Adad-Nirari III

Adad-Nirari III (også stavet Adad-narari) var konge av Assyria fra 811 til 783 f.Kr. Han var sønn og etterfølger av kong Shamshi-Adad V.

Familie 
Adad-Nirari var åpenbart svært ung da faren døde og han selv ble konge. De første fem årene var hans mor Sammuramat  som fungerte som regent, noe som kan ha gitt opphav til legenden om dronning Semiramis. Selv om dagens historikere ikke er samstemte i morens faktiske rolle, er det åpenbart at hun var overraskende innflytelsesrik for sin tid og det assyriske samfunnet.

Adad-Nirari III ble far til kongene Ashur-Nirari V, Salmanassar IV, og Assur-Dan III.

Tiglat-Pileser III beskrev seg selv som en sønn av Adad-Nirari i sine inskripsjoner, men det er usikkert om det er korrekt.

Liv og virke 
Adad-Niraris ungdom og de strider som hans hadde stått overfor tidlig i sitt styre med borgerkrig mot sin bror for kongetittelen, innebar en betydelig svekkelse av det assyriske overherredømmet av Mesopotamia, og førte til de personlige ambisjonene til hærledere, guvernører og lokale ledere.

I henhold til Adad-Niraris inskripsjoner, førte han flere militære tokt med den hensikt å gjenvinne den styrke, makt og respekt som Assyria hadde under hans bestefar Salmanassar III.

I henhold til den eponymiske kanon drev han kriger i alle retninger fram til det siste av hans 28 år som hersker, og han bygget tempelet Nabu i Ninive. Blant hans handlinger var en beleiring av Damaskus under tiden til Ben-Hadad III i 796 f.Kr., noe som førte til nedgang for det aramenske (syriske) kongedømmet Aram-Damaskus og gjorde det mulig for kongedømmet Israel å komme seg under Joasj (som betalte tributt til den assyriske kongen på denne tiden) og Jeroboam.

Adad-Nirari er også foreslått å være den «konge av Nineve» som, da han mottok bibelske Jonas profeti om en kommende undergang, kledde seg selv i sekkestrie og beordret faste for hele byen i forsøk på å forhindre ulykken (noe som også lyktes).<ref>Nettbibelen: [https://bibel.no/nettbibelen?query=HX4+ULRy/J10Ox5Z0IOtyHs4TMJ8el7QVqUXV/AAGrTpEGUHrLZqEKvdVR4Gm9Ha Jonas bok 3:6–9]</ref>

 Referanser 

 Litteratur 
 Edzard, Dietz-Otto (2004): Geschichte Mesopotamiens. C. H. Beck Verlag, München, ISBN 3-406-51664-5.
 Freydank, Helmut et al. (1997): Lexikon Alter Orient. Ägypten * Indien * China * Vorderasien. VMA-Verlag, Wiesbaden, ISBN 3-928127-40-3.
 Genge, H. (1965): Stelen neuassyrischen Könige, Teil I, Die Keilinschriften''. Freiburg im Breisgau, s. 14, 117-118 (dissertas).

Assyriske konger
Fødselsår ikke oppgitt