Salhus husmorlag

Salhus husmorlag ble startet 8. mai 1939 av aktive kvinner i lokalsamfunnet rundt tekstilfabrikken i Salhus. At bygden tidlig fikk sitt eget husmorlag, viser at kvinnene fulgte med i utviklingen av samfunnet. På første møtet tegnet 38 kvinner seg og Nanna Ebbing ble valgt til formann. Lagsarbeidet ble lagt ned våren 1941 på grunn av krigen og startet opp igjen i august 1945. Alle var klare til å ta fatt igjen og oppgavene var mange og store. Salhus husmorlag ble en del av nybrottsarbeidet som Norges Husmorforbund satte i gang over hele landet.

Historie

Møter og sosialt samvær 
Sosialt fellesskap med andre kvinner i lokalsamfunnet var for mange drivkraften for å engasjere seg i husmorlagsarbeidet. De fleste kvinnene var hjemmearbeidene på 1950-60 tallet.

På de månedlige medlemsmøtene kom det foredragsholdere som tok opp aktuelle emner som gjenspeilte utviklingen i samfunnet og som ble grunnlag for diskusjoner. Andre møter var viet demonstrasjon av nye produkter eller det var kåserier, kultur og underholdning. Det sosiale fellesskapet var en viktig del av møtene. I kaffepausen fikk medlemmene pratet sammen slik at de ble bedre kjent og trygge på hverandre.

Stiftelsesdagen 8. mai ble hvert år feiret og på ’runde’ dager ble holdt store markeringer med innbudte gjester og taler. På maimøtet i 1956 ble husmorlagets egen fane avduket og medlemmene samlet seg under denne i 17. mai toget i bygden.

Plass i lokalsamfunnet 
Husmorlaget ble en viktig sosial faktor i Salhus. Alt dugnadsarbeidet som medlemmene la ned, kom lokalsamfunnet til gode i form av årlige juletrefester, basarer med mannekengoppvisning, St.Hans-fester, kurvfester osv. 

Et stort løft for laget på 1950-tallet var innkjøp av middags- og kaffeservice til 150 personer for utleie til privatpersoner og lag. For å finansiere kjøpet måtte laget låne penger av noen medlemmer, men via hyppig utleie og inntekter fra basarer, ble lånene raskt tilbakebetalt. Andre utleieobjekter var duker, dåpskjoler, støvsuger og symaskin.

Studiearbeid, kurs og arbeidsstuer 
Norges husmorforbund hadde stort fokus på opplæring av medlemmer via kurs og studieringer. Alt studiearbeid mottok statsstøtte og studielederen var en viktig person i lagsstyret. Studieringene tok for seg lov og rett, psykologi, hagestell, språk, litteratur og mye mer. Husmorlaget holdt også kurs i nyttige fag som kosthold og samfunnsopplysning, etter hvert også i formings- og hobbyaktiviteter og hagestell.

Som alle andre husmorlag hadde Salhus husmorlag arbeidsstuer for barn, en av de eldste aktivitetene i Norges Husmorforbund. Barna lærte ulike former for håndarbeid og forming og det ble laget mange fine produktene både til nytte og pynt. I vårsemesteret 1966 var det 42 jenter og 5 gutter på kurs og de to lærerinnene hadde mye å gjøre.

Barnehage 
Norges Husmorforbund engasjerte seg sterkt i utbygging av barnehager, drift og bygging. Barnehagespørsmålet ble diskutert jevnlig i Salhus husmorlag fra 1950-tallet, men tomt var det store problemet. På årsmøtet i januar 1968 står det "Vi diskuterte muligheten for barnehage i Salhus". Deretter må de ha jobbet godt, for fem år etter var barnehagen klar. Da den nybygde barnehagen åpnet i 1973, sa ordfører Eilert Eilertsen at dette var den 20. daginstitusjonen for barn i Bergen. Husmorlaget drev barnehagen frem til 01.01.2000, da Bergen kommune overtok.

Husmorlag, samfunnsutvikling og tilbakegang 
Salhus husmorlag er en typisk representant for utviklingen av husmorlagsarbeid i Norge i regi av Norges Husmorforbund. På 1950-tallet var forbundet en av de mektigste lobbyorganisasjonene i Norge og tiåret kalles Husmorepoken i norsk historie. Med 65.000 medlemmer (1959) i ryggen jobbet forbundet for husmorferier, barnehager, arbeidsstuer for barn, husstellopplæring, ekteskapslovgiving, rett til pensjonspoeng og mye mer. I 1950 hadde Salhus husmorlag 103 medlemmer og dette holdt seg noenlunde stabilt til slutten av 1960-tallet. Deretter synker det, og i 1994 hadde laget 23 medlemmer. Laget ble nedlagt i år 2000.

Norges husmorforbund endret navn til Norges Kvinne- og familieforbund i 1997. Den hjemmeværende husmoren var forsvunnet, og det ble rettet fokus mot hele familien.

Arkivet 
Arkivet etter Salhus husmorlag er avlevert Bergen byarkiv. Arkivet inneholder materiell fra husmorlaget ble startet i 1939 til det ble nedlagt i år 2000.

Arkivet inneholder styreprotokoller fra styremøter. Møteprotokollene gir fyldig referat fra årsmøter, lagsmøter, samt referat fra kretsmøter og landsmøter i regi av Norges Husmorforbund. Arbeidet i arbeidsstuene er dokumentert i egne bøker med navn på deltakere og hvilke produkter som ble laget. Her finnes videre kvitteringsbøker for utleie av middag- og kaffeservise, duker, dåpskjole osv., samt diverse regnskapsbøker. Ellers inneholder arkivet utklipp og fotoalbum fra jubileumsfester og fra åpningen av barnehagen. Her er også stempler, innbydelser  til fester, medlemslister m.m.

Se også 
 Norges Husmorforbund

Litteratur 
 Klæboe, Nina: Husmorlaget  - en viktig faktor nasjonalt og lokalt. | Fra gutteklubb til kvinnesak. Ferie- og fritidsminner fra arkivet. Fra Bergen Byarkivs skriftserie nr 8. Bergen 2009

Eksterne lenker 
 Salhus husmorlag - oppslagsverket oVe, artikkel av  Nina Klæboe, Bergen Byarkiv.
 Husmorlag - oppslagsverket oVe, artikkel av  Nina Klæboe, Bergen Byarkiv.
 Norges kvinne- og familieforbund

Åsane