Kristiansand kirkegård

Kristiansand kirkegård ble tatt i bruk som kirkegård i 1821. Den erstattet Kristiansands to daværende gravplasser, Domkirkens (Vår frelsers) kirkegård og Hospitalskirkegården. Kirkegården ligger i Setesdalsveien, nær Christianssands Bryggeri, på det som tidligere var byens mark.

Historie 

Alt i 1807 hadde Stiftsdireksjonen foreslått at Kristiansand burde skaffe seg en gravplass utenfor byen. Dette var en del av en større trend i Europa, og den umiddelbare årsaken var de overfylte kirkegårdene i storbyene, som ofte var blitt kontinuerlig benyttet siden middelalderen. I Frankrike forbød man fortsatte begravelser inne i byene alt i 1765, og andre land fulgte etter. Den første kirkegården av ny type i Norge, Vår Frelsers gravlund i Kristiania, kom i 1808. De lokale myndigheter i Kristiansand mente imidlertid at de to eksisterende kirkegårdene var store nok, og at det ikke var noen helsefare forbundet med å benytte dem også i fortsettelsen.

Det hele endte med at Kirkedepartementet i 1816 avgjorde at det likevel skulle skaffes ny gravplass, og i august 1821 ble et barn av børsemaker Persing som den første begravd på Kristiansand kirkegård. Under den store meslingepidemien i byen samme vår døde 133 mennesker, og disse ble gravlagt på de to kirkegårdene inne i byen. Hospitalskirkegården ble tidvis benyttet helt frem til 1825, og domkirkegården helt til 1840, da biskop Sigwardt var den siste som ble begravd der.

Kristiansand kirkegård har delvis bevart parkpreget fra det 19. århundre, med gravgårder omgitt av støpejernsstakitt og frodig beplantning. På kirkegården finnes et minnesmerke over 15 danske sjømenn som døde ombord på fregatten Jylland under Helgolandslaget i 1864 og ble gravlagt i Kristiansand.

Gravkapellet på Kristiansand kirkegård, tegnet av Helge Blix, stod ferdig i 1927.

Personer som hviler på Kristiansand kirkegård 

Det nedenstående er et utvalg kjente personer som er gravlagt på kirkegården. Det er ikke ment å være en uttømmende liste over de mange tusen som er stedt til hvile der i årenes løp.

 Christian Ditlev Adolph Arenfeldt (1824–1909), stamhusbesitter
 Olaf Benneche (1883–1931), forfatter
 Ingemund Berulvson (1900–1976), billedhugger
 Otto Dal (1906–2000), lege og motstandsmann
 Peter Ewinger (1923–1945), tysk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
 Carl Valentin Falsen (1787–1852), stiftamtmann
 Johan Keyser Frølich (1858–1927), arkitekt
 Ragnar Fredriksen (1924–1943), motstandsmann, henrettet 1943
 Diderich Hegermann (1763–1835), eidsvollmann og statsråd
 Elise Mathilde Heilmann (1866–1944), Norges første politikvinne
 Stener Severin Heyerdahl (1811–1883), brigadelege
 Olaf Isaachsen (1835–1893), maler
 Jens Fritz Jensen (1817–1888), arbeiderleder
 Peder Johnsen (1783–1836), eidsvollmann
 Erling Karlsen (1923–1943), motstandsmann, henrettet 1943
 Daniel Koren (1858–1948), stiftamtmann
 Alexander Hugo Køhler (1861–1945), litograf
 Paul Brodahl Lassen (1795–1885), stiftsprost
 Arne Laudal (1892–1944), major, henrettet 1944
 Jacob von der Lippe (1797–1878), biskop
 Heinrich Martens (1855–1904), komponist
 Karl Neipl (1922–1945), østerriksk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
 Johan Martin Nielssen (1835–1912), maler
 Thilo Schoder (1888–1979), arkitekt
 Johannes Seland (1912–1999), politiker og redaktør
 Jacob Stang (1830–1907), statsminister i Stockholm, stiftamtmann
 Theo Sørensen (1873–1959), misjonær, tibetforsker
 Johan Edvard Tallaksen (1918–1944), motstandsmann
 Christian Thistedahl (1813-1876), teolog og bibeloversetter
 Joseph Frantz Oscar Wergeland  (1815–1895), generalmajor
 Reidar Wennesland (1908–1985), lege og kunstsamler
 Johan Heinrich Wild (1820–1873), konsul
 Christian Hansen Wollnick (1868–1936), redaktør, jurist og politiker
 Ole Pedersen Moe (1783-1862), forretningsmann og politiker

Eksterne lenker 
 
 Gravminner på Kristiansand kirkegård

Byggverk i Kristiansand
Gravlunder i Agder