Biologisk klassifikasjon

Biologisk klassifisering er en metode for å kategorisere organismer i et hierarkisk system. Kategori-baserte systemer bruker et gitt antall nivåer i hierarkiet slik som rike, familie, slekt og art. Ikke-kategoriske systemer bruker et vilkårlig antall nivåer i hierarkiet, som varierer fra art til art. Gruppene i et klassifikasjonssystem kalles et taxon.

Moderne biologisk klassifikasjon har røtter tilbake til Carl von Linné, som grupperte arter etter deres bygningstrekk. Disse gruppene har senere blitt revidert for å passe med Charles Darwins prinsipp. 

Tradisjonelt har dette vært etter organismenes likhetstrekk. I de senere årene har mange systematikere hoppet over klassifikasjonen og konsentrert seg om organismenes slektskap. Et system som utelukkende bygger på slektskap, vil «definerer gruppene selv». Kjenner man til stamtreet, trenger man ikke å definere grupper, fordi man allerede har oppdaget dem. Hver gren i stamtreet tilsvarer en monofyletisk gruppe.

Mono-, para- og polyfili 

Denne nye måten å klassifisere på har ført til at enkelte eldre etablerte grupper, blir regnet som kunstige grupper fordi de inneholder arter som ikke er i nær slekt med hverandre.  Ett eksempel er hovdyr, som er en samlebetegnelse på pattedyr som har tær som ender i harde tåspisser, hover. I eldre systematikk hadde hovdyr det «vitenskapelige» navnet Ungulata. Hovdyr er ikke lengre noen naturlig systematisk gruppe, men en polyfyletisk gruppe, eller en ikke-systematisk gruppe, det vil si en samlegruppe på dyr fra ulike slekter som har det til felles at de alle har hover.

Andre grupper ender opp som parafyletiske, det vil si at de ikke er «komplette», i og med at en av delgruppene ikke lenger regnes med. Et typisk eksempel er fisker, som har gitt opphav til firbeinte virveldyr.

Taksonomiske nivåer 

I biologisk klassifikasjon er organismene tradisjonelt organisert i sju obligatoriske ulike taksonomiske nivåer eller biologiske kategorier. Enkelte tar med selve livet (alt liv) som det åttende nivå eller kategori. Det er likeså vanlig å dele disse nivåene inn i mellomnivåer, det vil si at en familie ofte har flere underfamilier (delgrupper). 

De sju obligatoriske kategoriene er (sortert etter stigende omfang) (i parentes latin/engelsk):
 art – (species/species) –  (menneske) Homo sapiens
 slekt – (genus/genus) – Homo
 familie – (familia/family) – menneskeaper
 orden – (ordo/order) – primater
 klasse – (classis/class) – pattedyr
 rekke – (phylum/phylum) – ryggstrengdyr
 rike – (regnum/kingdom) – dyr

Eksempel på klassifikasjon er å sammenfatte: 
 enfrøbladete og tofrøbladete planter til gruppen blomsterplanter. 
 broøgler, krokodiller, skilpadder og skjellkrypdyr til krypdyr.

Kilder 
 Hanne Hegre Grundt, NRK, Kristin Bøhle. Introduksjon til systematikk og klassifikasjon

Eksterne lenker 
 

Systematisk biologi
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha

kbd:Биологиэ систематикэ
ba:Биологик систематика
be:Біялагічная сістэматыка
de:Taxonomie#Taxonomie in der Biologie
hu:Rendszertan (biológia)
nl:Taxonomie#Taxonomie in de biologie