Psilocybinsopper

Psilocybinsopper er sopper med psykedelisk virkning som inneholder psilocybin. Den mest brukte psilocybinsoppen i Norge er spiss fleinsopp (Psilocybe semilanceata), da den vokser fritt i mye av Norge.

I 2011, det siste året politiet tok med sopp i beslagsrapporten sin, beslagla det 2,2 kg psilocybinsopp (sammenlignet med  kg cannabis).

Historie
Flere mesolittiske hulemalerier fra Tassili n'Ajjer (et nord-afrikansk arkeologisk utgravingssted med røtter fra capsisk kultur) har blitt tolket av forfatter Giorgio Samorini som avbildninger av den sjamanistiske bruken av sopp, muligens Psilocybe.

Urfolk fra Mesoamerika har brukt psilocybinsopper i religiøse seremonier, festivaler, og helbredelse fra tidlig tid og frem til i dag. Opptil 3000 år gamle sopp-formede statuer har blitt funnet i Mayaruiner i Mesoamerika. Psilocybinsopper var kjent blant Aztekere som teonanácatl («gudenes sopp» -  bestående av teó (gud) og nanácatl (sopp) i náhuatl-språket). Psilocybinsopper skal ha blitt servert ved kroningen av aztekerherskeren Moctezuma II i 1502..

Etter den spanske erobringen ledet katolske misjonærer protester mot den «hedenske avgudsdyrkelsen», og som et resultat ble bruk av enteogene planter og sopper, sammen med andre førkristne tradisjoner, avskaffet ved bruk av makt. Spanjolene trodde at soppene gjorde det mulig for aztekerne å kommunisere med djevelen. For å skape orden og kontroll over folket konverterte de dem til kristendommen, og tvang dermed frem et bytte fra psilocybinsopper eller gudenes sopp til det kristne sakramentet Eukaristi.

Ved begynnelsen av det 19. århundret ble bruk av psilocybinsopper ansett som fullstendig forsvunnet blant ikke urfolkelige amerikanere. Senere forskning, utført av Blas Pablo Reko, Richard Evans Schultes og R. Gordon Wasson, viste at psilocybinsopper fortsatt var brukt blant flere mesoamerikanske urfolk, for det meste mazatekere av Oaxaca, men også nahua, mixtekere, mixe, zapotekere, og andre.

Bruk av psilocybinsopper i vesten ble første gang dokumentert i 1799 i Medical and Physical Journal: En mann plukket sopp i London Green Park til frokost for seg selv og sin familie. Det viste seg at dette var psykedeliske sopper. Legen som undersøkte familien for deres reaksjon på disse soppene, beskrev hvordan den yngste sønnen «hadde et anfall hvor han ikke kunne slutte å le».

I 1955 ble Valentina og R. Gordon Wasson de første vestlige til å delta i et soppritual, med det mazatek sjaman Maria Sabina, de publiserte i 1957 en artikkel om sine opplevelser i Life. I 1956 identifiserte Roger Heim soppene som Valentina og R. Gordon Wasson hadde tatt med seg fra Mexico som Psilocybe, og i 1958 identifiserte Albert Hofmann psilocybin og psilocin som den aktive sammensetningen i disse soppene. Psilocybin og andre psykedeliske sammensetninger vakte hurtig stor interesse i ulike forskningsmiljø. Ved Harvard startet psykologen Timothy Leary opp Harvard Psilocybin Project i 1960.

Økt kunnskap om effekter, risikoprofil og tilgjengelighet har ført til økt bruk av psilocybinsopper. Psilocybinsopper har blitt mer populære i dag enn de var i 1960- og 1970-årene. I USA har over 17 % av den voksne befolkningen i alderen 21 til 64 år brukt psilocybinsopper eller andre psykedelika en eller flere ganger. I Norge ble ruseffekten av psilocybinsopper i norsk natur først allment kjent i 1977 .

Effekter 

Når en inntar psilocybin, blir det omgjort til psilocin, som gir de psykedeliske eller enteogeniske effektene.

Effekten av psilocybin varer typisk i 4 til 6 timer.

Fysiske effekter
De fysiske virkningene av psilocybinsopper er vanligvis mild, men kan inkludere utvidelse av pupiller (mydriasis), redusert appetitt, svimmelhet, kvalme, skjelving, magesmerter, mild økning i hjertefrekvens og pust, og forhøyet blodtrykk.

Sanser
Psykedeliske stoffer kan forsterke eller endre og føre til spektakulære sanseopplevelser. Store doser kan føre til intensive og særegne forandringer av virkelighetsoppfatningen, med visjoner både med åpne og lukkede øyne.

Psykisk effekt
Rusen gir ulike utslag. En studie rapporterer om «betydelige økninger i en rekke psykiologiske symptomer som bredt inkluderer endringer i følelser, sanseopplevelse, tankeprosesser, virkelighetsoppfatning og jeg-funksjon» og «tap av jeg-grenser, tankevirrvarr, og moderat mistenksomhet og paranoid idéutformning».

Vanlige effekter er at konsentrasjonsevnen stiger,, følelse av tidsdilatasjon,

Etterhvert som dosen øker, vil også endringen i virkelighetsoppfatning og bevissthet øke.

Under rusen kan psilocybin utløse perioder med sterk angst, panikkanfall og forvirring, og noen ganger farlig adferd, som kan vare i alt fra noen minutter til timer. Dette kalles «bad trip» og styres i stor grad av to faktorer som ofte kalles «set and setting». «Set» er den mentale tilstanden brukeren går inn i rusen med, som tanker, følelser og forventninger. «Setting» er de fysiske og sosiale omgivelsene. Om brukeren sørger for en positiv «set and setting», f.eks. å være i naturen på dagen med gode venner, vil sjansene for en negativ opplevelse/bad trip senkes. Bruk av alkohol og andre rusmidler under psilocybin-rusen øker muligheten for bad trips, og øker muligheten for farlig adferd.

Helserisiko

Psilocybin påvirker i liten eller ingen grad biologiske reseptorer som regulerer vitale funksjoner. Psilocybin er kroppslig veltolerert og fører ikke til skader på hjernen eller kroppen. Det er ikke dokumentert at bruk av psilocybin eller andre psykedelika fører til nevropsykologiske problemer.

Det har ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger fra kliniske studier med psilocybin på 1950-, 1960- og 1970-tallet. Nyligere har over 370 personer deltatt i kliniske studier med psilocybin i Storbritannia, Sveits, Tyskland og USA, det har heller ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger etter administrasjon av psilocybin i noen av disse studiene.

I Nederland er det estimert at det ringes ambulanse én gang per  legalt omsatte dose med psilocybin. Årsaken til henvendelsene er vanligvis forbigående ubehag. Nesten alle henvdelser er fra turister og mange involverer alkohol eller andre rusmidler. Det anslås at psilocybin fører til 2 sykehusinnleggelser per 100 000 omsatte dose. Nederlandsk politi rapporterer at bruk av psilocbinsopp verken er relatert til kriminalitet eller forstyrrer ro og orden. Nederlandske myndigheter (CAM) har konkludert med at risko ved psilocybinsopper er veldig lav og har foreslått fortsatt legal omsettning.

Psilocybin og andre psykedeliske substanser er ikke kjent å skape avhengighet, tvangsmessig bruk, eller abstinenssymptomer.

Flere internasjonale eksperter har rangert psilocybin som mindre skadelig for den enkelte bruker og samfunnet enn alkohol, tobakk og en rekke andre vanlige rusmidler.

Forskere fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) fant i 2013 ingen sammenheng mellom bruk av psilocybinsopper og psykiske problemer. Faktisk hadde brukerne av psilocybin og andre psykedeliske stoffer færre psykiske problemer enn de uten psykedelisk erfaring.

En av de største farene rundt bruk av psilocybinsopper er plukking av feil type sopp. I naturen er det mange andre sopper som kan se ut som psilocybinsopper - og noen av soppene det er lett å forveksle med er svært giftige.

Lovlig status

Psilocybin og psilocin har vært plassert i «Schedule I» (P-I) i FNs psykotropkonvensjon siden 1971, det betyr at medlemsland kun skal tillate bruk av psilocybin til medisinske og vitenskapelig formål..

Psilocybinsopper og andre psykoaktive planter er derimot ikke regulert i FNs psykotropkonvensjon, det betyr at medlemsland ikke er bundet til å kriminalisere dyrking, plukking, tilberedelse, eller bruk av psilocybinsopper.

Dyrking og besittelse av psilocybinsopp er likevel forbudt i mange land. Psilocybinsoppsporer inneholder verken psilocybin eller psilocin, men er likevel ulovlig å selge og å besitte noen steder.

Nederlandske rusmiddeleksperter og ordføreren i Amsterdam anbefaler at psilocybinsopper fortsatt skal være lovlig å omsette. Psilocybin «truffles» er fortsatt lovlig å selge i nederlandske «smart shops».

Kriminaliseringen av psilocybinsopper har blitt kraftig kritisert ettersom psilocybin ikke er vanedannende og skadepotensialet er mindre enn for mange andre rekreasjonelle aktiviter.

I Norge står psilocybin, psilocin og psilocybinsopper oppført på narkotikalisten. Psilocybin er legemiddel uten markedsføringstillatelse, dvs. at det kan kun brukes på registreringsfritak etter spesiell tillatelse fra Statens legemiddelverk.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker

 Report by the Dutch Government Stating Psilocybin's Harmlessness
 The Vaults of Erowid – Psilocybin Mushrooms
 Jeremy Bigwood: Scientific Publications (archived at Wayback Machine)

Sopp
Hallusinogener