Sekkspinnere

Epichnopteriginae
 Naryciinae
 Oiketicinae
 Placodominae
 Psychinae
 Scoriodytinae
 Taleporiinae
 Typhoniinae

Sekkspinnere (Psychidae) er en familie av sommerfugler. Man ser sjelden de voksne insektene, som er ganske kortlivede, derimot er larvene oppsiktsvekkende. De lever i hus av silke og planterester, på samme måte som vårfluelarver under vann. Hos mange arter utvikler hunnene aldri vinger, bein og antenner, og forlater aldri larvehuset, der de sitter og sender ut feromoner for å tiltrekke de flygende hannene.

Utseende 
Hannene er små til ganske store (vingespenn 8 – 56 mm), som oftest kraftig bygde sommerfugler. Kroppen er spoleformet, hodet forholdsvis lite, ofte med kraftige, fjærformede antenner. Munndelene er sterkt redusert og ikke funksjonelle. Vingene er temmelig brede, forvingene avrundet trekantede. De er vanligvis ensfarget mørke, og sparsomt skjellkledte, i tillegg er de kledt med fine hår. Bakvingene er brede og avrundede. Hos noen arter ligner hunnen hannen, bortsett fra at antennene ikke er bredt fjærformede, men oftere er hunnen larvelignende (larviform), uten godt utviklede vinger, bein, antenner eller munndeler. Den er også vanligvis betydelig større enn hannen.

Larvene lever i hus av silke og jord eller plantedeler, på samme måten som mange vårfluer. Formen på huset er gjerne karakteristisk for den enkelte arten, og de er ofte lettere å bestemme ut fra larvehusene enn ut fra voksne individer. Husene er vanligvis mer eller mindre sekkformet eller sylindriske, men kan ha annen form, for eksempel sneglehus-formede.

Psychidae Gallery

Levevis 
Larvene har ofte et vidt spekter av mulige vertsplanter, og spesialiserer seg ikke på noen få. De kan være ganske tallrike. Larven bærer huset med seg, når den hviler eller skal forvandle seg til en puppe, spinner den det fast til underlaget. Huset gir utmerket kamuflasje mot fugler og andre rovdyr. Husene kan bli opptil 15 cm lange for enkelte tropiske arter. Huset har to åpninger, en i toppen der larven stikker ut forkroppen for å ete, en i bunnen der den slipper ned avføringen, og der den voksne sommerfuglen klekkes. Larveutviklingen kan ta flere år. Hunnene forlater gjern aldri larvehuset, men sitter der og skiller ut feromoner som tiltrekker seg hannene, som flyr om natten. Hunnen sparer ressurser ved å ikke utvikle «voksne» organer og kan dermed bruke mer på eggproduksjon; eggantallet kan dermed være meget høyt, i alle fall 1500 for en enkelt hunn. Hos noen arter legger ikke hunnen eggene før hun dør, men de nye larvene klekkes fra hunnens døde kropp. Vanligvis er de nyklekte larvene bladminerere en tid, før de spinner larvehus.

Noen arter kan være parthenogenetiske, dvs. at hunnene legger egg uten befruktning og hanner finnes ikke eller bare sjelden. Et eksempel er den europeiske arten Thyridopteryx ephemeraeformis, som bygger sneglehus-formede larvehus av jordpartikler. Vanligvis finner man bare parthenogenetiske hunner som aldri forlater larvehusene, men vingede hanner forekommer av og til.

Skadedyr 
Sekkspinnerne er ikke regnet som alvorlige skadegjørere, men noen arter kan gjøre en del skade på frukttrær (appelsin) og skogstrær (f.eks. akasie, furu) dersom de er særlig tallrike.

Mat 
Larvene av arten Debarrea malagassa, lokalt kjent som fangalabola, blir samlet inn og brukt til menneskeføde på Madagaskar.

Systematisk inndeling / nordiske arter 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata – Homoneura
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Overfamilien Tineoidea
 Familien sekkspinnere, Psychidae Boisduval, 1828
 Underfamilien Epichnopteriginae, ikke funnet i Norge, to arter i Norden:
 Epichnopterix plumella (Denis & Schiffermüller, 1775)
 Whittleia retiella (Newman, 1847)
 Underfamilien  Naryciinae
 Diplodoma laichartingella Zeller, 1852
 Svart algesekkspinner Narycia duplicella (Goeze, 1783)
 Slekten Dahlica Enderlein, 1912
 Dahlica triquetrella (Hübner, 1813) – bare hunner i Norden, foreløpig ikke funnet i Norge
 Dahlica lichenella (Linnaeus, 1761) – bare hunner i Norden, ikke funnet i Norge
 Dahlica lazuri (Clerck, 1759)
 Dahlica fennicella (Suomalainen, 1980) – bare i Finland og Estland
 Blek vårsekkspinner, Dahlica charlottae (Meier, 1957)
 Slekten Siederia Meier, 1957
 Siederia listerella (Linnaeus, 1758)
 Siederia rupicolella (Sauter, 1954)
 Underfamilien  Oiketicinae
 Acanthopsyche atra (Linnaeus, 1767)
 Gressekkspinner, Canephora hirsuta (Poda, 1761)
 Raggsekkspinner, Pachythelia villosella (Ochsenheimer, 1810)
 Phalacropterix graslinella (Boisduval, 1852)
 Slekten Sterrhopterix Hübner, 1825
 Sterrhopterix fusca (Haworth, 1809)
 Sterrhopterix standfussi (Vallot, 1827)
 Apterona helicoidella (Vallot, 1827) – parthenogenetisk i Norden, sneglehusformet larvehus. Finnes i Sverige og Finland, ikke i Norge.
 Underfamilien  Placodominae
 Underfamilien  Psychinae
 Bacotia claustrella (Bruand, 1845) – ikke i Norge
 Slekten Proutia Tutt, 1899
 Proutia rotunda Suomalainen, 1990 – foreløpig ikke funnet i Norge
 Norsk stråsekkspinner, Proutia norvegica (Heylaerts, 1882)
 Slekten stråsekkspinnere, Psyche Schrank, 1801
 Svart stråsekkspinner, Psyche casta (Pallas, 1767)
 Brun stråsekkspinner, Psyche crassiorella (Braund, 1851)
 Underfamilien  Scoriodytinae
 Underfamilien  Taleporiinae
 Sigarsekkspinner, Taleporia tubulosa (Retzius, 1783)
 Taleporia borealis Wocke, 1862 – usikkert om denne forekommer i Norge
 Bankesia conspurcatella (Zeller, 1850) – ikke i Norge
 Underfamilien  Typhoniinae

Kilder 
 Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 492 – 557. ISBN 978-91-88506-60-3
 Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
 Norges sommerfugler

Eksterne lenker 
 

 
Sommerfugler formelt beskrevet i 1828
Dyr formelt beskrevet av Jean Baptiste Boisduval