Vitenskapsåret 1867

Vitenskapsåret 1867 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1867.

Hendelser
 1. januar – Mellom Cincinnati, Ohio og Covington, Kentucky åpnes John A. Roebling Suspension Bridge, den lengste hengebroen i verden til da og fortsatt i bruk.
 17. februar – Det første fartøyet passerer Suezkanalen.
 16. mars – Joseph Lister publiserer i The Lancet den første artikkelen om antiseptisk kirurgi.
 1. april – Verdensutstillingen 1867 blir åpnet i Paris, med utstillingslokaler på Marsfeltet.

 2. juli – USAs første opphøyede jernbane tas i bruk i New York.
 17. juli – USAs første tannlegeskole blir åpnet ved Harvard i Boston, Massachusetts.
 En artesisk brønn blir åpnet ved Fountain Point, Michigan, og den spruter forsatt i dag.
 Gulfeber dreper 3 093 personer i New Orleans.
 Pierre Michaux finner opp en framhjulsdrevet velociped, den første masseproduserte sykkelen.
 Gulltorn som plantes på New Zealand sprer seg som ugress.
 Karl Marx publiserer første delen av Das Kapital.
 Tuneskipet ble utgravd og fraktet til Universitetets Oldsaksamling i Christiania.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Karl Ernst von Baer, baltisk-tysk biolog.
Wollastonmedaljen: George Poulett Scrope, britisk geolog.

Fødsler
1. august - William Bruce, skotsk naturforsker, polarforsker og oseanograf (død 1921)
7. november - Marie Curie, polsk-fransk fysiker og kjemiker, nobelprisvinner (død 1934)
24. desember - Axel Klinckowström, svensk vitenskapsmann, oppdagelsesreisende og forfatter (død 1936)

Dødsfall
25. august - Michael Faraday, britisk fysiker og kjemiker (født 1791).
22. desember - Jean-Victor Poncelet, fransk matematiker (født 1788).