Slaget ved Gravelotte

[[File:Ernst_Zimmer_-_Das_Lauenburgische_Jäger-Bataillon_Nr._9_bei_Gravelotte.jpg|thumb|Das Lauenburgische Jäger-Bataillon Nr. 9 bei Gravelotte.]]

Slaget ved Gravelotte, eller slaget ved Saint-Privat (fransk: bataille de Saint-Privat) ble utkjempet torsdag 18. august 1870. Dette ble det største og blodigste slaget under den fransk-prøyssiske krig.Luttmann, Hermann: «Bloody Thursday: The Battle of Gravelotte-St. Privat 1870» , Insidegmt. Med kart og historiske bilder

Bakgrunn
Etter at franskmennenes planer om å nå festningsbyen Verdun ble blokkert den 16. august under slaget ved Mars-La-Tour, trakk de seg tilbake til en sterk defensiv posisjon ca 10 km vest for Metz.

Slagets forløp
Franskmennene kunne under kommando av marskalk Bazaine stille med  menn og 520 kanoner mot tyskerne under generalstabssjef Moltke 188 332 menn og 732 kanoner. 

Til å begynne med hadde tyskerne ingen fremgang og var nær ved å tape hele slaget etter flere dårlig planlagte angrep mot noen av de sterkeste franske stillingene. For eksempel viste den prøyssiske general Steinmetz ved Gravelotte fullstendig mangel på dømmekraft da han uten hensyn til tapene, angrep håpløst sammenblandet med infanteri, artilleri og kavaleri. 

Forsøkene ble like resultatløse hver gang. Det eneste som ble oppnådd var erobringen av St. Hubert gård og gjestgiveri som  var en fremskutt og utsatt posisjon av den franske stillingen, besatt av kun en bataljon og med liten taktisk betydning. Under det første store angrepet mot St. Privat stormet 18 000 prøyssiske soldater fra kongens garde nesten uten artilleristøtte i åpent lende mot VI korps  hovedstilling. Det endte i et blodbad med tap av 8000 mann, stort sett i løpet av 20 minutter. 

Da Bazaine forble passiv og ikke engang vurderte motangrep kunne tyskerne omgruppere og reorganisere seg. Etter å ha fått ytterligere forsterkninger fra blant annet  saksiske styrker og nå bruk av massivt artilleri, klarte de å bryte gjennom franskmennenes etterhvert sårbare og utsatte høyre fløy ved St. Privat. Da støtten fra den franske keisergarden omsider kom, var det for seint og de kunne bare hjelpe marskalk Canrobert til et noenlunde ordnet tilbaketog. Når det gjaldt II og III korps ledet av generalene Frossard og Lebœuf på venstre fløy ved Gravelotte, hadde de klart å holde de sterkt befestede stillingene intakt. Et hvert forsøk på å krysse den dype Mance-ravinen like øst for Gravelotte ble gang på gang slått tilbake av et voldsomt fransk skyts. I tillegg hadde også IV korps under general Ladmirault ved Amanvillers holdt stand. 

I stedet for å fortsette krigføringen dagen etter, trakk alle de franske styrkene seg tilbake til Metz i løpet av kvelden og natten etter nederlaget på høyre fløy. 

De tyske tapene ble over 20 000 skadde/drepte mot franskmennenes 12 000 skadde/drepte/tatt til fange.

Det tapte slaget medførte at den franske Rhin-armeen ble innesluttet i festningsbyen Metz hvor de etter noen svake og mislykkede utbruddsforsøk til slutt den 27. oktober 1870 overgav seg med sin nesten 180 000 mann store hær.

Referanser

 Litteratur 
Elliot-Wright, Philipp (1993): Gravelotte-St-Privat 1870. Osprey Campaign Series #21. London: Osprey Publishing, ISBN 1-85532-286-2.o
 Hönig, Fritz August (1895): Twenty-four hours of Moltke's strategy'', Royal Artillery Institution.

Eksterne lenker 
 Nettside om slaget
 Den franske hæren 1600-1900

Slag i Frankrike
Slag under den fransk-tyske krig
Konflikter i 1870