Blå treveps

S. j. var. atricornis

Blå treveps er en av bartrevepsene (Siricidae) og lever helst i furuskog. Bartrevepser er store vepser. Hunner kjennes på det kraftige eggleggningsrøret. Men de er helt ufarlige og stikker ikke og har heller ikke gift. Den lever i symbiose med en tredrepende sopp, som hjelper til å bryte ned treverket, slik at larven lettere kan gnage.

Utseende 
Kroppen er sylindrisk, uten en innsnørt «midje». Hunnen er mellom 15 og 32 millimeter og har en mørk blå-fiolett kropp. Eggleggningsrøret er kraftig og ganske kort. Hannen er mindre, fra 8 til 28 millimeter og har rødgul farge på bakkroppen.   

Vingene er svakt rødbrune. Beina er gul-orange. Hodet er bredest bak øynene. Antennene er trådformet, gul-orange av farge på den første halvdelen og mørkere ut mot spissen.

Hunner har en beholdere (mycetangier) med et «slim», i eggleggningsrøret. Dette slimet har soppsporer, av barksopp, i form av gjærceller. Litt av dette kommer på eggene når de legges.

Larvens kropp er sylindrisk, den mangler bukføtter og beina er svært korte.

Levevis 
Blå treveps finnes i åpen furuskog. Hanner begynner ofte å fly noen dager tidligere enn hunnene.

Flygetiden er fra juni til august, på solskinnsdager.

Hver hunn legger mellom 350 og 500 egg. Dersom hun legger ubefruktede egg vil de klekke som hanner. Hunnene legger egg i furu, men kan også velge vanlig gran eller edelgran. Eggene legges i grupper på 1-3 egg, mellom 2 og 10 millimeter inn i treet. 

Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Sammen med egget fulgte det med noen soppceller av en tredrepende barksopp. I Norge er det særlig soppartene Amylostereum areolatum,  granlærsopp (Amylostereum chailletii) og einerlærsopp (Amylostereum laevigatum).  Disse begynner å spire til sopphyfer som produserer enzymer og treverket blir brutt ned. Den nyklekte larven får lett tilgang på mat, nedbrutt treverk, på grunn av soppen. De gnager i treet og soppen følger etter. Etterhvert som larven gnager utvider gangen seg i bredde. Bak larven ligger det igjen trespon og avføring. Like før puppestadiet lager larven et lite puppekammer omtrent 2 cm inn i treet.

Blå treveps tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der vepsens indre og ytre organer endres.  Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) barvepsen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen. Hele utviklingen fra egg til voksen tar 2-3 år.

Utbredelse  
Blå treveps finnes i store deler av Europa, Asia, Nord-Afrika og Nord-Amerika.  Den er innført i Australia. Finnes i Norge

Systematisk inndeling 
Blå treveps er en av plantevepsene.  I nyere systematikk regnes ofte gruppen plantevepser som en parafyletisk gruppe. Det vil si at gruppen Pamphilioidea er av søstergruppene til stilkvepsene, slik at stilkveps stammer fra treveps.

 Vepser (Veps, humler og maur) (Hymenoptera) 
 delgruppe  plantevepser (Symphyta) parafyletisk gruppe
 overfamilie trevepser (Siricoidea)
 familie bartrevepser (Siricidae) 
 slekt Sirex
 Blå treveps (Sirex juvencus Linnaeus, 1758)
 underart: Sirex juvencus var. atricornis Kjellander, 1945

Referanser

Litteratur 
 Solheim H, 2006. Treveps og assosierte sopper i Norge. Agarica 26, side 87-95.
 Walker, K. 2006. Steely-blue wood wasp (Sirex juvencus) Pest and Diseases Image Library. Updated on 23/06/2006 12:44:40 PM. www.padil.gov.au

Eksterne lenker 
 
 Blå treveps - http://www.padil.gov.au (med gode bilder)
 Blå treveps – www.nic.funet.fi/ 
 Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur. 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Trevepser
Årevinger formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné