NM på skøyter, allround for herrer

NM på skøyter, allround for herrer er et norgesmesterskap i hurtigløp på skøyter, allround, som har blitt arrangert årlig siden 1894 – med unntak for årene 1941–1945 grunnet andre verdenskrig. Uoffisielle norgesmesterskap, kalt «Landsløbet» eller «Mesterskab for Norge» ble arrangert fra 1887 til 1893.

I perioden 1894–1970 ble det konkurrert på samme sted og tid som kunstløp-NM på skøyter.

Kriterier 
Kriteriene for å bli kåret til norgesmester ble endret en rekke ganger før regelen om tre distanseseiere eventuelt lavest sammenlagte tidspoeng kom fra og med NM i 1935. Etter gjeldende regler, innført i 1987, blir løperen med laveste sammenlagte tidspoeng uavhengig av distanseseiere kåret til mester.

Under de uoffisielle mesterskapene ble mestrene kåret etter et 5000 metersløp. 
De åtte første offisielle mesterskapene mellom 1894 og 1901 ble mesteren kåret etter 500 meter, 1500 meter og 5000 meter og man måtte vinne minst to distanser. 
Fra 1902 til 1911: Tre løp – 500 meter, 1500 meter og 5000 meter. Mesteren ble den som vant to distanser eller hadde lavest plassiffer. Ved lik plassiffer vant løperen med best sammenlagt tid. 
Fra 1912: Fire løp – 500 meter, 1500 meter, 5000 meter og 10 000 meter.
1912–1916 var det den som vant tre distanser eller hadde lavest plassiffer som ble mester. Ved lik plassiffer vant løperen med best sammenlagt tid. 
Mellom 1917 og 1919 var mesteren den som hadde lavest plassiffer, og vant minst to distanser. Ved lik plassiffer vant løperen med best sammenlagt tid.
1920–1923: Mester var den som vant tre distanser, eventuelt en distanseseier og lavest plassiffer. Ved lik plassiffer vant løperen med laveste tidspoeng.
1924–1927: Den som vant tre distanser, eller fikk høyest poengsum etter prosent av gjeldende verdensrekord ble mester.
1928–1932: Den som vant tre distanseseiere, eller vant minst en distanse og fikk lavest plassiffer samt lavest tidspoeng etter plassforholdstall 1 – 2,5 – 8 – 15 for de fire distansene ble mester.
1933: Den som vant tre distanser eller fikk lavest tidspoeng etter plassforholdstall 1 – 2,5 – 8 – 15 for de fire distansene ble mester.
1934: Den som vant tre distanser eller fikk lavest tidspoeng etter plassforholdstall 1 – 2,5 – 8 – 15 for de fire distansene ble mester. Rekkefølgen mellom de fem beste ble avgjort ved plassiffer.
1935–1986: Den som vant tre distanseseiere, eventuelt hadde lavest sammenlagt tidspoeng ble mester.
1987– : Den som får lavest sammenlagte tidspoeng blir mester.
2012: Engangs-endring av konkurranseform på avsluttende 10 000m, heatstart med 4 løpere av gangen og lengden var 26 runder med innersvinger.

Medaljevinnere 
«Mesterskabsmedalje» ble utdelt til mesteren i tiden 1887–1901. Ingen medaljer ble gitt til nummer to og tre.

Oversikt over norgesmestere 
Uoffisielle mestere er ikke medregnet. Utøvere med minst ett norgesmesterskap er med på oversikten. Oversikten er oppdatert pér NM 2022.

Kilder 
Medaljevinnere i Norske Mesterskap på skøyter – Del 1: Menn Senior ( pr. 15. januar 2017 ) utarbeidet av Magne Teigen og Roar Eriksen, NSF/Statistikkgruppa på Norges Skøyteforbunds nettsider – .pdf-fil

 
Artikler i skøytesportprosjektet
Lister over skøyteløpere