Johan Koren Christie (forfatter)

Johan Koren Christie (født 31. mai 1814, død 17. mai 1885) var en av de betydelige norske nasjonalromantiske forfatterne fra midten av det 19. århundre.

Han ble født i Kristiansund
som sønn av tollinspektør og politiker Edvard Eilert Christie (1773–1831). Han var grandnevø til lagmann Werner Hosewinckel Christie, som eide gården Wernersholm på Hop i Fana ved Bergen, og nevø til politikeren Wilhelm Frimann Koren Christie, fetter til arkitekten Christian Christie, politikeren Hans Langsted Christie og fysikeren Hartvig Caspar Christie. Han var grandonkel til politikeren Hartvig Caspar Christie
og tremenning til den kvinnelige politikerpioneren Sara Stockfleth Christie.

Han ble uteksaminert fra Bergen katedralskole i 1834, begynte på jusstudier, men sluttet etter tre år. Deretter arbeidet han som privatlærer, før han tok cand.theol.-graden i 1842. Han arbeidet som lærer og rektor på Røros fra 1843, og i Tromsø fra 1847. I 1848 giftet han seg med Bedicte Sontum (1816–1846) i Tromsø. Fra 1855 til 1859 jobbet han ved Bergen katedralskole.

Allerede mens han studerte skrev han mye i bladene Urda og Granskeren. Granskeren ble utgitt av Ludvig Kristensen Daa, en venn av Christie. Han var også involvert i konflikten mellom Henrik Wergeland og Johan Sebastian Welhaven, på førstnevntes side. Han debatterte spørsmål om norsk språk, spesielt i Det Norske Studentersamfund; i 1843 ga han ut Om Det norske Sprogs Retskrivning: et Forsøg. Han hadde høye ambisjoner, og ønsket å publisere en avhandling om norske legender, men klarte bare å publisere ett kapittel, i tidsskriftet Norsk Tidsskrift for Videnskab og Litteratur. Hans litterære produksjon gikk ned da han bodde i avsidesliggende Røros og Tromsø. I Norsk biografisk leksikon, skrev Francis Bull at det å bo i Nord-Norge "hadde ødelagt ham". Han fortsatte å publisere dikt, romaner, oversettelser og blader (som Bergenseren 1859-1860), og ble støttet av Bjørnstjerne Bjørnson, men ifølge Francis Bull, hans "forsøk på romaner har liten verdi". Han bodde i Haugesund mot slutten av livet, og døde der 17. mai 1885, 
på den norske grunnlovsdagen, feiringen som nasjonalister som Wergeland og Bjørnson hadde vært talsmenn for.

Referanser 

Norske forfattere
Norske redaktører
Norske pedagoger
Personer fra Kristiansund kommune