Rødlønn

Rødlønn Acer rubrum, er en treart i lønneslekten, og er et av de vanligste trærne i den østre delen av Nord-Amerika. USAs skogvoktertjeneste regner Rødlønn som det vanligste treet i Amerika.  Treet vokser i områder fra Lake of the Woods på grensen mellom Ontario og Minnesota i nord, østover til Newfoundland, sørover nær Miami, Florida, og sørvestover til den østre delen av Texas. Mange av karaktertrekkene, spesielt bladene, varierer mye. Et voksent tre har ofte en høyde på rundt . Blomstene, blad stilkene, grenene og frøene er røde. Om høsten får også bladene en sterk dyp rødfarge. 

Rødlønn er en av de mest tilpasningsdyktige trærne i Nord-Amerika. Det vokser i alt fra sumper til næringsfattig tørr jord, fra havnivå til om lag . på grunn av sine attraktive høstfarger og flotte fasong, blir treet ofte brukt i landskapshager. Det blir også brukt til mindre produksjon av lønnesirup og tømmer av medium til høy kvalitet. Treet er statstreet til Rhode Island.

Beskrivelse 

Selv om Rødlønn vanligvis er enkel å gjennkjenne, har det et varierende utseende. Det er et medium til stort tre, og når høyder av . Bladene er vanligvis  lange på et voksent tre. Diameteren på stammen kan variere fra , avhengig av vekstforhold. Kronen sprer seg utover rundt . Et 10 år gammelt tre vil være om lag  høgt. Trær som vokser i skoger har vanligvis ingen greiner før et stykke opp på stammen, mens trær som står alene blir kortere, tykkere og har rundere kroner. Normalt har kronen en oval form. Barken er lys grå og glatt på et ungt tre. Etter hvert som treet vokser, blir barken mørkere og sprekker. Det største kjente levende eksemplaret av Acer rubrum befinner seg i Armada, Michigan, er  høyt og har en omkrets på .

Utbredelse og habitat 
Rødlønn er et av de mest utbredte og tallrike trærne i Nord-Amerika. Den finnes i mange ulike skogtyper. Arter den kan vokse sammen med er fra nord til sør blant annet rødgran, balsamedelgran, weymouthfuru, sukkerlønn, amerikabøk, gulbjørk, gråbjørk, papirbjørk, sukkerbjørk, kanadahemlokk, virginiahumlebøk, stripelønn, tuja, Populus grandidentata, amerikaosp, svartask, Prunus pensylvanica, romhegg, rødeik, kvitalm, tulipantre, sølvlønn, sumptre og virakfuru.

Økologi 
Rødlønn lever sjelden lengre enn 150 år, og blir kjønnsmoden i en alder av 70 til 80 år.

Giftig 
Bladene, spesielt de døde falne bladene, er svært giftig for hester.

Dyrking 
Rødlønn er mye dyrket som pynt i parker og større hager, utenom der hvor jorden er for alkalisk og salt. I deler av Amerikas vestkyst er det et av de mest utplantede trærne. Grunnen til at det er så populært er at treet har en sterk utholdenhet, tidlig blomstring av røde blomster, og det røde løvfallet om høsten. Treet ble introdusert til Storbritannia i 1656 og like etter begynte dyrkingen. Der er det vanlig å finne rødlønn i parker, hager og noen ganger også i kirkegårder.

I urbane områder kreves det plass for treets røtter, men der det er plass, trives det bra. Treet tåler en del forurensning og veisalt. Som mange andre lønnearter kan røttene være aggressive og vil bryte seg gjennom asfalt. Om våren tiltrekker treet seg ekorn som spiser de nye bladene.

Se også 
Lønneslekten.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Lønneslekten
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Østlige Canadas trær