Vitenskapsåret 1848



Hendelser
 Lord Rosse studerer M1 og gir den navnet Krabbetåken.
 William Cranch Bond og William Lassell oppdagere Hyperion, Saturns måne.
 Charles Darwin og Alfred Russel Wallace antyder evolusjon ved naturlig seleksjon i en artikkel til Linnean Society of London.
 William Thomson Kelvin oppdager det absolutte nullpunkt.
 Mary Somerville utgir boken Physical Geography

Prisvinnere
 Copleymedaljen: John Couch Adams, britisk astronom.
 Rumfordmedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker.
 Wollastonmedaljen: William Buckland, britisk geolog, paleontolog og prest.

Fødsler

|-
|Februar
|12. || Otto Pettersson ||  || oseanograf og kjemiker ||align=center|92 ||align=center| || 

|Mai
|23. || Otto Lilienthal ||  tysk || flypioner ||align=center|48 ||align=center| ||
|-
|Juni
|12. || Albertina Carlsson ||  || zoolog ||align=center|82 ||align=center| ||

|September
|8. || Victor Meyer ||  || kjemiker ||align=center|48 ||align=center| ||
|-
|November
|8. || Gottlob Frege ||  ||matematiker, logiker og filosof, som anses som en avopphavsmennene til matematisk logikk og analytisk filosofi ||align=center|76 ||align=center| ||

|rowspan=1|Desember
|6. || Johann Palisa ||  || astronom ||align=center|76 ||align=center| || 
|}

Dødsfall

|-
|Januar
| 9. || Caroline Herschel ||  tysk || astronom ||align=center|97 ||align=center| ||

|rowspan=2|Mars
|27. || Gabriel Bibron ||  || zoolog ||align=center|42 ||align=center| ||

|28. || Carl Johan Schönherr ||  || entomolog ||align=center|75 ||align=center| || 
|-
|Mai
|21. || Pierre Wantzel ||  || matematiker ||align=center|33 ||align=center| ||

|rowspan=2|August
|7. || Jöns Jakob Berzelius ||  || kjemiker ||align=center|68 ||align=center| ||

| 12. || George Stephenson ||  || ingeniør, lokomotivkonstruktør ||align=center|67 ||align=center| ||
|-
|Desember
|18. || Bernhard Bolzano ||  tsjekkisk || matematiker og filosof ||align=center|67 ||align=center| ||
|}

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker