Radesyke

Radesyke, også kalt ratesyke, skrevet radesyge på dansk og omtalt som lepra norvegica på latin, var en alvorlig, smittsom og sårdannende sykdom fra rundt 1710 til rundt 1860. Radesyken rammet store deler av Norge, spesielt Sørvestlandet, og i 1770-årene anslo stiftamtmann Hans Hagerup (1717-81) antallet i Kristiansand stift til to-tre tusen personer. Alle sosialklasser var rammet, men mest utbredt var sykdommen blant fattigfolk på landet. Symptombeskrivelse tyder på en sammenblanding av sykdommer som lepra, skabb og skjørbuk, men fra 1850-årene ble radesyken av mange oppfattet som en variant av syfilis.

Barn, ungdommer og voksne som ble rammet, fikk verkende sår på kroppen, og ikke sjelden misdannelser i ansiktet. Radesyken tiltrakk seg offentlig oppmerksomhet fra 1760-årene og førte til opprettelsen av sykehus som ga behandling. Det er i ettertid antatt at navnet ble brukt om flere ondartede hudlidelser, men det er uklart nøyaktig hvilke. Trolig har radesyke blant annet omfattet syfilis.

Radesyke forekom også i Bohuslän i Sverige.

Historikk
Ordet «radesyke» betyr «stygg (eller ond) sykdom». Det er lite som tyder på at navnet var vanlig før på 1760-tallet. En tidlig omtale var i Bragernæs Contributions Regnskab fra 1714, der en person klaget over at nesen hans var ødelagt av radesyken. Her har det nok vært snakk om syfilis. Radesyken ble ansett som ett av Norges alvorligste helseproblemer fra den oppstod på 1700-tallet til den gradvis forsvant i første halvdel av 1800-tallet.

Det er ikke kjent hvilken sykdom det dreide seg om, sammenlignet med medisinske diagnoser i 2007. Det kan også ha vært ulike sykdommer som ble oppfattet som én og den samme. Førsteamanuensis i samfunnsmedisin Anne Kveim Lie har på grunnlag av de symptomene som ble beskrevet, funnet mulig kandidater som hun nevner i sin doktorgrad om radesyken fra 2008. Hennes sammenligning med senere sykdomsbeskrivelser viser at syfilis, non-venerisk treporiematose (yaws og bejel), lepra (spedalskhet), tuberkulose, mykotoksikose, noma og skjørbuk alle hadde mer eller mindre samme symptomer som nedtegnet for radesyke.

I 1778 ble det nedsatt en offentlig radesykekommisjon, og flere radesykehus ble opprettet. I 1822 var det i alt 16 sykehus for pasienter med alvorlige hudlidelser, for det meste radesykehus med omkring tusen pasienter. Sykehuset for venerisk sykdom som ble opprettet i Christiania i 1755, fikk også ansvar for de radesyke. Mange radesykehus – blant annet i Flekkefjord fra 1776 – ble etter hvert omgjort til allmenne fylkessykehus. Kirurgen Hendrich Deegen (ca. 1740–92) var den som planla og fikk bygd radesykehuset i Flekkefjord, og ble dets første lege. Han kom fra Rastede ved Bremen som den gang var dansk område, men hadde praktisert både som skipskirurg i Guinea og vært i russisk tjeneste. Danske kancelli ba ham sende 13 radesyke i ulike sykdomsstadier til Det Kongelige Frederiks Hospital i København, der sykdommen ikke var kjent. Pasientene måtte tvinges om bord, og i København ble diagnosen endret: To fikk diagnosen lepra, en hadde eksem, og en ødem. Resten fikk diagnosen syfilis. Fire av de 13 pasientene døde i København. Deegen mente pasientene ofte hadde en kombinasjon av skjørbuk og radesyke, og han konsentrerte seg da om skjørbuken først, med nærende kost som botemiddel. Ellers mente han at radesyken var et senstadium av syfilis, og at mercurium var den beste medisin. Han skrev også mange ut som kurert, men i tillegg til sin årslønn på 200 riksdaler fikk han 8 riksdaler pr pasient som ble frisk - og bare 4 riksdaler for dem som ikke ble helbredet eller døde.

Radesykehus i Norge (utvalg) 
Det ble etablert flere radesykehus i Norge på 1700-tallet. I noen tilfeller ble eksisterende institusjoner, for eksempel leprasykehus, tatt i bruk også som radesykehus. I listen nedenfor er oppført årstallet da man startet å ta inn pasienter med diagnosen radesyke:

 1737–1830: Tukthuset i Trondheim
1761–1765: Kristiansand
 1773: Stavanger Radesygehuus 
 1774: Porsgrunn
 1776: Flekkefjord
?: Kongsvinger
?: Reknæs Radesyge-Hospital, Molde

Referanser 

Sykdommer i hud og underhud
Helse i Norge
Radesyke