Vett

For betydningen «forstand / skjønn / fornuft», se fornuft eller intelligens
En vett (eller ei vett) er et gammelt norsk vektmål.  Det ble brukt over store deler av landet, før et nytt målesystem ble innført i 1887.  Måleenheten var avhengig av hva som ble målt.  Definisjonen har også endret seg med tiden og fra landsdel til landsdel.

Ordet «vett» kan være i slekt med å veie.

Vettleie var en enhet for størrelsen til en landeiendom, tilsvarende en landskyld på 1 vett mel.

Skippundvekt i landsloven 

Skippundvekt var et målesystem for vekt, innført ved Magnus Lagabøtes landslov omkring 1276.  Ifølge denne loven skulle

1 skippund = 24 vetter = 692 merker
1 vett = 28 5/6 merker 

En vett svarer til 6,172 kg.

Skippundvekt i Rogaland og Sunnhordland 

1 skippund = 4 vetter
1 vett = 2 våger = 6 spann = 144 merker

En vett svarer til 37,03 kg.

Kornvekt i Rogaland og Sunnhordland 

1 kornskippund = 4 vetter
1 vett = 6 spann = 180 merker

En vett svarer til 46,29 kg.  Ofte ble det regnet bare 144 merker i en vett, uten at dette endret totalvekten i vetten.  Det skulle normalt gå to vetter i en korntønne.

Det samme vektmålet ble også brukt for never i Rogaland.

Kornvekt i Romsdal 

Bruken er kjent fra ca. 1550:

1 vett = 3 1/3 våg = 10 lispund = 240 merker

En vett svarer til 61,72 kg. I senere kilder er en vett satt lik 12 tveite og 192 merker, uten at totalvekten er endret.

Melvekt i Romsdal 

1 vett = 12 tveite = 192 merker

En vett svarer til 49,38 kg.

Melvekt i Trøndelag 

Bruken er kjent fra ca. 1550 og senere:

1 vett = 6 våger = 432 merker

En vett svarer til 111,1 kg.

Maltvekt 

Det er mulig at vett er nevnt som maltvekt i Trøndelag i et dokument fra 1537:

1 vett = 5 våger

En vett svarer til 92,58 kg.

I reglene for St. Olavsgildet i Onarheim i Sunnhordland i 1394 nevnes en halv vett malt.

Referanser

Litteratur 

Masseenheter
Gamle måleenheter