Vadbein

Vadbein og vadhorn er redskap som festes på båtripa for å redusere slitasjen under fisking med fiskesnøre eller line. Vadbeinet brukes spesielt ved pilking eller juksafiske. Hensikten med vadbeinet er å gjøre det lett å trekke snøret opp med en stor fisk, samt å unngå slitasje på fiskesnøret og båtripa; konstant dras snøret opp og slippes ned ved disse fiskemetodene. Vadbein gjør arbeidet arbeidet lettere.

Vadhornet var i bruk fra Rogaland og østover Skagerrak-kysten, også i Sverige. Det er laget av et kuhorn eller et bukkehorn, som festes med en pinne i båtripa. Hornet er hardt og glatt, et underlag som gir lite friksjon for et fiskesnøre. Vadbeinet har en rull av tre eller bein og er montert i en liten kasse som festes på båtripa. Rullen er montert på en aksling av jern, og akslingens ender står i lager av hardt materiale, f.eks. horn eller bein, noe som gir lite friksjon og lett gange. 

Vabein (i ulike varianter av ordet) med rull er kjent fra Rogaland til Finnmark.  

Vabein er et redskap som fremdeles brukes ved snøre og linefiske. Et moderne vabein kan ha rulle av tre, plast eller metall. 

Ordet vadbein er satt sammen av vad (av norrønt vaðr, snøre eller line) og bein som en skulle tro betyr det ordet høres ut som, nemlig bein fra et dyr. På samme måte som horn er bein et glatt hardt materiale som et fiskesnøre vil gli lett over. En annen mulig tolkning av bein er som i beining, (en tjeneste) - da blir betydningen et redskap som gjør snøret lett.  En arkeologisk underkelse ved UiT peker på at rullevabeinet trolig kom i bruk om lag år 1000, sammen med fiskesøkke av jern (jarstein); vabeinets funksjon var å minke slitasjen på snøret, men snøret ble også lettere å handtere. 

Nå svensk brukes betegnelsen vadben i anatomi, om en knokkel i mennesket.

Referanser

Eksterne lenker 
 Søk vabein i DigitaltMuseum
 Vabein Museet Kystens arv
 Yrjar Heimbygdslag - Bilde av bein brukt som vadbein.

Fiskeredskap
Maritime ord og uttrykk