Gammakniven

Gammakniven, tidligere kalt «Strålekniven», er et redskap for behandling av svulster og enkelte andre sykdommer i hjernen. Metoden kalles stereotaktisk strålekirurgi. Ved behandling blir en stor dose radioaktiv stråling rettet mot for eksempel en kreftsvulst i løpet av en dag. Der skiller behandlingen seg fra andre strålebehandlinger som ofte går over lengre tid.

Historie

Gammakniven ble utviklet av Professor Börje Larsson fra Uppsala universitet og neurokirurgen Lars Leksell fra Karolinska universitetssykehus i 1967. Haukeland universitetssjukehus er det eneste sykehuset i Norge som har gammakniv, og har hatt landsfunksjon for behandling med denne siden 1988, da verdens gammakniv nummer 5 ble installert der.

Funksjon
Gammakniven inneholder 192 kobolt-60-kilder, med omtrent 30 curie (1.1 TBq) for hver av dem. De radioaktive strålingskildene er plassert i en tungt beskyttet rundt anordning, og strålingen blir fokusert til et mål i pasientens hjerne. Pasienten har på seg en spesielt tilpasset hjelm, som er festet til skallen for å sikre at strålingen rettes rett mot målpunktet. En ablativ dose med stråling sendes da gjennom svulsten, mens annet vev er relativt upåvirket. Hver enkel strålingsbølge har relativ lav energi, og har derfor liten innvirkning på mellomliggende vev, men blir svært konsentrert ved tumoren for å fjerne den eller redusere dens størrelse.

Effektivitet
Gammakniven har vist seg å være effektiv hos pasienter med godartede og ondartede hjernesvulster, deformerte blodkar som arterievenøs malformasjon (AVM), smerter eller andre funksjonelle problemer. Ved behandling av trigeminusnevralgi kan prosedyren gjentas flere ganger.

Risikoen ved stråleterapi med gammakniven er veldig liten, og komplikasjoner knyttes til sykdommen som behandles.

Referanser

Kirurgi