Borgerlig demokrati

Borgerlig demokrati er en marxistisk term for en type politisk system i det kapitalistiske samfunnet.

Ifølge Lenin er det borgerlige demokratiet en begrenset form for demokrati, et slags borgerklassens diktatur over de andre klassene.

Dette anses som utilstrekkelig sammenlignet med den sosialistiske, fordi den begrenser demokratiet til den rent politiske sfæren og ikke for eksempel det private næringslivet. Sammenlignet med det tidligere føydalsamfunnet betrakter marxismen borgerlig demokrati som et framskritt. Den nåværende vestlige versjonen av demokrati er ifølge marxismen et eksempel på borgerlig demokrati. Den første franske republikk på 1790-tallet er et annet og tidlig eksempel på borgerlig demokrati.

Det marxist-leninistiske synet på det borgerlige demokratiet fikk praktisk betydning i forbindelse med oppløsningen av den konstituerende forsamlingen i Russland etter oktoberrevolusjonen. Bolsjevikene avskaffet det borgerlige demokratiet med det argument at det var mindre demokratisk enn det sosialistiske demokratiet.

Liberal kritikk av begrepet
Det liberale synet er at borgerlig demokrati er den eneste formen for legitimt demokrati, ettersom bare et system med allmenne valg kan oppfylle kravet til å være et demokrati.

Kilder 
 Lenin: «Staten och revolutionen», 1917.

Kommunisme
Demokrati
Marxisme