basestasjoner er utstyrt med nødutstyr som batterier og aggregater som går på diesel. De store stasjonene har kapasitet til å gå «i et par dager» etter et strømbrudd, mens de små bare holder i noen timer».

Sårbarhetsanalyse (januar 2012) 

Post- og teletilsynet skriver i en rapport i januar 2012 («Sårbarhetsanalyse av mobilnettene i Norge») at følgende årsaker er mest kritiske:

 Brudd i sentrale sambandsfremføringer
 Begrenset robusthet i IP-baserte infrastrukturer
 Utfall av sentrale kritiske nettelementer
 Generelle svakheter/feil i nettene kombinert med høyt aktivitetsnivå i oppgradering og utvikling av tjenester
 Uoversiktlige organisasjoner og mangelfulle arbeidsprosesser
 Defekter og feil i maskinvare og programvare
 Begrenset egenkompetanse og kapasitet hos tilbyderne og stor avhengighet av underleverandører Svakheter i regimene for fysisk og logisk tilgang til anlegg og systemer
 Trusler fra eksterne grensesnitt og smarttelefoner

I forhold til at nettene «alltid» holdes oppe, hevdes det i sammendraget at «netteierne ikke i samme grad har hatt beredskap like høyt på agendaen. Både mangler i planverk og tilsynelatende for sterk avhengighet av underleverandører, gjør at vi nå pålegger selskapene å sikre nettene sine bedre».

I samme notat nevnes at «for ekstra viktige basestasjoner, foreslår PT å pålegge operatørene å sikre at stasjonene kan være i drift i tre døgn uten ekstern strøm».

Referanser 

Teleregulering
Mobiltelefoni