Riksmarsk (Danmark)

Marsk eller riksmarsk (fra 1536) var tittelen for riket Danmarks øverste hærfører fra begynnelsen av 1200-tallet til innføringen av eneveldet i 1660. Det var det tredjeviktigste embete etter rikshovmesteren og kansleren. Han ble utnevnt av kongen og skulle være en innfødt adelig.  I perioder valgte kongen å la embetet stå ubesatt for selv å være øverste leder i krig. Fra 1380/81 til 1440-årene var embetet derfor ubesatt.

Fra starten var marsken en av kongens embetsmenn og Marsk Stig kalte seg også «kongens marsk», Regis Danorum Marscalcus, kort før han i 1287 ved danehoffet i Nyborg ble anklaget og dømt for mordet på Erik Klipping. I løpet av 1400-tallet ble marsken rikets marsk snarere enn kongens, endelig signalisert ved skiftet til tittelen «rikets marsk», Marscalcus Regni i 1536.

De siste riksmarskene i Danmark var Anders Bille, som døde i svensk fangenskap i 1657 kort tid før innføringen av eneveldet i 1660 og Joachim Gersdorff som innehadde embetet i kort tid fra 1660 til sin død i 1661.

Betydning
Marsk (og marskalk) kommer av tysk marschalk, stallmester, rytterianfører, fra eldre germansk marha, hest, og skalk, tjener; altså opprinnelig en stalldreng. Betegnelsen kjennes fra 700-tallet i Lex Alamannorum.

I kongens hird har marsk(alk)en vært den ansvarlige for oppsynet med kongens hester og embetet er en avløser for embetet som staller. Kong Valdemars jordebok fra 1231 nevner i tillegg til marsken (marscalcus) også en 
undermarsk og det kan muligens bety at marsk-embetet på denne tiden har blitt løsrevet fra arbeidet med stallene, som så er overlatt til en undermarsk, muligens identisk med en såkalt formarsk.

Marskens oppgaver har ikke alltid vært klart avgrenset og de har sikkert også i noen grad vært avhengige av innehaverens status og innflytelse. I tillegg til å være kongens hærs øverste leder synes han i løpet av 1300-tallet også å ha hatt varierende andel i den dømmende myndighet og i finansforvaltningen.

Riksmarskalk eller riksmarsk ble senere en militær tittel for en marskalk over et land og benyttes bl.a. i Sverige, Tyskland, Frankrike og Storbritannia som den høyeste militære grad. I Norge kjenner man ikke embetet.

Referanser 

Titler
Danmarks historie