Brunskjegg

Brunskjegg, også kalt skjegglav (feilaktig) eller trollskjegg (latin: Bryoria) er en slekt av hengende lav. Plantelegemet (thallus) – som i likhet med andre lavslekter er en symbiose mellom en sopp og en fotosyntesevert (alge) – henger på grener i trær og kan bli inntil 90 cm langt.

Legg merke til at ordet skjegglav er det korrekte navn på slekten Alectoria, mens enkelte arter innen brunskjegg-slekten har navn med «skjegglav» i seg.

Brunskjegg hører til gruppen busklav innenfor familien Parmeliaceae, og det er i alt 30–40 arter av hengende busklav i Norden, fordelt på slektene:
 Skjegglav (Alectoria)
 Brunskjegg (Bryoria)
 Ramalina (Ramalina)
 Strylav (Usnea)

Brunskjegg er vanlig på spesielt gran i Norge, men også på bjørk og andre treslag.  Reduksjon av svovel i nedbøren i Norge har gitt økt framvekst av skjegglav og brunskjegg.

Man kan plukke mørk brunskjegg og lage grøt av den. Indianerne i Nord-Amerika brukte svart skjegglav (Bryoria fremontii) til mat i krisetider. Gråhvit skjegglav kan også brukes til sårvask hvor en håndfull lav pr. liter vann kokes i ti minutter. Væsken brukes til å vaske såret med og kompressen kan dynkes i væsken.

Taksoniomi og arter 
Universitetet i Oslo har registrert mer enn 90.000 arter av lav, og det er et stort antall slekter og arter også i Norge. Den taksonomiske plasseringen av slekten gjengis nedenfor:

 Divisjon: Sekksporesopper (Ascomycota)
 Klasse:Lecanoromycetes
 Orden: Lecanorales, 1932
 Familie: Parmeliaceae, 1827
 Brunskjegg eller «Trollskjegg» (Bryoria Brodo & D. Hawksw.) – 18 arter i Norge
 Trådskjegg (B. americana (Motyka) Holien)
 Kort trollskjegg (B. bicolor (Ehrh.) Brodo & D. Hawksw.)
 Bleikskjegg (B. capillaris (Ach.) Brodo & D. Hawksw.)
 Flokeskjegg (B. chalybeiformis (L.) Brodo & D. Hawksw.)
 Furuskjegg (B. fremontii (Tuck.) Brodo & D. Hawksw.)
 Piggskjegg (B. furcellata (Fr.) Brodo & D. Hawksw.)
 Mørkskjegg (B. fuscescens (Gyelnik) Brodo & D. Hawksw.)
 Glattskjegg (B. glabra (Motyka) Brodo & Hawksw.)
 Vrangskjegg (B. implexa (Hoffm.) Brodo & D. Hawksw.)
 Ullskjegg (B. intricans (Vainio) Brodo & D. Hawksw.)
 Svartskjegg (B. lanestris (Ach.) Brodo & D. Hawksw.)
 Sprikeskjegg (B. nadvornikiana (Gyelnik) Brodo & D. Hawksw.)
 Lappskjegg (B. nitidula (Th. Fr.) Brodo & D. Hawksw.)
 Buskskjegg (B. simplicior (Vainio) Brodo & D. Hawksw.)
 Piggtrollskjegg (B. smithii (Du Rietz) Brodo & D. Hawksw.)
 Gråskjegg (B. subcana (Stizenb.) Brodo & D. Hawksw. )
 Langt trollskjegg (B. tenuis (E. Dahl) Brodo & D. Hawksw.)
 Vriskjegg (B. tortuosa (Merr.) Brodo & Hawksw.)
 Bryoria abbreviata     
 Bryoria carlottae    
 Bryoria cervinula     
 Bryoria friabilis      
 Bryoria oregana     
 Bryoria pikei     
 Bryoria pseudocapillaris     
 Bryoria pseudofuscescens     
 Bryoria salazinica    
 Bryoria spiralifera    
 Bryoria subdivergens     
 Bryoria trichodes

Referanser

Litteratur 
 Krog, Hildur/Østhagen, Haavard/Tønsberg, Tor: Lavflora. Norske busk- og bladlav, Oslo 1994, ISBN 82-00-41445-0
 Tom H Hofton – Sopp og lav med Bjønnhølfjellet som utgangspunkt (lest 11.nov 2008)
 Washington State – Ethnobotany – Lichens (lest 11.nov 2008)

Eksterne lenker 
 

Lav