Vitenskapsåret 1986

Vitenskapsåret 1986 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1986.

Hendelser

Astronomi og romfart 
 Januar – Voyager 2 passerer planeten Uranus.
 12. januar – Franklin R. Chang-Diaz blir den første latinamerikaneren i rommet når han er med på romferjen Columbias sjuende oppdrag.
 24. januar – Romsonden Voyager 2 nærmer seg Uranus.
 28. januar - Den amerikanske romferjen Challenger eksploderer like etter oppskytningen og hele besetningen, som bestod av sju personer, omkommer.
 19. februar – Sovjetunionen skyter opp romstasjonen Mir.
 22. februar – Viking, Sveriges første satellitt, sendes opp for å utforske nordlys og annen romfysikk.
 8. mars – Den japanske romsonden Suisei flyr forbi Halleys komet, og studerer UV hydrogenkorona og solvind rundt kometen., blant annet Giotto.
 13. november – En merkurpassasje finner sted.

Biologi 
 Mai – Første rapport om metoder for å lage et monoklonal antistoff som inneholder deler fra antistoffer til mus og mennesker, et nødvendig første steg i utviklingen av menneskelignende antistoff, seinere brukt i terapeutisk medisiner (slik som Infliximab).

Fysikk 
 3. mars – For første gang beskriver en avis atomkraftmikroskopet, oppfunnet foregående dag av Gerd Binnig, Calvin Quate og Christopher Berger.
 26. april – En kjernekraftulykke finner sted i Tsjernobyl i sovjetiske Ukraina.
 28. april – Radioaktive skyer fra Tsjernobyl-ulykken kommer inn over Sverige og Norge.
 1. mai – Sovjetunionen erkjenner at kjernekraftulykken  i Tsjernobyl har funnet sted.

Informatikk 
 19. januar – Det første viruset for personlige datamaskiner som kjører MS-DOS: Brain starter å spre seg.
 3. april – IBM viser fram PC Convertible, den første bærbare datamaskinen.
 Internet Message Access Protocol (IMAP) blir visualisert av Mark Crispin.

Matematikk 
 Lee Sallows introduserer alfamagisk kvadratet.

Meteorologi

Prisvinnere 
 Copleymedaljen: Rudolf Peierls
 Darwinmedaljen: John Maynard Smith
 De Morgan-medaljen: John William Scott Cassels
 Fieldsmedaljen: Simon Donaldson, Gerd Faltings och Michael Freedman
 Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Nils Ahrbom
 Nobelprisen: 
 Fysikk: Ernst Ruska, Gerd Binnig, Heinrich Rohrer
 Kjemi: Dudley R. Herschbach, Yuan T. Lee, John C. Polanyi
 Fysiologi/Medisin: Stanley Cohen, Rita Levi-Montalcini
 Steeleprisen: Saunders Mac Lane, Donald Knuth, Rudolf Kalman
 Turingprisen: John Hopcroft och Robert Tarjan
 Wollastonmedaljen: John Graham Ramsay

Fødsler 

|-
|Oktober || 12. ||Li Wenliang ||  || øyenlege, var en av de første leger i Kina som advarte mot en ny ukjent SARS-lignende sykdom,covid-19, som spredte seg (koronaviruspandemien) ||align=center|33 ||align=center|2020 || 
|}

Dødsfall 

|-
|Juli || 24. || Fritz Albert Lipmann ||  || biokjemiker, nobelprisvinner ||align=center|87 ||align=center|1899 || 

|September ||17. || Henrik Sjögren ||  || lege og oftalmolog ||align=center|87 ||align=center|1899 || 
|}
 7. januar – Rex Wailes, britisk ingeniør og teknologi-historiker (født 1901)
 28. januar – Mannskapet på romfergen Challengers romferd STS-51-L:
 Dick Scobee (født 1939)
 Michael J. Smith (født 1945)
 Judith Resnik (født  1949)
 Ellison Onizuka (født 1946)
 Ronald McNair (født 1950)
 Greg Jarvis (født 1944)
 Christa McAuliffe (født 1948)
 31. mai – James Rainwater, amerikansk fysiker, nobelprisvinner (født 1917)
 7. juni – Robert Mulliken, amerikansk kjemiker og fysiker, nobelprisvinner (født 1896)
 21. juli – Zhang Yuzhe, kinesisk astronom (født 1902)
 25. september – Nikolaj Semjonov, russisk kjemiker og fysiker, nobelprisvinner (født 1896)
 22. oktober – Albert Szent-Györgyi, ungarsk-amerikansk fysiolog, nobelprisvinner (født 1893) 
 23. oktober – Edward A. Doisy, amerikansk biokjemiker, nobelprisvinner (født 1893)

Referanser

Eksterne lenker