Gallestein

Gallestein er en tilstand der det opptrer steinlignede dannelser i galleblæren og galleveien. Finnes hos 5-15 % av alle mennesker, oftest hos kvinner, særlig hos kvinner som har født. Det er sjelden før 20-årsalderen. Gallestein består gjerne av kolesterol, kalk eller gallefargestoff. Kunnskapen om årsaken til gallestein er mangelfull, men forstyrrelse i leverens stoffskifte antas å spille en rolle, og kostholdet har kanskje en betydning. Det finnes midler som kan oppløse gallestein, men det er uvisst om de er helsemessige. I noen tilfeller kan det være nødvendig å fjerne hele galleblæren.

Pasienter med akutt kolecystitt (betennelse av galleblæra forårsaket av stein) har i tillegg feber og redusert allmenntilstand. Ved tilstopping av gallegangen kan det etter hvert utvikle seg gulsott (gulfarging av huden), avføringen blir lys og urinen mørk.

Gallestein dannes når gallen krystalliseres og danner steiner. Gallen dannes i leveren og lagres i galleblæren. Gallen skilles ut til tarmen ved behov, dette skjer når fettstoff kommer inn i tynntarmen. Gallen hjelper oss å fordøye fett ved at den deler fettstoffet inn i flere små partikler slik at det totale overflatearealet økes. Dette maksimerer effektiviteten til de fettnedbrytende enzymene i tarmen som er vannløselige og bare reagerer på overflaten av fettdråpene.

Gallen består av fett, kolesterol, gallesalter og bilirubin (det stoffet som gir avføring farge). Når det kommer ubalanse i forholdet mellom disse bestanddelene kan det dannes gallesteiner. 80 % av alle gallesteiner er laget hovedsakelig av kolesterol. De resterende 20 % kalles ofte pigmentsteiner, og er hovedsakelig laget av bilirubin.

Referanser

Sykdommer i fordøyelsessystemet