Kjølsnegler

Limacinae 
 Eumilacinae

Kjølsnegler (Limacidae) er  bløtdyr og utgjør en familie av de skalløse landlevende lungesneglene. Bak på kroppen har kjølsnegler en langsgående forhøyning eller kjøl. Herav kommer gruppens navn.

Utseende 
Kjølsnegler har en kappe, med en kappehule som fungerer som en lunge. De har ikke et synlig skall, og omtales gjerne som  «nakensnegler», sammen med flere andre landlevende lungesnegler. Men dette er ikke helt riktig, de ekte nakensneglene lever i saltvann.

Bakerst på kroppen, har kjølsnegler en langsgående forhøyning eller kjøl. Herav kommer gruppens navn. For å kunne bevege seg, skiller de ut et slim, fra kjertler foran på foten.

Hodet er velutviklet med fire tentakler, øyne og munn. Øynene sitter ytterst på det øverste paret med tentakler, det nederste paret tentakler har følere for lukt.  Munnen har en tunge med små tagger, kalt raspetunge. Med den rasper den i seg deler av planter, som er det kjølsnegler hovedsakelig lever av.

Kjølsnegler har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge. Kappehulen mangler gjeller. Åpningen eller åndehullet er bak midten av kappa.

Siden familien mangler skall likner det på artene i familien skogsnegler (Arionidae), men skiller seg fra disse ved at kjølsnegler har en kjøl på den bakre delen av kroppen, samt at åpningen til kappehulen (åndehullet) er plassert bak midten av kappen. Kjølsneglene er dessuten gjennomgående lengre og smalere enn skogssneglene, som i større grad enn kjølsneglene er planteetere.

Levevis 
Kjølsnegler  lever av sopp, små dyr og plantemateriale som alger, som de skraper av større planter, stein o.l. med ei raspetungen. De fleste er altetere, men det finnes en del spesialiserte arter, slik som svartkjølsnegl som for det meste lever av lav.

Kjølsnegler  er tvekjønnet. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre. De legger hver flere hundre egg.  De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene.

Kjølsnegler er vert for parasitter, særlig fluer i gruppen  Sciomyzidae.

Systematisk inndeling med europeiske arter 
Denne inndelingen følger Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. 2005. og omfatter stort sett bare de europeiske artene.

 bløtdyr (Mollusca)
 snegler (Gastropoda)
 Orthogastropoda Ponder & Lindberg, 1996
 Caenogastropoda 
 Heterobranchia 
 lungesnegler (Pulmonata)
 delgruppe landlungesnegler (Stylommatophora)
 overfamilie Limacoidea Rafinesque, 1815 
 familie kjølsnegler (Limacidae) 
 delgruppe Limacinae Lamarck, 1801 [syn. Limacopsinae og Bielziinae ]
 slekt Bielzia Clessin, 1887
 Bielzia coerulans (M. Bielz 1851) 
 slekt Lehmannia Heynemann, 1863 
 Lehmannia brunneri (H. Wagner 1931) 
 Lehmannia horezia Grossu & Lupu 1962
 Lehmannia islandica Forcart 1966
 Lehmannia janetscheki Forcart 1966
 Lehmannia jaroslaviae Grossu 1967
 blekkjølsnegl Lehmannia marginata (O.F. Müller 1774)
 Lehmannia macroflagellata Grossu & Lupu 1962
 Lehmannia medioflagellata Lupu 1968
 Lehmannia melitensis (Lessona & Pollonera 1882)
 Lehmannia nyctelia (Bourguignat 1861)
 Lehmannia requienii Pollonera 1896
 Lehmannia rupicola Lessona & Pollonera 1882
 Lehmannia sarmizegetusae Grossu 1970
 Lehmannia szigethyae Wiktor 1975
 Lehmannia vrancensis Lupu 1973
 Lehmannia valentiana (A. Férussac 1822)
 slekt  Limax Linnaeus, 1758 [synonym Limacus –  29 arter
 kjellersnegl (Limax flavus) (Linnaeus 1758)
 Limax maculatus (Kaleniczenko 1851)
 Limax majoricensis (Heynemann 1863)
 Limax aeolianus Giusti 1973
 Limax albipes Dumont & Mortillet 1853
 Limax alpinus A. Férussac 1821
 Limax bielzii Seibert 1874
 Limax canapicianus Pollonera 1885
 Limax cephalonicus Simroth 1886
 Limax ciminensis Pollonera 1890
 svartkjølsnegl (Limax cinereoniger (Wolf 1803) )
 Limax conemenosi O. Boettger 1882
 Limax corsicus Moquin-Tandon 1855
 Limax dacampi Menegazzi 1854
 Limax dobrogicus Grossu & Lupu 1960
 Limax erythrus Bourguignat 1864
 Limax gerhardti Niethammer 1937
 Limax graecus Simroth 1889
 Limax granosus Berenguier 1900
 Limax hemmeni Rähle 1983
 Limax ianninii Giusti 1973
 Limax lachensis Bérenguier 1900
 Boakjølsnegl (Limax maximus (Linnaeus 1758) )
 Limax millipunctatus Pini 1884
 Limax minimus Pollonera 1896
 Limax pironae Pini 1876
 Limax polipunctatus Pollonera 1888
 Limax punctulatus Sordelli 1870
 Limax redii Gerhardt 1933
 Limax squamosus Bérenguier 1900
 Limax subalpinus Lessona 1880
 Limax veronensis Lessona & Pollonera 1882
 Limax wohlberedti Simroth 1900
 Limax wolterstorffi Simroth 1900
 slekt Malacolimax Malm, 1868 
 Malacolimax mrazeki (Simroth 1904)
 Malacolimax tenellus (O.F. Müller 1774)
 Malacolimax kostalii  Babor 1900
 Malacolimax wiktori Alonso & Ibáñez 1989
 delgruppe Eumilacinae Likharev & Wiktor, 1980 – ikke i Europa
 slekt  Eumilax Boettger, 1881

Kilder 
 Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (J. Fryda, B. Hausdorf, W. Ponder, A. Valdés og A. Warén ) 2005. Classification and Nomenclator of Gastropod Families. Malacologia (vol. 47) 1-2. side  1-397.
 Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr

Eksterne lenker 
 

 
Bløtdyr formelt beskrevet i 1815
Dyr formelt beskrevet av Constantine Samuel Rafinesque