Franz Werfels menneskerettspris

Franz Werfels menneskerettspris (Franz-Werfel-Menschenrechtspreis) er en tysk menneskerettspris på  euro som deles ut til personer som gjennom politisk, kunstnerisk, filosofisk og/eller praktisk arbeid har bekjempet brudd på menneskerettighetene, slik som folkemord, etnisk rensning eller ødeleggelse av nasjonale, etniske, rasemessige eller religiøse grupper. 

Prisen er oppkalt etter Franz Werfel, en østerriksk forfatter som skildret deportasjonen av armenerne i romanen De førti dagene på Musa Dagh. Den ble innstiftet i 2003 av menneskerettsorganisasjonen Zentrum gegen Vertreibungen, og deles ut annethvert år, bortsett fra den ekstra prisutdelingen i 2010, i Paulskirken i Frankfurt am Main. Initiativet til prisen ble tatt av Erika Steinbach og Peter Glotz.

I juryen satt (pr. 2009) Otto von Habsburg, Klaus Hänsch, Helga Hirsch, Milan Horáček, Hilmar Kopper, Otto Graf Lambsdorff, Rüdiger Safranski og Erika Steinbach. Tidligere jurymedlemmer er Peter Glotz, Daniel Cohn-Bendit, György Konrád, Ralph Giordano og Lennart Meri.

Delstaten Hessens statsminister er prisens beskytter. To delstater og over 400 byer er faddere for prisen, det vil si at deres parlamenter eller bystyrer har vedtatt en faddererklæring og støttet prisen økonomisk.

Prisvinnere
 2020 Joachim Gauck
 2018 Michael Wolffsohn
 2016 Freya Klier
 2014 Rick Ostermann 
2012: Prof. Dr. Karl Schlögel, historiker 
2010: David Vondraeck
2009: Herta Müller, for romanen Atemschaukel som skildrer den sovjetiske deportasjonen av den tyske befolkningen i Transilvania (Siebenbürgen)
2007: György Konrád, en ungarsk forfatter (tidvis bosatt i Tyskland og aktiv i den tyske samfunnsdebatten), for sitt litterære virke der han både har skildret egne opplevelser av fordrivelse, men også for å ha gjort seg til talsmann for alle ofre for fordrivelse
2005: Franjo Komarica, en kroatisk biskop, for sitt arbeid for menneskerettigheter under krigene på Balkan på 1990-tallet
2003: Mihran Dabag, en tysk folkemordsforsker og ekspert på folkemordet på armenerne, samt Věra Vítová, Petr Kulíšek og Jan Piňos, for å ha tatt initiativ til Forsoningens kors, et minnesmerke for drepte sudettyskere og alle ofre for nasjonale konflikter i Sudetenland

Referanser

Eksterne lenker 
 Informasjon om prisen

Ytringsfrihetspriser og menneskerettighetspriser