Liste over musikkterminologi

Dette er en liste over musikkterminologi det er vanlig å støte på i noter.

A 
 a cappella –  sang uten akkompagnement
 accelerando –  gradvis økning i tempo
 accentato –  med ettertrykk
 Acciaccatura – en ”fornote” som består av en akkordfremmed tone uten rytmisk verdi. Angis som en liten note med en skråstrek gjennom notehalsen. bilde
 adagietto –  ganske langsomt
 adagio –  rolig, langsom
 ad libitum, ad lib –  latin etter sinnet, fri oppføring
affettuoso- hengivende, følsomt, lidenskapelig (it)
 agogik –  grunnelement som gjør en musikalsk tolkning individuell
 al fine – til slutten
 al segno –  til tegnet
 alla breve – angir at taktarten telles i halvnoter
 allargando –  bredere, noe langsommere
 allegretto – ganske livlig
 allegro –  livlig, hurtig
 alt (stemme) –  den nest høyeste standard vokalstemme
 am steg (Ty. ved stolen) –  buen føres ved strengestolen på et strykeinstrument, tilsvarer it. sul ponticello
 amoroso –  med kjærlighet
 andante  -  jevnt rolig, noe langsomt, mellom adagio og allegro.
 appassionato –  med følelse
 appogiatura –  en ”fornote” som tar noe av hovednotens verdi. Angis som en mindre note. bilde
 a prima vista –  å spille eller synge «fra bladet» uten forkunnskap om noten
 arco (It. bue) –  å spille med bue på et strengeinstrument (i motsetning til pizzicato; å plukke på strengene)
 arie –  solosang, vanligvis uten akkompagnement
 arietta –  en kort aria
 arioso –  som en aria, melodiøst
 assai –  meget, for eksempel allegro assai – meget livlig
 arpeggio (It. som på harpe) –  en akkord som spilles ”brutt” som en serie av toner, som regel fra den laveste til den høyeste
 a tempo – i tempo, angir ofte at man skal gå tilbake til det foregående tempoet etter accellerando eller ritardando
 attacca –  to satser som henger sammen uten pause

B 
 baryton –  vokalstemme mellom tenor og bass
 bass (Lat. dyp) –  1) Den laveste standard vokalstemme i et kor. 2) Forkortet taleform av bassgitar eller kontrabass, også brukt om tuba. 3) Den delen av notene som spilles eller synges av bass-stemme eller -instrument. 4) Prefiks for dype varianter av instrumenter (for eksempel bassklarinett. 
 basso continuo –  basstemme i barokkmusikk
 basso ostinato –  (It. sta) kort basstema som gjentas
 bel canto –  en vokalteknikk

C 
 cadenza –  kadens (avslutning)
 calando –  avtagende (i hastighet og styrke)
 cantabile –  sangbart
 capo –  (It. begynnelse), på en sats eller et stykke
 cessura, caesura, –  cessur: stopp, pustepause
 coda –  (it. hale), siste delen av et musikkstykke
 colla parte –  med solostemmen/solisten
 colla voce –  med stemmen
 col legno –  (it. med treet), man slår på strengene på et strykeinstrument med treverket i buen
 col pugno –  med knyttneven
 come prima –  som første gang
 comodo –  bekvemt, for eksempel allegro comodo
 con amore –   med kjærlighet
 con brio –  med varme
 con fuoco –  ildfullt
 con moto –  med bevegelse
 con sordino –  med demper
 coperta –  (it. tildekket), for eksempel En pauke dekket med en filtduk
 crescendo –  (it. Voksende) sterkere

D 
 da capo –  fra begynnelsen, forkortes med d.c.
 da capo al fine –  fra begynnelse til slutt (ofte til et punkt merket fine)
 da capo al segno –  fra begynnelsen til tegnet
 D.S., dal segno –  fra tegnet
 decrescendo –  avtagende (samme som diminuendo)
 diminuendo –  avtagende i styrke
 divisi –  angir at en gruppe instrumenter som vanligvis spiller samme stemme skal deles opp.
 dolce –  mykt
 dolcissimo –  meget mykt
 doloroso –  sørgelig
 dur –  betegnelsen på en (diatonisk) skala
 durata –  varighet; lengden på et stykke (angis ofte i minutter)
 dux –  et tema i en fuge

E 
 eroico –  heroisk
 espressivo (espr.) –  uttrykksfullt

F 
 fermata, fermate –  en tone eller pause som holdes lengre
 fill –  plass for musikeren for selv å spille en opptakt
 fine –  (it. slutt), angir slutten av et stykke
 forte –  sterkt (forkortes f)
 fortissimo –  meget sterkt (forkortes ff). Også fff – fortefortissimo brukes
 fortepiano – sterkt og så umiddelbart svakt (forkortes fp)
 forzando – se sforzando
 fuge –  flerstemmig frase der de forskjellige stemmene avløser hverandre med variasjoner av temaet
 furioso –  rasende

G 
 giocoso (con gioia)- spill lekent, humoristisk, muntert (it)
glissando –  å gli mellom to toner (forkortes gliss.)
 grandioso –  storslått
 grazioso –  grasiøst

H 
 hauptstimme (ty) – hovedstemme; motsetningen er nebenstimme
 hemiola (eng), fra gresk hemiolos: en og en halv) – En rytmisk aksentforskyvning innenfor tretakts musikk ved at to takter koples sammen til en større tretakt. For eksempel om seks fjerdelstoner aksentueres tre ganger over to 3/4-takter. Hemiola vises ikke i notebildet og må avgjøres ut fra sammenhengen. Et mulig eksempel på musikk med hemiola er gangar.
 homofoni (fra gresk homophōnía: lik klang) – er en betegnelse på en flerstemmig satsteknikk hvor en stemme fører og de andre stemmene er underordnet og nærmest danner akkorder. Motsatsen er polyfoni hvor flere melodilinjer framføres samtidig.

I 
 immer (ty. Alltid) – samme som sempre
 in altissimo –  en oktav opp

K 
 kantate –  musikkstykke som synges (i motsetning til en sonate som spilles)

L 
 lamentando, lamentoso –  klagende
 larghetto –  ganske langsomt, men ikke like langsomt som largo
 largo –  bredt og langsomt tempo
 legato –  en frase spilles sammenhengende. Motsatt av staccato
 loco –  (på) plass, (i) posisjon, angir at toner skal spilles i den oktav de er notert. Brukes for å oppheve for eksempel en oktaveringsanvisning (8:va)

M 
 ma –  it. men
 ma non troppo –  men ikke for mye
 maestoso –  majestetisk
 main droite, m.d., MD –  (fr. høyre hånd) spilles med høyre hånd 
 main gauche, m.g., MG, –  (fr. venstre hånd) spilles med høyre hånd
 mano destra –  spilles med høyre hånd
 mano sinistra –  spilles med venstre hånd
 marcato –  markert, hver tone spilles som den var aksentuert (fremhevet)
 meno –  mindre
 menuett –  satsbetegnelse. Egentlig en gammel fransk dans fra 1600-tallet. Går i 3/4-takt
 moderato –  moderat, tempoangivelse mellom andante og allegro. Brukes ofte i kombinasjon,  for eksempel allegro moderato
 molto –  it. mye
 moll –  betegnelsen på en (diatonisk) skala
 morendo –  bortdøende
 moto –  (it. bevegelse), oftest i con moto – bevegelig

N 
 naturale –  naturlig, brukes oftest for å oppheve spesielle spillemåter, for eksempel for å gå tilbake fra sul ponticello

O 
 ossia (It. eller, i stedet for) –  markerer et alternativ til en takt eller passasje
 ottava (it. oktav) –  som i ottava basso, en oktav dypere
 ouverture – åpning eller forspill

P 
 passionato –  pasjonert, med innlevelse
 pastorale –  i pastoral stil, stille og enkelt
 pesante –  tungt
 peu à peu – (fr.) litt om gangen
 piano (p) –  mykt, svakt. Også pianissimo (pp) – meget svakt og pianopianissimo (ppp) osv. brukes
 più –  (it. Mer), for eksempel più mosso, mer bevegelig
 pizzicato –  Å spille et strykeinstrument ved å plukke på strengene. Forkortes pizz.
 poco –  it. lite
 poco a poco –  litt etter litt
 poi –  deretter, for eksempel  crescendo poi subito piano – sterkere og deretter plutselig svakt
 portamento –  1) glidende mellom noter, tilsvarer glissando 2) Et artikuleringsmetode på piano som tilsvarer portato
 portato –  mellomting mellom staccato og legato
 presto –  meget hurtig
 prestissimo –  så hurtig som mulig
 prima volta –  første gangen (ved en repetisjon)
 primo, prima –  første

Q 
 quasi (It. nesten) –  for eksempel quasi recitativo; som et resitativ

R 
 rallentando –  langsommere tempo (som oftest det samme som ritardando)
 rapido (It.) –  hurtig
 rasch (Ty.) –  hurtig
 religioso –  religiøst
 repente –  plutselig
 restez (Fr.) –  bli i ro (på en note eller streng)
 rinforzando (rf) –  forsterket (noen ganger som et plutselig crescendo, men som oftest for en enkelt note)
 risoluto –  resolutt
 ritardando –  langsommere (forkortes ritard. eller rit. )
 ritenuto –  tilbakeholdt, langsommere (mer kortvarig enn ritardando – brukes noen ganger på en enkelt note) Forkortes riten. eller rit.
 rolled chord –  samme som arpeggiato
 roulade (Fr. rullende) – en kontinuerlig frase
 rubato –  rytmisk fleksibelt tempo
 ruvido –  omtrentlig, grovt, røft

S 
 saltando –  la buen sprette på strengene
 sanft (Ty.) –  forsiktig
 sats –  en mindre, avsluttet del av et større verk i flere deler
 scherzando, scherzoso –  lekent
 scherzo (It. en spøk) –  lekende sats, vanligvis i ¾ tempo
 schnell (Ty.) –  hurtig
 schneller (Ty.) –  hurtigere
 scordatura –  ute av takt
 secco (eller sec) –  tørr
 segno –  tegn, vanligvis Dal Segno (fra tegnet; å returnere til et tegn markert med Segno)
 segue –  videre til neste del uten pause
 sehr (Ty.) –  veldig
 semplice –  enkelt
 sempre –  alltid
 senza –  uten
 senza misura –  fritt tempo
 senza sordina –  uten demper (sordin eller dempepedal)
 serioso –  alvorlig
 sforzando –  en plutselig høy frase (forkortes sfz)
 silenzio –  stillhet
 simile –  lignende
 slargando, slentando –  langsommere
 smorzando –  utdøende (forkortes smorz.)
 soave –  jevnt, mykt
 solenne –  ærlig, edruelig
 solo –  alene. Ett enkelt instrument eller én stemme
 sonate –  musikkstykke som spilles (i motsetning til en kantate som synges)
 sonatina –  en liten sonate
 sonore –  tung eller dyp
 sordina, sordin –  en anordning for å dempe lyd fra instrumenter (pedal på piano, en trakt eller muffe i åpningen på et blåseinstrument osv)
 sopran(o) –  den høyeste av vokalstemmene i et kor. Brukes også om lyse instrumenter i et orkester.
 sospirando –  sukkende
 sostenuto –  utholdt, forlenget
 sotto voce –  med «dempet stemme»; mykt og dempet, som om du skal fortelle noe hemmelig
 spiccato –  tydelig, med tonene klart avdelt
 spiritoso –  inspirert
 staccato –  gjøre noten kort med plutselig avslutning. Angis med en prikk over hver note
 stanza –  et vers i en sang
 strepitoso –  støyende
 stretto (It. trang, smal) –  1) Overlappende temaer i en fuge 2) Avlutningsdel (klimaks) i en opera
 subito –  plutselig
 suite –  sammenstilling av musikkstykker med og uten dansekarakter
 sul ponticello –  buen føres ved strengestolen på et strykeinstrument (samme som ”am steg”)
 symfoni –  musikalsk komposisjon for orkester i flere satser

T 
 tacet –  stille
 tempo –  den grunnleggende hastigheten på et musikkstykke
 tempo di marcia –  tempo som i en marsj
 tempo di valse –  tempo som i en vals
 tempo giusto –  i fast tempo
 tempo primo (også tempo uno, tempo I) –  tilbake til originalt tempo
 teneramente –  følsomt
 tenerezza –  følsomhet
 tenor –  den nest laveste standard vokalstemme
 tenuto –  utholdt. En tone som holdes litt lenger enn vanlig.
 tranquillo –  rolig, fredfullt
 tremolo –  skjelvende
 troppo –  for mye. Vanligvis brukt som “non troppo”; ikke for mye.
 tutti –  alle. Brukes i noter for å angi en start for alle stemmer eller instrumenter.

U 
 una corda –  en streng
 un poco –  litt
 unisono –  unisont. Alle stemmer eller instrumenter på samme tone(r)

V 
 veloce –  med hastighet
 velocissimo –  så hurtig som mulig
 vibrato –  vibrerende. En mer eller mindre hurtig variasjon i styrke
 vittorioso –  seirende
 virtuoso –  virtuost. Fremføres med stor kunstnerisk innlevelse
 vivo –  livlig
 vivace –  meget livlig
 vivacissimo –  svært livlig
 voce –  vokalt
 volante –  flygende
 V.S. (volti subito) –  snu (bladet) hurtig.

W 
 wenig (Ty.) –  Litt. Ikke for mye

Z 
 Zählzeit (Ty.) –  Slag
 zart (Ty.) –  mykt
 Zartheit (Ty.) –  mykhet
 zärtlich (Ty.) –  mykt
 Zeichen (Ty.) –  tegn
 zelo, zeloso, zelosamente –  sjalu, sjalusi
 ziehen (Ty.) –  trekkes ut
 zitternd (Ty.) –  Skjelvende
 zögernd (Ty.) –  Tvilende, avventende

Referanser 

Musikkterminologi
Musikkterminologi