Chelsea Manning

Chelsea Elizabeth Manning  (født Bradley Edward Manning; 17. desember 1987 i Crescent i Logan County i Oklahoma) er en tidligere soldat i USAs hær som ble arrestert i mai 2010 i Irak, mistenkt for å ha overlevert gradert informasjon til nettstedet WikiLeaks. 21. august ble hun dømt til 35 års fengsel. Hun ble frikjent for den alvorligste anklagen. 4. september 2013 søkte hun president Barack Obama om benådning. 

I en uttalelse dagen etter straffeutmålingen identifiserte Manning seg selv som kvinne og sa at hun hadde følt seg som en kvinne siden barndommen. Hun bad da om å bli omtalt som Chelsea E. Manning og uttrykte et ønske om å gjennomgå hormonbehandling.

Få dager før president Barack Obamas avgang i 2017, reduserte han straffen Manning var idømt. Hun ble løslatt 17. mai samme år.

Manning annonserte i januar 2018 at hun vil forsøke å bli demokratenes senatskandidat for Maryland. Hun må i så fall overvinne sittende senator Ben Cardin i primærvalget.

Bakgrunn 
Mannings foreldre traff hverandre da faren tjenestegjorde for United States Navy som etterretningsanalytiker, stasjonert i Wales, hvor moren var fra. Da familien senere flyttet til Oklahoma, arbeidet faren som IT-sjef for et bilutleieselskap, noe som medførte mye reisefravær, samtidig som moren hadde helseproblemer og utviklet alkoholisme. Dette førte til at Chelsea og hennes eldre søsken måtte klare seg selv for en stor del.

Manning var alltid liten av vekst til å være gutt, med en høyde på 1,57 m høy, og ble mobbet for dette. Hun viste tidlig et data-talent og hadde en rekke kunnskaper, blant annet gikk hun til topps i quiz-konkurranser. Hun viste tidlig stor motstand mot all religion, og holdt seg taus under lojalitetserklæringen under alle referanser til Gud.

Etter at foreldrene ble skilt, flyttet hun i november 2001 med moren til Haverfordwest i Wales, hvor hun hadde familie. Her ble hun mobbet av jevnaldrende, både for sin aksent, for at hun var så lav og feminin («effeminate»). Hun hadde fortalt to venner hjemme i Oklahoma at hun var homofil, men var ikke åpen om dette på skolen i Wales.

Da hun var 17, fryktet hun for at moren var for syk til å ha henne hjemme, og hun flyttet tilbake til USA hvor hun flyttet hjem til faren som bodde i Oklahoma City med sin nye ektefelle og deres felles barn. Hun levde på denne tiden åpent som homofil. Hun hadde et godt forhold til faren, men ikke til stemoren. Etter at hun i mars 2006 hadde truet henne med en kniv, måtte hun flytte fra huset og fartet rundt før hun flyttet til morens søster som var advokat i Potomac i Maryland. Hun hadde her en del tilfeldige, lavt betalte jobber, men levde et rolig liv med en fast kjæreste.

Året etter vervet hun seg til det militære, men ble mobbet på rekruttskolen for at hun var så lav, homofil og for å krangle med både kolleger og overordnede. Det ble vurdert å kaste henne ut av det militære, men hun gjenopptok rekruttskolen i januar 2008. I april samme år ble hun sendt på opplærings som etterretningsanalytiker, hvor hun også fikk en sikkerhetsklarering til Top Secret.

Både under den etterfølgende treningen i Fort Polk i New York for tjenestegjøring i Irak, og også etter at hun ble overført dit, viste Manning en følelsesmessig ustabilitet. Som følge av den daværende Don't ask, don't tell-politikken, kunne hun ikke snakke åpent om disse, men gikk i terapi og personlig rådgivning, og det var en skepsis til å ha henne i Irak da hun kunne utgjøre en risiko mot seg selv og andre. Men samtidig var det mangel på folk med hennes kompetanse, slik at hun ble beholdt.

Hun mente selv hun kunne ha kjønnsidentitetsforstyrrelser, og meddelte dette i en e-post til sin sersjant, hvor hun la med et bilde av seg selv, kledd som kvinne og kalte seg Breanna Manning.

Anklager 
Hun ble i juli 2010 anklaget for å ha kopiert gradert materiale over på sin private datamaskin og overført forsvarsinformasjon av nasjonal viktighet til et uautorisert sted i perioden mellom 19. november 2009 og 27. mai 2010. I tillegg ble det i mars 2011 lagt til ytterligere 22 anklagepunkter, blant annet å «assistere fienden», noe som kan gi lovens strengeste straff, men anklagerne hevder at de ikke vil anmode om dødsstraff.

Manning hadde bare tjenestegjort i Irak fra oktober 2009 da hun etter anklagen skal ha begynt å kopiere gradert materiale allerede måneden etter, blant annet videoer av luftangrepet i Bagdad den 12. juli 2007. Hun hadde adgang til nettverket SIPRNet som kommuniserer gradert materiale. Hun ble arrestert atter at den amerikanske hackeren Adrian Lamo rapporterte til FBI at Manning hadde fortalt ham på en online chat i mai 2010 at hun hadde lastet ned gradert materiale fra SIPRNet og overlevert dette til Wikileaks som hadde startet å publisere dette i februar samme år.

Det skal ha blitt lekket  amerikanske diplomatmeldinger.

Etter at hun ble arrestert, ble Manning flyttet til en militær arrest i Kuwait og i juli 2010 transportert til USA hvor hun ble plassert under «maksimal sikkerhet» og på enecelle i en militærbase i Virginia tilhørende US Marine Corps under påvente av medisinske undersøkelser og høringen som skulle avklare rettsprosedyren videre. Amnesty International uttrykte i januar 2011 bekymring over forholdene under varetekten hun satt i.

Rettssak 

Manning ble stilt for krigsrett, og forhandlingene ble innledet 3. juni 2013, nesten tre år etter at hun ble arrestert. Aktor hevdet her at hun var drevet av ren arroganse da hun lekket hundretusener av hemmeligstemplede dokumenter, og at hun slik gikk fiendens ærend, mens forsvareren hevdet at Manning hadde gode intensjoner, men var ung og naiv. Mannings intensjon var at USAs befolkning ville endre holdning til krigen i Irak dersom de fikk mer informasjon om hva som faktisk skjedde. Manning erklærte seg delvis skyldig etter tiltalen, da hun i februar 2013 erklærte seg skyldig i 10 av 22 anklagepunkter. Hun har erkjent å ha sendt flere hundre tusen kamprapporter fra Irak og Afghanistan og andre datafiler til WikiLeaks mens hun arbeidet med analyser av etterretningsmateriale i Bagdad.

Dommen falt 30. juli 2013 og Manning ble funnet skyldig på 20 av 22 punkter. Manning ble frikjent for den mest alvorlige anklagen, nemlig å ha bistått fienden, men ble funnet skyldig i spionasje, tyveri og militære forbrytelser. Tross at hun var frikjent for den alvorligste anklagen, kunne Manning ha blitt dømt til så mye som 136 års fengsel (mot 154 hvis hun hadde blitt funnet skyldig i alle anklagene). Denise Lind er dommer i saken mot Manning, og 21. august ble hun dømt til 35 års fengsel, men dommen kan ankes.

I mars 2019 ble Manning fengslet for å ha vist ringeakt for retten etter å ha nektet å vitne for en storjury under en etterforskning av Wikileaks. Hun ble 12. mars 2020 beordret løslatt av en føderal dommer da vitnemålet hennes ikke lenger var nødvendig. Hun må fortsatt betale  dollar i bøter hun opparbeidet seg under kampen mot å måtte vitne.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Følg saken mot Chelsea Manning hos NRK

Personer fra Logan County i Oklahoma
Personer fra USA av walisisk opphav
Personer dømt i krigsrett
Soldater i U.S. Army
WikiLeaks
Varslere (arbeidsliv)