Portør havn

Portør havn er en havn ytterst på halvøya Portør i Kragerø kommune i Telemark.

Portør har tjent som nødhavn siden de tidligste tider, og det er gjort flere oldtidsfunn i området. Navnet forekommer i Heimskringla (Sigurd Slembes opphold på stedet) som «Portyrja». Navnet kommer av portus (latin for havn) eller porta (dør, åpning) og gammelnorsk aurr (grus). Ifølge Olaf Rygh kan «port» ha blitt bragt til Norge av vikinger som hadde kontakt med anglesakser som brukte port i betydningen havn. Rygh tror at navnet Port-Yrja kan vært i motsetning til Yrja der det ikke var havn eller hele halvøyen sør for Stølefjorden kan ha vært kalt Yrja (det nærliggende Jomfruland ble kalt Aur på gammelnorsk) og Port-Yrja var stedets havn. Navnet kan på grunn av siste ledd bety en havn full av stein. Ifølge andre kilder kommer siste leddet ør av yr (tåkeregn).

I Snorres kongesagaer er det nevnt at Sigurd Slembe benyttet havna.

I innseilingsleden fra syd er det sprengskader i svaberget på sydsiden som indikerer anslaget til en mine som under annen verdenskrig traff land og forårsaket en kraftig detonasjon. Eksplosjonen blåste visstnok ut vinduer i vid omkrets. Forlagsredaktør Harald Grieg hadde sitt landsted der, arealet foran dette mot sjøen er idag lagt ut til friareal. 

I 1981 ble det funnet en gammel båt i mudderet som hadde ligget der siden 1500-tallet. Det sjeldne vrakfunnet ble kalt Portørbåten.

Vei til Portør ble bygget i 1956. Havna var inntil midten av 1960-tallet losstasjon og tolloppsynstasjon. 

På Vakthusheia over havna er det reist en rekonstruksjon av den optiske telegrafen som sto der i 1808.

Referanser

Eksterne lenker
 Om innseilingen, med foto

Samferdsel i Kragerø
Byggverk i Kragerø