Sør- og Midt-Troms

Sør- og Midt-Troms er områdene i den sørvestlige delen av Troms og Finnmark fylke som ligger mellom fylkesgrensen mot Nordland i sør og Malangen i nord. Distriktet omfatter i dag 12 kommuner med til sammen 66 758 innbyggere (1. januar 2015) og et samlet areal på 11 386,65 km². Harstad og Finnsnes er de to byene i området.

Kommuner 

Sør- og Midt-Troms er inndelt i disse 12 kommunene:

Kommuneinndelingshistorikk
I 1838 ble området delt inn i Ibestad, Kvæfjord, Trondenes, Sand (Bjarkøy), Lenvik, Tranøy og Berg kommuner. Fra Ibestad ble Bardu utskilt som egen kommune i 1854, Salangen i 1871, Lavangen i 1906, Andørja, Gratangen og Astafjord kommuner i 1926. Fra Lenvik ble Målselv skilt ut som en egen kommune i 1848 og Hillesøy i 1856. Fra Tranøy ble Dyrøy og Sørreisa skilt ut som egne kommuner i 1886, og fra Berg ble Torsken skilt ut som egen kommune i 1902. Fra Trondenes ble Harstad skilt ut som bykommune i 1903, og Skånland og Sandtorg som egne kommuner i 1926. Fra Målselv ble Øverbygd utskilt som egen kommune i 1924. (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963). I 1964 ble Andørja gjeninnlemmet i Ibestad, Astafjord ble innlemmet i Skånland, Sandtorg og deler av Trondenes ble innlemmet i Harstad, og resterende Trondenes ble innlemmet i Bjarkøy. Øverbygd ble gjeninnlemmet i Målselv kommune, og Hillesøy ble delt mellom Lenvik og Tromsø kommuner. Det ble også gjennomført en rekke mindre grensejusteringer. I 2013 ble Bjarkøy innlemmet i Harstad. I 2020 ble Skånland slått sammen med Tjeldsund i Nordland til nye Tjeldsund kommune, og de fire kommunene Berg, Lenvik, Tranøy og Torsken ble slått sammen til nye Senja kommune.

Administrative inndelinger 
 Området utgjorde tidligere Senjen fogderi, som i 1695 ble slått sammen med Tromsø fogderi (Nord-Troms) til Senjen og Tromsø fogderi. Fogderiet var inndelt i Senjen sorenskriveri og Tromsø sorenskriveri (tilsvarende de tidligere fogderiene).
 Rettslig inndeling: Trondenes tingrett (Harstad, Ibestad, Kvæfjord, Skånland), Ofoten tingrett (Gratangen, Lavangen, Salangen) og Senja tingrett (Bardu, Berg, Dyrøy, Lenvik, Målselv, Tranøy, Torsken, Sørreisa).
 Kirkelig inndeling: Trondenes prosti (Gratangen, Harstad, Ibestad, Kvæfjord, Skånland) Indre Troms prosti (Bardu, Lavangen, Målselv, Salangen) og Senja prosti (Berg, Dyrøy, Lenvik, Tranøy, Torsken, Sørreisa).
 Interkommunale regionråd: Hålogalandsrådet (Gratangen, Harstad, Ibestad, Kvæfjord, Lavangen, Tjeldsund samt Evenes og Narvik i Nordland) og Midt-Troms regionråd (Bardu, Dyrøy, Målselv, Salangen, Senja, Sørreisa).
 Økonomiske regioner (SSB): Harstad (Harstad, Ibestad, Kvæfjord, Skånland), Andselv (Bardu, Gratangen, Lavangen, Målselv, Salangen) og Finnsnes (Berg, Dyrøy, Lenvik, Torsken, Tranøy, Sørreisa).

Befolkningsutvikling
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Sør- og Midt-Troms i årene 1769-2001 basert på kommunegrensene fra 2002.

Tettsteder 

Tettsteder i Sør- og Midt-Troms, rangert etter innbyggertall 1. januar 2017 (kommune i parentes):

 Harstad - 20 953 (Harstad)
 Finnsnes - 4 658 (Lenvik)
 Setermoen - 2 464 (Bardu)
 Silsand - 1 583 (Lenvik)
 Sørreisa - 1 538 (Sørreisa)
 Borkenes - 1 508 (Kvæfjord)
 Andselv - 1 030 (Målselv)
 Heggelia - 970 (Målselv)
 Moen - 847 (Målselv)
 Evenskjer - 785 (Skånland)
 Sjøvegan - 780 (Salangen)
 Andslimoen - 545 (Målselv)
 Ibestad - 474 (Ibestad)
 Grov - 400 (Skånland)
 Gryllefjord - 383 (Torsken)
 Gibostad - 326 (Lenvik)
 Tennevoll - 307 (Lavangen)
 Senjahopen - 305 (Berg)
 Skjold - 303 (Målselv)
 Vikvågen - 286 (Kvæfjord)
 Husøy - 285 (Lenvik)
 Vangsvik- 285 (Tranøy)
 Torsken - 202 (Torsken)

Byer
Harstad fikk bystatus som ladested i 1903. Finnsnes fikk bystatus av kommunen i 2000.

Referanser

Se også 
 Sør-Troms
 Midt-Troms

Eksterne lenker 
 Midt-Troms regionråd
 Hålogalandsrådet

Politikk i Troms
Distrikter i Norge