Israelsk litteratur

Israelsk litteratur, generelt referert til som hebraisk litteratur, er poesi og prosa skrevet på moderne hebraisk, som en del av det hebraiske språkets renessanse i moderne tid.

Historie
Den første moderne hebraiske poesien og prosaen var verkene etter jødiske forfattere på det 19. århundre, fra forskjellige land i Europa, hvis morsmål var hebraisk. Sjolom-Alejkhem skrev på russisk, hebraisk og jiddisch; Isaac Leib Peretz og Mendele Mocher Sforim skrev på hebraisk og jiddisch; Hayyim Nahman Bialik vokste opp i Russland, men skrev på hebraisk. Noen av disse forfatterne publiserte først sine verker i hebraiske aviser publisert i Europa. Mange av pionerene innen hebraisk litteratur var sionister, og dro til slutt til landet Israel. Noen skrev på hebraisk før deres ankomst, mens andre gikk over til hebraisk som formidlingsspråk for deres litterære bestrebelser etter at de ankom Israel.

40- og 50-tallet
I løpet av 40- og 50-tallet: «Uavhengighetskrigsgenerasjonen» . Innfødte forfattere kom i konflikt «mellom individualisme og hengivelse til samfunnet og staten»; karakterisert av «sosial realisme». På denne tiden hadde israelske forfattere innflytelse på resten av verden.

 S. Yizhar 
 Moshe Shamir 
 Hanoch Bartov 
 Haim Gouri 
 Benjamin Tammuz 
 Aharon Megged
 Igal Mossinsohn 
 Yitzhak Shami

60-tallet
På begynnelse av 60-tallet: «veldig innflytelsesrike» forfattere fulgte mindre «ideologiske mønstre», og skrev mer om individet; «psykologisk realisme, allegori og symbolisme»; «spekulasjon og skepsis angående … sedvaner».

 Abraham B. Yehoshua
 Amos Oz
 Natan Yonatan 
 Yoram Kaniuk 
 Yaakov Shabtai 
 Yeshayahu Koren

80- og 90-tallet
I løpet av 80- og 90-tallet: «Intens litterær aktivitet», rettet mot «muliggjøre[lse] for lesere å forstå seg selv», karakteriserte «tre generasjoner» av forfattere, inkludert Oz, Yehoshua, Kaniuk, så vel som:

 Aharon Appelfeld
 David Shahar
 David Grossman
 Meir Shalev

Holocaust-fiksjon
Holocaust ble satt i nytt perspektiv av Appelfeld og Grossman, så vel som av (blant andre):

 Yehoshua Kenaz
 Yonat and Alexander Sened 
 Nava Semel
 Esty G. Hayim

Nye temaer
Nye temaer oppsto:
 Anton Shammas, «en arabisk-kristen forfatter»: «araberlandsbyen»; likevel valgte populære israelske arabiske forfattere som Emil Habibi (mottaker av Israel-prisen) fortsatte å skrive på arabisk.
 Yossl Birstein: Haredi-verdenen
 Haim Be'er: «Jerusalems hasidiske gårder»
 Dov Elbaum, Michal Govrin: ytterligere forfattere innen «religiøs dimensjon» (Furstenberg)
 Yitzhak Orpaz-Auerbach: «skeptikeren» når «fundamentalisme vinner frem»
 Sami Michael, Albert Suissa, Dan Benaya Seri: «stedet for... nye immigranter fra arabiske land»
 Shimon Ballas, Eli Amir, Amnon Shamosh, Yitzhak Gormezano-Goren: ytterligere forfattere om Sephardi-opplevelser
 Yitzhak Ben-Ner, så vel som Kaniuk, Grossman, Oz: «universelle temaer slik som demokrati og rettferdighet» under «konstante utfordringer»

Forfatterinner
Kvinnelige forfattere ble mer prominente på «generelle emner», så vel som på kvinnens rolle innen «jødisk tradisjon og... i innen sionismevirksomheten»:
 Amalia Kahana-Carmon
 Hannah Bat-Shahar – erotisk litteratur
 Shulamith Hareven
 Shulamit Lapid 
 Ruth Almog
 Savyon Liebrecht 
 Batya Gur
 Eleonora Lev
 Yehudit Hendel
 Leah Aini
 Nurit Zarchi

Detektivfiksjon 
Noen av de ovennevnte kvinnene (Lapid og Gur) begynte å skrive detektivfiksjon, så vel som de følgende menn og kvinner:
 Michael Barak, pseudonym for Michael Bar-Zohar, skriver hebraisk detektivfiksjon i hvert fall så tidlig som 1972
 Amnon Dankner
 Ram Oren
 Amnon Jacont

Den yngre generasjon
En «yngre generasjon» av forfattere som er «mer universelle», «avhendte, surrealistiske og idiosynkratiske»:
 Judith Katzir 
 Etgar Keret: for det meste noveller
 Orly Castel-Bloom: for det meste noveller
 Gadi Taub
 Irit Linur: moderne fiksjon, humoristisk romantikk og spenning
 Mira Magen: Haredi-kvinnenes opplevelser
 Shimon Zimmer
 Lily Perry
 Yitzhak Laor
Noen postmodernistiske forfattere:
 Itamar Levy
 Yoel Hoffmann

Senere på 90-tallet
En ny front av unge forfattere aktiv på slutten av 90-tallet og begynnelsen av det nye årtusen (se også haaretz)
 Dorit Rabinyan
 Yael Hadaya
 Alon Hilu
 Dudu Bossi
 Eshkol Nevo
 Moshe Ophir
 Efrat Danon
 Alex Epstein (postmoderne)
 Maya Arad (romaner på rim)
 Shimon Adaf (poesi og detektivromaner)
 Yuval Shimoni
 Avner Shavit
 Benny Ziffer

Hebraiske barnebøker

Bøker for barn:
 Miriam Yalan-Shteklis
 Uri Orlev
 Yehuda Atlas: begynte en trend med å skrive korte dikt fra barneperspektiv
 Ephraim Sidon: satirisk skribent, skrev ofte for voksne under dekke av barnebøker
 Nira Harel
 Tamar Bergman
 Gila Almagor: for det meste selvbiografiske romaner
 Daniella Carmi
 Dvora Omer: produktiv forfatter for barn og ungdom, gitt Israel-prisen (2006)
 Dorit Orgad: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
 Michal Snunit: korte, illustrerte bøker, allegorier om åndelighet og følelser, populær som gavebok for voksne
 Alona Frankel: Once Upon a Potty
 Galila Ron-Feder Amit: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
 Smadar Shir: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
 Yehonatan Geffen

Utgivelse av bøker i Israel
Ved lov skal Det jødiske nasjonale universitetsbiblioteket og Det hebraiske universitetet i Jerusalem motta to kopier av hver bok som publiseres i Israel. I 2004 rapporterte de å ha mottatt 6436 nye bøker. De fleste var utgitt på hebraisk, og de fleste av de bøkene publisert på hebraisk var også originalt skrevet på hebraisk. Nesten åtte prosent av antallet fra 2004 var barnebøker og andre fire prosent var tekstbøker. Ifølge type forelegger, var 55 % av bøkene kommersielle, 14 % selvpubliserte, ti prosent regjeringsutgitt, syv prosent utdanningsbøker og 14 % publisert av andre type organisasjoner.

Referanser

  Oversikt over hebraisk litteratur
  Furstenberg, Rochelle. "The State of the Arts: Israeli Literature." Israels utenriksdepartement, 1998.,
  Israels utenriksdepartement, "CULTURE- Literature", 2003. 
 Ricci, Cristián and Ignacio López-Calvo. «Caminos para la paz: literatura israelí y árabe en castellano». Buenos Aires: Corregidor, 2008.
  Weill, Asher. "Culture in Israel- On the Cusp of the Millennium." Israels utenriksdepartement, 2000.

 
Hebraisk