BankID

BankID er en personlig elektronisk legitimasjon som benyttes ved identifisering og signering på nett. Det er bankene i Norge som tilbyr denne tjenesten. Løsningen er utviklet gjennom BankID Samarbeidet, som er et samarbeid mellom Finansnæringens Hovedorganisasjon og Sparebankforeningen (disse organisasjonene ble senere delvis slått sammen og heter nå Finans Norge). BankID er en Public Key Infrastructure (PKI)-løsning, og har støtte for både autentisering og signering. Løsningen består av en sentral infrastruktur driftet av Nets (tidligere Bankenes BetalingsSentral) og av flere klientversjoner i forskjellige former.

Det finnes en «softlokal» versjon, en «nettsentrisk/banklagret» versjon og en mobil versjon. 
Softlokal-versjonen ble aldri rullet ut til kunder, og var basert på at sertifikatet skulle ligge ute på den enkelte brukers datamaskin.
Banklagret versjon er den som per 2021 er mest utbredt. 
BankID på mobil tilbys per 2021 av alle mobiloperatører.

Løsningen er basert på kvalifiserte sertifikater selvdeklarert hos Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, på lik linje som Buypass ID og Commfides.

Over 4,2 millioner nordmenn bruker BankID, hovedsakelig for tilgang til nettjenester hos norske banker, men også i offentlige tjenester og ID-Porten. Dette gjør at BankID, sammen med MinID, er den mest utbredte elektroniske identitetsløsningen i Norge. BankID tilfredsstiller det høyeste sikkerhetsnivået, nivå 4.

Sikkerhet 
Professor i IT-sikkerhet ved Universitetet i Bergen Kjell Jørgen Hole har sammen med noen doktorgradsstudenter påvist at det var mulig å stjele identiteter i denne løsningen i 2007. Fra advokathold er det hevdet at signaturløsningen vil holde juridisk, selv med de tekniske manglene som er påvist.

Det finnes alternativer til det svenske systemet som også heter BankID: OpenID er et skalerbart og plattformuavhengig alternativ, og vil dermed være langt billigere å implementere enn BankID. Ifølge svenske sikkerhetseksperter er OpenID like sikkert som svensk BankID, uten at dette er veldig relevant for den norske løsningen.

Sverige
I Sverige finnes det også en tjeneste som heter BankID. Denne tjenesten er ikke den samme som norske BankID.

BankID er den største elektroniske identifikasjonstjenesten i Sverige og forvaltes av foretaket Finansiell ID-Teknik BID AB, som eies av flere svenske banker. I mars 2018 fantes det cirka 6,5 millioner aktive BankID-brukere (i juni 2010 2,5 millioner) og mer enn 600 webtjenester som støtter BankID. Kun personer med svensk personnummer kan få BankID.

Bank-ID har eksistert i følgende varianter:
Bank-ID (på fil) 
Bank-ID på kort 
Mobilt BankID (appbasert løsning)
BankID i mobil (SIM-kortbasert løsning - avviklet i Sverige)

BankID på fil 

Tjenesten BankID, iblant også kalt BankID på fil, ble lansert i 2003. Et digitalt sertifikat og en hemmelig kryptonøkkel lagres på datamaskinens harddisk, og fungerer selv om filene flyttes mellom ulike datamaskiner, hvilket innebærer en sikkerhetsrisiko.

For å anvende BankID på en PC kreves at BankID säkerhetsprogram (BISP) installeres i systemet der filen er lagret. Kritikk er blitt rettet mot at det er en altfor plattformavhengig løsning som forutsetter at kunden enten har Microsoft Windows eller Mac OS X. Tidligere var også Linux til viss grad støttet, men støtte for Linux ble faset ut i 2014.

BankID på kort 
BankID på kort ble lansert i 2005. En hemmelig privat kodenøkkel lagres i smartkortets chip, som fungerar som hardt sertifikat, hvilket anses sikrere ettersom det i almenhet krever fysisk tilgang til kortet for å fungere. Kortet kan være et kreditkort eller et rendyrket bankid-kort. Kortet kan leveres med eller uten fotografi, og kan fungere som legitimasjonsdokument.

Mobilt BankID 
Mobilt BankID ble lansert i oktober 2011, og er en e-legitimasjon for moderne smarttelefoner fra visse leverandører som kombineres med en mobilapplikasjon. Det kan anvendes både for innlogging og signering via web på en vanlig PC, der mobilen fungerer som separat sikkerhetsdosa, og for innlogging via bankens eller myndighetens mobilapplikasjon. Den hemmelige nøkkelen lagres i en mobilapplikasjon (BankID säkerhetsapp), som fungerer som mykt sertifikat. E-tjenesteleverandøren (den myndighet eller det foretak som kunden skal identifisere seg mot) har en valideringsserver.

I 2014 brukte halvparten av alle svensker med smartmobil tjenesten Mobilt BankID. På tre år økte bruken til 88 prosent.

BankID i mobil (avviklet)
BankID i mobil ble lansert i 2010 og ble stengt i Sverige høsten 2011. En hemmelig privat kodenøkkel ble lagret på mobilens SIM-kort, som fungerte mer eller mindre som hardt sertifikat ettersom det krevde tilgang til SIM-kortet (direkte eller over nettet). Mobiloperatøren leverte teknikken og tok en avgift for tjenesten.

En privat nøkkel ble generert i SIM-kortet når e-legitimasjonen ble bestilt. Den ble beskyttet i SIM-kortet og forlot aldri kortet, og kan derfor beskrives som et hardt sertifikat. En signaturapplikasjon på SIM-kortet genererer signaturer. Et moderne SIM-kort som støtter SIM Application Toolkit (SAT) var påkrevet. Mobiloperatørene Telia og Telenor leverte tjenesten i Sverige, kalt mobilid eller Mobil id-hantering, og tok da en avgift av kunden ved hver legitimering. Bankene stengte tjenesten i forbindelse med at den app-baserte tjenesten mobilt BankID ble lansert. BankID i mobil var opprinnelig et samarbeidsprosjekt mellom Finansiell ID-Teknik, Telia og Telenor, med bank-ID-bankene som referansegruppe. Det tekniske funksjonsprinsippet var basert på Wireless PKI-spesifikasjonen (WPKI) som ble utviklet av WPKI-foreningen.

Se også 
 Strong customer authentication (SCA), EU-direktiv
 3-D Secure, protokoll for korttransaksjoner

Referanser

Eksterne lenker
 
 EFN mener BankID gir dårlig sikkerhet
 Post & Teletilsynet side om Elektronisk signatur

Bankvirksomhet
Norsk næringsliv
Nets