Opptøyene i Tibet 2008

Opptøyene i Tibet 2008 ble startet av buddhistiske munker, med protester som vokste siden 10. mars 2008, på årsdagen for de blodige opptøyene i 1959 mot den kinesiske okkupasjonen. Protestene gikk over i voldsomheter og opptøyer fra 14. mars. Tibetanere i Tibet, de-facto en autonom region i Kina, har lenge søkt uavhengighet fra Beijing og Kina. Flere menneskerettighetsgrupper uttalte at protestene i Tibet var de største siden 1959-opprøret.

Bakgrunn for konflikten

Kinesisk okkupasjon i 1950
Høsten 1950 angrep den kinesiske hær Tibet, og etter å ha nedkjempet sporadisk motstand fra den tibetanske regjeringshær, nådde den Lhasa i 1951. En avtale ble inngått mellom den tibetanske og den kinesiske regjering, som gav kineserne hånd om forsvar og utenrikssaker, mens Tibet skulle beholde sitt indre selvstyre.

Dalai Lama ble værende i håp om at fredelig sameksistens med okkupantene var mulig, men flyktet i eksil til India etter de blodige opptøyene som kostet tusenvis av menneskeliv i 1959.

Opptøyene i 2008

Fire dager med demonstrasjoner

Det startet flere fredelige demonstrasjoner 10. mars 2008 og i dagene etterpå, men samtlige ble slått ned på av kinesisk politi. Flere munker ble arrestert under demonstrasjonene, andre munker ble deretter med for å kreve løslatelse av disse, og fikk etterhvert følge av vanlige tibetanere.

Regulære kinesiske soldater ble så beordret til å omringe flere buddhistiske klostre, bl.a Drepungtempelet, for å stoppe de omfattende demonstrasjonene. Radio Free Asia meldte om at flere munker skal ha skadet seg selv alvorlig i ren desperasjon over situasjonen. Munkene i Sera-klosteret begynte en hungersstreik i protest.

Volden starter 14. mars

De voldsomme opptøyene begynte 14. mars 2008 da munker fra Ramoche-klosteret i sentrum av Lhasa prøvde å gjennomføre nok en demonstrasjon. Da de ble stoppet fra å forlate klosteret, gikk de til fysisk angrep på politibilene som hadde omringet klosteret.

Ifølge meldinger fra Radio Free Asia skal kinesiske sikkerhetsstyrker ha brukt skarp ammunisjon og tåregass mot demonstrantene 14. mars. Radio Free Asia meldte at et par tusen bevæpnede politifolk og agenter fra det kinesiske sikkerhetspolitiet deltok i kampene mot demonstrantene. Minst ti munker ble arrestert 14. mars og kinesiske militære stridsvogner ble sett patruljerende på den store plassen foran Potala-palasset, et bygg som tidligere var Dalai Lamas vinterresidens. Kinesiske myndigheter innførte portforbud i hovedstaden og militært politi ble sett, mens de stengte og blokkerte alle veier inn mot sentrum av byen. Andre medier meldte at flere hundre ble arrestert av kinesiske soldater i løpet av dagen.

Vitner fortalte at de kunne se likene av to mennesker i Barkor-området - et handelsområde som var sentrum for protestene, mens andre vitenprov fra Lhase fortalte om at flere mennesker var drept denne dagen. Tibetanske demonstranter på sin side, satte fyr på flere butikker og biler i den tibetanske hovedstaden, deriblant flere politibiler. Flere skal ha blitt såret under opptøyene, uten at det var klart hvor mange. 

Tromsikhang-markedet i den gamle delen av Lhasa ble brent ned under opptøyene.
Tibetanske demonstranter skal angivelig ha rettet angrep mot butikker og kjøretøyer eid av Han-kinesere, den største etniske gruppen i Kina. En Han-jente påstod at hun hadde blitt slått av en gruppe tibetanere. Britisk media fortalte at demonstrantene hadde tatt kontroll over sentrum av byen, plyndret kinesisk eide butikker, og tente bål i gatene. Øyenvitner fortalte at en moske hadde blitt satt i brann, det samme hadde skjedd med noen banker og hotell. 

Uroen skal også ha spredd seg til andre områder av Tibet og nærliggende provinser. Meldinger som BBC gjenga, sa at det var hundrevis av munker som samlet seg i Gansu.

Helgen etter opptøyene
Dagen etter ble det meldt at kinesiske militærkjøretøy patruljerte gatene i hovedstaden. Vitnebeskrivelser fra innbyggerne snakket om «krigslignende tilstander». Det ble også meldt at tre munkeklostre i nærheten av hovedstaden var omringet av militære styrker. Situasjonen i byen ble rapportert om å være roligere dagen etterpå.

Dagen etter kom også flere detaljer på drepte og skadde i urolighetene. En vestlig diplomat til byen sa til nyhetsbyrået Reuters at han så minst en kinesisk politimann som var drept og etterlatt på gaten. Radio Free Asia oppga vitnemål som meldte om at så mange som 80 mennesker var drept i og rundt Lhasa, mens andre eksil-tibetanske ledere påstod at minst 100 var blitt drept. Det kinesiske nyhetsbyrået Xinhua på sin side, anklaget aksjonistene for å ha drept ti uskyldige mennesker under opptøyene. Ifølge en tjenestemann i de tibetanske myndighetene skal de ha blitt brent til døde. Kinesiske myndigheter advarte også mot flere uroligheter, og sa at folkene bak opptøyene hadde frist til mandag 17. mars med å overgi seg, for å få «mildere behandling».

Det ble også meldt om uroligheter andre steder i Kina lørdag 15. mars. I byen Xiahe i det vestlige Kina oppstod det støttedemonstrasjoner startet av munker, men som fikk støtte og følge av andre tibetanere. Demonstrantene skal ha knust vinduer i politiets lokale hovedkvarter før de ble angrepet med tåregass av politiet. 16. mars ble det fremdeles meldt om skyting i Lhasa fra utenlandske turister i byen. 

En fjernsynsstasjon i Hongkong påstod at kinesiske myndigheter sendte hele 200 militærkjøretøyer og så mange som 10000 soldater inn i Tibet for å få kontroll på tilstanden i regionen.

Søndag 16. mars 2008 ble det meldt om voldelige sammenstøt i byen Aba i Sichuan-provinsen. 1000 tibetanske munker skal, sammen med lokal sivilbefolkning ha støtt sammen med politi etter protester mot politiets økte nærvær i byen. Meldinger sa at politiet hadde skutt med skarpe skudd mot demonstrantene. Mellom 7 og 10 ble meldt drept i disse sammenstøtene.

Reaksjoner

Tibetanske

 Dalai Lama oppfordrer de kinesiske myndighetene om å gå i dialog med folket i Tibet og sa: «Jeg er dypt bekymret over den situasjonen som har oppstått i Tibet etter fredelige demonstrasjoner i mange deler av landet, inkludert Lhasa, de siste dagene» og «Disse protestene er et uttrykk for hvor dypt krenket det tibetanske folk føler seg under det nåværende styret». 
 Dalai Lama uttalte også etterhvert at han ikke mente en boikott av OL i Beijing ville være løsningen og sa «Kineserne har en stram linje for politikken og ser ikke på realitetene. De ser ut til å tenke at dersom de har en pistol, så kan de kontrollere. Det er tydelig at de klarer det, men de kan ikke kontrollere folks tankegang».
 De tibetanske eksilmyndighetene uttalte «Den tibetanske nasjonalforsamlingen er dypt bekymret for de siste rapportene, fra alle de tre regionene i Tibet, om tilfeldige drap, sårede og pågripelse av tusenvis av tibetanere som protesterer fredelig mot kinesisk politikk».
 Dalai Lama fordømte 16. mars det «folkemordet» som han mente fant sted i Tibet. «Enten det er med vilje eller utilsiktet foregår det en form for kulturelt folkemord».
 Rundt 130 tibetanske munker ble arrestert i India, da de hadde begynt på en marsj som de planla skulle ende opp i Tibet samtidig som åpningsseremonien i Beijing-OL. Utenriksdepartementet i India uttalte at «Vi tillatter ikke tibetanere å delta i anti-Kina-aktiviteter i India». 
 I Australia ble en demonstrasjon av eksil-tibetanere utenfor det kinesiske konsulatet i Sydney voldelig, da demonstrantene og politi støtte sammen. Minst 5 ble arrestert.
 I Nepal ble en demonstrasjon av eksil-tibetanere utenfor FNs kontorer i Katmandu 15. mars, brutt opp av politifolk med batonger. Minst 20 ble arrestert.

Kinesiske
Se utdypende artikkel: Kinesiske reaksjoner på demonstrasjonene før sommer-OL 2008

 Kinesisk media var nesten stille om hendelsene i Tibet og Lhasa. 14. mars kom det kun noen få korte meldinger fra Xinhua om «vold i Lhasa», uten at ytterligere detaljer ble brakt videre til det kinesiske publikumet. Først dagen etter de første voldelige opptøyene viste kinesisk media for første gang tv-bilder av uroen i Lhasa.
 Den kinesiske talsmannen Qin Gang sa 13. mars: «Nylig har en liten gruppe med munker i Lhasa fortsatt med å lage bråk, i et forsøk på å skape sosial uro. Dette er et nøye planlagt forsøk fra Dalai Lamas gruppe på å skape sosial uro, skille Tibet fra Kina og på å ødelegge det stabile, harmoniske og normale livet til det tibetanske folk. Den nåværende situasjonen i Lhasa er stabil, takket være arbeidet til den lokale regjeringen og de demokratiske komiteene i lokale templer.»
 Kinesiske myndigheter blokkerte 16. mars tilgangen til video-nettstedet YouTube på grunn av at flere videoer fra opptøyene i Tibet, dukket opp på nettstedet.
 Kinas president Hu Jintao sa den 4. mai 2008 til japanske journalister i Beijing at de vil innlede samtaler med Dalai Lama på søndag.

Andre land
  Den amerikanske ambassadøren i Beijing  oppfordret kinesiske myndigheter om ikke å bruke vold i møte med demonstranter i Tibet, og å gå i dialog med den tibetanske religiøse eksillederen Dalai Lama.
  EU sa i en uttalelse at de oppfordret Kina til ikke å gripe til maktbruk mot munker og fredelige demonstranter.
  Den australske regjeringen ba den kinesiske om å vise «tilbakeholdenhet» i håndteringen av demonstrasjonene. Utenriksminister Stephen Smith sa at Australia var «veldig bekymret over volden i Lhasa».
  Taiwan fordømte Kina for den væpnede aksjonen mot demonstrantene.
  Tysklands kansler Angela Merkel sa i en uttalelse 15. mars at «hun fulgte med på volden i Tibet med bekymring».
  Sveriges utenriksminister Carl Bildt fordømte de kinesiske myndighetene for sin voldelige angrep på demonstrantene og oppfordret Kina om å «respektere tibetanske rettigheter fullt ut».
  Den norske regjeringen ba ambassaden i Beijing om å overbringe beskjeden om at Norge er bekymret for utviklingen i Tibet de siste dagene, men at Norge allikevel fremdeles anerkjenner at Tibet er en del av Folkerepublikken Kina.
  En talsmann for den indiske regjeringen sa «Vi håper at alle de som er involvert, vil arbeide for å forbedre situasjonen og fjerne årsakene for en slik uro i Tibet, som er en autonom region i Kina, gjennom dialog og ikke-voldelige virkemiddel».
  Japanske myndigheter uttalte bekymring over situasjonen og oppfordret begge parter til selvbeherskelse, slik at uroen ikke spredde seg.

Organisasjoner og personer
  FNs høykommissær for menneskerettigheter, Louise Arbour, uttalte at hun var bekymret for hvordan situasjonen var i Tibet. Hun ba også de kinesiske myndighetene om å tillate frie demonstrasjoner.
 Tim Parritt i Amnesty International sa 12. mars at «Demonstrantene har rett til å protestere fredelig. Kina bryter internasjonale menneskerettigheter når de nekter dem møtefrihet og ytringsfrihet».
 Skuespilleren Richard Gere sa «De har brutalt undertrykket folk i 50 år, 55 år, nesten 6 tiår. Når du undertrykker et folk, så eksploderer de. Alle folkeslag ville eksplodert». Skuespilleren Gere sa også at en boikott av Beijing-OL ville være den eneste løsningen om ikke Kina endret sin Tibet-politikk.
  Den internasjonale olympiske komités leder Jacques Rogge avviste at en boikott av OL i Beijing ville være noen løsning.

Se også
 Dalai Lama

Referanser

Eksterne lenker
  BBC News: In pictures: Protests in Tibet
  BBC News: In pictures: Tibet aftermath
  BBC News: Eyewitness accounts: Tibet clashes
  Monster & Critics News: In photos: 'Protests in Tibet'

Konflikter i 2008
Tibets historie
Kinesisk politikk
Opptøyer
2008 i Kina