Vitenskapsåret 1889



Hendelser
6. mai – Exposition Universelle 1889 åpner i Paris til 100-årsminne for den franske revolusjon. Hovedattraksjonen er Eiffeltårnet.
Japanen Shibasaburo Kitasato isolerer stivkrampebakterien.

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Jethro Justinian Harris Teall, britisk geolog.
Copleymedaljen: George Salmon, irsk matematiker og prest.
Davymedaljen: William Henry Perkin, britisk kjemiker.
Lyellmedaljen: William Boyd Dawkins, britisk geolog, paleontolog og arkeolog.
Murchisonmedaljen: James Geikie, britisk geolog.
Wollastonmedaljen: Thomas George Bonney, britisk geolog.

Fødsler

|-
|Juni
|14. || Knut Lundmark ||  || astronom ||align=center|68 ||align=center|1958 || 

|Oktober 
| 30. || Edgar Adrian ||  || elektrofysiolog som ble tildeltNobelprisen i fysiologi eller medisin i 1932 ||align=center|87 ||align=center|1977 || 
|}
 17. januar – Ralph H. Fowler, britisk fysiker og astronom (død 1944).
 21. april – Paul Karrer, sveitsisk organisk kjemiker, nobelprisvinner 1937 (død 1971).
 18. mai – Thomas Midgley, amerikansk kjemiker og oppfinner (død 1944)
 4. juni – Beno Gutenberg, tysk seismolog (død 1960).
 18. juli – Axel Boëthius, svensk arkeolog (død 1969).
 1. august – Walter Gerlach, tysk fysiker (død 1979).
 7. august – Léon Brillouin, fransk fysiker (død 1969).
 20. november – Edwin Hubble, amerikansk astronom (død 1953).
 21. desember – Sewall Wright, amerikansk genetiker (død 1988).

Dødsfall
 8. mars – John Ericsson, svenskamerikansk ingeniør og oppfinner (født 1803)
 16. mars – Ernst Wilhelm Leberecht Tempel, tysk astronom (født 1821)
 20. juli – Miles Joseph Berkeley, britisk botaniker (født 1803)
 29. juli – Charles Spence Bate, britisk zoolog og tannlege (født 1819)
 11. oktober – James Joule, britisk fysiker og brygger (født 1818)

Bildegalleri

Referanser