Cæciliaforeningen

Oratoriekoret Cæciliaforeningen er et blandet kor med sete i Oslo. Koret ble startet i 1879 av Thorvald Lammers, under navnet Korforeningen. Navnet ble i 1902 endret til Cæciliaforeningen, etter kirkemusikkens skytshelgen St. Cecilia. Cæciliaforeningen fremfører hovedsakelig kirkemusikalske verker med orkester, og regnes som Norges eldste oratoriekor.

Historie

Griegs idé 

Det var Edvard Grieg som ga Lammers ideen om å etablere et stort blandet kor i Kristiania. Grieg hadde allerede i 1871 tatt initiativ til orkesterforeningen Musikforeningen i 1871, men fantes et stort udekket behov for gode blandede kor i byen. Med orkester og kor kunne nå de store oratorier fremføres.

Edvard Grieg beskriver selv, i et gratulasjonsbrev ved ekteparet Lammers' sølvbryllup 1906, hvordan han og Thorvald Lammers hadde truffet hverandre i Leipzig. Sangeren Lammers hadde der i Leipzig uttrykt bekymring for sin fremtid, men det var da Grieg ga uttrykk for sin idé:

Den første konserten 
Den første konserten var Luigi Cherubinis Requiem i c-moll som ble fremført 8. mai 1880 i Logens store sal i Kristiania.  Den senere redaktør av Nordlys Haakon Løken var en av sangerne, og uttrykte det slik:

Lammers hadde problemer med å finne mannsstemmer til koret, det vil si tenorer og basser.Tenorene og særlig de lyse førstetenorene, var sterkt opptatt i alle byens mannskor, hvor de spilte en hovedrolle. Mennene rynket foraktelig på nesen når de ble foreslått å være med på å synge de store, klassiske kirkemusikkverkene.

Kvinnestemmene sopraner og alter, var det flere av, minst tjue på hver gruppe. De mest fremtredende var Mally Sars, som senere giftet seg med Lammers, hennes søster Eva Nansen og alten Anna Winge.

Det var også vanskelig å skaffe et stort nok orkester. Lammers måtte nærmest ut på gaten for å samle sine folk. Det var folk fra Christiania Theater og fra brigademusikken, det var amatører på fiolin og cello, på valthorn og fløyte, studenter og handelsmenn – men det var også den gamle, velkjente gatefiguren Johanson som gikk omkring i gårdene og blåste valthorn. Daglig sto han utenfor Engebret Café og spilte for de småskillinger som gjestene ga ham. Haakon Løken kjente ham slik:

Fra Korforeningen til Cæciliaforeningen 
Korforeningen endret i 1902 navn til Cæciliaforeningen. Thorvald Lammers hadde i september dette året, innkalt en større forsamling musikkinteresserte personer i Kristiania, med formålet å omorganisere virksomheten. Resultatet ble at foreningen skulle bestå av to kategorier medlemmer. Sangerne fra Korforeningen ble kalt assisterende medlemmer. I tillegg kom en ny gruppe kalt abonnerende medlemmer, som kun betalte kontingent.

Det første styret etter omorganisering ble sammensatt av fremtredende personer fra politikk og kulturliv. Som formann ble valgt kirkeminister Vilhelm Andreas Wexelsen. Han var forøvrig nevø av salmedikteren Marie Wexelsen, blant annet kjent for Jeg er så glad hver julekveld. Medlemmer av styret ble medisinprofessor Sophus Torup, pianisten Hildur Andersen, og sangeren og kvinnesakskvinnen Randi Blehr. Suppleanter (varamedlemmer) til styret var pianisten Erika Nissen og historikeren Edvard Bull, senere utenriksminister.

Lammers beholdt også etter omorganiseringen, styringen med den musikalske siden av virksomheten. Han beholdt forsåvidt også en formann i koret, som han dessuten valgte selv, nemlig arkitekt Holger Sinding-Larsen. Da Lammers i 1910 gikk av som dirigent, fant det sted en ny omorganisering, og koret fikk kun sangere som medlemmer.

Bachfesten i 1921 - den første i Skandinavia 
Cæciliaforeningens 40-årsjubileum i 1921 ble feiret med en fire dagers Bachfest i april. Bachfestene hadde startet i Tyskland i 1901, etter initiativ fra det nystiftede Neue Bachgesellschaft, fortsettelsen av Bach-Gesellschaft fra 1850. Den store Gesamtausgabe med Bachs verker i 46 bind, var utgitt så sent som i 1900, og på dette tidspunkt var Bachs kantater fremdeles lite fremført. Bachfestene ble derfor arrangert for å gjøre Bachs verker mer kjent, og det er til nå (2015) avholdt 90 slike fester. Cæciliaforeningens arrangement i 1921 var det første i sitt slag i Skandinavia.

Den tyske organist og thomaskantor Karl Straube var den kunstneriske leder av bachfesten i 1921. Straube hadde i 1919 holdt et orgelseminar i Kristiania, etter invitasjon fra sangpedagogen og musikkritikeren Arne van Erpekum Sem. Under seminaret møtte Straube blant andre Arild Sandvold, som senere skulle bli korets dirigent. Da Cæciliaforeningens daværende dirigent Karl Nissen ble syk, overtok Straube som dirigent ved oppførelsen av Händels Dettinger Te Deum i 1919. Straube hadde foreslått at Cæciliaforeningen skulle arrangere en bachfest i Oslo. Karl Nissen døde i 1920, og Leif Halvorsen ble ansatt som ny dirigent. Halvorsen ba imidlertid Straube fortsette sitt arbeid med bachfesten, og det ble derfor Straube som dirigerte koret under disse konsertene.

Forberedelsene til bachfesten startet lang tid i forveien, og de ble nøye fulgt av pressen. Aftenposten hadde således allerede i 1920 et referat fra Karl Straubes foredrag for Cæciliaforeningens medlemmer. Foredraget dreide seg om forskjellen mellom Händels og Bachs komposisjoner, og dessuten om Bachs verk Johannespasjonen, det som skulle være bachfestens hovednummer for koret.

Arrangementet i Oslo gikk over fire konsertdager, fra 26. til og med 29. april, og konsertene hadde fått gjentatt forhåndsomtale i pressen. Aftenpostens Hjalmar Borgstrøm skrev dette om begivenheten allerede i mars:

Valget av sangsolister til konsertene ble diskutert, blant annet i pressen. Karl Straube hadde valgt tyske sangere til noen av solistpartiene, blant andre den på det tidspunkt meget kjente altsangerinnen Emmi Leisner.  Cæciliaforeningens formann, arkitekt Sinding-Larsen ble intervjuet i Aftenposten om saken, og forklarte at dersom Straube skulle ha hovedansvaret for bachfesten, måtte han også få velge de solister han kjente. Diskusjonen fortsatte imidlertid i avisspaltene også etter arrangementet. Noen mente man måtte slå ring om landets egne sangere, mens andre forsvarte valgene som var tatt.

Hjalmar Borgstrøm anmeldte senere Bachfestens fjerde konsert, med blant annet disse ordene:

Islandsmoens Requiem 
Under den andre verdenskrig var Cæciliaforeningen med på uroppføringen av Sigurd Islandsmoens Requiem. Alle fremføringer måtte den gangen godkjennes av Statens teaterdirektorat og først etter mye korrespondanse fikk Cæciliaforeningen de nødvendige tillatelser til å holde konsert. Etter krigen ble verket fremført en rekke ganger, blant annet i 1947 ved minnegudstjenester over falne sjøfolk og flygere i Amerika, og senere over 50 urner fra konsentrasjonsleirene. Cæciliaforeningen fremførte også utdrag fra Islandsmoens Requiem ved Kong Haakon VIIs bisettelse i 1957.

Korets dirigenter 
 1879–1910: Thorvald Lammers
1911: Johan Rivertz
 1911–1920: Karl Nissen
 1920–1928: Leif Halvorsen
 1928–1957: Arild Sandvold
 1957–1977: Øivin Fjeldstad
 1977–2008: Arnulv Hegstad
 2008–: Steffen Kammler

Johan Rivertz sa opp i september 1911, idet han flyttet fra Kristiania. Han rakk aldri å dirigere noen konserter. Blant de mest kjente gjestedirigenter for koret har vært Johan Svendsen, Edvard Grieg, Johan Halvorsen, Iver Holter, Christian Sinding, Johan Selmer, Georg Schnéevoigt, Karl Straube, Olav Kielland, Hilding Rosenberg og Jenö Hukvari.

Førstegangsfremførelser

Norge 
 1880: Luigi Cherubini: Requiem i c-moll.
 1881: Ludwig van Beethoven: Symfoni nr. 9.
 1881: Georg Friedrich Händel: Messias 1. og 2. del (til inntekt for byens fattige)
 1881: Johan Svendsen: Bryllupskantate  (Uroppførelse, Universitetets fest for kronprinsparet Oscar Gustav Adolf og Sofia Maria Victoria) 
 1882: Felix Mendelssohn-Bartholdy: Die erste Walpurgisnacht.
 1883: Bach: Juleoratoriet, del 1-3
 1886: Richard Wagner: Spindekoret fra Den flyvende hollender (første gang i Kristiania).
 1886: Georg Friedrich Händel: Judas Maccabæus
 1887: Christian Sinding: Til Molde, kantate (Uroppførelse)
 1888: Anton Grigorjewitsch Rubinstein: Lieder und Requiem für Mignon op. 91
 1894: Johann Sebastian Bach: Johannespasjonen
 1895: Georg Friedrich Händel: Oratoriet Josva
 1895: Iver Holter: Høstmesse (Uroppførelse)
 1919: Georg Friedrich Händel: Dettinger Te Deum
 1922: Thorvald Lammers: Fredsoratorium (Uroppførelse)
 1926: Ludwig van Beethoven: Missa Solemnis
 1931: Georg Friedrich Händel: Salomo
 1932: Cesar Franck: Les Béautitudes
 1933: Arne Eggen: Kong Olav (Uroppførelse)
 1937: Bach: Matteuspasjonen (1. g. hele verket)
 1939: Richard Wagner: Parsifal (konsertant, første gang i Oslo)
 1943: Sigurd Islandsmoen: Requiem (Uroppførelse)
 1949: Oskar Lindberg: Requiem
 1949: Knud Jeppesen: Te Deum Danicum
 1955: Hilding Rosenberg: Johannes Uppenbarelse
 1962: Wolfgang Amadeus Mozart: Grosse Messe c-moll
 1965: Johann Sebastian Bach: Juleoratoriet del 4-6
 1967: Joseph Haydn: Missa Sanctae Caeciliae
 1970: Marc-Antoine Charpentier: Te Deum
 1974: Charles Gounod: Messe Solenelle de Sainte Cécilie
 1978: Joseph Haydn: Theresienmesse
 1985: Per Christian Jacobsen: Logos (Uroppførelse)
 2004: Knut Nystedt: Reach Out For Peace (Uroppførelse)

Tyskland 
 2013 : Bad Belzig: Friedrich August Reissiger: Requiem.

Sverige 
 2014 : Stockholm: Friedrich August Reissiger: Requiem.

Konsertliste

Fra 2010 til i dag

2000–2009

1990–1999

1980–1989

1970–1979

1960–1969

1950–1959

1940–1949

1930–1939

1920–1929

1910–1919

1900–1909

1890–1899 

{| class="wikitable" border="1" 
|-
! År
! Dato
! Sted
! Komponist
! Verk
! Medvirkende
|-
| 1899
| 3. og 6. desember
| Vor Frelsers kirke, Oslo
| Palestrina, Anerio, Bai, Bach, Mozart, Mendelssohn, Beethoven med flere
| Lammers: salmer av Beethoven, N. Methlie (bass) arie fra Skabelsen av Haydn.
| Christian Cappelen, orgel. Dirigent Thorvald Lammers. Konserten 6. desember ble holdt «Til Indtækt for de forulykkede Fiskeres Efterladte».
|-
| 1899
| 3. mai
| Vor Frelsers kirke, Oslo
| Palestrina, Bai, Bach, Händel
| Thorvald Lammers: arie fra Judas Maccabæus, Mally Lammers: to sanger av Bach, Kitty Hedenskou og Lulle Haanshus: duett fra oratoriet Josua, Cappelen: Bach-fantasi, fuga i e-moll (første gang i Norge) og arioso av Händel.
| N. Methlie (bass), Christian Cappelen, orgel. Sangsolister:  Kitty Hedenskou, Lulle Haanshus og Mally Lammers. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| rowspan=2| 1898
| rowspan=1| 24. november 
| rowspan=1| Bragernes kirke
| rowspan=2| Anerio, Palestrina, Praetorius, Bortnjanskij, Schumann, Mendelssohn
| rowspan=2|  Ukjent
| rowspan=2| Christian Cappelen, orgel. Dirigent Thorvald Lammers. 
|-
| 1. desember
| Vor Frelsers kirke, Oslo
|-
| rowspan=6| 1898
| rowspan=6| 3. og 10. februar
| rowspan=6| Vor Frelsers kirke
| rowspan=1| Anerio
| rowspan=1| Christus factus est
| rowspan=6| Christian Cappelen, orgel. Dirigent Thorvald Lammers. 
|-
| Corsi
| Adoramus
|-
| Palestrina
| Kyrie, Ecce, quomodo moritus justus
|-
| Praetorius
| Gammel julesang
|-
| Bortnijanskij
| Bøn
|-
| Bach, Schütz, Franck, Pergolesi, Händel
| Ukjent
|-
| 1897
| 
|
|
|Ingen konserter
|
|-
| 1896
| 13. og 26. mai
| Vor Frelsers kirke
| Beethoven
| Messe C-dur
| Christiania Theaters orkester.  Mally Lammers (sopran), Eva Nansen (alt), Rolf Hammer (tenor), Johannes Johnsen (bass). Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| rowspan=3| 1896
| rowspan=3| 15. februar
| rowspan=3| Logens Store Sal
| rowspan=1| Rubinstein
| rowspan=1| Requiem für Mignon
| rowspan=3| Piano Maja Michelsen. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
|Gade
|Aarstidsbilleder
|-
|Schumann, Beethoven, Lammers
| Sanger
|-
| 1895
| 16. og 17. november
| Logens Store Sal
| Holter
| Kantate for Forf., Høstmessen. Uroppførelse.
| Christiania Theaters orkester.  Dirigent Iver Holter.
|-
| 1895
| 27. april og 4. mai
| Vor Frelsers kirke
| Händel
| Josva. Første gang i Norge.
| Christiania Theaters orkester.  Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1894
| 2. og 5. mai
| Vor Frelsers kirke
| Bach
| Johannespasjonen. Første gang i Norge. 
| Christiania Theaters orkester. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1893
| 29. november
| Logens Store Sal
| Kjerulf
| Troubadouren Op.17b, del av en Kjerulf-aften.
| Rolf Hammer, tenor, Maja Michelsen, piano. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1893 
| 6. mai
| Logens Store Sal
| Mendelssohn
| Elias, første del.
| Christiania Theaters orkester. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| rowspan=5| 1892
| rowspan=5| 13. desember
| rowspan=5| Brødrene Hals' konsertsal
| rowspan=1| Elling
| rowspan=1| Evig
| rowspan=5| Mally Lammers, Martha Segelcke, Rolf Hammer. Erika Nissen, piano. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| Schubert
| Ständchen 
|-
| Brahms
| Darthulas gravsang
|-
| Haydn
| Der Augenblick
|-
| Sinding
| Til Molde
|-
| 1892
| 9. april
| Vor Frelsers kirke
| Palestrina
| Missa brevis
| A cappella. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| rowspan=2| 1891
| rowspan=2| 14. og 21. november
| rowspan=2| Tivolis Cirkuslokale
| rowspan=1| Grieg
| rowspan=1| Foran Sydens kloster, Op.20. Tekst Bjørnstjerne Bjørnson. 
| rowspan=2| Ellen Gulbrandsson, Camilla Wiese, Musikforeningens Kor. Kristiania Theaters Orkester. Tivoli Orkester. Dirigent Edvard Grieg. 
Konsertene ble arrangert i anledning Edvard Griegs 25-årsjubileum som pianist og komponist i Kristiania. Prins Eugen tilstede ved konserten 14. november.
|-
| Grieg
|Scener af Olav Trygvasson.
|-
| 1891
| 7. november
| Logens Store Sal
| Beethoven
| Fantasi op. 80.
| Christiania Theaters orkester. Erika Nissen, piano. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1891
| 18. april
| Vor Frelsers kirke
| Mendelssohn
| Paulus
| Christiania Theaters orkester.  Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1890
| 15. november
| Vor Frelsers kirke
| Händel
| Judas Maccabæus
| Christiania Theaters orkester.  Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1890
| 27. mai
| Arbeiderforeningens Festsal, Trondhjem
| Norsk folkekonsert, blandet program
| 
| Sara Flock, piano. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1890
| 25. mai
| Vor Frue kirke, Trondhjem
| Händel
| Judas Maccabæus
| Trønderske instrumentalister. Dirigent Thorvald Lammers.
|-
| 1890
| 19. april
| Vor Frelsers kirke
| Händel
| Judas Maccabæus
| Christiania Theaters orkester.  Dirigent Thorvald Lammers.
|-
|}

 1880–1889

 Diskografi 
 David Monrad Johansen: Voluspå (The Prophecy of the Seeress) Op.15 for Soloists, Choir and Orchestra. Medvirkende var Marianne Hirsti, Tone Kruse, Carsten Harboe Stabell, Akademisk Korforening og Cæciliaforeningen under ledelse av dirigent Arnulv Hegstad
 1998: Syv Sanger Op.6: Edith Thallaug, sopran; Robert Levin, piano. Norsk kulturråd CDN 31004  
 2012: Friedrich August Reissiger: Requiem for kong Carl Johan'', innspilt i Jar kirke, Bærum, 12.-13. mai 2012, utgitt 24. november 2012. Åshild Skiri Refsdal, sopran, Signe Sannem Lund, mezzosopran, Henrik Engelsviken, tenor, Trond Gudevold, bass. Oslofjord Kammerfilharmoni, med Stig Nilsson som konsertmester. Dirigent: Steffen Kammler. Åsgeir Grong Musikkproduksjon.

Litteratur 
 Festskrift i anledning av Cæciliaforeningens 40 aars jubilæum : Bachfesten i Kristiania 26. til 29. april 1921
 Festskrift ved den annen norske Bachfest i Oslo 9.-11. april 1930 i anledning av Cæciliaforeningens 50-årsjubileum
 Norges eldste oratoriekor Cæciliaforeningen gjennom 100 år : 1879 - 1979
 Arild Sandvold, 1895-1984 : vår fremste kirkemusiker : et minneskrift i anledning 100-årsdagen for hans fødsel

Se også
 Cecilianisme
 Cæciliaforeningen i Fredrikstad
 Cæciliaforeningen i Larvik
 Tønsberg Cæciliaforening
 Cæciliaforeningen i København

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kor i Oslo
Etableringer i 1879
1879 i Norge