Abu Rayhan Biruni

Abu Rayhan Biruni (født 4. september 973 i Kath i Khwarazm (eller Chorasmia) nordøst i dagens Khiva i Usbekistan, død 13. desember 1048 i Ghazna) var en forfatter, matematiker, dikter og geolog fra Persia (dagens Iran). Birunis bidrag til matematikken besto blant annet i teoretisk og praktisk aritmetikk, irrasjonelle tall og metoder for å løse ligninger.

Liv og virke

Bakgrunn, studier
Han ble født i Kath, hovedstaden i Afrighidedynastiet. Han tilbrakte sine første 25 år i Khwarezm, hvor han studerte fiqh, teologi, grammatikk, matematikk, astronomi, syketilsyn og andre fag og vitenskaper. Det iranske khwarezmianske språk, som var Birunis morsmål sammen med persisk, overlevde flere århundrer, inntil regionen ble preget av tyrkerne.

Karriere
Han var sympatisk innstilt overfor afrighidene, som ble styrket av mamunidene i 995. Etter dette forlot han sitt hjemland for Bukhara, dengang under den samanidiske hersker Mansur II. Der talte han også med Avicenna. Der er bevart utveksling av synspunkter mellom de to forskere.

I 998 gikk han til den ziyaridiske emir av Tabaristan. Der skrev han sitt første viktige arbeide, al-Athar al-Baqqiya 'et al-Qorun al-Khaliyya (bokstavelig: «​"De resterende spor av de seneste århundrer» men mer vanlig oversatt som «Kronologisk oversikt over gamle nasjoner» eller «Spor av fortiden») om historisk og videnskapelig kronologi. Verket ble sannsynligvis til omkring år 1000.

I 1017 overtok Mahmud av Ghazni byen Rey. De fleste forskere, heriblant al-Biruni, ble tatt med til Ghazna, hovedstaden i det ghaznavidiske dynasti. Biruni ble gjort til astrolog og ledsaget Mahmud på hans invasjoner i India, og bodde der i et par år. Biruni ble godt kjent med India. Han kan kanskje også ha lært seg noe sanskrit. I denne periode skrev han Kitab ta'rikh al-Hind, og ble ferdig med det omkring 1030.

Hvor mange hvetekorn? 
Biruni var en av de fremste matematikere innenfor den islamske verden. I tillegg til sine mange lærebøker er han kjent for å ha løst et matematisk problem som krevde et regnestykke med lange tallrekker. Spørsmålet gikk ut på hvor mange hvetekorn som skulle til dersom det ble lagt ett korn på den første ruta på et sjakkbrett, og tallet deretter ble fordoblet for hver ny rute, slik at det var to korn på den andre ruta, fire på det neste og så videre. Ettersom et sjakkbrett har 64 ruter, ble svaret ikke mindre enn .

Referanser

Iranske forfattere
Matematikere
Persiske astronomer
Personer fra Khwarazm
Fødsler i 973
Dødsfall i 1048
Iranistikk
Artikler i astronomiprosjektet