Havbruk på Færøyene

Havbruk på Færøyene kan føres tilbake til tidlig i 1970-årene. I slutten av 1970-årene sank de internasjonale fiskeprisene, som innvirker sterkt på Færøyenes økonomi, og fiskekvotene ble innskrenket. Dermed begynte man for alvor å investere i oppdrettsanlegg, primært for laks og ørret. Havbruket har hele tiden vært regulert av Færøyenes regjering, som utdeler konsesjoner. Havbruket er Færøyenes nest største eksportnæring, etter fiskeriene.

Historie 

I 1980 vant de borgerlige partiene regjeringsmakten, og Pauli Ellefsens regjering sørget for omfattende skattelettelser. Dette gjorde det mer attraktivt å investere i den voksende oppdrettsnæringen. I 1980 var det bare gitt to konsesjoner for fiskeoppdrett, mens det ble gitt ytterligere fire i 1982 og hele 14 i 1983.

Enkelte ganger i 1980-årene utgjorde eksporten av oppdrettsfisk helt opp til 20 % av Færøyenes samlede eksport. I 1986 eksporterte Færøyene 2 500 tonn oppdrettsfisk. I 1988 var 63 oppdrettsanlegg i drift. I rekordåret 1992 eksporterte man 16 500 tonn, med en inntjening på 598 millioner danske kroner.

Bankkrisen på Færøyene tidlig i 1990-årene medførte at eksporten av oppdrettsfisk falt til et bunnivå på 7 000 tonn i 1995. Da ble mye av slaktingen utsatt grunnet lave priser. Allikevel produserte de knapt 20 anleggene i 1994 like mye som de 63 anleggene i 1988. På lengre sikt førte finanskrisen til at statlige særordninger for fiskeriet bortfalt, fiskerettigheter ble kapitalisert, mens både fiskeriet og havbruket ble sterkere regulert.

Etterhvert tok økonomien seg opp igjen, og eksporten nådde 30 000 tonn (inntjening på 880 millioner kroner) i 1999, en fordobling fra året før. Siden 1998 er det heller ikke gitt statlig støtte til oppdrettsnæringen. I 1999 ble det drevet fiskeoppdrett på 32 steder på Færøyene, med 26 konsesjoner til 17 selskaper. Fra 1990-årene har næringen vært noe plaget av lakselus, og en månedslang streik i 2003 svekket lønnsomheten i næringen. Tapet som følge av streiken ble estimert til 250 millioner kroner etter én uke.

Mellom 2003 og 2013 reduserte havbruket på Færøyene sine kostnader per kilo produsert oppdrettslaks, mens kostnadene økte i Norge og Chile. Sammen med Norge hadde Færøyene verdens høyeste brutto fortjenestemargin per kilo oppdrettslaks i 2013. I 2016 sysselsatte havbruket ca. 1 000 personer på Færøyene, en tredobling siden 2006.

Tre selskaper har alle konsesjonene til havbruk på Færøyene: De i hovedsak færøyskeide Bakkafrost og Luna (med merkenavnet Hiddenfjord) og Marine Harvest Faroes, som er datterselskap til det norske Marine Harvest. Marine Harvest Faroes har kun to konsesjoner, i Vestmanna og i fjordene på Vágar. Bakkafrost ble etablert av Jacobsen-familien, som besatt aksjeverdier til 1,1 milliard danske kroner i 2014. Selskapet ble notert på Oslo Børs i 2010. Bakkafrost kjøpte i 2011 Færøyenes største produsent av fiskefôr, Havsbrún i Fuglafjørður.

Referanser

Litteratur 

Akvakultur
Færøyenes økonomi
Portal:Færøyene/artikler