Peder Jensen Lodehat

Peder Jensen Lodehat (død 19. oktober 1416) var en dansk biskop og kansler, omtalt første gang i 1375 som kannik i Roskilde, hvor han allerede var dronning Margrethes trofaste rådgiver. Han vokste opp som Peder Jensen, og tilhørte enten lavadel, eller var ikke adelig overhodet. I sitt våpen hadde familien en skjegget mann med «lodehatt» (dvs. jødehatt), og i ettertid fikk den slektsnavnet Lodehat.<ref>E. Tønnesen: «Den handlekraftige biskop», Tidsskrift.dk</ref> 

 Liv og virke 
Kort tid etter sin fars død i 1375 ga Margrethe den unge kanniken sitt gods i Ubby øst for Kalundborg i gave. Både dronningen og Lodehatt hadde nære bånd til birgittinerordenen, som i høy grad banet vei for Margrethes maktovertakelse i Sverige. Under kanoniseringsprosessen for Birgitta stod han i 1379-80 for vitneavhøringene i Roma, der han avløste den offisielle forhørslederen. I 1382 ble bispestolen ledig i Växjö i Småland, og Margrethe utnevnte Lodehatt til å overta den, i strid med domkapitlets ønske, og flere år før Sverige var blitt en del av Kalmarunionen. Trolig stod birgittinerne bak, men alt fire år senere ble Lodehatt overflyttet, da han i 1386 ble biskop i Århus. I 1395 overtok han bispestolen i Roskilde. Som Margrethes kansler og rådgiver deltok han i adskillige statsforhandlinger, og han var en av hovedmennene bak Kalmarunionen. 

Roskilde bispedømme var rikt, og Lodehat begynte sitt oppkjøp av den danske statsgjelden, slik at staten eller dronning Margrethe skyldte bispedømmet  lübske mark i 1401. Her ble det skandale da biskopens sønn fridde til Margaret Vigfusdatter, datter av Islands hirdstjore (kongens øverste ombudsmann). Hun takket nei, og som hevn skal hennes hjem ha blitt nedbrent. Margaret kom seg ut, men hennes bror, ridderen Ivar Holmur Vigfusson, omkom i brannen. Søsteren avla ed på ikke å gifte seg med noen som ikke ville hevne Ivars død. I juli 1433 ble Gereksson Lodehat druknet av opprørte islendinger. Dødsfallet ble senere behandlet på ett av kirkemøtene i Basel.

Etter Margrethes død flyttet Peder Lodehat henne fra Sorø klosterkirke til Roskilde. Dette skyldtes nok også Erik av Pommerns ønske om at hun fortjente et mer sentralt gravsted. Dessuten fikk Roskilde domkirke mulighet for å grunnlegge en ny tradisjon, som unionskongenes gravkirke. Men først i 1423, lenge etter Lodehats død, var sarkofagen hennes ferdig til oppstilling foran høyalteret.

Han fortsatte å arbeide som statsmann også under kong Erik av Pommern, og som rikets øverste kansler deltok han i danehoffet i Nyborg i juli 1413, der han avsa dommen som tilkjente kong Erik Schleswig som «forbrutt len».

I 1396 begynte Lodehat oppføringen av herregården Gjorslev på Stevns med et korsformet tårn av lokale krittsteinsblokker som danner murer som er opptil en meter tykke. Han stiftet et alter i Århus domkirke for det hellige kors. I Roskilde opprettet han et kapell i nordre tårn, viet til Skt. Sigfred, Växjös helgen. Her ble han i 1416 begravet ved siden av sin bror Andreas og søsteren Cecilie. Gravteksten på latin i oversettelse: «Her ligger den aktede pater og herre, hr. Peder, fordum bisp i Roskilde, sammen med sin elskede bror Anders Jensen og sin søster Cecilie. Han døde 1.416 dager etter evangelisten Lukas [dvs. 19. oktober]. Be for dem.''»

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Roskildehistorie.dk om Lodehat
 Den store danske om Lodehat

Danske katolske biskoper
Ikkesvenske katolske biskoper i Sverige
Fødsler på 1300-tallet
Dødsfall i 1416