Bladvepser

Selandriinae 
 Tenthredininae 
 Allantinae 
 Blennocampinae 
 Heterarthrinae 
 Nematinae

Bladvepser (Tenthredinidae) hører til blant plantevepsene og er en familiegruppene i ordenen vepser. De finnes på mange slags habitater, ofte i nærheten av skog.  Larvene lever av å gnage blad av ulike planter. De voksne er rovdyr.  Utviklingen tar vanligvis ett år.

Utseende 
Kroppen er kraftig og bred, uten en innsnørt «midje» slik som hos stilkvepsene. Det er store forskjeller mellom artene i de ulike delgruppene. De fleste er brunlige eller svarte. Noen har en kombinasjon mellom gult og svart og kan være ganske lik en stikkeveps.

Kjønnene er ofte ganske like hverandre. De er fra 3 til 20 millimeter lange. Brystet og bakkroppen er bar uten hår. 

Vingene er gjennomskinnelige klare eller svakt røykfarget.  Vingemerket er ikke framtredende, men framkanten (costa) av framvingen er gjerne markert og kraftig. Årenettet er tydelig. Vingespennet er mellom 4 og 22 millimeter.  

Fasettøynene er store og hodet er noe firkantet og bredt, sett ovenfra.  Antennene er trådformet. 
Larvene ligner ganske mye på larvene til sommerfugler.

Levevis 
Bladvepser finnes i hager, enger og skog.  Flygetiden er vanligvis tidlig om forsommeren.

Bladvepser skjærer et snitt i bladet, hvor hun plasserer egget.  Bladet lukker seg omkring egget, som er beskyttet mot predatorer og dårlig vær.

Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. De lever som plantespiser. De forskjellige artene har noen få eller flere næringsvekster, både blant mindre planter, urter, busker og trær. 

Bladvepser tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie,  en hvileperiode, der vepsens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) vepsen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen.

Skadedyr 
Flere av artene regnes som alvorlige skadedyr. Larvene lever av å spise blader av ulike planter, mange lever på trær og busker. Noen ganger forekommer det masseopptreden og da kan bladvepslarvene snauspise store områder på ganske kort tid.

Utbredelse 
Bladvepser finnes i hele verden, men mangler på New Zealand. De fleste arten finnes i nordlige tempererte områder. I Norge er bladvepser litt dårlig undersøkt, men det finnes omtrent 400 arter, kanskje kan det være så mange som 650 arter.  Bladvepser er den største familiegruppen blant de norske plantevepsene.

Systematisk inndeling 
Bladvepser er i tradisjonell systematikk plassert i gruppen plantevepser, men denne regnes som en parafyletisk gruppe. Det vil si at gruppen Pamphilioidea er søstergruppene til stilkvepsene, slik at stilkveps stammer fra treveps.

 Vepser (Veps, humler og maur) (Hymenoptera) 
 delgruppe  plantevepser (Symphyta) parafyletisk gruppe
 overfamilie Tenthredinoidea 
 familie bladvepser (Tenthredinidae)
 delgruppe Selandriinae 
 slekt Heptamelus Haliday, 1855 
 slekt Pseudoheptamelus Conde, 1932 
 slekt Hemitaxonus Ashmead, 1898 
 slekt Strongylogaster Dahlbom, 1835 
 slekt Strombocerina Malaise, 1942 
 slekt Aneugmenus Hartig, 1837 
 slekt Birka Malaise, 1944 
 slekt Nesoselandria Rohwer, 1910 
 slekt Selandria Leach, 1817 
 slekt Brachythops Haliday, 1839 
 slekt Loderus Konow, 1890 
 slekt Dolerus Jurine, 1807 
 delgruppe Tenthredininae 
 slekt Perineura Hartig, 1837 
 slekt Aglaostigma Kirby, 1882 
 slekt Ussurinus Malaise, 1931 
 slekt Tenthredopsis A. Costa, 1859 
 slekt Eurogaster Zirngiebl, 1953 
 slekt Rhogogaster Konow, 1884 
 slekt Tenthredo Linnaeus, 1758 
 slekt Ischyroceraea Kiaer, 1898 
 slekt Pachyprotasis Hartig, 1837 
 slekt Macrophya Dahlbom, 1835 
 slekt Siobla Cameron, 1877 
 delgruppe Allantinae 
 slekt Eriocampa Hartig, 1837 
 slekt Athalia Leach, 1817 
 slekt Monostegia O. Costa, 1859 
 slekt Monosoma MacGillivray, 1908 
 slekt Empria Lepeletier, 1828 
 slekt Ametastegia A. Costa, 1882 
 slekt Taxonus Hartig, 1837 
 slekt Allantus Panzer, 1801 
 slekt Apethymus Benson, 1939 
 delgruppe Blennocampinae 
 slekt Hoplocampoides Enslin, 1913 
 slekt Tomostethus Konow, 1886 
 slekt Phymatocera Dahlbom, 1835 
 slekt Paracharactus MacGillivray, 1908 
 slekt Rhadinoceraea Konow, 1886 
 slekt Monophadnus Hartig, 1837 
 slekt Stethomostus Benson, 1939 
 slekt Eutomostethus Enslin, 1914 
 slekt Blennocampa Hartig, 1837 
 slekt Ardis Konow, 1886 
 slekt Monardis Benson, 1952 
 slekt Cladardis Benson, 1952 
 slekt Periclista Konow, 1886 
 slekt Monophadnoides Ashmead, 1898
 slekt Claremontia Rohwer, 1909
 slekt Halidamia Benson, 1939 
 delgruppe Heterarthrinae 
 slekt Endelomyia Ashmead, 1898 
 slekt Caliroa O. Costa, 1859 
 slekt Rocalia Takeuchi, 1952 
 slekt Heterarthrus Stephens, 1835 
 slekt Parna Benson, 1936 
 slekt Metallus Forbes, 1885 
 slekt Scolioneura Konow, 1890 
 slekt Messa Leach, 1817 
 slekt Profenusa MacGillivray, 1914 
 slekt Fenusa Leach, 11817 
 slekt Fenella Westwood, 1840 
 delgruppe Nematinae 
 slekt Pseudodineura Konow, 1885 
 slekt Endophytus Hering, 1934 
 slekt Claudius Illiger, 1807 
 slekt Priophorus Dahlbom, 1835 
 slekt Trichiocampus Hartig, 1837 
 slekt plommevepser (Hoplocampa Hartig, 1837 )
 slekt Mesoneura Hartig, 1837 
 slekt Platycampus Schiødte, 1839 
 slekt Anoplonyx Marlatt, 1896 
 slekt Dineura Dahlbom, 1835 
 slekt Hemichroa Stephens, 1835 
 slekt Nematinus Rohwer, 1911 
 slekt Stauronematus Benson, 1953 
 slekt Micronematus Konow, 1890 
 slekt Pristiphora Latreille, 1810 
 slekt Sharliphora Wong, 1969 
 slekt Pikonema Ross, 1937 
 slekt Pachynematus Konow, 1890 
 slekt Eitelius Kontuniemi, 1966 
 slekt Croesus Leach, 1817 
 slekt Nematus Panzer, 1801 
 slekt Amauronematus Konow, 1890 
 slekt Decanematus Malaise, 1931 
 slekt Pontopristia Malaise, 1921 
 slekt Euura Newman, 1837 
 slekt Pontania Costa, 1859 
 slekt Eupontania Zinovjev, 1985
 delgruppe Susaninae

Referanser

Kilder 
 Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4
 Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider. 
 Bladvepser – www.nic.funet.fi/

Eksterne lenker 
 
 Bladvepser – www.nic.funet.fi/ 
 Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur. 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

 
Skadedyr
Årevinger formelt beskrevet i 1802
Dyr formelt beskrevet av Pierre André Latreille