Kongesirisser

Anabropsinae
 Anostostomatinae  
 Cratomelinae  
 Deinacridinae 
 Leiomelinae
 Lutosinae

Kongesirisser er en gruppe av rettvinger og tilhører en familiegruppe blant  sirissene.

De omfatter flere slekter med store gresshoppelignede insekter, ofte omtalt som weta eller steinsirisser. Blant artene i slekten Deinacrida finnes de største (tyngste) nålevende insektene.

De fleste artene finnes på New Zealand.

Utseende 
Kroppen er mellom 38 og  over 80 millimeter, og er ganske tykk og brunlig brun-svart mørk-grå grønnlig på farge.  En del arter har meget store kjever (mandibler) og kan se ganske skremmende ut. Bakbeina er både større og kraftigere enn de andre beina. Særlig lårene er kraftige. Leggene har pigger eller torner.   Kongesirisser har to lange haletråder (cerci). De mangler vinger.  Antennene er trådformet og er lengre enn kroppen.

Nymfene er normalt ganske like de voksne, men mye mindre.

Levevis 
Kongesirisser lever av planter, sopp og frukt. Noen er rovdyr som også spiser andre mindre dyr.

Kongesirisser finnes i mange slags leveområder, som gressenger, krattskog, i trær, villahager og opp i  fjellet. Enkelte arter har stor toleranse i forhold til svingninger i temperaturen. Enkelte arter lever i alpint miljø der det kan være frost om natten og varmt om dagen. De er i stand til å overleve høy varme om dagen og la seg fryse inn om natten.

Paringen skjer i vegetasjonen. Hunnen har en kort, men kraftig eggleggningsbrodd og legger eggene i jorden eller et annet egnet sted. Mange arter reiser de piggete bakbeina rett til værs om de føler seg truet.

Kongesirisser har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere nymfestadier. Utviklingstiden fra egg, via nymfestadiene til det voksne stadiet kan være noen uker under gunstige forhold.  Temperatur og antall hudskift er avgjørende.  Noen har opptil 12 nymfestadier og skifter huden mellom hvert av disse. Vekst skjer ved et hudskifte. Sirisser mangler i likhet med alle leddyr et indre skjelett.

Noen kjente grupper 
Libanasidus vittatus lever i Johannesburg-området i Sør-Afrika der den er kjent som "parktown prawn". Hunnene av denne arten blir opptil 6 cm lange. De kommer gjerne inn i hus om natten og blir fryktet av mange på grunn av sitt fryktinngytende utseende, dessuten skiller de ut illeluktende avføring om de blir forstyrret. Hannene har støttann-lignende mandibler, som de bruker dels til å grave ganger, dels til å slåss seg imellom.

De kjempestore kjempewetaene (Deinacridinae) fra New Zealand fører en skjult tilværelse, men kan være ganske aggressive om de blir forstyrret. Artene i slekten tre-wetaer (Hemideina) bor i hulrom i trær, gjerne ganger laget av treborende biller. De lever oppe i trærne, bortsett fra at hunnene kommer ned på bakken for å legge egg. De er planteetere og lever av frukter, blader og blomster. Hos mange arter har hannene sterkt forstørret hode og mandibler. Hannene danner hierarkier, de med størst hode og mandibler har størst sjanse til å få paret seg.

Utnytter uvanlige nisjer på New Zealand 
På New Zealand finnes det ikke innfødte landpattedyr, bortsett fra flaggermus. Det betyr at noen økologiske nisjer som ellers i verden er fylt av smågnagere, spissmus og lignende har vært ledige for andre dyr her. Dette har medført at en flaggermus-art har blitt hovedsakelig bakkelevende, men også at noen av weta-artene har utviklet seg til å bli forholdsvis enorme og langt på vei fyller småpattedyrenes roller. I dag, da mange dyr frå andre deler av verden har blitt innført til New Zealand, er disse unike insektene i stor grad utrydningstruede.

Systematisk inndeling 
Medlemmene i denne familien utgjorde tidligere mesteparten av familien Stenopelmatidae.

 vingede insekter (Pterygota) 
 Neoptera («nyvinger»)
 Orthopteroida  («gresshoppelignende insekter»)
 Orden rettvinger (Orthoptera) 
 underorden vortebitere og sirisser  (Ensifera) 
 overfamilie Gryllacridoidea
 familie kongesirisser (Anostostomatidae) 
 underfamilie Anabropsinae Rentz & Weissman, 1973
 slekt Anabropsis Rehn, 1901 – 11 arter, Sør-Amerika 
 slekt Apteranabropsis Gorochov, 1988 – 7 arter, Sørøst-Asia
 slekt Exogryllacris  Willemse, 1963 – én art
 slekt Leponosandrus Gorochov, 2001 – én art
 slekt Paterdecolyus  Griffini, 1913 – 9 arter
 underfamilie Anostostomatinae Saussure, 1859
 slekt Anostostoma Gray, 1837 – 6 arter
 slekt Bochus Péringuey, 1916 – én art 
 slekt Borborothis Brunner von Wattenwyl, 1888 – 2 arter
 slekt Henicus  Gray, 1837 – 9 arter'
 slekt Libanasidus Péringuey, 1916 – 2 arter
 slekt Motuweta Johns, 1997 – 2 arter
 slekt Nasidius Stål, 1878 – 14 arter
 slekt Onosandridus Péringuey, 1916 – 8 arter
 slekt Onosandrus Stål, 1878 – 10 arter
 slekt Spizaphilus Kirby, 1906 – 6 arter
 gruppe Brachyporini
 slekt Brachyporus Brunner von Wattenwyl, 1888 – 5 arter
 slekt Penalva Walker, 1870 – 5 arter
 gruppe Glaphyrosomini
 slekt Cnemotettix Caudell, 1916 – 5 arter
 slekt Glaphyrosoma Brunner von Wattenwyl, 1888 – 3 arter
 underfamilie Cratomelinae Brunner von Wattenwyl, 1888
 slekt Cratomelus Blanchard, 1851 – 3 arter, Sør-Amerika
 underfamilie Lutosinae Gorochov, 1988    
 slekt Aistus 
 slekt Apotetamenus 
 slekt Carcinopsis
 slekt Hydrolutos 
 slekt Hypocophoides 
 slekt Hypocophus 
 slekt Libanasa 
 slekt Licodia 
 slekt Lutosa 
 slekt Neolutosa 
 slekt Papuaistus 
 delgruppe Deinacridinae
 slekt Anisoura 
 slekt gigant-wetaer Deinacrida 
 slekt Gryllacropsis (India)
 slekt tre-wetaer Hemideina      
 delgruppe Leiomelinae   
 slekt Leiomelus
 uplasserte slekter
 slekt Coccinellomima
 slekt Dolichochaeta
 slekt Gryllotaurus
 slekt Hemiandrus 
 slekt Transaevum

Kilder 
 Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4

Eksterne lenker 
 
 Norsk Entomologisk forening

Vortebitere og sirisser