Kampluftvernbatteriet

Kampluftvernbatteriet er et batteri i Artilleribataljonen som skal gi luftvern for den norske hæren, slik at Brigade Nord får størst mulig operasjons­frihet.

Historie

Forhistorie
Hærens luftvernhistorie i Indre Troms går helt tilbake til slutten av 1930-årene. Da ble det kjøpt inn fire  Bofors 40 mm automatkanoner til Maskinkanon­batteriet i 6. divisjon. Luftvernkanonene var primært tiltenkt brukt for å forsvare Hålogaland flygeavdelings flybase på Bardufoss. Kanonene ble imidlertid tatt som krigsbytte av tyskerne i Narvik 9. april 1940.

I 1946 ble Luftvernartilleriet (LVA) utskilt fra Hæren og inngikk i Luftforsvaret. Fra 1953 ble LVA tilbakeført til Hæren, og Luftforsvaret ble Det kongelige norske flyvåpen, eller Flyvåpnet. En stortings­proposisjon fra 1957 ble vedtatt i 1959, og LVA inngikk atter en gang i forsvarsgrenen som siden har vært hetende Luftforsvaret.

LLA
Lett luftvernartilleri (LLA)/Brigaden i Nord-Norge ble opprettet på Evjemoen 1. september 1953. Batteriet var den første tiden innom både Bodin leir, grensevakttjeneste i Skibotn og Skattøra i Tromsø, før det i november 1958 flyttet inn i Rusta leir i Heggelia.

De første årene var batteriet (LLAbtt) oppsatt med tolv Bofors 40 mm automat­kanoner og 14 stk 12,7 mm M2 Browning mitraljøser.

Batteriet bestod i perioden 1953 til 1972 av én stabstropp, én sambandstropp, to eller tre kanontropper og én trentropp, i alt ca. 320 mann.

I løpet av 1972 ble det gamle skytset erstattet av 20 mm luftvernkanon (NM 45) som var mer mobile og lettere. Batteriet fikk nå fire tropper med seks skyts i hver.

NALLADS
På slutten av 1970-tallet startet omvæpningen til rakett­luftvern. Valget falt på det svenske Robot 70-systemet med Giraffe radar. Batteriet fikk totalt 18 rakett­enheter, hvorav seks var på mobiliserings­status. Systemet med Robot 70 (RBS-70) i samvirke med dette radar­nettverket ble kalt for NALLADS, Norwegian Advanced Low Level Air Defence System. Rent teknisk ble det anskaffet Giraffe 50AT (også kalt Giraffe Mk IV) radarer fra Ericsson Microwave Systems påmontert Bv 206-beltevogner, mens RBS-70-missilene og 20 mm antiluftskyts­kanoner var påmontert kjøretøy. NM194 (Ildlederpanservogn, luftvern) og NM195 (Luftvernpanservogn) (modifiserte M113A2-modeller, sistnevnte var utrustet med RBS-70) ble utviklet/planlagt for å bli en del av dette systemet, men det er uklart om de noen gang kom i tjeneste. 

NALLADS ble utfaset i 2004, og beholdningen av Robot 70 systemene man hadde ble solgt til Litauen.

Gjenoppretting av kampluftvernet
I februar 2017 ble det offentliggjort at kampluftvernet skulle gjenopprettes, og i august 2018 ble Kamp­luftvern­batteriet opprettet. Da som en del av Artilleribataljonen i Brigade Nord. Oppdraget er å beskytte Hærens manøver­avdelinger mot trusler fra luften.

Luftvernsystemer
Det nye kampluftvernet vil bestå av to systemer:

 Short Range Air Defence (SHORAD): Pansrede kampstøttevogner (ACSV G5) med kortholdsmissilet IRIS-T.
 High Mobility Launcher (HML): Humvee-feltvogner med AMRAAM-missiler fra NASAMS-systemet.

Historie
I slutten av april 2019 ble materiellet overlevert til batteriet på Setermoen leir. Kamp­luftvern­batteriet skal på sikt også ha personell stasjonert på Porsangmoen i Finnmark.

Kontrakt for levering av systemene ble signert med Kongsberg Gruppen i oktober 2019. Kontraktsverdien på anskaffelsen er 583 millioner norske kroner.

I mai 2021 hadde batteriet sin første skarpskyting med High Mobility Launcher, og mottok sine tre første HML vogner i februar 2022.

Kampluftvernet er forventet fullt operativt i 2024.​

Referanser

Kilder

Eksterne lenker 
 forsvaret.no  - Hæren får nytt kampluftvern i verdensklasse (06.02.2017)
 tu.no - For første gang på 14 år kan Hæren selv beskytte seg mot luftangrep - Kampluftvernet gjenoppstår - med ny Kongsberg-teknologi. (06.02.2017)

Avdelinger og forband i Hæren (Norge)
Luftvern i Norge