Norske måleenheter

Før innføringen av metersystemet ble påbegynt i Norge i 1875, fantes det en rekke ulike norske måleenheter. Detaljkunnskap om disse har i senere tid hovedsakelig blitt hentet fra skipsvrak, og var sterkt påvirket av det danske målesystemet. I 1541 var en alens lengde definert av lov som en Sjællandsalen både i Norge og Danmark. Senere ble en alen definert som tilsvarende to Rhinefot fra 1683. 

Tidligere hadde man ulike måleenheter for ulike varer som en tønne korn tilsvarer 138,97 liter, en tønne poteter utgjør ca. 100 kg og en tønne flytende varer 115,81 liter, i dag brukes tønne innen oljeproduksjon og er 158,99 liter. Samme navn kunne også brukes på flere enheter som favn som er et lengdemål på omtrent 1,882 m og en favn er også omtrent 2,232m³ (brukt tidligere som mål på ved). 

Ved meterkonvensjonens innførelese i 1875, ble en rekke av de gamle norske måleenhetene definert, og i dag benytter man SI-systemet i norge. I Norge er det Justervesenet som har ansvaret for at SI blir etterfulgt.

Lengde
I Norge bruker man i dag SI-enheten for lengde som er meter (m). 

 Kilometer – 1000 m
 Desimeter –  10 dm er 1 m
 Centimeter – 100 cm er 1 m
 Millimeter – 1000 mm er 1 m

De fleste eldre lengdeenheter tar utgangspunkt i anatomiske størrelser som fingerbredde, tomme, hånd, spann, fot, armlengde, skritt, favn med flere. For større avstander ble enhetene ofte basert på menneskets yteevne, for eksempel steinkast, spydkast, rast og dagsmarsj. 
Skruppel – 1/12 linje (duodesimal, ca 0,18 mm), 1/10 linje (desimal).
Linje – 1/12 tomme (duodesimal, ca 2,18 mm), 1/10 tomme (desimal).
Tomme – 1/12 fot (duodesimal, ca. 26,1 mm), 1/10 fot (desimal). Erstattet av engelsk tomme (2,54 cm) i dagligtale i på 1970-tallet.
Fot – 1/2 alen, eller 31,37 cm. (Fra 1824). Erstattet av engelsk fot (30,48 cm) i dagligtale i på 1970-tallet.
Yard – 3 fot, eller 91,44 cm
Alen – 2 fot, eller omtrent 627,48 mm. (Fra 1824. Flere lokale varianter var i bruk)
Favn – 3 alen, 6 fot eller omtrent 1,882 m.
Stang, Rode – 5 alen, eller omtrent 3,1374 m.
Lås – 15 favner, eller omtrent 28,2 m.
Fjerdingsvei – En kvart landmil, eller omtrent 2,82 km.
Landmil, Norsk mil – 18.000 alen, eller omtrent 11,295 km. (Inntil 1862. Flere varianter var i bruk)
Rast – Omtrent 9 km. (Før 1541. Regnet som passende distanse før rast ved gange)
Kaffekok – Noenlunde tilsvarende en rast. Samisk lengdeenhet.
Steinkast – Omtrent 25 favner, eller 47,050 m.

 Palme (Palm) – 8,86 cm. (Omkrets av rundtre, benyttes for tømmer og skipsmaster men også brukt innen bergverk)

Nautisk
Nautisk mil er den gyldige lengdeenheten for navigasjon til sjøs i Norge og en nautisk mil er 1852 m.
Kabellengde –  185,2 m eventuelt 1/10 nautisk mil (100 favner)
Det er også flere eldre nautisk lengdeenheter.
Viku siofar (uge siøes) – ca. 6 nautiske mil eller 11,11 km (Ett skift ved årene)

 En dags roing – ½ tylft viku sjofar, 6 viku sjofar = 66,66 km
 Halv døger sigling – 1 tylft viku sjofar, 12 viku sjofar = 133,32 km
 Ett døger sigling – 2 tylfter viku sjofar, 266,64 km
 Meridiangrad – 111,12 km
Kvartmil – 10 kabellengder, eller 1852 m. (Eventuelt en kvart sjømil)
Sjømil, Damskipsmil – 3950 favner, ca. 7435 m
Geografisk mil – 7421 m. (Definert som 1/15 ekvatorialgrad)

Areal
I Norge bruker man i dag SI-enheten for areal som er kvadratmeter (m²).

Det er også flere eldre areal enheter.
Kvadratrode – Omtrent 9,84 m².
Mål – 100 kvadratrode, eller omtrent 984 m². (I dag tilsvarer et mål 1000 m²)
Tønneland – 4 mål, eller omtrent 3936 m².

Volum
I Norge bruker man i dag SI-enheten for volum som er kubikkmeter (m³). For olje bruker man enheten tønne som er 158,99 liter.

Det er også flere eldre volum enheter.
Peil – 1/4 Potte
Pott – ca 0,965 liter
Kanne – 2 Potter, ca 1,93 liter
Det var tidligere også flere enheter for større tørrvarer og våtvarer.

Volum Tørrvare 
Korn, kull, salt ...
Åttingkar –  ⅛ Skjeppe, 2 ¼ Potter, 2,17 liter (mye brukt for korn)
Fjerdingkar – ¼ Skjeppe, 4,5 Potter, ca 4,34 liter
Setting –  ⅙ Fjerding, 9 Potter, ca 8,7 liter
Åtting - ¹/₈ Tønne, ca 16,4 liter (betyr en åttendel, av en korntønne)
Skjeppe – 9 Kanner, ½ Fjerding, ca 17,4 liter (men kan være større, enkelte ganger 24 l og andre ganger helt opp til 36 l)
Fjerding, Kvarter – 2 Skjepper, ca 34,8 liter (betyr en fjerdedel, av en korntønne)
Tønne, Korntønne – 4 Fjerdinger, også definert som 4,5 fot³, ca 138,9 liter (fra 1824 i Norge, fra 1683 var der 139,4 l)
Favn (tømmer) – 1 alen ganger 1 favn, eller omtrent 2,232m³ (brukes også i dag for å måle ved)
Alminnelig Lest, Kommerselest – 12 Tønner eller 2,1 registertonn
Lest Salt/Steinkull – 18 Tønner I trevirke tilsvarte en kommerslest 163 kubikkfot skåret trelast eller 130 kubikkfot rundtømmer, tilsvarende 5 m3.

Volum Våtvare 
fisk/sild, smør, drikkevare ...
Støp – 2 Kanner, ca 3,86 liter
Anker – 10 Støp, ¼ ame, ca 36,25 liter
Tønne, Sildetønne, Fisketønne – 3 Ankere, også definert som 3.75 fot³, ca 116 liter
Ame – 4 Ankere, 40 Kanner, ca 145 liter
Oksehode – 2 Tønner, 6 Ankere, 240 potter, ca 232 liter (vin, brennevin)
Pipe – 2 Oksehoder, 3 Amer, 12 anker, ca 463 liter (vin, brennevin)
Fat – 2 Piper, 4 Oksehoder, 6 Amer, 8 tønner, ca 926 liter
Stykkfat – Varierende, fra 5 Oksehoder til 10/11 Amer
Barrel (sild) – 1200 stk. 
Lest (sild) – 12 Barrel, 14 400 stk.

Vekt
I Norge bruker man i dag SI-enheten for masse (vekt) som er kilogram (kg).

Det er også flere eldre vekt enheter.
Gran – 1/16 Æs
Æs – 1/16 Ort
Ort – 0,974g
Kvintin – 4 Ort
Lodd – 4 Kvintin
Unse – 2 Lodd
Mark – 8 Unser, ca 249,4g
Pund, Stålpund – 2 Marker, ca 498g
Bismerpund – 12 Pund, eller omtrent 5,98 Kg
Lispund – 16 Pund
Spann (korn) – 18 Pund
Laup, Spann (smør) – Rundt 15-16 Kg
Våg – 3 Bismerpund, ca 17,9 Kg
Skippund – 20 Lispund, ca 159,4 Kg

Gull/Sølv-vekt
Gull og sølv ble tidligere oppgitt i andel vekt rent edelt metall per Mark.
Gren – 1/3 Gran
Gran – 1/4 Karat (gull), 1/6 Lodd (sølv) 
Karat – 1/24 Mark (gull)

Penger
I Norge bruker man i dag Norsk krone (kr) som man får i 1000, 500, 200, 100 og 50 kr sedler og i 20, 10, 5 og 1 kr mynter.

Tidligere har det også vært 10, 5, 2 og 1 kr sedler og 2 kr, 50, 25, 10, 5, 2 og 1 øre mynter.

Det er også flere eldre pengeenheter.
Skilling – 1/24 Ort
Ort – 1/5 Spesidaler, 80 øre
Mark – 2/3 Ort
Daler – 3 mark (på slutten av 1500-tallet 4 mark, fra 1625 var det 6 mark)
Slettedaler –  4 mark
Spesidaler – 5 Ort, 4 kroner

Tallord
Noen eldre tallord
Par – 2
Deger – 10
Dusin, Tylft – 12
Snes – 2 Deger, 20
Stieg – 20
Simmer – 2 Snes, 40
Skokk – 3 Snes, 60
Keg (fisk) – 3 Snes, 60
Øll (Ol) – 4 Snes, 80
Storthundre – 120
Gross – 12 Dusin, 144
Storgross – 12 Gross, 1728
Stortusen, Stabel (plank) – 10 Storehundreder, 1200

Mengdemål av Papir og Tekstil
Tidligere opererte man med egne mengdemål for papir og tekstil
Bok (trykkpapir) – 24 Ark
Bok (skriftpapir) – 25 Ark
Ris – 20 Bøker
Pakke (vevd stoffer eller tøy) – 16-25 stk
Balle (papir) – 10 Ris
Balle (tekstil) – ca. 10 m 
Balle (lerret) – ca. 9 m

Se også 

 SI-systemet
 Gamle nordiske lengdemål
 Gamle romerske lengdemål

 Uoffisielle måleenheter
 Måleenhet

Referanser 

Gamle måleenheter