Moderne menneskelig atferd

Moderne menneskelig atferd (engelsk Behavioral modernity) er et begrep innen antropologi, arkeologi og sosiologi som henviser til trekk ved menneskelig atferd som skiller dagens mennesker og våre forfedre fra dagens primater og tidligere og utdødde hominider (menneskearter). Atferd omfatter homo sapiens evne til å tenke abstrakt og til å vise kreativitet. Disse trekkene blir som regel satt i sammenheng med utviklingen av språk.

Det er to hovedteorier til hvordan moderne menneskelig atferd har oppstått. En teori hevder at moderne menneskelig atferd oppsto som en plutselig hendelse for rundt 50 000 år siden, muligens som et resultat av en betydelig genetisk mutasjon eller som et resultat av biologisk reorganisering av hjernen som førte til framkomsten av naturlige språk hos menneskene. De som har fremmet denne teorien viser til denne hendelsen som «det store hopp framover» (engelsk Great Leap Forward) eller som den senpaleolittiske revolusjonen.

Den andre teorien hevder at det aldri var en enkeltstående teknologisk eller kognitiv revolusjon. De som fremmer dette synet argumenterer for at moderne menneskelig atferd hovedsakelig er resultatet av gradvis akkumulering av kunnskap, dyktighet og kultur som skjedde over hundrevis av tusener av år i den menneskelige evolusjon. Blant de som har fremmet dette synet er blant annet Stephen Oppenheimer i hans bok Out of Eden, og John Skoyles og Dorion Sagan i deres bok Up from Dragons: The evolution of human intelligence.

Definisjon 

Moderne menneskelig atferd er observert i kulturelle allmennheter som er nøkkelelementer delt av alle menneskegrupper gjennom hele menneskehetens historie. Eksempler på elementer som kan bli betraktet som kulturelle allmennheter er språk, religion, kunst, musikk, myte, matlaging, leke, og spøk. Mens en del av disse trekkene skiller homo sapiens fra andre arter i deres grad av artikulering av språk basert på kultur har de alle analogier i dyrenes etologi. Ettersom kulturelle allmennheter er funnet i alle kulturer, inkludert i den del av de mest isolert innfødte grupper, mener forskerne at disse trekkene må ha utviklet seg eller blitt oppfunnet i Afrika før menneskene utvandret.

Klassiske bevis på moderne menneskelig atferd er:
 Detaljerte håndlagde redskaper
 Fiske
 Bevis på utveksling eller byttehandel over lange distanser mellom grupper
 Systematisk bruk av pigment (slik som oker) og smykker for dekorasjon eller kroppspynting
 Figurativ kunst (grottemalerier, helleristninger, små figurer)
 Drive på med spill og musikk
 Gravskikker

En enklere bevisdefinisjon er steinblader, perlehalsbånd, gravlegging, beinredskaper, og oppfatning av skjønnhet.

Tidsberegning 
Om moderne menneskelig atferd oppsto som en enkeltstående hendelse eller utviklet seg gradvis er et stridsemne blant forskerne.

Det store hoppet framover 

De som fremmer denne teorien at det var et stort, brått hopp framover som skjedde en gang for 50 000 eller 40 000 år siden i Afrika eller i Europa. De hevder at mennesker som levde for rundt 50 000 år siden var primitive og ikke skilte seg fra andre hominider som neandertalere eller homo erectus. Teorien baseres på komplekse gjenstander, som kunstverk og beinredskaper fra senpaleolittisk tid, som tilsynelatende brått oppsto i de fossile nedtegnelsene. De argumenterer at slike gjenstander var fraværende i tiden før, noe som indikerer at tidligere menneskearter manglet de kognitive evnene som kreves for å skape slike gjenstander.

Jared Diamond hevder mennesker i acheuléen- og moustérienkulturen levde i en tilsynelatende stagnasjon med liten kulturell forandring. Dette ble fulgt av en brå og plutselig oppblomstring av dyktig utførte framstillinger av redskaper av bein og stein, kompliserte våpen, skulptur, grottemaleri, kroppspynt, og handel over lange distanser. Menneskene migrerte også til hittil ubebodde områder og miljøer som Australia og nordlige Eurasia.

Det store hoppet framfor skjedde samtidig med at neandertalerne døde ut, og det har blitt foreslått at påvirkning fra Cro-Magnon-mennesket førte til at de døde ut.

I henhold til denne modellen var framkomsten av anatomisk moderne mennesker, det vil si Cro-Magnon-mennesket, gikk forut framkomsten  av moderne menneskelig atferd med over 100 000 år.

Hypotesen om kontinuitet 

De som har fremmet hypotesen om kontinuitet hevder at ingen enkeltstående genetisk eller biologisk endring er ansvarlig for at moderne menneskelig atferd oppsto. Isteden var det et resultat av en sosiokulturell og sosiobiologisk evolusjon som skjedde i løpet av hundrevis av tusener av år.

De som fremmer denne teorien baserer sine antagelser på bevis for moderne menneskelig atferd som kan bli sett  i mellomsteinalderen for rundt 250 000 og 50 000 år siden at et antall steder i Afrika og i Levanten. En rituell grav med gravgods ved Qafzeh har blitt datert til rundt 90 000 år siden. Bruken av pigment som er notert ned ved flere steder fra mellomsteinalderen i Afrika er datert tilbake til mer enn 100 000 år. 

Det er med andre ikke et bestemt tidspunkt som peker seg ut for en brå og plutselig endring, men at moderne, menneskelig adferd har oppstått gradvis over tid. Hva som synes å opptre som en teknologisk revolusjon i begynnelsen av senpaleolittisk tid er mest sannsynlig et resultat av økende kulturell utveksling som skjedde på grunn av økt befolkningsvekst. Befolkningstettheten var den samme da mennesket i Sør-Sahara,‭ Europa og Midtøsten fikk en moderne atferd,‭ på tross av at dette skjedde på forskjellige tidspunkter, og det forklarer at utviklingen i Sør-Sahara forsvant i en periode  . Årsaken var ifølge forskerne at området ble relativt tynt befolket. Komplekse ferdighetene som mennesket hadde lært fra sine forfedre kunne bare opprettholdes hvis mennesket hadde tilstrekkelig interaksjon med andre mennesker. ‬

Den relativt raske takten i den kulturelle evolusjonen i løpet av senpaleolittisk tid kan ha blitt utløst av ugunstige miljøforhold som regnfattighet og tørke som oppsto på grunn av at istiden var på sitt maksimale og at isen bandt opp vann. De som støtter kontinuitet betviler at anatomisk moderne mennesker kom før moderne menneskelig atferd ved at endringer i menneskelig anatomi og atferd skjedde gradvis  . Funnene til Curtis Marean og hans kollegaer om fiske og bruk av symboler som dateres tilbake til 164 000 år siden langs den sørafrikanske kysten har støttet denne analysen med stor styrke.

Se også 
 Atferd
 Symbolisme
 Menneskets evolusjon
 Kulturell evolusjon
 Tidlige menneskelige folkevandringer

Referanser

Litteratur 
 Mithen, Steven (1999): The Prehistory of the Mind: The Cognitive Origins of Art, Religion and Science, Thames & Hudson, ISBN 978-0500281000.
 «Late Pleistocene Demography and the Appearance of Modern Human Behavior»,‭ ‬Science‭, ‬5.‭ juni‭ ‬2009:‭ ‬Vol.‭ ‬324.‭ ‬no.‭ ‬5932,‭ ss.‭ ‬1298-1301,‭ ‬DOI:‭ ‬10.1126/science.‭ ‬1170165‭

Eksterne lenker 
 Archeology and the Evolution of Human Behavior (PDF)
 Artifacts in Africa Suggest An Earlier Modern Human
 Tools point to African origin for human behaviour
 Key Human Traits Tied to Shellfish Remains, Nytimes, 18. oktober 2007
 «Python Cave» Reveals Oldest Human Ritual, Scientists Suggest

Menneskelig atferd
Steinalderen
Menneskelig evolusjon