Bilfilm

Bilfilm er en betegnelse på flere typer filmer som handler om biler og bilkjøring. Begrepet er ikke like vanlig i filmfaglig litteratur, men omfatter særlig sjangerfilm, det vil si spillefilm som følger en oppskrift eller har et tydelig sjangertema. Et fellestrekk for de fleste filmene som handler om biler, er ønsket om å underholde, imponere eller sjokkere publikum med raske kjøretøyer og ekstreme bilscener.

Spillefilmer 

[[Fil:Mach5 Comic-Con2007.jpg|thumb|Bil fra Speed racer fra 2008. Filmen bygger på en populær japansk animert mangaserie fra 1960-tallet]]

 Bakgrunn og innhold 
Profesjonelle, helaftens bilfilmer som er beregnet for kino- og hjemmefilmmarkedet, er oftest bygd opp som en  komedie eller actionfilm der handlinga foregår i et utpreget bilmiljø eller bilkjøring spiller en dominerende rolle. Vanligvis inneholder disse filmene flere scener med forskjellig slags bilstunts og dramatiske, ofte langvarige biljakter. Mange spenningsfilmer med mye bevegelse inneholder biljakter, også om de ikke er typiske bilfilmer. Slik  fartsdramatikk viser ofte i tillegg andre kjøretøyer, som motorsykler, tog, helikoptre, båter og fly.

Bilinnslag på film har røtter tilbake til amerikanske stumfilmer på 1910-tallet da komiske førfølgelsesscener og akrobatiske vågestykker med biler i stor fart ble vanlige. Ikke sjelden var råkjøringa en kamp mellom kriminelle bander, eller mellom politi og røvere, for eksempel i stumfilmseriene med The Keystone Cops som ble lagd mellom 1912 og 1917.

Bruk av bil som viktig handlingselement i filmer har siden vært et særlig kjennetegn på amerikansk underholdningsfilm rettet mot unge mennesker. Grunnene kan være flere. Bilen og privatbilismen representerer både den amerikanske drømmen om frihet så vel som det travle og moderne forbruker- og storbysamfunnet, et motiv som passet godt til et nytt massemedium og ungdommens blikk framover. En like viktig grunn er bilkjøring som dramaturgisk virkemiddel. Raske biler er et slående symbol på modernitet, på fart, bevegelse, kraft og dynamikk. De er samtidig visuelt spennende gjengitt som levende bilder. Biler egner seg derfor svært godt til actionfylt filmdramatikk i høyt tempo. Dessuten har mange, særlig unge gutter, stor fascinasjon for motorer og teknikk generelt, og kraftige biler spesielt, både som kjøre- og leketøy. Dette ser en også i barnefilmer. I dag er det derfor få actionfilmer med handling fra moderne tid som ikke inneholder en eller flere biljakter. Slike scener er gjerne en del av et dramatisk høydepunkt i fortellingen.

Spektakulære bilscener er imidlertid dyre innslag i en filmproduksjon dersom de skal lages godt. Manus kan kreve presisjonskjøring i høye hastigheter, voldsomme kollisjoner, kanskje mellom flere biler, bilbranner og eksplosjoner. Troverdige og omfattende actionsekvenser med biler er derfor forbeholdt de mest rutinerte produksjonseslskapene. Samtidig blir det lagd mange amerikanske B- og C-filmer med lave produksjonsbudsjetter som nesten utelukkende baserer seg på effektene av vill bilkjøring og et stort forbruk av biler som ødelegges.

Sjangerfilm, det vil si skrekkfilmer, romantiske komedier og tilsvarende oppskriftsfilm, har med noen unntak ikke vært vanlig i norsk filmtradisjon. Det samme gjelder for filmer om og med biler. Bilscener er kostbare og vanskelig å få til, og innslagene kan oppleves som unaturlige og påtatte for norske forhold. Likevel kan en finne eksempler på bildramatikk også i norske filmer.

 Eksempler 
Filmer som handler om biler, kan vise fartsfylt kappkjøring, spesielle enkeltbiler eller et mandig bilmiljø, og omfatter spenning, komedie og drama. Betegnelsen bilfilm brukes vanligvis mest om actionfilmene.

 Filmer som handler om biler (utvalg) 

 1912–1917: The Keystone Cops, korte stumfilmkomedier om en politipatrulje der hesblesende biljakt var et høydepunkt
 1955: The Fast and the Furious, amerikansk htriller med bilflukt
 1962: Sønner av Norge kjøper bil, norsk filmkomedie fra 1962, året etter bilsalget ble fritt i Norge 
 1968: Chitty Chitty Bang Bang, britisk familiemusikal om en flygende fantasibil
 1968: Bullitt, prisbelønt amerikansk actionfilm med berømt biljakt gjennom San Franciscos gater
 1968: På to hjul i svingen,  den første av en populær familieserie om folkevognbobla Herbie
 1971: Le Mans, amerikansk actionfilm med Steve McQueen og klipp fra 24-timersløpet på Le Mans i 1970
 1971:  Terror bak rattet,  Steven Spielbergs debutklassiker om en biljakt mellom en lastebil og en personbil
 1973: Spikern i bånn, McKlusky (White Lightning), amerikansk action om en hjemmebrenner som blir spritsjåfør for myndighetene
 1974: Gone in 60 Seconds 1975: Flåklypa Grand Prix, norsk dokkefilmklassiker om racerbilen Il Tempo Gigante
 1976: C'était un rendez-vous (Getaway i Paris), 9 minutter med råkjøring i Paris
 1977: Smokey and the Bandit, amerikansk actionkomedie fra trailermiljø
 1977: The Car, en besatt bil terroriserer alle
 1978: Convoy, amerikansk film om trailersjåførenes kamp mot trafikkpoliti og høye bensinpriser
 1980: The Stunt Man, amerikansk actionkomedie om en falsk stuntmann
 1981: Mad Max 2 (The Road Warrior), australsk framtidsdystopi om kampen om bensin
 1981: Verdens sprøeste bilrace (The Cannonball Run), stjernespekket, amerikansk actionkomedie om et ulovlig bilrace
 1983: Christine, en skrekkfilm om en «levende» bil
 1990: Days of Thunder,  bilfilm med Tom Cruise
 1998: Taxi, fransk actionfilm med vill kjøring i Marseille
 2000: Gone in Sixty Seconds, amerikansk actionfilm om en biltyv som må stjele 50 luksusbiler på fire dager
 2001: Driven, amerikansk actiondrama fra bilsportmiljø
 2001: The Fast and the Furious, amerikansk actiondrama om to rivaliserende gjenger og gateløp i Los Angeles
 2002: The Transporter 2003: 2 Fast 2 Furious 2005: Transporter 2 2005: Herbie – Full tank, fri oppfølger til På to hjul i svingen-serien
 2006: Biler, dataanimert familiefilm fra Pixar der bilene er levende og spiller alle roller
 2006: The Fast and the Furious: Tokyo Drift 2008: Speed Racer Amatørfilmer 
Bilfilmer som enkeltpersoner eller vennegjenger lager på hobbybasis som korte hjemmevideoer, bærer preg av amatørfilm og ekte virkelighet. De filmes med et enkelt videokamera, ofte på en mobiltelefon, og består av korte filmopptak av biler som utfører stunts, kjører fort, akselerer, spinner og så videre. De inneholder ellers ingen underliggende fortelling, og varer ofte fra ett til ti minutter. Filmene blir publisert via YouTube og andre nettsider eller filmarkiver på nettet. Når aktivitetene er ulovlige, for eksempel ved kappkjøring på offentlig vei, forsøker personene bak filmen å være anonyme.

De mest kjente og best lagede, er serien Getaway in Stockholm. Det er en serie på åtte amatør-lagede langfilmer som er innspilt i Stockholm og omegn. Serien går ut på å kjøre rundt i spreke sportsbiler, bryte mest mulig trafikkregler for å tiltrekke politiet, for så å stikke av. En spinnoff-serie ble laget, Ghost Rider'', hvor kjøringen foregår på motorsykkel, og er best kjent for kjøringen fra Stockholm til Uppsala (68 km) på 14 minutter og 55 sekunder, hvilket innebærer en gjennomsnittshastighet på hele 273,1 km/t.

Se også 
 Roadmovie, en type film der hovedpersonene er på reise, gjerne som venner i en bil, og handlingen ikke har en tydelig begynnelse eller slutt
 Råner, bilinteressert ungdom som kappkjører og leker med bilene sine
 Bilfilmer omtalt på norsk wikipedia
 Bilspill, videospill med bilsimulator

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Søk på filmer med stikkordet «car» i filmdatabasen The Internet Movie Database 

 
Filmsjangre