Vitenskapsåret 1978



Hendelser

Antropologi 
 3. april - Thor Heyerdahls sivbåt Tigris ødelegges ved en brann utenfor Djibouti.

Arkeologi

Astronomi og romfart 
 7. januar - Fra Kitt Peak-observatoriet i Tucson meddeles det at en veldig ung stjerne, bare cirka - år gammel, er oppdaget og den får navnet Becklin-Neugebauer.
 8. januar - Det vesttyske rakettselskapet OTRAG rapportes å ha skaffet seg en rakettbase i Shabaprovinsen i Zaire.
 11. januar - Sojuz 27, med kosmonautene Vladimir Janibekov og Oleg Makarov, dokker med Saljut 6.
 24. januar - Den sovjetiske satellitten Kosmos 954 styrter øst for Store Slavesjø i Canada, og debatten om romsøppelet gjenoppstår.
 4. mars - To sovjetiske kosmonauter, 33-årige Jurij Romanenko og 46-årige Georgij Gretjko, setter ny rekord for å ha oppholdt seg i rommet, 96 dager og 10 timmer.
 16. mars - De sovjetiske kosmonautene Jurij Romanenko og Georgij Gretjko vender tilbake til Kasakhiske SSR i Sojuz 27.
 13. april – Det opplyses at amerikanske forskere har oppdaget den største protuberansen på Solen på fire år.
 26. april – Det offentliggjøres at et kjempestort svart hull er oppdaget i stjernebildet Jomfruen.
 6. mai – En tidligere ukjent type av stråling fra det indre av Melkeveien, antimaterie, har blitt oppdaget meddeler The New York Times.
 22. juni - Astronomen James W. Christy fra USA oppdager Plutos naturlige satellitt Charon.
 26. august-3. september – Sigismund Jähn reiser med Sojuz 29 og blir den første østtyskeren i rommet.
 16. september – En total måneformørkelse kan ses over hele Europa samt deler av Afrika og Asia.
 20. september - De sovjetiske kosmonautene Vladimir Kovaljonok og Alexander Ivantjenkov noterer nytt rekord for opphold i rommet, etter at de ble skutt opp 15. juni 1978.
 2. november - De sovjetiske kosmonautene Vladimir Kovaljonok og Alexander Ivantjenkov vender tilbake til Jorden.
 15. desember - NASA meddeler at fem av deres seks romsonder har registrert en tidligere ukjent lyskilde på Venus.
 Desember - Den amerikanske romsonden Pioneer passerer Venus og begynner å kartlegge planeten.

Medisin 
 6. mars - WHO oppgir at det finnes 40 millioner blinde i verden, og 80 % av dem bor i utviklingsland.

Meteorologi

Prisvinnere 
 Copleymedaljen: Robert Woodward
 Darwinmedaljen: Guido Pontecorvo
 Davymedaljen: Albert Eschenmoser
 Fieldsmedaljen:  Pierre Deligne, Charles Fefferman, Grigorij Margulis og Daniel Quillen
 Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut Axel F. Enströmmedaljen til Nils Gralén og den store gullmedaljen til Waloddi Weibull
 Nobelprisen: 
 Fysikk: Pjotr Kapitsa, Arno Penzias, Robert Woodrow Wilson
 Kjemi: Peter D. Mitchell
 Fysiologi/Medisin: Werner Arber, Daniel Nathans, Hamilton O. Smith
 Turingprisen: Robert Floyd
 Wolfprisen:
 Agrikultur:George Sprague, John C. Walker
 Fysikk: Chien-Shiung Wu
 Kjemi: Carl Djerassi
 Matematikk: Israel Gelfand, Carl Siegel
 Medisin: George D. Snell, Jean Dausset, Jon J. van Rood
 Wollastonmedaljen: John Tuzo Wilson

Fødsler 

|-
|November
|2. || Steffen Junge ||  || matematiker og badmintonspiller ||align=center|34 ||align=center|2013 || 
|}
 28. mai – Adam Dunkels, svensk dataingeniør
 25. juli – Louise Brown, britisk, verdens første prøverørsbarn.

Dødsfall 

|-
|rowspan=2|September 
| 15. || Willy Messerschmitt ||  || flyingeniør ||align=center|80 ||align=center|1898 || 
|-
|24. || Manne Siegbahn ||  || fysiker, nobelprisvinner i fysikk i 1924 ||align=center|91 ||align=center|1886 || 
|}
 7. juni – Ronald Norrish, britisk kjemiker, nobelprisvinner 
 29. juli – Umberto Nobile, 93, italiensk polarfarer
 1. november – Henri Stempffer, fransk entomolog som spesialiserte seg i studien av sommerfugler (Lycaenidae) (født 1894)
 11. desember – Vincent du Vigneaud, amerikansk biokjemiker, nobelprisvinner

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker