Matsyre

Matsyre (Rumex acetosa) blir også kalt engsyre, surstilk, surblad eller bare syre, noe som gjenspeiler den syrlige smaken. Den er en flerårig plante i syreslekta i slireknefamilien. Den kan bli mellom  30 og 90 cm høy. I likhet med flere av sine slektninger inneholder den oksalsyre og kan gi forgiftninger. Til tross for det har den lange tradisjoner som mat for mennesker og dyr.

Beskrivelse 
Planten er særbu. Stengelen er rødaktig og hul. De grønne pilformede bladene vokser spredstilt og former en rosett nede ved bakken. De nederste bladene blir mellom 4 og 12 cm lange. De to til fire stengelbladene har bladfliker som omslutter stengelen. Bladenes syrlige smak er opphav til navn som «surblad» og «syre» og lignende. Bladene er grønne. Den blomstrer mellom mai og juli og bærer en glissen, smal blomsterstand med enkle, rette grener. Fargen er grønnaktig rød, eller mørk rød. Frukten er en nøtt omkring 2 mm i størrelse. Stilken er ofte vridd.

Utbredelse 
Engsyre vokser over hele Eurasia, og er innført på New Zealand. En nær slektning er fransk matsyre (Rumex scutatus). Den liker seg i nøytral eller litt sur jord, fra enger, veikanter og kulturmark i lavlandet, via skogsområder til fjellet i Sør-Norge inntil 1.900 moh.

Bruk 
Hele planten kan spises, men særlig bladene kan inntas rå. Opp gjennom historien har den blitt kokt til suppe, grøt og stuing. I Ukraina lages en rett som kalles grønn borsjtsj, tradisjonelt med engsyre, men det er vanlig å erstatte den med nesleblader. I den polske suppen szczawiówka er også engsyre en viktig ingrediens. Den har blitt brukt i folkemedisin og blitt tilskrevet urindrivende og febernedsettende effekt. Planten er en god kilde til C-vitamin. Engsyre inneholder omkring 1,5% oksalsyre i plantesaften og bør derfor, i likhet med andre syrearter, gjøkesyre og blader av rabarbra, ikke inntas i store mengder. «Syregrøt» ble noen ganger spist som dessert sammen med melk, noe som har en nøytraliserende virkning på oksalsyren. Folk med svake nyrer bør være spesielt forsiktige med å spise retter tilberedt med engsyre eller andre syrearter.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Slireknefamilien
Røde blomster
Grønne blomster
Flerfargede blomster
Stauder
Norges flora
Nyttevekstleksikonet