Vitenskapsåret 1704



Hendelser
John Harris fikk publisert den første utgaven av «Lexicon Technicum», en ensyklopedisk oppslagsbok for vitenskap.
Antonio Maria Valsalva fikk publisert «De aure humana tractatus», den første detaljerte fysiologiske beskrivningen av øret.
Giacomo Maraldi oppdager at R Hydrae er en variabel stjerne.
Charles Plumiers botaniske verk «Nova plantarum americanarum genera», med beskrivelse av 700 arter, ordnet i et system som Carl von Linné benyttet seinere.
 Daniel Defoe dokumenterte den store stormen i 1703 med øyenvitneskildringer i «The Storm» (1704).
 Isaac Newton slapp en fortegnelse over eksperimenter og slutningene han gjorde i «Opticks», et betydelig bidrag til studie av optikken og refraksjon av lys.
Den andre elektriske maskinen ble oppfunnet av den britiske ingeniøren Francis Hauksbee (1666-1713), maskinen bestod av en sfære av glass som roteres av et hjul.

Ved en tilfeldighet innen oljemaling fant fargemakeren Heinrich Diesbach fra Berlin (Tyskland) opp den første syntetiske fargen, berlinerblått, et kraftig mørk blå pigment med grønne undertoner (laget av alun og dyrebein).
Ole Römer bygde det første teleskopet med meridiansirkel og altazimuthmontering.

Fødsler
28. februar – Louis Godin (død 1760), fransk astronom.
4. juni – Benjamin Huntsman (død 1776), engelsk oppfinner.
17. juni – John Kay (død 1780), engelsk oppfinner.
31. juli – Gabriel Cramer (død 1752), sveitsisk matematiker.
29. desember – Martha Daniell Logan (død 1779), amerikansk botaniker.
William Battie (død 1776), engelsk psykiater.
Richard Pococke (død 1765), engelsk antropolog og forskningsreisende.

Dødsfall

2. februar – Guillaume François Antoine l'Hospital (født 1661), fransk matematiker.
15. april – Johann van Waveren Hudde (født 1628), nederlandsk matematiker.
7. juli – Pierre-Charles Le Sueur (født ca. 1657), fransk pelshandler og forskningsreisende.

Eksterne lenker