Ériu

For tidsskriftet, se Ériu (tidsskrift)

Ériu, datter av Ernmas av Tuatha Dé Danann, var skytsgudinnen av Irland som hun også ga navn til (irsk for Irland er Éire). Det engelske navnet for Irland er også avledet fra navnet Ériu og sammensatt med det germanske (norrøne eller angelsaksiske) ordet for land.

Hennes ektemann var Mac Gréine («Solens sønn»). Hun var også mor av Bres av prins Elatha av fomoriere.

 Rolle og mytisk fremstilling 
Sammen med sine søstre, Banba og Fodla, var Ériu en del av et viktig triumvirat, gruppe på tre gudinner. Da Milesiere kom til Irland fra Spania ba hver av søstre at nettopp deres navn ble gitt for den grønn øya. Dette ble skjenket dem, skjønt Ériu (Éire) ble det fremste navnet som ble benyttet, men også Banba og Fodla kan fortsatt bli tidvis bli benyttet som poetiske omskrivelser for Irland, tilsvarende som Albion er for Storbritannia.

Ériu, Banba og Fodhla er fortolket som gudinner for suverenitet.

I henhold til Seathrún Céitinn var Éire, Banbha og Fódhla de tre gudinnene Badhbh, Macha og Móirríoghan Som Ériu er gudinnen Badb også tidvis navngitt som en datter av Ernmas, men om det betyr at de to gudinnene tidvis ble oppfattet som like er uvisst.

 Navn og etymologi 
Leksikon for rekonstruerte urkeltiske ord ved Universitetet i Wales har gitt *Φīwerjon- (nominativ entall Φīwerjō) som urkeltisk etymologi av navnet. Denne keltiske formen antyder urindoeuropeiske *piHwerjon-, sannsynligvis beslektet med adjektivisk forstavelsen *piHwer-, «feit» (sammenlign sanskrit pīvan, f. pīvarī og på-form pīvara, «feit, full, rundt»), således mening «feit land» eller «land av overflod», som ble gitt tidlig til den grønne øya Irland. Den urkeltiske formen ble *īweriū i q-keltisk (urgoidelisk). Fra en tilsvarende eller noe senere form ble også lånt fra gresk Ἰέρνη, I[w]ernē, og Ἰουερνία, Iouernia; den siste formen ble konvertert til latinske Hibernia.

 Referanser 

 Literatur 
 Boydell, Barra (våren 1995): «The female harp: The Irish harp in 18th- and early–19th-century Romantic nationalism», RIdIM/RCMI newsletter'' XX/1, s. 10–17.

Irske gudinner
Irsk mytologi