Vitenskapsåret 2002

Vitenskapsåret 2002 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 2002.

Hendelser

Astronomi og romfart 

 Januar - NASA presenterer bilder tatt av røntgenteleskopet Chandra, med bilder av sentrum av Melkeveien der stjernenes livslengde er kortere enn i de utkanter Solsystemet finnes.
 19. februar - NASAs romsonde, Mars Odyssey begynner å kartlegge Mars' overflate.
Mai - Tre internasjonale grupper av astronomer har med hver sin metode kommet fram til å det sannsynligvis finnes vann på Mars.
Juni - NASA kunngjør på en pressekonferanse at et planetsystem med 15 planeter rundt stjernen 55 Cancri, oppdaget 15 år tidligere av Geoffrey Marcy og Paul Butler.
 4. juni – Quaoar blir oppdaget.
 10. juni – Ringformet solformørkelse
 Oktober -  Amerikanske forskere offentliggjør oppdagelsen av himmellegemet Quaoar (offisielt navn: 2002 LM60) utenfor Neptuns bane.
 November - Det svenske teleskopet 1-M på La Palma leverer etter seks måneders drift de skarpeste bildene på Solens flekker noensinne.
 4. desember – Total solformørkelse.

Biologi 
Januar
De foregående årenes genetiske forskning viser at mennesket har endret seg lite de siste  årene. Men en er uenig  om når det moderne menneskets oppførsel oppstod.
Den klonede sauen Dolly har blitt rammet av leddgikt.
 Februar - Forskere i Texas, USA lykkes for første gangen klone en katt.
 18. april – En ny ordenen av insekter, Mantophasmatidae, blir offentliggjort.
 November - Svenske forskere har med DNA-teknikk lykkets å rekonstruere hundens utbredelse over Jorden. Alle arter viser seg å stemme fra ulvetipser temmet i sørøst Asia  år tidligere.
 Utgivelsen av Systema Porifera: a guide to the classification of sponges med redaktørene John N. A. Hooper og Rob W. M. Van Soest.

Fysikk
 8. mars - Påstanden om at boblefusjon, hvor et apparat, som står på et bord, kan produserer fusjon i liten skala i en væske som gjennomgår akustisk kavitasjon, blir publisert.
Beynonmedaljen deles ut for første gang.

Geologi
 17. januar – Utbruddet av Nyiragongo i Den demokratiske republikken Kongo, fordriver antagelig omkring  personer.

Kybernetikk 
 14. mars - Professor Kevin Warwick lar deler av sitt nervesystem blir knyttet til en datamaskin i ett eksperiment.
 10. juni – Det første direkte elektroniske kommunikasjonseksperimentet mellom nervesystemene til to mennesker blir utført av Kevin Warwick ved University of Reading.

Matematikk
 6. august – Polynomial-tid primtallstest publiseres.
 12. november – Grigorij Perelman poster de første av serie eprinter til arXiv, hvor han bevis den hundre år gamle Poincarés formodning.

Medisin 
Januar - Amerikanske forskere har funnet SIV, forgjenger til HIV, hos sjimpanserer da 48 stykker ble undersøkt i Gombe nasjonalpark i Tanzania og Thaiskogen i Elfenbenskysten.
April
I Canada har man ved å transplantere insulinceller til diabetikere lykkes å helbrede 31 personer.
I Sverige har Statens veterinärmedicinska anstalt fått patent på et gen hos middet som forsårsaker reveskabb, en sykdom som rammer cirka 200 millioner mennesker per år.
 November - Severe acute respiratory syndrome (SARS) epidemien starter i provinsen Guangdong i China.
 19. desember – Klozapin er det første legemiddelet som er godkjent av Food and Drug Administration for å redusere risikoen for å begå selvmord.

Meteorologi

Teknologi
7. januar – iMac G4 blir introdusert av Apple den neste generasjonen av iMac.
 4. november – En prototype av Tactical high energy laser skyter ned en innkommende artillerigranat.

Prisvinner 
 Beynonmedaljen deles ut til Tor Hagfors for hans arbeid for EISCAT og ionosfærefysikk. 
 Copleymedaljen: John Pople
 Darwinmedaljen: Peter og Rosemary Grant
 Davymedaljen: Neil Bartlett
 Fieldsmedaljen: Laurent Lafforgue og Vladimir Voevodsky
Göran Gustafssonpriset:
Molekylær biologi: Jonas Frisén
Fysikk: Olle Eriksson
Kjemi: Lars Kloo
Matematikk: Kurt Johansson
Medisin: Nils-Göran Larsson
 Ingenjörsvetenskapsakademien utdeler den store gullmedaljen til Karl Johan Åström
 Karl Schwarzschild-medaljen: Charles H. Townes
 Nobelprisen:
 Fysikk: Raymond Davis Jr., Masatoshi Koshiba og Riccardo Giacconi
 Kjemi: John Fenn, Koichi Tanaka og Kurt Wüthrich
 Fysiologi/Medisin: Sydney Brenner, H. Robert Horvitz og John E. Sulston
 Penrosemedaljen: Walter Alvarez
 Steeleprisen: Yitzhak Katznelson, Michael Artin og Elias Stein
 Turingprisen: Ronald Rivest, Adi Shamir og Leonard Adleman
 Wollastonmedaljen: Rudolf Trumpy

Dødsfall
 8. januar - Aleksandr Prokhorov, russisk fysiker og  nobelprisvinner i fysikk (født 1916)
 6. februar - Max Perutz, østerrikskbritisk biolog (født 1914)
 10. februar - Harold Furth, østerrikskamerikansk fysiker,  ekspert på plasmafysikk og fisjon (født 1930)
 3. mars - Roy Porter,  britisk historiker (spesielt innen medisin)  (født 1946)
 18. april - Thor Heyerdahl, norsk eksperimentell arkeolog, forfatter og eventyrer (født 1914)
 20. mai - Stephen Jay Gould, amerikansk  paleontologi og evolusjonsforskere (født 1941)
 20. juni - Erwin Chargaff, østerriksk biokjemiker (født 1905)
 29. juni - Ole-Johan Dahl, Norges første professor i informatikk (1968) og kjent internasjonalt som pioner innen objektorientert utvikling (født 1931)
 4. juli - Laurent Schwartz, fransk matematikker (født 1915)
 6. august - Edsger Dijkstra, nederlandsk informatiker (født 1930)
 24. august - Cornelis Johannes van Houten, nederlandsk astronom (født 1920)
 31. august - George Porter, britisk kjemiker, nobelprisvinner i kjemi (født 1920)
 6. september - Orvan Hess, amerikansk obstetriker (født 1906)
 21. september - Robert Lull Forward, amerikansk science fiction-forfatter og fysiker (født 1932)
 18. oktober - Nikolai Rukavishnikov, sovjetisk cosmonaut (født 1932)
 2. november - Charles Sheffield, engelsk science fiction-forfatter og fysiker  (født 1935)
Einar Hals, norsk forsker innen odontologi (født 1907)

Referanser

Se også