Barvepser

Monocteninae 
 Diprioninae

Barvepser er en delgruppe av Tenthredinoidea som hører til blant plantevepsene.  Larvene lever av å gnage på nålene av ulike bartrær. De voksne lever som rovdyr. Utviklingen tar normalt ett år.

Utseende 
Kroppen er kraftig og bred, uten en innsnørt «midje», slik som hos stilkvepsene. Barvepser er små insekter, under 12 millimeter lange.  Antennene er trådformet og har mer enn 13 ledd, vanligvis omtrent 20. Antennene hos hanner og hunner har forskjeller i utformingen av de enkelte ledd.

Levevis 
Hunnen hos barvepser skjærer et snitt i barnålen, hvor hun plasserer egget.  Snittet lukker seg omkring egget, som er beskyttet mot predatorer og dårlig vær.

Barvepser tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der vepsens indre og ytre organer endres.  Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) klubbvepsen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.

Skadedyr 
Enkelte arter regnes som skadedyr, da de kan opptre i store mengder og snauspiste barskog over store områder. I Norden er vanlig furubarveps og rød furubarveps de to artene som kan gjøre skade. Men det har ikke vært angrep med omfattende og stor skade, bare lokale angrep på mindre områder. De mest alvorlige angrepene på furu har vært forårsaket av rød furubarveps.

Ved et større angrep blir konsekvensen at bartreet får redusert tilvekst av nye skudd. Ved helt avnåling av et tre er sjansen for at treet dør stor. Larveperioden til enkelte barveps fortsetter etter at årets nåler er fullt utvokst, slik at trærne vil overvintre uten nåler. Treets næringsreserve blir liten neste vår, og dette kan forårsake treets død. Ved et moderat angrep er muligheten for at treet overlever større.

Utbredelse 
Barvepser finnes helst på den nordlige halvkule, og lever i nærheten av barskog. Finnes i Norge med seks arter. Men barvepser er litt dårlig undersøkt i Norge og det er antatt at det kan være 19 arter totalt.

Systematisk inndeling 
Barvepser er i tradisjonell systematikk plassert i gruppen plantevepser, men denne regnes som en parafyletisk gruppe. Det vil si at gruppen Pamphilioidea er søstergruppene til stilkvepsene, slik at stilkveps stammer fra treveps.

 Vepser (Veps, humler og maur) (Hymenoptera) 
 delgruppe plantevepser (Symphyta) parafyletisk gruppe
 overfamilie Tenthredinoidea 
 familie barvepser (Diprionidae) –  ca. 100 arter
 delgruppe Monocteninae 
 slekt Monoctenus Dahlbom, 1835 – 2 eller 3 arter i Europa og det vestlige Asia
 slekt Augomonoctenus Rohwer, 1918 – 2 arter i Nord-Amerika
 slekt Rhipidoctenus Benson, 1954 – 1 art i Marokko
 delgruppe Diprioninae 
 slekt Microdiprion Enslin, 1917 
 slekt Zadiprion Rohwer, 1918
 slekt Neodiprion Rohwer, 1918 
 slekt Nesodiprion Rohwer, 1910
 slekt Prionomeion Benson, 1939
 slekt Macrodiprion Enslin, 1917 
 slekt Diprion Schrank, 1802 
 vanlig furubarveps, Diprion pini
 slekt Gilpinia Benson, 1939

Referanser

Kilder 
 Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider. 
 Barvepser, Diprionidae – www.nic.funet.fi/ 
 www.skogforsk.no/skogskade/ – Skogskade
 Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr.

Eksterne lenker 
 
 Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur. 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Vepser
Skadedyr