Hartvig Nissens skole

Hartvig Nissens skole (vanligvis omtalt under kortformen «Nissen») er en videregående skole i Niels Juels gate/President Harbitz’ gate på Frogner i Oslo. Skolen ble etablert av Hartvig Nissen i 1849 med navnet Nissens Pigeskole, skrevet Nissens Pikeskole 1907–1957, og var opprinnelig en progressiv privat pikeskole som var eid av sine bestyrere Hartvig Nissen, J.C. Keyser, Einar Lyche og B.C. Pauss. Nissens Pikeskole ble kommunalt eid i 1918 og endret navn til Hartvig Nissens skole i 1963. Nissen er både Norges eldste videregående skole for jenter og var Norges første høyere utdanningsinstitusjon for kvinner. Skolen er Oslos nest eldste videregående skole etter den tidligere gutteskolen Oslo katedralskole (som åpnet for jenter i 1902).

Hartvig Nissens idé for skolen var at jenter burde ha samme rett til undervisning som gutter, en ny og radikal tanke i 1849. Nissens Pikeskole etablerte seg fra midten av 1800-tallet som den mest ansette pikeskolen i Norge, med elever fra borgerskapet i hele østlandsområdet, og ble en pionér i jenters og kvinners utdanning på alle nivåer. Den var landets ledende utdanningsinstitusjon for jenter og kvinner gjennom hele andre halvdel av 1800-tallet og stod i spissen i den politiske kampen for å la jenter og kvinner få adgang til de høyere eksamenene (middelskoleeksamen og examen artium) og høyere utdanning. Skolen ble beskrevet i en debatt i det britiske parlamentet i 1907 som «pionéren blant høyere skoler for jenter i Norge».

Skolens tre bestyrere B.C. Pauss, J.C. Keyser og Einar Lyche la i 1877 frem lovforslaget om middelskoleeksamen for jenter, som ble startskuddet for en omfattende åpning av adgangen til høyere utdanning for kvinner. Blant elevene på det første middelskolekurset var Cecilie Thoresen og Anna Bugge. Skolen var også Norges første jentegymnas og den første institusjonen i Norge som begynte med høyere utdanning for kvinner gjennom Nissens Pikeskoles seminar – foran Universitetet. Gjennom seminaret utdannet Nissens Pikeskole en stor andel av de kvinnelige lærerne i Norge på 1800-tallet og tidlig på 1900-tallet. Skolen tilbød etterhvert et komplett utdanningsløp fra barnehage til høyskole, eller som skolen skrev: «Barnehave – Pigeskole – Gymnasium – Seminar».

I kraft av å være den viktigste utdanningsinstitusjonen for jenter og kvinner ble skolen et tidlig samlingspunkt for kvinnesaksbevegelsen, og bidro sterkt til etableringen av bevegelsen. Mange av lærerne ved Nissens Pikeskole var offentlig kjente personer, og miljøet rundt skolen stod sentralt i etableringen av Diskusjonsforeningen Skuld og Norsk Kvinnesaksforening i 1880-årene.

Nissens Pikeskole holdt den første tiden til i Rosenkrantz' gate 7, før den i 1860 flyttet til en ny bygning i Øvre Vollgate 15 som var tegnet av stortingsarkitekt Emil Victor Langlet og som har likhetstrekk med Stortinget, som ligger drøyt hundre meter unna. Bestyrer Bernhard Pauss flyttet i 1899 skolen til dens nåværende plassering i Niels Juels gate – Nye Nissens Pikeskole – etter at de bedrestilte familiene hadde begynt å flytte fra Kvadraturen til Frogner–Homansbyen-området. De daværende private eierne Thorvald Prebensen og Theodor Haagaas solgte skolen og naboskolen Frogner skole til kommunen i 1918. Fra 1955 endret skolen gradvis karakter fra en ren pikeskole til en fellesskole for jenter og gutter, og skolen endret navn fra Nissens Pikeskole til Nissens skole i 1957 og til Hartvig Nissens skole i 1963. Skolen overtok fra 1991 også den tilgrensende bygningen til tidligere Frogner skole og Haagaas Artiumskursus i Niels Juels gate 52. Skolen er internasjonalt kjent fra dramaserien Skam. Den da ganske nye progressive pikeskolen dukker også opp i Henrik Ibsens skuespill Kjærlighedens Komedie fra 1862.

Historie

Undervisning for jenter (1849)

Skolen ble grunnlagt av Hartvig Nissen som Nissens Pigeskole 1. september 1849, seks år etter opprettelsen av Nissens Latin- og Realskole, og var opprinnelig en privat pikeskole. Nissens grunnleggende idé for skolen var at jenter og gutter i størst mulig grad burde ha lik skolegang, i stedet for at jentene bare ble undervist i bibellesning og søm. Hartvig Nissen har blitt beskrevet som Norges største skolemann gjennom tidene, og spilte på 1800-tallet en avgjørende rolle i overgangen fra en gammeldags puggeskole fokusert på kristendomskunnskap og latin, til en mer moderne og pedagogisk skole med større plass for nye fag og moderne språk. Nissen var i sin skolegjerning motivert av allmennhumane prinsipper. Han var den første som innførte gammelnorsk som gymnasfag. Nissen var både grunnlegger og leder av skoler, og sentral skolebyråkrat. Nissens Pikeskole var derfor fra starten en progressiv reformskole, og radikal både i sin idé om lik skolegang for jenter og gutter og i sine pedagogiske reformer.

Nissens Pikeskole etablerte seg raskt som den mest ansette pikeskolen i landet, med elever fra hele Østlandet. Ettersom skolen var en privatskole i Christiania tilhørte elevene frem til godt ut på 1900-tallet nesten utelukkende borgerskapet. Det var den første høyere skolen for jenter i Norge, den første skolen i Norge som tilbød middelskoleeksamen for jenter, landets første jentegymnas og den første institusjonen i Norge som tilbød høyere utdannelse for kvinner – og frem til Universitetet åpnet sine dører for kvinner i 1882 også den eneste – gjennom sin egen lærerskole, etterhvert kalt Kristiania lærerskole. Selv om det var en velrenommert skole, ble det til langt ut i 1870-årene ansett som nødvendig at voksne damer skiftet på å være til stede som anstand i timene.

Hartvig Nissen var skolens eneste eier og bestyrer til 1865. Da Nissen ble ekspedisjonssjef for skolevesenet i 1865 ble Johan Carl Keyser og Einar Lyche medbestyrere og medeiere i Nissens Pikeskole, og forestod i stor grad den daglige ledelsen av skolen. Samme år begynte den nyutdannede teologen Bernhard Pauss som lærer ved skolen, og i 1872 etterfulgte Pauss Hartvig Nissen som skolens tredje bestyrer og medeier. Dette «triumviratet» styrte skolen til 1897/1898, da Bernhard Pauss og Andreas Martin Corneliussen sammen overtok skolen. Fra 1900 eide Bernhard Pauss skolen alene, før den noen år senere ble solgt til eierne av Frogner skole (Thorvald Prebensen og Pauss' svigersønn Theodor Haagaas), som eide skolen til kommunen overtok i 1918. Stillingen som skolens førstelærerinne eller «kvinnelige bestyrer» ble innehatt av Hartvig Nissens svigerinne Kaja Aas i perioden 1849–65, av Augusta Hagerup i perioden 1865–85 og av bestyrer Bernhard Pauss' ektefelle Henriette Pauss i perioden 1885–1909.

Norges første kvinnelige fjellklatrer, Therese Bertheau, var elev ved Nissens Pikeskole. Hun har beskrevet skolens senere førstelærerinne Henriette Pauss (født Wegner) som sin yndlingslærer; Henriette Pauss underviste blant annet i naturhistorie og sendte elevene sine lange brev med pressede fjellplanter fra sommerferiene sine. Bertheau ble i 1880 ansatt som lærer ved Nissens Pikeskole med fagene engelsk og fransk. I en bok om skolen omtales hun som «en fremragende lærerinne, fryktet og elsket på samme tid».

Skolen holdt opprinnelig til i Rosenkrantz' gate 7. I 1860 flyttet skolen til en ny bygning i Øvre Vollgate 15, siden kjent som Gamle Nissens Pikeskole, som er markert med blått skilt. I toppleiligheten bodde først Hartvig Nissens familie og deretter bestyrer Bernhard Pauss og førstelærerinne Henriette Pauss med familie.

Lærerskolen ved Nissens Pikeskole (1860)

Lærerskolen ved Nissens Pikeskole var Norges første høyere utdanningsinstitusjon for kvinner, og også den eneste frem til åpningen av universitetet for kvinner i 1882.

Lærerskolen kan i en viss grad føres tilbake til skolens første år, da Hartvig Nissen rekrutterte unge lærerinner til skolen. Sammen med svigerinnen Kaja Aas valgte han ut evnerike elever som ønsket å bli lærerinner, og laget et undervisningsopplegg for dem. De fikk studere teori og samtidig undervise ved pikeskolen.

I 1860 ble det etablert et eget lærerseminar ved Nissens Pikeskole: Den med Nissens Pigeskole forbundne høiere Skole for Voxne unge Piger eller Nissens Pigeskole for Voxne, også kalt Guvernanteskolen. Denne utdannelsen skulle delvis gi allmenndannelse og delvis være utdanning av kommende lærerinner. Etter at Stortinget i 1890 vedtok en ny lov om lærerseminarer etablerte bestyrer ved Nissens Pikeskole Bernhard Pauss i september 1891 et toårig privat seminar med undervisningsplan i samsvar med de offentlige seminarene: Nissens Pigeskoles Seminarium. Det skiftet navn til Kristiania Privatseminar i 1900 og til Kristiania Lærerskole i 1903.

Middelskoleeksamen for jenter (1877)

Skolens tre bestyrere B.C. Pauss, J.C. Keyser og Einar Lyche la i 1877 frem lovforslaget om middelskoleeksamen for jenter, som ble startskuddet for en omfattende åpning av adgangen til høyere utdanning for kvinner. Blant elevene på det første middelskolekurset som startet opp i 1878 var Cecilie Thoresen og Anna Bugge. I Kvindelige studenters jubilæumsskrift 1882–1907 fortalte Thoresen at «jeg var allerede blit 20 aar, men bestemte mig til at ta middelskoleexamen for saa senere at bli no». Middelskoleeksamen oppfylte de teoretiske kravene til lærereksamen og var den høyeste utdannelsen kvinner kunne oppnå i Norge på den tiden. Etter å ha tatt middelskoleeksamen ved Nissens Pikeskole i 1879 fortsatte Thoresen kampen for å ta examen artium, en eksamen kvinner fikk adgang til i 1882. Thoresen var sammen med venninnen fra Nissens Pikeskole, Anna Bugge, sentral i etableringen av Diskusjonsforeningen Skuld, forløperen til Norsk Kvinnesaksforening. En rekke av foreningens grunnleggere og tidlige ledere var lærere og/eller tidligere elever ved Nissens Pikeskole.

Examen artium for jenter (1887)

Høsten 1887 etablerte Nissens Pikeskole etter initiativ fra bestyrer Bernhard Pauss også en artiumsklasse for kvinner. Klassen hadde ti elever, seks gikk opp til examen artium som privatister og fem bestod. På grunn av svak etterspørsel ble det ikke startet en ny klasse. Pauss tok i samarbeid med to andre pikeskoler (Berle og Olaf Berg) i 1900 initiativ til et fellesgymnas, der skolene samarbeidet om undervisningen og tok ansvar for ett årskull hver. Nissens Pikeskole startet opp med 26 artiumselever i 1901 og 14 – blant dem Pauss' datter Karoline Louise – tok examen artium som privatister i 1904. Dette prosjektet opphørte i 1905 på grunn av sviktende etterspørsel. I 1920 åpnet Nissens Pikeskoles gymnasium som det første og eneste eksamensberettigede pikegymnas i Norge, og siden ble skolen en ren høyere skole, etterhvert kun gymnas.

Skolen flytter til Niels Juels gate (1899)

De fleste av skolens elever bodde frem til 1880-årene i sentrum, men etter byutvidelsen i 1878 begynte de bedrestilte familiene å flytte ut til Frogner–Homansbyen-området lenger vest. Skolens bygning i Øvre Vollgate hadde også blitt for liten for den stadig mer omfattende virksomheten. Bestyrer Bernhard Pauss bestemte derfor å flytte skolen. Han kjøpte en eiendom i Niels Juels gate 56 og fikk Hartvig Nissens sønn, arkitekt Henrik Nissen, til å tegne en ny skolebygning. Den nye skolebygningen – Nye Nissens Pikeskole – stod ferdig i 1899 og skolen flyttet da til Niels Juels gate, der den fortsatt ligger.

«Barnehave – Pigeskole – Gymnasium – Seminar» (1900)
I 1900 etablerte Nissens Pikeskole sin egen barnehage, etter initiativ fra skolens førstelærerinne Henriette Pauss. Skolen kunne nå tilby et komplett utdanningsløp fra barnehage til høyskole, eller som skolen skrev: «Barnehave – Pigeskole – Gymnasium – Seminar». Etter at skolen ble overtatt av Frogner skole ble barnehagen felles for de to skolene. Barnehagen bestod til utgangen av skoleåret 1917–18.

Skolen blir kommunal (1918–19)
Christiania kommune begynte med kommunale gymnasklasser i 1916, og 1918–1919 kjøpte den tre av de høyere privatskolene, Vestheim, Frogner og Nissens pikeskole. Den offentlige skolens vekst gjorde det vanskelig for privatskolene å overleve, og de daværende eierne Prebensen og Haagaas besluttet derfor å selge skolen. Da skolen ble kommunal ble småklassene (1. til 5. klasse) nedlagt, og skolen var deretter kun middelskole og gymnas. Senere ble skolen et rent gymnas.

Nissens pikeskole var i 1919 den første skole i Norge som opprettet et elevråd, etter initiativ fra skolens rektor Christen Mellbye (inspirert av Otto Anderssens skrifter og tanker).

Andre verdenskrig (1940–45)
Under andre verdenskrig var skolebygningen i perioder brukt av Norges Røde Kors eller rekvirert til kaserne av okkupasjonsmyndighetene. I de periodene bygningen ikke var rekvirert huset den både Nissens Pikeskole, Frogner skole, Oslo katedralskole og Vestheim skole.

Gutter på Nissens Pikeskole (1955); musikk- og dramalinjer

Skolens hundreårsjubileum i 1949 ble markert med festmøte i Universitetets aula med musikk av Nationaltheatrets orkester, med kronprins Olav, kronprinsesse Märtha, kirke- og undervisningsministeren og Oslos ordfører til stede. I festtalen løftet rektor Birger Brinck Lund frem den reformvennlige skolen som hadde følt ansvar for kvinners utdannelse, og understreket skolens demokratiske innstilling, som den første skolen med et elevråd.

Høsten 1955 begynte fire gutter på Nissens Pikeskole, sammen med hundrevis av jenter. De hadde søkt seg til skolens nye forsøksprosjekt: engelsklinje med musikk, landets første musikklinje på gymnaset. På det tidspunktet var bare denne forsøkslinjen åpen for gutter ved skolen. I 1957 vedtok skolestyret at både jenter og gutter skulle tas opp i høstens 1. realskoleklasse.

I 1967 satte musikklinjen opp operaen Porgy and Bess av George Gershwin. Ingeborg Kindem og  Maja Lise Rønneberg Rygg var ansvarlige for prosjektet. Oppsetningen fikk god mottakelse, og ideen til en dramalinje oppstod. Dramalinjen startet opp i 1969 og fikk raskt et godt rykte i skuespillermiljøer. En lang rekke tidligere elever har blitt profesjonelle skuespillere.

Hartvig Nissens skole
Fra andre halvdel av 1950-årene endret skolen gradvis karakter fra en ren pikeskole til en fellesskole for jenter og gutter. 1. august 1957 endret skolen derfor navn fra Nissens Pikeskole til Nissens skole. I 1963 endret skolen navn til Hartvig Nissens skole, etter forslag fra lærerkollegiet ved skolen.

Frem til 1960-årene var Hartvig Nissens skole både realskole og gymnas, men deretter ble skolen et rent gymnas, etter at realskolen ble avskaffet i Norge. Etter skolenedleggelsene i 1960- og 1970-årene, da fem tradisjonsrike gymnas ble nedlagt på Oslo vest, var Hartvig Nissens skole den eneste gjenværende skolen med tradisjonell gymnasstruktur på den kanten av byen. I 1991 overtok Hartvig Nissens skole bygningene til sine to tidligere naboskoler: Niels Juels gate 52 (Frogner skole og Haagaas Artiumskursus) og President Harbitz gate 3 (Frogner handelsskole). Fra 2021 til 2024 blir hele skoleanlegget totalrehabilitert og utvidet med tre nybygg, herunder et nytt dramahus og underjordiske gymsaler. Samtidig stenges President Harbitz gate for trafikk gjennom skoleområdet, slik at skoleanlegget får et mer sammenhengende og uforstyrret preg.

Skolen har idag undervisningstilbud på videregående trinn innen studiespesialisering (tidligere allmennfag) og musikk, dans og drama.

I kultur

Handlingen i NRK-dramaserien Skam er lagt til Hartvig Nissens skole. Skam bidro til å gjøre skolen verdensberømt, og en rekke fans av serien har oppsøkt skolen.

Skolen dukker også opp i et av Henrik Ibsens tidlige skuespill, Kjærlighedens Komedie (1862). Ibsenforsker Ivo de Figueiredo skriver at «Kjærlighedens Komedie er rik på så mange måter (...) For leserne var likevel referansene til samtidens Christiania mest iøynefallende; den skarpsynte kunne gjenkjenne steder og institusjoner i byen som flørtestrekningen Kurland, Hartvig Nissens pikeskole».

Bygninger

Skolen omfatter i dag følgende bygninger
Nye Nissens Pikeskole (også kalt bygg A), tradisjonelt Niels Juels gate 56, ferdigstilt 1899, skolens opprinnelige bygning i Niels Juels gate, oppført av skolens eier og bestyrer Bernhard Pauss da han flyttet skolen fra Gamle Nissens Pikeskole i Øvre Vollgate 15 til Niels Juels gate 56 på Frogner
 Tidligere Frogner skole (også kalt bygg B), tradisjonelt Niels Juels gate 52, den tidligere bygningen til Frogner skole (nedlagt 1970) som ble overtatt av Hartvig Nissens skole i 1991. Frogner skole og Nissens Pikeskole hadde samme eiere fra 1903, og skolene hadde et visst samarbeid.
 Tidligere Frogner handelsskole (også kalt bygg C), tradisjonelt President Harbitz’ gate 3, bygningen overtatt av Hartvig Nissens skole i 1991

Et nytt dramahus og underjordiske gymsaler er under oppføring fra 2021.

Skolens adresse fra 1899 til 2020-årene var Niels Juels gate 56, men nylig har skolen fått President Harbitz' gate 11 som hovedadresse. Skoleanlegget ligger i krysningspunktet mellom Niels Juels gate og President Harbitz' gate.

Om navnet
Skolen er navngitt etter sin grunnlegger Hartvig Nissen. «Nissen» er et dansk slektsnavn (opprinnelig et patronym) som betyr «sønn av Nis»; Nis er en kortform for Nils (i seg selv fra gresk Nikoláos, «seier» og «folk») og var en del brukt som fornavn i Midt- og Sønderjylland. Skolens grunnlegger Hartvig Nissen tilhørte Nissen-slekten fra Fredericia. Hartvig Nissen var ikke i slekt med sin etterfølger Bernhard Pauss (faren og sønnen hadde Nissen som mellomnavn).

Skolens eiere, ledere og lærere

Private eiere 1849–1918
 Hartvig Nissen (1849–1872, eneeier til 1865, så en tredjedel)
 Einar Lyche (1865–1897, medeier, en tredjedel)
 Johan Carl Keyser (1865–1898, medeier, en tredjedel)
 Bernhard Pauss (1872–1903, medeier med en tredjedel fra 1872, en halvpart fra 1898 og eneeier fra 1900)
 Andreas Martin Corneliussen (1897–1900, medeier, en tredjedel fra 1897, en halvpart fra 1898)
 Frogner skoles interessentskap (1903–1918). Interessentskapet bestod i 1903 av Thorvald Prebensen og Fredrik Gjertsen (som døde året etter); Theodor Haagaas ble tatt opp i interessentskapet i 1913. Disse hadde sitt virke ved naboskolen Frogner skole og deltok ikke aktivt i den pedagogiske ledelsen av pikeskolen, men skolene hadde samme forretningsmessige ledelse. Interessentskapet solgte skolen til kommunen i 1918, men fortsatte å styre den frem til 1919.

Bestyrere
 Hartvig Nissen (1849–1872, trakk seg i stor grad ut av den daglige virksomheten i 1865)
 Johan Carl Keyser (1865–1899)
 Einar Lyche (1865–1899)
 Bernhard Pauss (1872–1907)
 Andreas Martin Corneliussen (1897–1900)
 Fredrik Ording (1904–1912)
 Christen Mellbye (1912–1919), siden første rektor

«Kvinnelige bestyrere», førstelærerinner eller «inspektriser»
 Kaja Aas (1849–1865)
 Augusta Hagerup (1865–1885)
 Henriette Pauss (1885–1909)
 Thora E. Smith (1912–1920)

Rektorer
 Christen Mellbye (1919–1938), tidligere siste bestyrer
 Marit Berge (1904–1995), ble i 1958 den første kvinnelige rektoren for Norges eldste jentegymnas, Nissens Pikeskole; var også nestleder i Norsk Kvinnesaksforening
 Eva Mari Blomfeldt (–2011, til Fyrstikkalleen skole)
 Hanna Norum Eliassen (2013–)

Andre kjente lærere
 Marcus Jacob Monrad (1816–1897), professor og filosof
Carl Peter Parelius Essendrop (1818–1893), biskop og statsråd
Hartvig Marcus Lassen (1824–1897), litteraturhistoriker
 Hartvig Christie (1826–1873), mineralog, fysiker og professor
 Nils Hertzberg (1827–1911), statsråd
Mordaunt Roger Barnard (1828–1906), britisk anglikansk prest i Christiania
 Fredrik Gjertsen (1831–1904)
Johan Storjohann (1832–1914), sjømannsprest
 Lorentz Dietrichson (1834–1917), professor og kunsthistoriker
Otto Ludvig Nyquist, generalmajor, var lærer i matematikk
 Johan Storm (1836–1920), professor og filolog
Frederik Wilhelm Klumpp Bugge (1838–1896), biskop
Sophie Møller (1840–1920)
Knud Karl Krogh-Tonning (1842–1911), teolog
 Mathilde Schjøtt (1844–1926), forfatter, litteraturkritiker og kvinnesaksforkjemper, medstifter av Norsk Kvinnesaksforening og medlem av det første styret
Ragna Nielsen (Ullmann) (1845–1924)
 Andreas Hval (1848–1910), prest og politiker
 Harald Petersen (1850–1933), maler og kunstpedagog
 Knud Olai Brekke (1855–1938), filolog
 Aadel Lampe (1857–1944), leder for Norsk Kvinnesaksforening
 Therese Bertheau (1861–1936), lærer i engelsk og fransk
Sofie Aubert Lindbæk (1875–1953)
Henriette Wegner Pauss (1879–1942), lærer og skolens kasserer, datter av skolens eiere og ledere Bernhard Pauss og Henriette Pauss og vokste opp i toppleiligheten i skolebygningen, tok examen artium i 1905 og studerte filologi ved universitetet
 Ingeborg Kindem (1914–1995), filolog, musikkpedagog og dirigent
 Maja Lise Rønneberg (1930–)
 Esther-Marie Albert Bastrup (1954–), klassisk pianist, musikkpedagog og lektor

Nissenrevyen 
Siden 1983 har elever ved Hartvig Nissens skole stått bak Nissenrevyen.

Kjente elever 
Listen omfatter elever på alle nivåer, herunder pikeskole/barneskole, middelskole/realskole, gymnas/videregående skole og seminar/lærerskole.

Skolen het Nissens Pikeskole (Nissens Pigeskole) fra 1849 til 1957. Deretter het den Nissens skole 1957–1963 og Hartvig Nissens skole fra 1963. Den var en ren pikeskole frem til 1955. Fra 1955 begynte skolen gradvis å ta inn også gutter som elever.

 Mathilde Schjøtt (født 1844), forfatter, litteraturkritiker og kvinnesaksforkjemper, medstifter av Norsk Kvinnesaksforening og medlem av det første styret
 Harriet Backer (født 1845), kunstmaler
 Ragna Nielsen (født 1845), skolekvinne og kvinnesaksforkjemper
 Agnes Mathilde Wergeland (født 1857), første norske kvinne med doktorgrad (fra Zürich)
 Aadel Lampe (født 1857), leder for Norsk Kvinnesaksforening
 Ågot Gjems Selmer (født 1857)
 Eva Nansen (født 1858), mezzosopran og gift med Fridtjof Nansen
 Cecilie Thoresen (født 1858), tilhørte den første middelskoleklassen, Norges første kvinnelige student
 Margrethe Munthe (født 1860), forfatter
 Therese Bertheau (født 1861), lærer og fjellklatrer
 Anna Bugge (født 1862), tilhørte den første middelskoleklassen, grunnlegger av Diskusjonsforeningen Skuld, leder i Norsk Kvinnesaksforening, jurist og diplomat
 Fernanda Nissen (født 1862), kvinnesaksforkjemper og politiker
Nanna Meyer (født 1863), jurist og en av de første kvinnelige embetsmenn
 Helga Helgesen (født 1863), en pioneer innen husstellsfaget
 Ellisif Wessel (født 1866), skribent og pioner i arbeiderbevegelsen
 Clara Holst (født 1868), språkhistoriker og første norske kvinne som tok doktorgraden i Norge
 Bokken Lasson (født 1871), sanger og revykunstner
 Elisa Tandberg (født 1873), forfatter
 Ragnhild Jølsen (født 1875), forfatter
 Antonie Tiberg (født 1878), litteraturforsker
 Henriette Wegner Pauss (født 1879), lærer ved Nissens Pikeskole og datter av skolens eiere og ledere B.C. Pauss og Henriette Pauss
 Gudrun Cappelen (født 1910), høyrepolitiker
 Henriette Bie Lorentzen (født 1911), humanist, fredsforkjemper, kvinnesaksforkjemper og motstandskvinne (barnebarn av skolens eiere/ledere B.C. Pauss og Henriette Pauss); blått skilt ved barndomshjemmet Riddervolds gate 9 like ved skolen
 Ada Polak (født 1914), kunsthistoriker
 Ebba Haslund (født 1917), forfatter
 Prinsesse Ragnhild (født 1930), søster av kong Harald V
 Prinsesse Astrid (født 1932), søster av kong Harald V
 Hanne Skram (født 1937), danser
 Ola Neegaard (født 1938), musiker og NRK-journalist
 Lise Fjeldstad (født 1939), skuespiller
 Kari Diesen d.y. (født 1939), tekstforfatter
 Per Borthen (født 1940), jazzmusiker
 Elisabeth Sønstevold (født 1942), harpist
 Torill Thorstad Hauger (født 1943), forfatter
 Otto Homlung (født 1943), teatersjef
 Ola Solum (født 1943), filmregissør
 Vibeke Sæther (født 1943), programleder i NRK
 Johan Thorud (født 1944), utenriksmedarbeider i NRK
 Jannik Bonnevie (født 1945), skuespiller
 Ragnar Søderlind (født 1945), komponist
 Ulf Valde Jensen (født 1945), billedkunstner
 Tone Ringen (født 1946), forfatter, skuespiller, sanger og komponist
 Pernille Anker (født 1947), skuespiller
 Steinar Ofsdal (født 1948), fløytist
 Philip Kruse (født 1949), komponist og musiker
 Toril Brekke (født 1949), forfatter
 Camilla Tostrup (født 1949), skuespiller og teatersjef
 Synne Skouen (født 1950), komponist
 Ranveig Eckhoff (født 1950), operasanger
 Toni Herlofson (født 1950), danser og koreograf
 Lillebjørn Nilsen (født 1950), begynte på musikklinjen i 1967
 Anne-Karine Strøm (født 1951), sanger
 Anne Eline Riisnæs (født 1951), pianist og klaverpedagog
 Ellen Nikolaysen (født 1951), sanger og skuespiller
 Anne Lise Gjøstøl (født 1952), sanger
 Karl Hoff (født 1952), forfatter og dramatiker
 Catrine Telle (født 1953), regissør og teatersjef
 Svein Tindberg (født 1953), skuespiller
 Juni Dahr (født 1953), skuespiller
 Dag Vågsås (født 1954), skuespiller og tekstforfatter
 Nissa Nyberget (født 1954), musiker og programleder
 Hege Rimestad (født 1954), fiolinist og komponist
 Ellen Westberg Andersen (født 1954), sanger
 Jon Balke (født 1955), jazzmusiker
 Hanne Krogh (født 1956), sanger og skuespiller
 Minken Fosheim (født 1956), skuespiller og forfatter
 Mari Maurstad (født 1957), skuespiller
 Hege Schøyen (født 1957), skuespiller og komiker
 Bente Kahan (født 1958), skuespiller og musiker
 Pia Borgli (født 1959), skuespiller
 Espen Beranek Holm (født 1960), komiker og rockemusiker
 Morten Rudå (født 1960), skuespiller
 Henrik Hellstenius (født 1963), komponist
 Liv Heløe (født 1963), skuespiller
 Rigmor Galtung (født 1969), skuespiller og komiker
 Anja Garbarek (født 1970), musiker og sanger
 Nikis Theophilakis (født 1971), skuespiller
 Maria Bonnevie (født 1973), skuespiller (dramalinjen fra 1989)
 Simon Stranger (født 1976), forfatter
 Hans Marius Hoff Mittet (født 1977), skuespiller og sanger
 Jon Niklas Rønning (født 1979), komiker og musiker
 Henrik Thodesen (født 1980), skuespiller, programleder og komiker
Anders Bye (født 1981), komiker, sanger og dubber
 Philip Boardman (født 1982), norsk reggae/dancehall/hiphop-artist
 Silje Storstein (født 1984), skuespiller
 Jakob Oftebro (født 1986), skuespiller
 Victoria Ose (født 1991), journalist og skuespiller
 Jakob Fort (født 1999), skuespiller
 Alfred Ekker Strande (født 1999), skuespiller
 Tarjei Sandvik Moe (født 1999), skuespiller
 Sjur Vatne Brean (født 2000), skuespiller
 Lea Myren (født 2001), skuespiller

Referanser

Litteratur
  Nissens Pigeskole og Privatseminar, Nissens Pigeskole, Christiania, 1900
 Einar Boyesen (red.): Nissens pikeskole 1849–1924, Oslo 1924
 Nils A. Ytreberg: Nissen pikeskole 1849–1949, Oslo 1949
 Maja Lise Rønneberg Rygg:  Hartvig Nissens skole 150 år: 1849–1999, Oslo 1999
 Tove Solbakken: «Dueliggjort til det frie Arbeide paa Videnskabens Mark» – privatskoletiden i Kristiania. I Byminner nr. 2, 2012, s. 12–27

Eksterne lenker
 

Videregående skoler i Oslo
Skoler i bydel Frogner
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1849
1849 i Norge
Byggverk fullført i 1898
Byggverk tegnet av Henrik Nissen
Skoler i Norge navngitt etter personer
Blå skilt i Oslo