Svelvikstrømmen

Svelvikstrømmen er et smalt og stridt sund på 2800 meter mellom indre og ytre del av Drammensfjorden, som nesten er stengt av Svelvik-morenen på tvers av fjorden. Den er en av Norges sterkeste tidevannsstrømmer og utgående strøm kan komme opp i 5 knop. Seilingsdybden er om lag 13 meter og bredden er 180 meter. Over Svelvikstrømmen går ferja MF «Svelvik» i rutetrafikk mellom Svelvik og Verket på Hurumsiden. Ferjesambandet Svelvik–Verket er Norges korteste bilferje, og trafikeres av en elektrisk (hybrid el/biodiesel) ferje.

Svelvik-ryggen inneholder mye grus og sand som utnyttes kommersielt i store sandtak. Drammensfjorden innenfor Svelvikstrømmen har som regel blitt frosset til og seilskutene måtte overvintre i Svelvik noe som skapte næringsgrunnlag for skipsreparasjon i Svelvik. Etter at damskip og isbrytere ble innført, kunne skipstrafikken til Drammen gå hele året. Drammenselven tilfører store mengder ferskvann til Drammensfjorden og innenfor Svelvik er fjorden markert mindre saltholdig enn havet generelt. Ved flom i Drammenselva dominerer ferskvann fjorden innenfor Svelvik. Det er godt fiske i strømmen.

Historie 
Det var allerede sent på 1400-tallet en ferjemann som hadde ansvar for å ro folk over strømmen. Povel Notler, på slutten av 1660-tallet, er den den første ferjemannen man kjenner navnet på.

Det var mye eksport av trevirke fra Drammen (Bragernes og Strømsø) og det var stor trafikk av seilskuter, særlig Hollandske skuter. For å gi informasjon til skutene om strømmen gikk inn eller ut reiste man et signal-apparat med et flagg på Hurumlandet, med dette kunne man signalisere strømretning.

I 1928 startet den første ordinære passasjerruten over Svelvikstrømmen og i 1931 ble det besluttet å kjøpe en ferje som kunne frakte biler over Svelvikstrømmen. Det var da samtidig som det også ble satt inn bilferje over Oslofjorden ved Drøbak. Ferja over Svelvikstrømmen bestod av en dampbåt som tauet en lekter som kunne frakte en stor eller to små biler av gangen. I 1951 ble denne avløst av MS «Svelvikferja», og i 1978 ble MF «Svelviksund» satt i drift på strekningen. Ved nyttår 2022 ble det nytt rederi og deres nybygg MF «Svelvik» ble satt inn i sambandet.

Skipstrafikken 

I tillegg til ferga og fritidsbåter, passerer mange store fartøy gjennom Svelvikstrømmen for å komme til Drammen havn. Den sterke strømmen i leia gjør seilasen med store skip gjennom Svelvikstrømmen krevende. I 2004 ble gods på 2,8 millioner tonn fraktet gjennom leia. På grunn av strømmen, må sundet stadig mudres opp for å holde dybden dyp nok. Seilingsdybden er i dag på 13 meter. Drammen Havn har ønsket at Statnett skal øke høyden på høyspentmastene som går over Svelvikstrømmen med 47 meter, slik at høyspentstrekket går 90 meter over strømmen. Dette fordi man ønsker å ta i mot større skip til Drammen havn.

Svelvikstrømmen utgjør 2,8 km av skipsleden til Drammen havn. Store skip må assisteres av taubåter gjennom strømmen. Dybden i strømmen avgjør hvor tungt lastet skipene kan være. Innslaget av brakkvann i fjorden gjør at skipene ligger litt dypere enn ellers. Dybden ble på 2000-tallet økt fra 10 til 13 meter. Drammen havn er største havn for import av biler til Norge og de anløper som regel Drammen som en av de siste i en rekke av europeiske havner. I 1999 anløp 77 panamax-skip Drammen.

I mai 2021 gikk det Koreanske bilfrakteskipet «Morning Lady» gjennom Svelvikstrømmen på vei til Drammen. Skipet er 232,4 meter langt og 32,3 meter bredt og det største skipet som til da hadde gått inn til Drammen. Det er blant verdens størst skip for frakt av biler. Skipet ventet på høyvann før det gikk inn strømmen. I Februar 2023 gikk et like stort bilfrakteskip gjennom strømmen, det Hong Kong registrerte «Grand Uranus».

Utredning om bro 

Statens vegvesen har utredet muligheten for en bilbru over Svelvikstrømmen, som vil knytte E18 fra sør inn på Oslofjordtunnelen. Det har vært stor motstand lokalt mot disse planene.

Batteriøya 
Batteriøya er et rekreasjonsområde for innbyggerne i Svelvik. Den er kjent for å være en god fiskeplass, hvor fisken søker ly fra den sterke strømmen. I 2006 la Fiskeri- og kystdepartementet frem en rapport som viste at sikkerheten på øya ikke hadde vært tilfredsstillende på grunn av mudring. Derfor har Drammen havn finansiert sikringsarbeidet, og naturperlen Batteriøya fremstår derfor i dag med tilfredsstillende sikkerhet til glede for Svelvik kommune og dens innbyggere.

Referanser

Eksterne lenker 
 Svelvikstrømmen gjennom tidene - svelvikposten.no
 Webkamera Svelvikstrømmen - kystverket.no

Svelvik
Tidevannsstrømmer
Drammensfjorden
Drammens geografi
Askers geografi