Catantopidae

Catantopinae
 Cyrtacanthacridinae
 Melanoplinae

Tornbrystgresshopper (Catantopidae) er en gruppe av rettvingene (Orthoptera)  og tilhører en familiegruppe blant  gresshoppene.  Gruppen omfatter blant andre den beryktede ørkengresshoppen (Schistocerca gregaria).

Utseende 
Middelsstore til store gresshopper, ofte ganske fargerike. De norske artene er begge forholdsvis store, klumpete, brokete fargede gresshopper, de ligner nokså mye på hverandre, men kan skilles på at skoggresshoppen har blå baklegger, fjellgresshoppen røde.
Antennene er korte og trådformede, hodet forholdsvis stort og rundet med kraftige kjever velegnet til å tygge hardt plantemateriale. Mange er kortvingede, men det finnes også en del langvingede arter. Bakbeina er kraftige hoppebein med piggete, ofte klart fargede legger.

Levevis 
Tornbrystgresshoppene er planteetere. De lever gjerne i åpne områder, men kan også finnes i skog. I motsetning til mange andre gresshopper har de ikke en kraftig sang, men kan lage svakere lyder ved å tromme med bakbeina på vegetasjonen, eller ved å gnisse kjevene (mandiblene) sammen.

Vandrende arter 

Flere arter i denne gruppen kan foreta store massevandringer og i enkelte tilfeller forårsake katastrofer ved at gresshoppene spiser opp alle avlinger der de vandrer fram. Dette gjelder noen Melanoplus-arter i Nord-Amerika, men særlig ørkengresshoppen (Schistocerca gregaria) i varme områder i den gamle verden. Denne arten lever normalt i et begrenset område ved Afrikas horn, og gresshoppene er fåtallige, grønne eller brunlige (solitær fase). Enkelte ganger, når tettheten blir høy etter regn, utvikler de unge gresshoppene seg helt annerledes. De blir mørke, utvikler lange vinger og legger ut på enorme massevandringer (gregarisk fase). Slike vandringer kan pågå i mange måneder og omfatte store deler av Afrika, det sørlige Europa og det vestlige Asia. Gresshoppene kan forårsake hungerkatastrofer i områder som er avhengige av jordbruk. Det foreløpig siste, store utbruddet var i 2004 og forsårsaket store problemer i Vest-Afrika.
På den andre siden kan disse gresshoppene være en verdifull næringskjede for folk som livnærer seg ved jakt og sanking.

Utbredelse 
De er utbredt i alle verdensdeler, men er særlig artsrike i Australia, der de utgjør over 80% av alle gresshoppeartene.

Systematisk inndeling 
Tornbrystgresshoppene blir ofte regnet som en undergruppe av den store familien markgresshopper (Acrididae).

  vingede insekter (Pterygota) 
 Neoptera («nyvinger»)
 Orthopteroida  («gresshoppelignende insekter»)
 Orden rettvinger (Orthoptera) 
 Underorden gresshopper (Caelifera) 
 Overfamilie Acridoidea
 Familie Tornbrystgresshopper, Catantopidae Brunner von Wattenwyl, 1893
 Underfamilie Catantopinae Brunner von Wattenwyl, 1893 – ca. 1200 arter
 Gruppe Allagini
 Gruppe Apoboleini
 Gruppe Catantopini
 Gruppe Diexiini
 Gruppe Gereniini
 Gruppe Histrioacridini
 Gruppe Kakaduacridini
 Gruppe Merehanini
 Gruppe Oxyrrhepini
 Gruppe Paraconophymatini
 Gruppe Pezotettigini
 Gruppe Stolziini
 Gruppe Tauchirini
 Gruppe Trauliini
 Gruppe Urnisiellini
 Gruppe Uvaroviini
 Gruppe Wiltshirellini
 Gruppe Xenacanthippini
 Underfamilie Cyrtacanthacridinae Kirby, 1902 – ca. 160 arter
 Gruppe Cyrtacanthacridini
 Slekten Anacridium
 Anacridium aegyptium – største gresshoppe som lever permanent i Europa
 Slekten Schistocerca
 ørkengresshoppe, Schistocerca gregaria
 Underfamilie Melanoplinae Scudder, 1897 – over 900 arter
 Gruppe Conalcaeini
 Gruppe Dactylotini
 Gruppe Dichroplini
 Gruppe Jivarini
 Gruppe Melanoplini
 Slekten Melanoplus – 243 arter, tallrike i Nord-Amerika, én i Norge:
 Fjellgresshoppe Melanoplus frigidus (Boheman, 1846)
 Gruppe Podismini – ca. 240 arter
 Slekten Podisma – 19 arter, i Norge:
 Skoggresshoppe Podisma pedestris (Linnaeus, 1758)
 Gruppe Prumnini

Kilder 
 Liste over artene, fra Orthoptera Species File Online

Eksterne lenker 
 
 Bildegalleri over nordamerikanske arter
 Norsk Entomologisk forening

Gresshopper
Gresshopper formelt beskrevet i 1893