Tuatschin

Tuatschin er dialekten av retoromansk som snakkes i området Tujetsch som ligger helt vest og øverst i Surselva i kanton Graubünden i Sveits. Tuatschin er en undervariant dialekten sursilvan, og uttales «toatshin» med trykk på siste stavelse og lang «i». Tuatschin utgjør, sammen med dialekten medelin i nabodalen Val Medel, en regional variant av sursilvan som betegnes «sursilvan vegl», det vil si «det gamle sursilvan». Tuatschin oppviser noen trekk fra dialektene i Sutselva og Surmeir i midtre deler av Graubünden samt noen trekk fra dialektene i Øvre- og Nedre Engadin, trekk som har gått tapt i «sursilvan niev», det vil si «det nye sursilvan». Sistnevnte form, sursilvan niev, tales på strekninga fra Mustér og ned til Flem / Flims inkludert sidedalen Val Lumnezia.

Tuatschin i Tujetsch synes å ha vært immun mot de språklige endringer som fant sted i resten av Surselva i det 15. og det 18. århundre. Disse endringene førte til at sursilvan fjernet seg litt fra de 4 andre retoromanske dialektene sutsilvan, surmiran, putèr og vallader. Dermed kan man ved noen sider av sursilvan si at det finnes en språklig forbindelse mellom tuatschin og «sentralretoromansk» (sutsilvan og surmiran) og engadinsk (putèr og vallader). Det samme kan til en viss grad sies om dialekten medelin i Val Medel. Medelin inneholder elementer fra både tuatschin og nabolandsbyen Mustér, i tillegg til egne trekk fra Val Medel. Bemerkelsesverdig er det at enkelte former i tuatschin stemmer overens med det nye standardiserte enhetsskriftspråket «Rumantsch Grischun (RG)» som ble laget i 1982 for hele Graubünden, et skriftspråk som ikke har funnet gjenklang hos mange brukere av retoromansk.

Geografisk avstand til resten av Surselva har nok bidratt til at tuatschin kunne bevare sin særegenhet ved uttale og bøyning og utvikling av egne trekk, til tross for at resten av Surselva gjennomgikk en del språklige forandringer opp gjennom århundrene. Kanskje har det også eksistert kontakt med den italienske befolkninga nord i kanton Tessin (Ticino) i de to dalstrøkene Valle Leventina og Valle di Blenio, da noen ord her oppviser likhetstrekk med tuatschin.

Tuatschin skiller seg litt fra øvrig sursilvan både i uttale og bøyning, de aller fleste ord i ordforrådet er imidlertid like. Særegenhetene ved tuatschin er mest fremtredende i landsbyene Rueras, Sedrun og Mumpé-Tujetsch i midtre og nedre områder i dalen Tujetsch, og mindre fremtredende helt øverst i dalen på stedene Selva og Tschamut. På de to sistnevnte steder likner dialekten mer på uttalen man finner i Mustér / Disentis rett øst for Tujetsch.

Fonetiske særegenheter, diftongering 

Én av de viktigste særegenhetene ved tuatschin er diftongering av enkle vokaler i sursilvan. 
Diftongene oppviser likheter med vallader og jauervarianten.
 Diftongen «ai» i stedet for trykksterk «e» særlig i infinitivsendelser og suffikser :

(NB: I verb som har trykk på siste stavelse er «r» på slutten som regel stum. Vokalen «u» uttales «o»).

I ord som :

I substantiv som :

(NB: I ord som slutter på «-ment» er «t» på slutten som regel stum. Trykket ligger på siste stavelse).

 Diftongen «ia» i stedet for trykksterk «e» i ord som :

(NB: «Z» uttales som «ts»).

 Diftongen «ue» i stedet for «uo» i ord som :

 Diftongen «ei» i stedet for «e» og «ié» i ord som :

 Diftongen «ao» i stedet for trykksterk «o» foran «n» i ord som :

(NB: Enkel «o» uttales «å»).

Palatalisering 
En annen vikitig særegenhet er palatalisering som berører både vokaler og konsonanter og følgende forandringer oppstår :

Eksempler på dette er :
 Trykksterk «e» i stedet for trykksterk «a» i kontakt med palatal konsonant i infinitivsendelsen til verb fra første konjugasjon (som alle har trykk på siste stavelse) :

og i ord som :

Men imidlertid i midten av verb med tre stavelser ofte «a» i stedet for «i» foran palatal lyd :

(NB: «GL» her uttales som «LJ» som i «medalje». «-Gi-» blir uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John»).

 -tga- eller -tge- i stedet for -ca- i ord som :

(NB: «au» uttales «ao», «c» og «ch» uttales «k», «tg» uttales som «tj» i de norske ordene tja, kjære).

 Også tgo- for co- i ord som :

 gia-, -gie-, -ge-, gio- i stedet for ga-, go- i ord som :

 -j- i stedet for -g- i ord som :
(NB: Trykk på siste stavelse)

 Ingen -gi- i ord som :

Andre karakteristiske fonetiske særegenheter 
 Hele ordformer i stedet for forkortede former i ord som :

 Enkel konsonant i ord som :

 Færre vokaler i ord som :

 Presens av 3.person entall og flertall for verbene «far», «haver», «ir», «saver» uttales med «å» :
(NB: «H» i begynnelsen av ord er som regel stum).

 Likeledes blir følgende stedsadverb uttalt med «å» :

 Enkelte stedsnavn som ender på -eu uttales som -ai :

 Enkeltord som :

 Forklaring til * : «G» blir i enkelte posisjoner uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John».

Morfologiske særegenheter 
 Presens av 3. person entall av verbet «esser» (å være) :

Sammenlikn setningene:
 Sursilvan : Gievgia ei il Toni sesferdentaus, aschia eis el mitschaus.
 Tuatschin : Gevia se ´l Toni sesfardantaus ni uschea se ´l mitschaus.
 Dativ («til eller for hvem ?») dannes med «LI» eller, som ved genitiv, med «DA», og ikke med «A (AD foran vokal)» som i sursilvan :

Leksikalske særegenheter

Intervju og reportasjer på tuatschin 
 Følgende intervju fra Radio Rumantsch foregår mellom personer fra Tujetsch.
 Fra programserien «il Radioarchiv» finnes følgende reportasje fra Tujetsch der mange personer med tuatschindialekt blir intervjuet.
 Intervju med Conny Monn  fra Sedrun i Tujetsch kan høres her. Intervjuer Hubert Giger har medelin-dialekt fra Val Medel i Surselva.

Tuatschin på Radio Rumantsch 
Følgende personer i RTR har tuatschindialekt :

Eksterne lenker 
 Artikkel om tuatschin på sursilvan.
 Om stedet Mumpé-Tujetsch på tysk.
 Informasjonsside om Tujetsch på tysk og sursilvan.
 Om språket i Tujetsch på stedets informasjonsside.
 Artikler om Tujetsch på sursilvan.
 Kart over kanton Grischun / Graubünden.

Retoromansk