Vitenskapsåret 1896



Hendelser
Guglielmo Marconi demonstrerer den første trådløse telegrafen.

Fysikk
Henri Becquerel oppdager radioaktiviteten.

Fysiologi og Medisin
Joseph Babinski demonstrerer Babinskirefleksen for første gang
Antoine Marfan beskriver for første gang symptomene på Marfan syndrom.
 Et forbedret sfygmomanometer, for måling av blodtrykk, beskrives av Scipione Riva-Rocci.

Matematikk
 Primtallsteoremet om fordelingen av primtall bevises.
 Charles L. Dodgson publiserer den første delen av Symbolic Logic.
 Karl Pearson publiserer betydelige bidrag til forståelse av korrelasjon og regresjon.

Mikrobiologi
 Ernest Duchesne oppdager antibiotiske egenskapene til penicillin som del av hans doktorgradsavhandling, men resultatene ble ikke fulgt opp på denne tiden.

Meteorologi
26. november – Storm i USA på Thanksgiving.

Oppdagelsesreiser
 August - Avslutningen av Nansens «Fram»-ekspedisjon.

Teknologi
 Thomas Ellis Brown lager et innovativt design for en klaffebro i Brooklyn.
 Jesse W. Reno lager den første heisen ("skråstilt heis") som fungerer. Den installeres på Coney Island, Brooklyn.
 Gottlieb Daimler lager den første lastebilen.
 11. desember - William Preece presenterer for første gang Guglielmo Marconis arbeid innen radiotelegrafi til et allment publikum i en forelesning, "Telegraphy without Wires", i Toynbee Hall i London.

Prisvinnere
Clarkemedaljen: Augustus Gregory, oppdagelsesreiser
Copleymedaljen: Karl Gegenbaur
Darwinmedaljen: Giovanni Battista Grassi
Davymedaljen: Henri Moissan
De Morgan-medaljen: Samuel Roberts
Lyellmedaljen: Arthur Smith Woodward
Murchisonmedaljen: Thomas Mellard Reade
Royal Astronomical Societys gullmedalje: Seth Carlo Chandler
Royal Medal: Charles Vernon Boys, Archibald Geikie
Rumfordmedaljen: Philipp Lenard, Wilhelm Conrad Röntgen
Wollastonmedaljen: Eduard Suess

Fødsler

|-
|Januar
|3. || Jay Laurence Lush ||  || genetiker (husdyr) ||align=center| ||align=center|1982 ||

|rowspan=3|Februar
|2. || Kazimierz Kuratowski ||  || matematiker ||align=center| ||align=center|1980 ||

|14. || Arthur Milne ||  || romfysiker ||align=center| ||align=center|1950 ||

|28. || Philip Showalter Hench ||  || lege, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center|1965 ||
|-
|Mars
|29. || Wilhelm Ackermann ||  || matematiker ||align=center| ||align=center|1962 ||

|April
|27. || Wallace Carothers ||  || kjemiker som var tilknyttet oppfinnelsen av nylon ||align=center|41 ||align=center| 1937 ||
|-
|Mai
|6. || Rolf Maximilian Sievert ||  || strålingsfysiker ||align=center|70 ||align=center|1966 || 

|Juni
|1. || Shintaro Uda ||  || elektroingeniør ||align=center| ||align=center|1976 ||
|-
|Juli
|16. || Otmar von Verschuer ||  || eugeniker ||align=center| ||align=center|1969 ||

|August
|15. || Gerty Cori(født Radnitz) ||  tsjekkisk || biokjemiker, nobelprisvinner i fysiologi eller medisin ||align=center| ||align=center|1957 ||
|-
|Oktober
|10. || Lester Germer ||  || fysiker ||align=center| ||align=center|1971 ||
|}

Dødsfall
 23. juni – Joseph Prestwich, engelsk geolog (født 1812)
 13. juli – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kjemiker (født 1829)
 10. august – Otto Lilienthal, tysk luftfartspioner (født 1848)
 18. september – Hippolyte Fizeau, fysiker (født 1819)
 21. oktober – James Henry Greathead, britisk sivilingeniør (født 1844)
 3. november – Eugen Baumann, kjemiker (født 1846)
 22. november – George Washington Gale Ferris jr., amerikansk sivilingeniør (født 1859)
 10. desember – Alfred Nobel, svensk oppfinner (født 1833)

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker