Liv på Mars

Forskere har lenge spekulert i muligheten for liv på Mars på grunn av planetens tilnærming og likhet med Jorden. Fiktive marsboere har vært et tilbakevendende trekk i populærkulturen i det 20. og 21. århundre, men det er fremdeles et åpent spørsmål om det finnes liv på Mars i dag, eller om det har eksistert der i fortiden.

Tidlig spekulasjon 

Mars polare iskalotter ble observert så tidlig som midten av det 1600-tallet, og de ble først funnet å vekselvis vokse og minke om sommeren og vinteren på hver halvkule av William Herschel i den siste delen av det 1700-tallet. På midten av 1800-tallet visste astronomer at Mars hadde visse andre likheter med jorden, for eksempel at lengden av en dag på Mars var omtrent den samme som på jorden. De visste også at aksehelningen var tilsvarende jordens, noe som betyr at planeten har sesonger på samme måte som jorden – men med tilnærmet dobbel lengde på grunn av mye lengre år. Disse observasjonene førte til en økning i spekulasjonene om at de mørkere albedoformasjonene var vann, og at de lysere var land. Det var derfor naturlig å anta at Mars kunne være bebodd av en eller annen form for liv.

I 1854 teoretiserte  William Whewell, et medlem av Trinity College i Cambridge som populariserte ordet vitenskapsmann, at Mars hadde hav, land og muligens livsformer. Spekulasjoner om liv på Mars eksploderte på slutten av det 1800-tallet etter at noen observatører hadde gjort teleskopiske observasjoner av tilsynelatende kanaler på Mars – som imidlertid snart ble funnet å være optiske illusjoner. Til tross for dette publiserte den amerikanske astronomen Percival Lowell boken Mars i 1895, og fulgte opp med Mars and its Canals i 1906 hvor han foreslo at kanalene var skapt av en sivilisasjon som var blitt borte for lang tid siden. Denne ideen inspirerte den britiske forfatteren H.G. Wells til å skrive The War of the Worlds i 1897 hvor han forteller om en invasjon av romvesener fra Mars som hadde flyktet fra planetens uttørking.

Spektroskopiske analyser av Mars' atmosfære begynte for alvor i 1894 da den amerikanske astronomen William Wallace Campbell viste at verken vann eller oksygen var til stede i atmosfæren på Mars. I 1909 var teleskopene blitt så mye bedre enn de var i 1877, og kombinert med den beste perihelopposisjonen kunne man sette en stopp for kanalteorien.

Oppdrag

Mariner 4 

Mariner 4-sonden utførte den første vellykkede passeringen av planeten Mars og sendte de første bildene av Mars' overflate tilbake til jorden i 1965. Bildene viste en tørr planet uten elver, hav eller noe tegn på liv. Videre viste det seg at overflaten (i det minste de delene de fotograferte) var dekket av kratre, noe som indikerer en mangel på platetektonikk og forvitring av noe slag i de siste 4 milliarder årene. Sonden fant også at Mars ikke har noe globalt magnetfelt som beskytter planeten mot potensielle livstruende kosmisk stråling. Sonden var i stand til å beregne det atmosfæriske trykket til å være 0,6 kPa (sammenlignet med jordens 101,3 kPa), noe som betyr at flytende vann ikke kan eksistere på planetens overflate. Etter Mariner 4 endret letingen etter liv på Mars seg til et søk etter bakterielignende organismer fremfor flercellede organismer ettersom miljøet helt klart var for tøft for disse.

Viking-sondene 

Flytende vann er nødvendig for kjent liv og metabolisme, så om vann fantes på Mars kan sjansene for at det støtte liv ha vært bestemmende. Banesondene i Viking-programmet fant bevis for mulige elvedaler i mange områder, erosjon og, på den sørlige halvkulen, forgreinede bekker.

Viking-eksperimenter 
Den primære oppgaven for Viking-sondene på midten av 1970-tallet var å utføre eksperimenter designet for å oppdage mikroorganismer i jordsmonnet fordi de gunstige forholdene for utviklingen av flercellede organismer hadde opphørt omtrent fire milliarder år tidligere. Testene ble formulert til å se etter mikrobielt liv likt det som finnes på jorden. Av de fire eksperimentene var det kun Labeled Release-eksperimentet (LR) som returnerte positive resultater som viste økt produksjon av 14 ved første eksponering av jord til vann og næringsstoffer. Alle forskere er enig om to poeng fra Viking-programmet; at radiomerket 14 ble utviklet i Label Release-eksperimentet, og at GC-MS ikke påviste organiske molekyler. Det finnes imidlertid ulike tolkninger av hva disse resultatene betyr.

En av designerne av Labeled Release-eksperimentet, Gilbert Levin, tror hans resultater er en definitiv diagnose for liv på Mars. Dette resultatet er imidlertid bestridt av mange forskere som hevder at superoksidante kjemikalier i jorden kunne ha produserte denne effekten uten at liv er tilstede. En nesten generell konsensus forkastet data fra Labeled Release-eksperimentet som bevis for liv fordi gasskromatograf og massespektrometer, utformet for å identifisere naturlig organisk materiale, ikke oppdaget organiske molekyler. Resultatene av Viking-oppdraget som omhandlet om liv vurderes i beste fall som ufullstendig av det generelle ekspertsamfunnet

Under et seminar ved Geophysical Laboratory ved Carnegie Institution (Washington, D.C., USA) i 2007 ble Gilbert Levins undersøkelser vurdert en gang til. Levin hevder at hans opprinnelige data var riktige ettersom de positive og negative kontrolleksperimentene var i orden.

Ronald Paepe, en edafolog (jordvitenskapsmann), kommuniserte overfor den europeiske geovitenskapelige unions kongress at funn av den nylige påvisningen av fyllosilikat leire på Mars kunne indikere at pedogenese, eller utviklingsprosesser av jord, strakte seg over hele overflaten. Paepes tolkning ser det meste av Mars' overflate som aktiv jord, farget rød av æoner av utbredt slitasje av vann, vegetasjon og mikrobiell aktivitet.

Et forskerteam fra Salk Institute for Biological Studies, ledet av Rafael Navarro-González, konkluderte med at utstyret (TV-GC-MS) som ble brukt av Viking-programmet for å søke etter organiske molekyler kanskje ikke var sensitive nok til å oppdage lave verdier av organiske materialer. På grunn av enkelheten med prøvehåndtering er  TV–GC–MS fortsatt ansett som standardmetode for organisk påvisning på fremtidige oppdrag. Navarro-González antyder at utformingen av fremtidens instrumenter for organisk påvisning bør inkludere andre metoder.

Gillevinia straata 
Kravet for liv på Mars, i form av Gillevinia straata, er basert på gamle data omtolket som tilstrekkelig bevis på liv, hovedsakelig av professor Gilbert Levin, Rafael Navarro-González og Ronalds Paepe. Bevisene som støtter eksistensen av Gillevinia straata-mikroorganismer bygger på data samlet inn av de to landingsfartøyene Viking som søkte etter biosignaturer for liv, men analyseresultatene var offisielt ufullstendig.

I 2006 foreslo Mario Crocco, en nevrobiolog ved Borda Hospital i Buenos Aires i Argentina, opprettelsen av en ny nomenklaturrang som klassifiserer Viking-sondenes resultat som «metabolsk» og derfor tilhører en form for liv. Crocco foreslo de følgende taksonomiske oppføringene:
 Organisk livssystem: Solaria
 Biosfære: Marciana
 Rike: Jakobia (oppkalt etter nevrobiolog  Christfried Jakob)
 Slekt av arter: Gillevinia straata

Som et resultat ville ikke den hypotetiske Gillevinia straata ikke være en bakterie (som snarere er en terrestrisk takson), men et medlem av riket 'Jakobia' i biosfæren 'Marciana' i 'Solariasystemet'. Den tiltenkte effekten av den nye nomenklaturen var å reversere bevisbyrden om livsproblemet, men taksonomien foreslått av Croccoo har ikke blitt akseptert av det vitenskapelige samfunnet og regnes som en enkelt nomen nudum . Videre har ingen ferd til Mars funnet spor av biomolekyler.

Referanser

Eksterne lenker 

 Study Reveals Young Mars Was A Wet World 
 NASA - The Mars Exploration Program 
 Scientists have discovered that Mars once had saltwater oceans 
 BBC News: Ammonia on Mars could mean life 
 Scientist says that life on Mars is likely today 
 Ancient salty sea on Mars wins as the most important scientific achievement of 2004 - Journal Science 
 Mars meteor found on Earth provides evidence that suggests microbial life once existed on Mars 
 Scientific American Magazine (November 2005 Issue) Did Life Come from Another World? 
 Audio interview about "Dark Dune Spots" 

Mars
Artikler i astronomiprosjektet