Lapis Niger

Lapis Niger (latin for «den svarte steinen») er antikk helligdom Forum Romanum i Roma. Sammen med Volcanal, den tilknyttede helligdommen til Vulkan, utgjør det eneste bevarte levning av gamle Comitium, en eldre forsamlingområde som gikk forut Forum og er antatt å være avledet fra et arkaisk kultsted fra 700- eller 600-tallet f.Kr.

Den svarte marmorsteinsettingen fra 100-tallet f.Kr. og den moderne innhegningen av betong fra tidlig på 1900-tallet av Lapis Niger ligger over en antikk grav eller alter, og en steinblokk med ett av de eldste kjente latinske inskripsjonene, datert til ca. 570–550 f.Kr. Overbygningen og helligdommen kan ha blitt bygget av Julius Cæsar under hans omorganisering av området som utgjorde Forum og Comitium. Alternativt kan det ha blitt gjort en generasjon tidligere av Sulla under hans byggeprosjekter rundt Curia Hostilia.

Lapis Niger er en nesten kvadratisk flate steinlagt med svart marmor og omgitt av en lav barriere av hvit marmor. Lapis Niger påstås ha blitt lagd av Julius Cæsar. I antikken ble stedet vanligvis identifisert som Romulus grav, og hadde dermed en stor symbolisk betydning. Stedet ble gjenoppdaget og gravd ut fra 1899 til 1905 av den italienske arkeologen Giacomo Boni. Under steinleggingen fantes da et alter og en steinblokk med den eldste kjente innskriften på latin, datert til 500-tallet f.Kr. Teksten er skadet og vanskelig å tolke, men inneholder antagelig en advarsel mot å vanhellige stedet, og det nevnes også en konge. Noen grav har ikke blitt funnet, kanskje dreier det seg om en heroon (heltekultsted) av den type som fantes i greske byer, det vil si en kultplass tilegnet byens grunnlegger.

Referanser

Litteratur 
 Hülsen, Christian (1906): LacusCurtius — Lapis Niger and Sepulchrum Romuli
 Stroux, Johannes (1931): «Die Foruminschrift beim Lapis niger» i: Philologus, 86, s. 460.

Eksterne lenker 
 
 Rostra, Curia, Decennalia Base and Lapis Niger, Forum Romanum
 Lapis Niger and Vulcanal

Forum Romanum
Arkitektur på 500-tallet f.Kr.
Arkitektur på 0-tallet f.Kr.
Rione Campitelli