Den ubesmittede unnfangelse

Den ubesmittede unnfangelse (lat.: Immaculata conceptio, eller Jomfru Marias uplettede unnfangelse) feires i Den katolske kirke den 8. desember. I 1854 erklærte pave Pius IX dette som et dogme, en trossannhet. Det dreier seg om hennes mors, Den hellige Annas, unnfangelse av Maria. At  unnfangelsen var «uplettet» vil i katolsk terminologi si at Maria var født uten arvesynd. På spansk og italiensk har det latinske conception (unnfangelse) gitt opphav til henholdsvis jentenavnet Concepcion (kortform Conchita) og Concetta, som begge har navnedag den 8. desember.

Dagen er også kjent som Maria unnfangelsesdag og vår frue ventedør og er avmerket på primstaven 8. desember som et kronet hode, en bok, fiskenot eller en Mariafigur. Dagen er til minne om at den hellige Anna fødte Maria uten synd.

Beskrivelse
Den ubesmittede unnfangelse er den romersk-katolske lære at jomfru Maria fra det øyeblikk hun ble unnfanget (altså før hun ble født), var fri for arvesynd. I folkelig fromhet uttrykker man dette som at Maria er den ubesmittede unnfangelse.

I katolsk ikonografi og malerkunst forøvrig betegner Den ubesmittede unnfangelse en bestemt type Maria-bilde.

Denne dag sa munkene at Maria tok del i sin retning, ellers hadde hun ikke reist til Betlehem. De gamle kalte derfor dagen Vår frue (Marias) ventedør. Ifølge folketradisjonen kunne gravide be til Maria denne dagen, for å unngå å føde for sent eller for å lette selve fødselen.

Historie 
Det var trolig Eadmer, St. Anselm av Canterburys følgesvenn og biograf, som var den første som formulerte doktrinen om at Marias unnfangelse skulle ha vært hellig eller ubesmittet, men allerede før hans tid hadde katolikker i England feiret Marias unnfangelse. 

I England fortsatte folket å feire Marias unnfangelse, mens kirkelederne diskuterte doktrinen.  Spesielt dominikanerne, med Thomas Aquinas i spissen, avviste ideen.  Fransiskanerne, og spesielt John Duns Scotus, forsvarte den, noe også jesuittene (oprettet på 1500-tallet) skulle gjøre.  

Først i 1854 gjorde pave Pius IX doktrinen formelt til et dogme; han var også sterkt involvert i formuleringen i erklæringen av dogmet.

Andre kirker 
Den ortodokse kirke deler stort sett ikke det katolske synet på arvesynden, så doktrinen har liten relevans der.  Den anglikanske kirke lærer hverken det ene eller det andre, men kun blant de høykirkelige har doktrinen noen utbredelse.  Protestantiske kirker avviser den med referanse til bibeltekster som lærer at kun Jesus var uten synd.

Referanser

Se også
 Maria budskapsdag
 Primstav

Katolisisme
Kristne høytider
Norske merkedager
Jomfru Maria