Sørsamisk morfologi

Sørsamisk morfologi, eller bøyingsverket i sørsamisk, er en typisk representant for bøyingsverket i uralske språk. Språket har mange grammatiske kategorier som blir uttrykt morfologisk, og bøyingsverket er agglutinerende.

Substantiv 
Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, f.eks. skiller sørsamisk mellom akkusativ -m og genitiv -n; dette skillet er forsvunnet både i nordsamisk (der begge disse kasusa mangler ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falt sammen til -n. Derimot finner man de samme suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien. Akkusativ -m og genitiv -n fins i marisk, og akkusativ -m og genitiv  i nenetsisk.

Sørsamiske substantiv kan deles inn i klasser etter hvilken form stammen har, såkalte stammeklasser. Det grunnleggende skillet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

Likestava substantiv 
Likestava substantiv kan ende på -ie ( guelie «fisk»), på -a (maana «barn»), på -oe (aaltoe «simle») eller på -e (niejte «jente»). Denne vokalen kalles stammevokalen. Stammevokalen gjennomgår ulike endringer for de ulike kasusendingene.

Stammevokalen er uforandra i nominativ entall, akkusativ entall og genitiv entall. For alle andre enn -e er den også uforandra for nominativ, komitativ og genitiv flertall, i disse kasusa faller -e bort. For alle andre kasus i flertall, for essiv, og for komitativ entall, faller alle stammevokalene bort, bortsett fra -oe, som blir redusert til -0. Den siste gruppa av kasus er lokalkasusa illativ, inessiv og elativ entall, der -oe blir forkorta til -o og de andre blir forkorta til -e. Unntaket er illativ entall for -ie-substantiv. Som eneste stammeklasse har -ie-substantiva et eget kasussuffiks, -an (med omlyd) i illativ entall, og foran dette suffikset faller stammevokalen -ie bort. Dette er vist i tabellen under, der = betyr «stammevokalen er uforandra», 0 betyr «stammevokalen er fjerna» og >e, >o betyr «stammevokalen er endra til e, o».

Kasusparadigmet ser dermed slik ut, for de fire ulike likestava stammeklassetypene (essiv har, som i alle de samiske språka, ingen egne flertallsformer):

Ulikestava substantiv

Adjektiv 
Sørsamiske adjektiv kan stå foran og modifisere et substantiv, som attributt, det kan være predikativ, eller det kan bli brukt som substantiv. I det første tilfellet har adjektivet en egen attributtform. For noen adjektiv er attributt- og predikativformene identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som danner utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøyd som et substantiv.

Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er f.eks. røøpses «rød», onne «liten» og gieltegs «spennende». Adjektiv med forskjellige attributt- og predikativformer er f.eks. galmes «kald» (attr. galme) og garres «hard» (attr. garre). Det er en tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.

Adjektiv i sørsamisk er relativt dårlig utforska.

Verb 

Sørsamiske verb blir bøyd i person, tempus, numerus og modus. Verba har de samme stammeklassetypene som substantiva.

Person- og tempusbøying 
    båetedh ‘å komme’
    Presens                              Preteritum
    sg.      du.          pl.            sg.     du.         pl.     
 1  båatam   båetien      båetebe      1 böötim  böötimen    böötimh
 2  båatah   båeteden     båetede      2 böötih  böötiden    böötidh
 3  båata    båetiejægan  båetieh      3 bööti   böötigan    böötiejin   
 
    båetedh ‘å komme’
    Presens                              Preteritum
     sg.     du.          pl.            sg.        du.          pl.     	 
 1  dåeredem dåerieden    dåeriedibie  1 dåeriedim  dåeriedimen  dåeriedimh  
 2  dåeredh  dåeriedidien dåeriedidie  2 dåeriedih  dåeriediden  dåeriedidh  
 3  dåerede  dåeriedægan  dåeriedieh   3 dåeriedi   dåeriedigan  dåeriedin

Infinitte former

Hjelpeverbet leah 
Her er paradigmet for leah «å være» i presens og preteritum indikativ:

    Presens                   Preteritum
    sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
 1  leam lean   libie        1 lim    limen     limh
 2  leah lidien lidie        2 lih    liden     lidh
 3  lea  lægan  leah         3 lij    ligan     lin

Nektelsesverbet 
I sørsamisk, som i de fleste uralske språk, er nektelsen et verb. Nektelsesverbet i sørsamisk blir bøyd i person og tal. På samme måte som i lulesamisk, men til forskjell fra nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet også bøyd i tempus:

    Presens                   Preteritum
    sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
 1  im   ean    ibie        1 idtjim  idtjimen  idtjimh
 2  ih   idien  idie        2 idtjih  idtjiden  idtjidh
 3  ij   eakan  eah         3 idtji   idtjigan  idtjin

Postposisjonar 
I tillegg til preposisjoner har sørsamisk også postposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv. Noen av postposisjonene, de som omhandler retning og plassering, bilr bøyd i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom de betyr til, i/på eller fra. Jf. tabellen nedafor, der til er symbolisert med →•, i/på med • og fra med •→:

            inni    utafor  foran   bak         mellom      ved sida av i nærheten av  
 →• «ill»   sijse   gåajkoe uvte    duakan      giske       bealese     gietskese
 •  «ine»   sisnie  luvnie  åvtesne dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne
 •→ «ela»   sistie  luvhtie åvteste duekeste    gaskeste    bealeste    (-)

Litteratur 
  Bergsland, Knut 1946: Røros-lappisk grammatikk : et forsøk på strukturell språkbeskrivelse. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. Serie B. Skrifter ; 43. Oslo : Aschehoug.
  Bergsland, Knut 1982: Sydsamisk grammatikk. Tromsø: Universitetsforlaget.
  Hasselbrink, Gustav 1981: T1  - Grammatik, Wörterbuch Å - Flytt'edh.
  Lagercrantz, Eliel 1923: Sprachlehre des Südlappischen : nach der Mundart von Wefsen. Bulletin / Kristiania Etnografiske Museum ; 1

Eksterne lenker
 Sørsamisk grammatikk på risten.no

Sørsamisk
Morfologi