Gårdsnisse

Gårdsnisse er en type nisse som ifølge norsk folketro bodde på de fleste gårder og småbruk. Forestillingene om skikkelsen stammer fra eldre fortellinger i nordeuropeisk tradisjon om gardvorder, tuftekaller og tomter.  Gårdsnissen skiller seg fra den østnorske fjøsnissen ved at skikkelsen kan holde til i alle bygningene på en gård, og ikke bare i fjøset. Betegnelsene gårdsnisse og fjøsnisse har imidlertid blitt brukt om hverandre. 

Gårdsnisser blir vanligvis framstilt som små, skjeggete menn kledt i tradisjonelt norsk gårdsantrekk fra 1700- og 1800-tallet. Drakten består typisk av karakteristiske nisseluer (røde toppluer), grove trøyer eller jakker, vest, knebukser og lange strømper. Gårdsnissen sies å være svært liten, fra noen centimeter høy, til størrelsen av en katt.

Historisk betydning 

Gårdsnissen ble ansett som en svært viktig del av gårdsdriften. Det var viktig å ikke forarge gårdsnissen, for den kunne fort finne på pek og gjøre skade for gårdsfolket, som f.eks. å sparke bort stolen for budeie når hun skulle melke, eller slippe ut dyrene ved å åpne grinden til innhegningen som stengte dyrene inne. En måte å blidgjøre gårdsnissen på var å sette ut grøt på juleaften. Grøten ble satt ut i låven, og mange gårdsbruk holder denne tradisjonen ved like også i dag, til glede for mange barn.

Dersom man behandlet gårdsnissen på en god måte kunne han bidra slik at gårdsdriften gikk godt, f.eks. ved å berolige dyrene dersom de ble urolige om natten, og passe på at det ikke skjedde noe galt på gården, f.eks. at ingen dyr rømte, eller at det ble brann.

Gårdsnissene ble ofte observert i grålysningen, eller skumringen, eventuelt om natten. Mang en bonde har sett gårdsnissen krysse tunet mens han satt på utedoen i den lyse sommernatten.

Betydning i dag 
Gårdsbruk arrangerer juleverksteder der en person kler seg ut som gårdsnisse, og stiller opp for barn og voksne for å spre julestemning.

Se også 
 Nisse

Eksterne lenker 
 

Jul i Norge
Skikkelser fra folketroen