Spissneshorn

se inndeling

Spissneshorn eller svart neshorn (Diceros bicornis) er ett av to afrikanske neshorn (Rhinocerotidae). Spissneshorn er eneste art i slekten Diceros. Selv om arten av og til kalles svart neshorn er ikke dette enorme pattedyret svart, men varierer snarere fra grått til brunt i utfarging. Neshorn inngår i Afrikas fem store, sammen med løve, leopard, kafferbøffel og afrikansk savanneelefant. Spissneshornet er ifølge IUCNs rødliste kritisk truet av utryddelse. Det står også oppført på CITES liste I.

Biologi 

Neshornene tilhører den resterende megafaunaen på kloden vår og regnes som en svært viktig drivende faktor i økosystemet. Om de skulle forsvinne er forskerne redd for at det kan utløse kaskadende negative følger for økosystemet.

Utbredelse 
Spissneshorn har en fragmentert utbredelse i det sørøstlige og sørlige Afrika, noe som inkluderer større og mindre populasjoner i land som Kenya, Tanzania, Kamerun, Sør-Afrika, Namibia, Zimbabwe, og Angola.

Beskrivelse 
Spissneshorn har en tønneformet kropp og et stort, sadelformet hode med to horn, hvorav det største blir opp mot 60 cm eller mer (). Selv om arten normalt bærer to horn, kan også et tredje av og til utvikle seg. Dette framstår imidlertid mer som en hornet kul i panna på dyret. Spissneshorn har fått navn etter den spisse utformingen av overleppa, som gjør dyret bedre i stand til å plukke løv ved bakkenivå. Det er den nest største av neshornartene.

Arten er fysisk mindre enn stumpneshorn, men kan bli  langt og  i skulderhøyde (kjønnsavhengig). Vekten ligger normalt på cirka . Hannen blir normalt litt større enn hunnen.

Atferd 

Spissneshorn er så store at de ikke har noen naturlige fiender, annet enn seg selv og mennesket. De regnes som relativt solitære og er ofte aggressive, men sjelden territoriale. Spissneshorn er imidlertid kjent for å slåss heftig innbyrdes, og omtrent  av hannene og  av hunnene som dør, avlider som følge av skader som oppstår under slike slåsskamper. De eneste sosiale båndene som eksisterer, er mellom ku og kalv og, i paringstiden, mellom hunn og hann. Det hender også at ungdyr danner løselige grupper sammen eller med voksne individer av samme kjønn. Dominante hanner markerer gjerne reviret med ekskrementer og urin. Ekskrementene leveres i kompakte dynger (hauger), og reviret kan ha 20–30 slike dynger som advarer andre neshorn om territoriet.

Arten er i hovedsak lauveter, en type planteeter (herbivor) som primært livnærer seg av å ete blader, myke skudd og frukter fra busker. Spissneshorn kan imidlertid også ete noe bark, frø, korn og nøtter. Arten trenger regelmessig tilgang på vann, men kan klare seg noen dager uten. Dyra liker også sølebading, som hjelper mot den kraftige solstrålingen. Spissneshornet har lite utviklet syn, men utmerket lukt og hørsel. Arten er også, til tross for størrelsen, svært hurtig.

Spissneshorn er polygame. Paringsritualet begynner med at hannen følger etter en hunn, selv om hun fortsatt følges av en kalv, i  uker, før selve paringsakten finner sted. Selv når de sover er hannen og hunnen i kontakt med hverandre. Før kopuleringen finner sted, har som regel hannen gjort flere iherdige mislykkede forsøk. Som regel fordi hunnen fortsatt ikke er helt rede. Når de lykkes vil selve kopuleringsakten ta omkring  minutter. Om paringen mislykkes, vil hunnen komme i ny brunst igjen innen 35 dager.

Drektighetstiden var i cirka 15 måneder, hvoretter hunnen føder én kalv. Kalven veier typisk  og dier mora til den blir cirka  gammel, da den gradvis avvennes. Kalven er imidlertid avhengig av mora til den blir omkring  gammel. Hunner blir kjønnsmodne omkring  gamle, mens hannene kjønnsmodnes først omkring  gamle.

Underarter og økotyper 
I dag er det generell aksept for fire underarter av spissneshornet, hvorav én er nylig utryddet. De fire underartene er henholdsvis sørvestlig spissneshorn (D. b. bicornis), vestlig spissneshorn (D. b. longipes), østlig spissneshorn (D. b. michaeli), og sørsentralt spissneshorn (D. b. minor). Det er imidlertid beskrevet mange flere underarter, men disse inngår ifølge AfRSG som økotyper i én eller flere av de fire nevnte underartene.

En nylig publisert studie av Githui et al. (2017) viser imidlertid at de nålevende underartene i hovedsak faller inn i to distinkte klader: D. b. michaeli (inkluderer rasene michaeli og rovumae) og D. b. minor (inkluderer rasene angolensis, occidentalis, minor og bicornis).

Populasjon 

På 1900-tallet var spissneshornet det mest tallrike av verdens neshorn, og trolig har populasjonen en gang i tiden talt omkring  individer. Nådeløs jakt på arten og tap av habitat til jordbruksformål hadde rundt 1960 redusert antallet til omkring  individer. Mellom 1960 og 1995 førte imidlertid krypskytteri og utstrakt troféjakt til at hele  av dyra gikk tapt. Bunnen ble nådd i 1995, da det kun var cirka  individer igjen. Siden da har imidlertid populasjonen økt. Og per desember i 2010 estimerte IUCN/SSC African Rhino Specialist Group (AfRSG) at antallet var omkring  individer.

Den mest tallrike underarten er sørsentralt spissneshorn (D. b. minor), som i desember 2010 ble estimert til å bestå av cirka  individer. Dernest følger s sørvestlig spissneshorn (D. b. bicornis), som i desember 2010 ble estimert til å bestå av cirka  individer. Minst tallrik er østlig spissneshorn (D. b. michaeli), som i desember 2010 ble estimert til å bestå av cirka  individer. Vestlig spissneshorn (D. b. longipes) døde dessverre ut i 2006, da en større leteaksjon feilet i å finne beviser for underartens eksistens i Kamerun, der de siste individene var observert.

Inndeling 
Inndelingen følger IUCN/SSC African Rhino Specialist Group og IUCNs rødliste og omhandler fire underarter.

 Perissodactyla, hovdyr
 Tapiromorpha, tapirdyr
 Rhinocerotidae, neshornfamilien
 Rhinoceros
 R. sondaicus, javaneshorn
 R. unicornis, panserneshorn
 Dicerorhinus
 D. sumatrensis, sumatraneshorn
 Ceratotherium
 C. simum, stumpneshorn
 Diceros
 D. bicornis, spissneshorn
 D. b. bicornis, sørvestlig spissneshorn (sårbar)
 D. b. longipes, vestlig spissneshorn (utryddet, erklært utdødd 8. juli 2006)
 D. b. michaeli, østlig spissneshorn (kritisk truet)
 D. b. minor, sørsentralt spissneshorn (kritisk truet)
 Tapiridae, tapirfamilien
 Hippomorpha, hestedyr
 Equidae, hestefamilien

Referanser

Eksterne lenker 
 

Neshorn
Pattedyr formelt beskrevet i 1758