1917 i Sverige


Begivenheter i året 1917 i Sverige.

Statsledere
 Monark – Gustav V, konge av Sverige  (1907–1950)
 Statsminister –
Hjalmar Hammarskjöld, statsminister (1914–1917)
Carl Swartz, statsminister (1917)
Nils Edén, statsminister (1917–1920)

Hendelser

Januar 
 1. januar – I Sverige får Katrineholm og Sollefteå byrettigheter.
 8. januar – Den svenske staten beslaglegger all brødkorn, mel og brød av rasjoneringshensyn.
 15. januar – Brødet rasjoneres i Sverige då verdenskrigen umuliggjør kornimport og den svenske avlingen hadde slått feil. Dagsrasjonen er 250 gram mel pr person.
 29. januar – Victor Sjöströms film "Terje Vigen", etter Henrik Ibsens roman, har kinopremiere og innleder svensk films storhetstid.

Februar 
 19. februar – Kafferasjonering innføres i Sverige, seinere i måneden ble også melkerasjoneringen innført.
 26. februar – 11 personer omkommer når et tog ruser gjennom en feilstilt sporveksel og velter i Holmsveden i Hälsingland.

Mars 
 27. mars – Hjalmar Hammarskjöld går av som svensk statsminister. SAP vil bli kvitt ham, og kaller ham for den "tyskvennlig Hungerskjöld" da han får skylden for prisøkninger og rasjoneringer. Sveriges riksdag har forkastet Storbritannias forslag til allmenn handelsavtale med Sverige.
 30. mars – Høyremannen Carl Swartz blir ny svensk statsminister og erstatter Hjalmar Hammarskjöld. Arvid Lindman blir utrikesminister og  Conrad Carleson blir finansminister. Den svensje regjeringen kommer overens med Storbritannia om øket tilførsel av matvarer mot at britiske fartøy får trafikkere den minelagte Kogrundsrännan i Öresund.

April 
 1. april – Sverige anerkjenner Russlands provisoriske regjering som ble innsatt etter den russiske tsarens abdikasjon i mars 1917.
 4. april – Hunger- og militærdemonstrasjonene i Sverige 1917 innledes med uroligheter i Borlänge, Hagfors, Hofors, Linköping og Skara
 13. april – På vei fra Sveits til Petrograd oppholder Lenin seg i Stockholm for å treffe svenske sosialdemokrater.
 16. april
Vladimir Lenin ankommer Petrograd etter togreise i plombert jernbanevogn gjennom Tyskland og Sverige. Lenin og hans nærmeste medarbeidere fikk tillatelse fra de tyske myndighetene til å passere gjennom Tyskland fra Sveits. Ferden gikk deretter videre gjennom det nøytrale Sverige for videresending til Russland.
 Som en følge av matvaremangelen i Sverige oppstår det hungeropptøyer i Västervik.
 16.–23. april – Hungersmarsjer gjennomføres i 23 svenske byer.
 20. april – Verkstedsklubbenes medlemmer i Västerås protesterer mot den dårlige matvareforsyningen i Sverige.
 22. april –  personer demonstrerer utenfor det svenske riksdagshuset.
 24. april – Demonstrasjoner og sultopptøyer utbryter på mange plasser i Sverige.
 27. april – I Stockholm demonstrerer 5 000 kvinnelige fabrikkarbeider mot melkemangel og de forhøyde matvareprisene. De protesterer utenfor Mjölkcentralens sentraler på Torsgatan i Stockholm.
 28. april – Et privat heimevern ble dannet i Stockholm for å opprettholdige ro og orden ved førstemaidemonstrasjonene. Etter et skarpt sosialdemokratisk angrep i Sveriges riksdag oppløses heimevernet.

Mai 
 1. mai –  personer deltar i de største demonstrasjonene noensinne i Sverige, med fred som fremste krav. I Göteborg samles  personer til demonstrasjon.
 4. mai – Ved hungeropprør i Norrköping stormer kvinner matvarebutikker. Politiene forsøker først stanse demonstrantene, men gir snart opp.
 13.-16. mai – Sveriges socialdemokratiska arbetareparti splittes da en gruppe ekskluderte ungsosialister danner Sveriges socialdemokratiska vänsterparti under ledelse av Zeth ”Zäta” Höglund. Stammen i partiet utgjøres av Socialdemokratiska Ungdomsförbundet (SSU). Sveriges socialdemokratiska arbetareparti danner derfor et nytt ungdomsforbund, Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund (SSU).
23. mai – En måneds uroligheter i Milano avsluttes når Italias armé med makt slår ned anarkistene og de antikrigsrevolutionære. 50 personer blir drept, og 800 arresteres.
 29. mai-4. juni – Hungeropprøret på Seskarö finner sted. Arbeiderne avvepner utkommandert militær og tar over matdistribusjonen.
 31. mai – Militære settes inn mot hungerdemonstrantene på svenske Seskarö sørvest om Haparanda.
 Mai – Det oppstår et hungeropprør i blant annet Norrköping, Göteborg og Stockholm, derfor danner sosialdemokratene og LO en arbeiderkomité, for å gjenvinne kontrollen over arbeiderne.

Juni 
 5. juni
Svensk politi angriper stemmerettsdemonstranter utenfor riksdagshuset i Stockholm, der  arbeidere samles i anledningen av debatten om gjennomgripende demokratiske reformer. Tumultene bryter ut når politiet sperrer veien.
Svensk politi støter sammen med stemmerettstilhengere på Gustav Adolfs torg i Stockholm.
 13. juni – Hilda Nilsson blir den siste kvinnen i Sverige som dømmes til døden (for åtte barnemord), men hun rekker å ta sitt eget liv før dommen blir iverksatt.
 14. juni – Brattsystemet (motbok på Systembolaget) innføres i hele Sverige.

Juli 
 9. juli – John Zander, Sverige setter verdensrekord på 3 000 meter løp. I løpet av året tar han også rekordene på 1 500 meter og 2 000 meter.
 18. juli – Karl XIIs grav åpnes for undersøkelser.
 26. juli – Melkerasjonering i Sverige.

August
 5. august – John Zander, Sverige setter verdensrekord på 1 500 meter løp med tiden 3.54.7.
 26. august – Det første lokalavdelningen av SLU, seinere Centerpartiets ungdomsförbund dannes i Läckeby i Småland.

September 
 20. september – I det svenske Andrekammarvalget går høyre kraftigt tilbake. Sosialister og liberalere får majoritet, og den svenske kongen sier at han ikke kan akseptere Hjalmar Branting i Sveriges regjering. Han vil i stedet ha en minister fra høyre, parlamentarismen i Sverige stilles på prøve.
 29. september – Ernst Rolf gjør suksess på Fenixpalatset i Stockholm.

Oktober 
 1. oktober – I Sverige danner den liberale ledaren Nils Edén en koalisjonsregjering der sosialdemokratene Hjalmar Branting, Erik Palmstjerna, Värner Rydén og Östen Undén blir de første sosialdemokratene i Sveriges regjering.
 17. oktober
 Det svenske AB Vin- & Spritcentralen konstitueres.
 Dan Anderssons diktsamling Svarta ballader kommer ut.
 18. oktober – Svenska Tändsticks AB grunnlegges ved en sammenslåing av den svenske fyrstikkindustrien til et konsern under Ivar Kreugers ledelse.
 19. oktober – Carl Swartz går av som svensk statsminister og ettertredes av liberalen Nils Edén. Sosialdemokraten Hjalmar Branting blir finansminister. Dermed har sosialdemokratene  for første gang kommet i regjeringsposisjon i Sverige og parlamentarismen har slått igjennom.

November 
 15. november – Sveriges første flyselskap dannes i Landskrona av den svenske flypioneren Enoch Thulin.
 28. november – Sveriges konge Gustaf V begir seg på statsbesøk til Norge. I sin tale i Kristiania betoner kongen sitt varme ønske om enighet og samarbeid mellom folkene i Norden.

Desember 
 13. desember – Sverige forhandler i London om en ny handelsavtale. Framfor alt handler det om å overlate svenske fartøy og minsket svensk malmeksport til Tyskland.
 31. desember – Ved nyttårsfeiringen på Skansen leses Nyårsklockan av skuespilleren Ivan Hedqvist.
 Desember
 Danmarks, Norges og Sveriges konger møtes i Kristiania.
 Det oppstår køer i Sverige når kaffeen holder på å ta slutt, et hekto pr person selges til jul.

Ukjent dato 
 Den nye svenske bibeloversettelsen, Gustav Vs bibel, stadfestes. Bibelkommissionen har arbeidet med den nye oversettelsen siden 1773, på oppdrag fra Gustav III.
 Arbeidere tvinger bønder å levere fra seg mat i Ådalen.
 Passtvang gjeninnføres i Sverige.
 Sverige innfører visumplikt for alle utlendinger.
  grankongler selges for 90 øre hektoliter i Sverige.
 De tre hovedmennene attentat mot fartøyet Amalthea i 1908 får amnesti.
 Hakon Swensson i Västerås grunnlegger AB Hakon Swensson (Hakonbolaget), som en begynnelse for ICA.
 Den kooperative jordbruksbevegelsen samles i Sveriges allmänna lantbrukssällskap.
 Knut och Alice Wallenbergs stiftelse grunnlegges ved en donasjon på 20 millioner av Knut Wallenberg.
 Barnamordsplakatet (innført i 1778) oppheves som svensk lov.
 Katrineholm og Sollefteå får byprivilegium.
 I Sverige innføres Stockholms tjänarinneförening begrepet "hushjelp" (hembiträde) som skall erstatter eldre begrep som "tjenstejente", "tjenerinne" og "jomfru".
 En internasjonal sosialistisk fredskonferanse avholdes i Stockholm.
 Kronprinsessen av Sverige starter innsamling av lys til trengende.
 Apparatet Pianophon gjør alle pianoene på kinoer i Sverige selvspillende.
 Førerkort innføres i Sverige.

Fødsler 
 2. februar – Eric Holmqvist, politiker (s), statsråd 1961–1976 (død )
 3. februar – Arne Sucksdorff, regissør, manusforfatter, fotograf og dokumentarfilmmakere (død ) 
 15. februar – Egil Holmsen, regissør, manusforfatter, journalist, forfatter og skuespiller (død )  
 20. februar – Gustaf von Platen, journalist og forfatter (død )
 21. februar – Sven-Otto Österdahl, byrådirektør og politiker (fp) (død )
 27. februar – Börge Krüger, svenskdansk danser og skuespiller (død )
 11. mars – Nils Hörjel, embetsmann, landshövding i Malmöhus län 1973–1984 (død )
 12. mars – Fritjof Hellberg, skuespiller (død )
 21. mars – Arne Isacsson, akvarellmaler og kunstpedagog (død )
 12. april – Paul Kedelv, glasformgiver (død )
 30. april – Palle Pernevi, billedkunstner og skulptør (død ) 
 3. mai
 Gun Robertson, skuespiller (død )
 Chris Wahlström, skuespiller (død )
 22. mai – Gunnar Wallmark, intendant og høyrepolitiker (død )
 28. mai
 Sture Henriksson, fagforeningsmann og politiker, kommunikasjonsminister 1957  (død )
 Rune Stylander, skuespiller og regiassistent  (død )
 31. mai
 Ortrud Mann, dirigent og kantor (død )
 Eric Sundquist, skuespiller  (død )
 9. juni – Ullastina Rettig, skuespiller
 25. juni – Nils Karlsson, Mora-Nisse, skiløper.
 2. juli – Stuart Görling, komponist og arrangør av filmmusikk  (død )
 26. juli – Bertil Nordahl, fotballspiller og -trener  (død )
 3. august – Anna-Greta Krigström, skuespiller  (død )
 15. august – Martin Ljung, komiker og skuespiller (død )
 17. august – John Zacharias, skuespiller, regissør og teatersjef  (død )
 22. august – Per Anders Fogelström, forfatter  (død )
 9. september – Maj Sønstevold, svensknorsk komponist (død )
 20. september – Göran Gentele, regissør, operasjef i Stockholm og New York (død )
 30. september – Ebbe Hagard, prest, forfatter og leder for Göteborgs kommunefullmektige (død )
 17. oktober – Hans Strååt, skuespiller (død )
 18. oktober – Kjell Stensson, radioprofil (død )
 21. oktober – Thorbjörn Widell, skuespiller (død )
 27. oktober – Arne Andersson,  idrettsmann (løper) og førskolelærer (død )
 29. oktober – Henry Carlsson, fotballspiller og -trener (død )
 2. november – Inge Ivarson, manusforfatter og filmprodusent
 30. november – Marianne Nielsen, skuespiller (død )
 6. desember – Olof Sundby,  erkebiskop 1972–1983 (død )
 13. desember – Curt Edgard, skuespiller (død )
 14. desember –  C.-H. Hermansson,  politiker, VPK-leder 1964–1975 og forfatter.
 23. desember – Sven Aage Andersen, norsksvensk skuespiller, sanger, danser, koreograf, komponist og sangtekstforfatter (død )
 25. desember – Toivo Pawlo, skuespiller (død )
 27. desember – Barbro Kollberg, skuespillerinne
 Astrid Kristensson, jurist og politiker (M), landshövding i Kronobergs län (død )

Dødsfall 
 29. mai – Karl Yngve Sahlin, universitetsunderviser og filosof (død )
 6. juli – Rudolf Arborelius, arkitekt (død )
 14. juli – Paul Peter Waldenström, prest, framstående innen Svenska Missionsförbundet (død )
 3. september
 Albin Lavén, skuespiller (død )
 Henrik Menander, sangdikter (død )
 13. september- Erik Norman, landbruker og politiker (liberal) (død )
 1. oktober – Ivan Aguéli, kunstner  (død )
 23. desember – Gundelach Bruzelius, jurist og politiker (død )

Referanser

Se også