Svinekjøtt

Svinekjøtt, også kalt flesk, er kjøtt fra svin. Kjøttet regnes som saftig, mørt og magert, og det er et av de mest spiste kjøttslagene i Norge. Det aller meste på grisen kan brukes til mat til mennesker.

Moderne svinekjøtt er magert og velsmakende, sammenlignet med svinekjøttet som fantes på markedet før 1950. Den høye kvaliteten på svinekjøtt skyldes både moderne avlsmetoder og nye slaktemetoder. Svinekjøtt har også den fordel at mye fettet ligger konsentrert og lett kan fjernes. Renskåret svinekjøtt har derfor typisk en fettkonsentrasjon på kun 2–5 prosent.

Jøder og muslimer spiser ikke svin 
Svinekjøtt er populært over det meste av verden, men muslimer og jøder spiser av religiøse årsaker ikke svinekjøtt. Forskere har antydet at den religiøse motstanden mot svinekjøtt kan ha sammenheng med sykdom som følge av rått svinekjøtt i førkristen tid. Noen (antropologen Marvin Harris) har også antydet at det kan ha hatt med lønnsomhet å gjøre, siden grisen bare kunne utnyttes til mat. Jødenes forbud mot å spise svinekjøtt står å lese i tredje (spesielt kapittel 11) og femte Mosebok i Det gamle testamente. Det er mange hundre år eldre enn det tilsvarende forbudet i Koranen, men ikke desto mindre mener man at det er de samme forholdene som ligger bak forbudene.

Stykningsdeler av svin 
Norsk slaktegris fôres opp til den blir cirka  tung før den slaktes. Slaktevekten på en kvalitetsgris utgjør da typisk cirka . Grisen parteres og stykkes opp etter norske tradisjoner, som nødvendigvis ikke er lik andre lands. I Norge gir dette vanligvis disse stykningsdelene:

 grisehode
 sylte
 svinenakke
 nakkekoteletter
 nakkesteik
 (pulled pork)
 svinebog
 bogskinke
 bogsteik
 bogskiver (også kalt flintsteik)
 lettsaltet kokekjøtt
 svineknoke (ertesuppe, betasuppe, lapskaus og andre gryteretter, pålegg, deiger og farser)
 griselabber
 syltelabb
 svinekam
 kotelettkam (hel, med eller uten bein)
 flatkam med indrefilet
 svin indrefilet
 svin ytrefilet
 svinekoteletter
 hamburgerrygg
 (baby back spareribs)
 side
 bacon
 midtribbe (også kalt familieribbe)
 flatribbe eller tynnribbe
 lettsaltet sideflesk
 mørbrad
 grytesteik
 skinkebiff
 lettsaltet kokekjøtt
 kjøttbiter til gryteretter og grillspyd 
 buklist
 sylterull
 ribberull
 sylteflesk
 (brukes også i hodesylte)
 skinke
 svineskank
 svinesnitzel
 flintstek
 skinkesteik
 spekeskinke (hel skinke med mørbrad)

Av innmat brukes gjerne lever, nyrer, hjerte, lunger og tungen. Dessuten brukes griseblod (ferskt eller dypfrossent) til såkalt blodmat, for eksempel til blodklubb, blodpølse, blodpudding og blodpannekake. I tillegg brukes ører og hale til dyremat, for eksempel som frysetørkede griseører eller grisehaler som godbiter til hund.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kjøtt