Samerådet

Samerådet er samenes ideelle, kulturpolitiske og politiske samarbeidsorganisasjon bestående av samiske medlemsorganisasjoner i Finland, Norge, Russland og Sverige. Samerådet ble grunnlagt i 1956 og er en av verdens eldste urfolksorganisasjoner. Sekretariatet har tidligere ligget i Helsingfors og Utsjok, og er nå i Karasjok. Samerådet er en frivillig og regjeringsuavhengig organisasjon (NGO) som finansierer sin virksomhet gjennom ulike tilskudd. Virksomheten baseres på vedtak, uttalelser, deklarasjoner og politiske program fra Samekonferansen som avholdes hvert fjerde år.

Samerådets overordnede mål 

 ivareta samenes interesser som ett folk
 styrke samenes felles identitet og samhørighet over landegrensene
 arbeide for at samene også i framtiden erkjennes som ett urfolk og folk, hvis rettigheter skal sikres gjennom hvert enkelt lands lovgivning, avtaler mellom de berørte stater og samenes representative organ og folkerettslige avtaler for øvrig
 arbeide internasjonalt med å fremme og sikre samenes og andre urfolks interesser og rettigheter

Samerådet arbeider aktivt med å fremme samenes kulturelle, politiske, økonomiske, sivile, sosiale og åndelige rettigheter og interesser gjennom å gi uttalelser og forslag i saker som angår samer i de fire landene. Utover dette øver de påvirkning gjennom deltakelse i internasjonale prosesser som berører urfolk over hele verden, menneskerettigheter, Arktis og miljø, og er permanent deltager i Arktisk Råd . Videre er organisasjonen representert i Arktisk råds urfolkssekretariat (IPS), stiftelsen Lásságámmi, og har observatørstatus i arbeidsgruppen for urfolk i Barentsregionen (WGIP) og FNs økonomiske og sosiale råd (ECOSOC). Da det ikke er noe sameting i Russland, er de russiske samerådsmedlemmene tildelt permanent plass i Samisk parlamentarisk råd (SPR), som i utgangspunktet er et samarbeidsforum for sametingene. De er imidlertid ikke tildelt stemmerett i rådet. 

Samerådet vektlegger internasjonalt samarbeid med urfolksorganisasjoner over hele verden og har blant annet nær relasjon til Inuittenes organisasjon The Inuit Circumpolar Council (ICC) som representerer inuitter i Alaska, Canada, Grønland og Chukotka (Russland).

Samerådet arbeider aktivt med saker som angår Arktis og miljø  med det formål å bidra til en bærekraftig forvaltning som sikrer både miljøet, naturresursene og samenes livsgrunnlag for framtiden. Grunnlaget for dette arbeidet er at et sunt og produktivt økosystem er en forutsetning for samenes kultur og identitet.

Organisasjon 

Samekonferansen er Samerådets øverste organ, og består av totalt 72 delegater, hvorav samtlige er representanter fra medlemsorganisasjonene i Finland, Norge, Sverige og Russland. 

Samerådet  består av 15 medlemmer fra medlemsorganisasjonene i de fire landene. Medlemmene oppnevnes av Samekonferansen hvert fjerde år. Samerådet møtes som regel to ganger i året og ledes av rådets president som velges for en periode på to år.  

Arbeidsutvalget  dannes ved at ett rådsmedlem fra hvert av landene oppnevnes til samerådspresident og visepresidenter. Deres oppgave er å lede organisasjonen og utføre de oppgaver som de blir pålagt av Samerådet. 

Kulturutvalget  består av totalt fem medlemmer, hvorav fire oppnevnes etter forslag fra samiske kunst- og kulturorganisasjoner og ett fra Samerådet. Kulturutvalgets medlemmer skal utgjøre en bredest mulig representasjon av de ulike kunst- og kulturgrenene. Målsetningen for kulturutvalgets arbeid er å fremme en helhetlig samisk kulturpolitikk og bevare, utfordre og fremme samisk samfunnsliv generelt og kulturtiltak spesielt. Samerådet arbeider for å styrke tradisjonell og moderne samisk kultur. Kulturutvalget har ansvaret for en særskilt støtteordning for samiske kulturtiltak som er finansiert via Nordisk Ministerråd og kanalisert gjennom Samerådet. Støtte gis i form av studiereise- og arbeidsstipender og til skjønnlitterære prosjekter. Samerådet støtter spesielt prosjekter som bevisst arbeider i et allsamisk perspektiv. 

Administrasjonen  består av et sekretariat ledet av en generalsekretær tilsatt av Samerådet, samt av følgende avdelinger:

 Kulturavdelingen 
 Menneskerettighetsavdelingen 
 Arktis- og miljøavdelingen 
 EU-avdelingen

Samenes konferanser
Samenes konferanser avholdes hvert fjerde år og utgjør Samerådets øverste organ med sine 72 delegater fra medlemsorganisasjoner i Finland, Norge, Russland og Sverige. Her godkjennes Samerådets virksomhetsberetninger og regnskap for foregående periode samtidig som man behandler resolusjoner  for innkomne saker og ny deklarasjon  for Samerådet. Konferansen oppnevner også representanter til Samerådet  for kommende periode. 

På den første samekonferansen, som ble holdt i Jokkmokk i 1953, ble de oppnevnt en arbeidskomité som skulle forberede etableringen av Samerådet. Samerådet ble så grunnlagt på den andre konferansen, som fant sted i Karasjok i 1956. Det samiske flagget og samenes nasjonalsang er andre eksempel på vedtak som er gjort under samenes konferanser. 

Samerådets og samekonferansens arbeid har hatt stor betydning for det samiske folkets status og organisering og utgjør en viktig arena for kommunikasjon og samarbeid i det samiske sivile samfunnet. Samerådet har opparbeidet en posisjon i internasjonale forum.

Jokkmokk, 1953
Karasjok, 1956
Enare, 1959
Kiruna, 1962
Tana, 1965
Hetta, 1968
Gällivare, 1971
Snåsa, 1974
Enare, 1976
Arjeplog, 1978
Tromsø, 1980
Utsjok, 1983
Åre, 1986
Lakselv, 1989
Helsingfors, 1992
Murmansk, 1996 (Murmanskdeklarasjonen) 
Kiruna, 2000 (Kirunadeklarasjonen) 
Honningsvåg, 2004 (Honningsvågdeklarasjonen )
Rovaniemi, 2008 (Rovaniemideklarasjonen )
Murmansk, 2013
Trondheim, 2017 (Tråantedeklarasjonen) 
Gällivare, 2021

Medlemsorganisasjoner 
For å kunne bli medlemsorganisasjon, forutsettes at man slutter seg til målet for Samerådets virksomhet. Følgende ni organisasjoner har medlemskap i Samerådet:

 Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL)
 Norske Samers Riksforbund (NSR)
 Samenes Folkeforbund (SFF)
 Riksföreningen Sáme Ätnam (RSÄ)
 Svenska Samernas Riksförbund (SSR)
 Renägarförbundet (RÄF)
 Finska Samernas Centralförbund (SSG)
 Guoládaga Sámi Searvi («Kolahalvøyas Sameforening»)
 Murmanskka guovllu Sámesearvi («Sameforeningen i Murmansk-regionen»)

Samerådets prisutdelinger 
Samerådets ærespris  tildeles en person, organisasjon, forening eller institusjon som gjennom sitt arbeid har bidratt til å styrke det samiske folkets samhørighet og fellesskap, og til å hjelpe samene med å ivareta tradisjoner, levesett, tankesett, språk og andre ikke materielle tradisjoner. Prisen har blant annet blitt tildelt Áillohaš (Nils Aslak Valkeapää), Ole Henrik Magga og Mari Boine. 

Samerådets litteraturpris  deles ut hvert andre år som den eneste av sitt slag. Formålet med prisen er å motivere samiske forfattere til å produsere samisk litteratur ved å gi anerkjennelse og bidra til økt oppmerksomhet rundt utgivelsene. Litteraturprisen tildeles bøker som har samisk som grunnspråk, men også i enkelte tilfeller bøker som er oversatt til samisk fra andre minoritetsspråk.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Etableringer i 1956