Kārlis Ulmanis’ femte regjering

Kārlis Ulmanis' femte regjering ble utnevnt etter at statsminister Ulmanis gjennom et statskupp 15. mai 1934 oppløste Saeima (parlamentet) og opprettet et utøvende ikke-parlamentarisk og autoritært styre, angivelig for å beskytte landet fra et kupp av den høyre-ekstremistiske «Legionen» under oberstløytnant Voldemārs Ozols. Alle de politiske partiene, også hans eget parti Latvijas Zemnieku savienība, ble gjort ulovlige.

Den sittende presidenten Alberts Kviesis ble tillatt å sitte som president for resten av hans embetstid som endte i 1936. Deretter sammensluttet han presidentembetet og statsministerembetet imot grunnloven. Kārlis Ulmanis innførte hva han kalte et «nasjonalistisk diktatur», og ga seg selv tittelen «Tautas Vadonis» (lederen av nasjonen) og «nasjonens fader». Ulmanis regjerte nå landet eneveldig og gjorde beslutninger med ubegrenset makt.

Ulmanis' autoritære styre regjerte inntil den sovjetiske invasjonen og okkupasjonen av Latvia den 17. juni 1940, og gikk av som statsminister tre dager senere. Ulmanis forble derimot president inntil den 21. juli, hvoretter Latvia ble innlemmet i Sovjetunionen som det latviske SSR.

Noter

Se også
Kārlis Ulmanis
Latvias historie

Latvias historie
Latviske regjeringer
Etableringer i 1934
Opphør i 1940
1934 i Latvia
Politikk i 1934
Politikk i 1940