Manvik

Manvik var en tidligere storgård i Larvik kommune i Vestfold, vest for Stavern. Gården nevnes første gang i 1184, da eieren som heter Lodin av Manvik, falt i slaget ved Fimreite. Gården gikk sannsynligvis i arv innen hans etterslekt. Stormannsslekten Manvikætten har sitt opphav på denne gården, som antas å omfatte Lodin Lepp (død 1288).

På begynnelsen av 1300-tallet tilhørte gården sysselmannen i Skien, som het Stig Håkonsson som døde i 1335. Hans fars søster Elin var gift med Erling Vidkunsson, og de kan ha arvet gården. I 1408 tilhørte gården deres datterdatter Margareta Eilivsdatter. Hun ga bort gården i gave til to av sine slektninger.

Gården gikk deretter i arv til Alv Knutsson og til hans sønn Knut Alvsson. Muligens ble den beslaglagt ved hans død, men gården tilhørte senere hans datter Bodil Alvsdatter som var gift med Fader Sparre. Hun ga i 1599 Manvikgodset til kongen. Gården forble krongods til 1658, da den ble pantet bort til borgermester Anders Madssøn.

Hans arvinger solgte i 1692 gården til Ulrik Frederik Gyldenløve. Gården fulgte deretter grevskapet Larvik, og den ble oppstykket i en rekke leiiendingsbruk. Disse ble solgt til selveie i første halvdel av 1800-tallet, etter at familien Treschow hadde overtatt godset.

Referanser

Eksterne lenker
 Om Berg gamle kirke og Manvik på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune

Gårder i Larvik
Larviks historie