Massevirkningsloven

Massevirkningsloven eller Guldberg-Waages lov er en lov som for en reversibel kjemisk reaksjon gir sammenhengen mellom reaktantenes aktiviteter ved kjemisk likevekt. Massevirkningsloven ble formulert i 1864 av de to norske kjemikerne Cato Guldberg og Peter Waage som arbeidet ved Kjemisk institutt, Det Kongelige Frederiks Universitet (dagens UiO).

Matematisk 
Massevirkningsloven kan brukes til å beregne konsentrasjoner av reagerende stoffer og produkter i en reaksjon ved likevekt. Den uttrykkes matematisk som en generell formel:

der
 K = reaksjonens likevektskonstant;
 a = de forskjellige reaktantenes aktivitet, lik deres konsentrasjon dersom aktivitetskoeffisienten er 1;
 ν = den støkiometriske koeffisienten, med positivt fortegn for reaksjonsprodukter og negativt fortegn for reagenser.

Eksempel: Vann 
En kjent likevektsreaksjon er vannets autoprotolyse: 2H2O ↔ OH- + H3O+. Da gjelder, uttrykt ved konsentrasjoner:

Ettersom vannkonsentrasjonen er praktisk talt konstant, definerer man vannkonstanten Kw = [OH-]·[H+] = 10-14 ved 25 °C. I rent vann finnes det like mange hydraterte protoner som hydroksidioner, slik at deres konsentrasjoner er 10-7 og pH er 7,0. Massevirkningsloven sier at konsentrasjonen av hydroksidioner minsker proporsjonalt når man tilsetter en syre;  (ved 25 °C).

Annet  
Den høyeste forskningsprisen innen kjemiforskning i Norge har navn etter Massevirkningsloven: Norsk Kjemisk Selskaps medalje til minne om Guldberg og Waages massevirkningslov.

Postverket ga ut frimerkene NK. 551 (35 øre) og NK. 552 (55 øre) den 11. mars 1964 i anledning hundreårsjubileet for loven. Frimerkene viser et dobbeltportrett av Guldberg og Waage.

Referanser

Eksterne lenker 
 Vivi Ringnes: «Cato Maximillian Guldberg», Viten.no
 Kjemiens grunnlov er norsk og fyller 150 år kronikk av Einar Uggerud i Aftenposten 

Fysikalsk kjemi