Vitenskapsåret 1955

Vitenskapsåret 1955 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1955.

Hendelser
10. juni – H55-utstillingen blir åpnet i Helsingborg.

Astronomi
 8. januar – Minimal måneformørkelse.
 20. juni – Total solformørkelse som var meget lang (7 min 8 s) og synlig i Sørøst-Asia. I hele andre årtusen var det bare sju totale solformørkelser som varte lenger enn sju minutter.
 5. juni – Minimal måneformørkelse.
 29. november – Partiell måneformørkelse.
 14. desember – Ringformet solformørkelse.

Fysikk
 Eksistensen til antiproton blir eksperimentelt bekreftet ved fysikerne Emilio Segrè og Owen Chamberlain fra University of California, Berkeley.
Syklotronen ved Universitetet i Liverpool settes i drift.

Genteknologi 
 22. desember – Amerikansk genteknolog innen celleforskning Joe Hin Tjio demonstrerer at det er førtiseks menneskelige kromosomer.

Kjemi 
 19. februar - Mendelevium (atomnummer 101) blir første syntetisert av Albert Ghiorso, Glenn T. Seaborg, Gregory R. Choppin, Bernard G. Harvey, og Stanley G. Thompson (teamleder) ved University of California, Berkeley.

Medisin
 24. desember - Henry K. Beecher publiserer en artikkel som viser den kraftige effekten av placeboeffekt på pasienters sykedomsbilde.

Matematikk
Roger Penrose gjenoppdager Moore-Penrose pseudoinversen, som tidigere var blitt oppdaget av Eliakim Hastings Moore i 1920.

Meteorologi

Teknologi
 2. oktober – Datamaskinen ENIAC blir slått av .
Maurice Wilkes publiserer en beskrivelse av mikroprogramming i Electrical Engineering.
RAND publiserer boken A Million Random Digits with 100,000 Normal Deviates.
 Strömsundsbroen i Sverige fullføres, den første betydelige skråkabelbro som er bygget i moderne tid.

Publiseringer
 Eugene Garfield forslår konseptet referanseindeksering for forskningslitteratur.

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Percy Edward Kent
Copleymedaljen: Ronald Fisher
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Helmer Gustavson
Nobelprisen: 
Fysikk: Willis E Lamb og Polykarp Kusch
Kjemi: Vincent du Vigneaud
Fysiologi/medisin: Hugo Theorell
Polhemsprisen: Gunnar Pleijel og Georg Drougge
Sylvestermedaljen: Edward Titchmarsh
Wollastonmedaljen: Arthur Elijah Trueman

Fødsler
8. juni – Tim Berners-Lee, engelsk informatiker, oppfinner av World Wide Web
28. oktober – Bill Gates, amerikansk programvaredesigner & entreprenør

Dødsfall
7. januar - Arthur Keith, britisk antropolog (født 1866)
2. februar - Oswald Avery, kanadisk bakteriolog (født 1877)
11. mars - Alexander Fleming, skotsk bakteriolog (født 1881)
10. april - Pierre Teilhard de Chardin, fransk paleontolog, geolog, filosof og jesuittprest (født 1881)
18. april - Albert Einstein, tysk fysiker, nobelprisvinner (født 1879)
12. august - James B. Sumner, amerikansk kjemiker, nobelprisvinner i kjemi i 1946 (født 1887)
19. oktober – Eugène Joseph Delporte, belgisk astronom (født 1882)
13. desember - Antonio Egas Moniz, portugisisk nevrolog, nobelprisvinner i medisin i 1949  (født 1874)

Referanser