Festøya

Festøya er en fergekai, en gård og et nes ved Storfjorden/Hjørundfjorden i Ørsta kommune i Møre og Romsdal. Fra Festøya går europavei 39 med ferge (ferjesambandet Festøya–Solavågen) over Storfjorden til Solavågen (også kjent som Solevåg), og det går ferge (ferjesambandet Festøya–Hundeidvika) over munningen av Hjørundfjorden til Hundeidvik i Sykkylven kommune. Festøya (eller Festøy) er også navnet på neset og gården der kaien ligger.

Fra 1837 hørte Festøya til Ulstein formannskapsdistrikt, fra 1895 hørte stedet til Vartdalsstrand kommune og i 1964 gikk Vartdal (med Festøya) og Hjørundfjord inn i Ørsta kommune. Ferjekaien ble tidligere kalt «Festøy», Statens vegvesen endret til bestemt form «Festøya» i 1997.

Etymologi 
Statens kartverk hevder at «øy» i denne forbindelse viser til betydningen «lav slette ved sjø» (jfr Øye i Hjørundfjorden). Slike sletter er skapt av morenemasse som føres med vassdrag og avsettes i sjø en gang da havnivået var høyere. Det ikke finnes en slik slette på stedet – og heller ikke et vassdrag.

Diftongen «øy» kan ha kommet med en misforstått fornorskning av dansk skrivemåte. Flere hevder derfor at riktig skrivemåte skal vere Festø (fe-stø). Det kan vere to varianter av forklaring for å underbygge teorien. Historien forteller at strendene innover langs Hjørundfjorden ble brukt som sommerbeite for husdyr både fra Solavågen og fra Hareid/Ulstein.

 Det finnes steder langs strendene på gården som egner seg godt for mindre fartøy å legge til for å laste husdyr av og på – en fe-stø.
 Ordboken viser videre til at begrepet stø/bustø (samme som festø) er bruk om melkeplass/nattlæge for husdyr – uten at det har noen tilknytning til sjø.

Samferdsel
Før bilferjenes tid anløp dampskip og motorbåter mellom Ålesund, Hareid, Hjørundfjord og Ørsta/Volda-området Festøya. Disse båtrutene hadde blant annet til formål å frakte fersk melk fra bygdene til meieriet i Ålesund. I siste halvdel av 1800-tallet ble det anlagt kjørevei fra Vartdal til Festøya og rundt 1930 ble det anlagt kjøreveier mellom Ørsta og Vartdal. Fra slutten av 1800-tallet ble det arbeidet på vei langs Hjørundfjorden mellom Festøya og Standal og i 1966 var det sammenhengende kjørevei på strekningen. 

Fra 1933 gikk bilferjen Magerholmen-Sykkylven (som var det første helårs bilferjesamband på Sunnmøre) av og til innom Festøya der det ikke var kai tilpasset bilferjer. Johannes Festøy anla i 1947 private bilferjekai på Festøya og i 1949 anla Statens vegvesen ferjekai på nordsiden av fjorden (Sunde/Solavågen). Møre og Romsdal fylkesbåtar åpnet helårs ferjerute Solavågen-Festøya i juni 1950 for å gi Ørsta/Volda-området forbindelse til Ålesund. På 1950-tallet begynte bilferjen også å betjene Hundeidvik på motsatt side av Hjørundfjorden. I 1964 ble den private ferjekaien på Festøya erstattet av en statlig oppført av vegvesenet.

Stortinget vedtok i 1952 at Volda-Vartdal-Spjelkavik skulle være stamvei på Vestlandet.

Gården
Gården Festøy har gårdsnummer 86 i Ørsta. Den ligger helt nordøst på Vartdalsstranda der Hjørundfjorden munner ut i Storfjorden. Festøya hørte fra gammelt av til Giskegodset. Frem til 1742 var det bare ett bruk på gården, etter dette har den vært delt i to. Brukerne ble selveiere da de kjøpte brukene i 1771. Like sør for tunet stiger Festøykollen bratt opp og gjør at gården har lite sol. Tidligere ble to lakseverpe høyt verdsatt.

Arkeologiske funn
I 1977 undersøkte arkeologer den såkalte «Båthaugen», en gravrøys som inneholdt en båtgrav, trolig fra 800-tallet. Det var uråd å si hvor stor båten hadde vært. I røysa ble det funnet våpenrester, perler av glass og rav og et bronsebeslag som en regner med kom fra Irland.

Tidligere er det funnet en steinøks og en treklubbe.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fergesteder i Møre og Romsdal
Bosetninger i Ørsta
Gravhauger i Norge
Nes i Norge