Teologi

Teologi var fram til 1700-tallet stort sett beskrevet som læren om Gud. Selve begrepet er dannet av gresk theos gud og logos ord, lære.
De som bedriver teologi kalles teologer. Fra Friedrich Schleiermacher og Immanuel Kants tid gikk fagområdet innenfor den protestantiske tradisjon mer til å bli forstått som en beskrivelse av kristendommens syn på Gud og ikke minst kristendommens forståelse av seg selv som religion. Man forsto dermed faget teologi mer i fenomenologisk forstand. I en vestlig kontekst er teologi en akademisk fagdisiplin som bedrives ved teologiske fakulteter og seminarer over hele verden. Denne bruken av ordet forstår teologi som et rasjonelt, systematisk og vitenskapelig studium av en bestemt religion. Én oppfatning av teologiens oppgave er at den også omfatter den aktuelle religionens påvirkning på mennesker og samfunn, mens andre mener at dette er tema for andre studier, for eksempel religionsvitenskap eller sosiologi.
Teologi kan også brukes som betegnelse på de trosutsagn eller læreinnhold som uttrykker den aktuelle religionen i et innenfraperspektiv, eller som er ment å skulle uttrykke den.

Begreper som vedrører religionsstudier 
Her er noen eksempler på religionsvitenskapelige begrep og tema som er relevante for teologien som fag:

animisme, troen på at alt i naturen har en sjel eller bevissthet
ateisme, oppfatningen at det ikke finnes guder
agnostisisme, læren om at ingen kan vite noe sikkert om gudene
eskatologi, læren om endetide, dommedag og lienende
kult, religiøs praksis eller felleshandling
sekt, gruppe som har skilt seg ut fra et etablert trossamfunn
monoteisme, troen på at det bare finnes én guddom
panteisme, læren om at guddommen er i alt og ett med verden
polyteisme, troen på flere guder
synkretisme, bladingsreligion
teodicéproblemet, spørsmålet om hvordan en allmektig og rettferdig guddom kan tillate lidelse og ondskap
engler, gode åndsvesener som tjener en guddom
ignostisisme, læren om at en guddom ikke lar seg definere

Kristen teologi 
De fleste forbinder nok teologi med den akademiske disiplin som vokset frem ved universitetenes fremvekst, og som har røtter i den jødisk-kristne tradisjon og det greske akademia.

Det er vanlig å organisere teologien i kristendommen etter de tre oldkirkelige trosbekjennelser (symboler), og da i en treleddet struktur: Gud Fader – Jesus Kristus – Den hellige ånd

1. trosartikkel 
Trinitet/Treenighet
Guds vesen
Skapelse/Creatio ex nihilo
Hamartiologi/Synd
Creatio Continua/Providentia

2. trosartikkel 
Jesus Kristus/Kristologi 
Guds rike
Soning
Forsoning

3. trosartikkel 
Den hellige ånd
Ekklesiologi
Økumenikk
Sakrament/Dåp/Nattverd
Liturgi 
Eskatologi

Teologisk metode/retninger 
Fremgangsteologi
Frigjøringsteologi
Patristikk
Prosessteologi
Skriftprinsippet/Sola Scriptura
Åpenbaring
Konservativ

Jødisk teologi 
Gud
Guds folk
Tora
Sjema
Misjna
Talmud
Tosefta
Misjné Tora
Sjulhan arukh
Kabbala

Islamsk teologi 
dhikr 
hajj 
halal 
sharia 
sunna

Bahai-teologi 
Kitáb-i-Iqán
Kitáb-i-Aqdas 
Bayánen 
progressiv åpenbarelse

Se også 
Religionsvitenskap

Eksterne lenker 
 Det teologiske fakultet Universitetet i Oslo
 Det teologiske Menighetsfakultet
 Misjonshøgskolen i Stavanger

 
Greske ord og uttrykk