Amid

Amid er ett av tre typer stoffer i kjemien:
En organisk funksjonell gruppe karakterisert ved en karbonyl-gruppe (C=O) lenket til et nitrogen-atom (N), eller en forbindelse som inneholder denne funksjonelle gruppen (vist på bildet til høyre). Et slikt amid kan også kalles syreamid.
Et spesielt nitrogenanion.
Enhver organisk forbindelse dannet ved erstatning av en hydroksylgruppe med en aminogruppe.

Amider er de mest stabile av alle karbonylgruppene.

I den første betydningen, som er referert til over, er et amid et amin hvor en av nitrogensubstituentene er en acyl gruppe. Dette blir generelt representert ved formelen: R1(CO)NR2R3, hvor enten en eller både R2 og R3 kan være hydrogen. Spesifikt, en amid kan også være et derivativ av en karboksylsyre hvor hydroksylgruppene er erstattet av et amin eller ammoniakk. Forbindelser der et hydrogen atom på nitrogen fra ammoniakk eller en amin er erstattet med et metall kation kalles også amider eller azanider.

Den andre betydningen av ordet amid er amid anionet, som er en deprotonisert form for ammoniakk (NH3) eller en amin. Det kan uttrykkes ved formelen: [R1NR2]-, og er en svært sterk base, fordi ammoniakk er en svak base og er analog som Brønsted syre.

Resten av denne artikkelen gjelder karbonyl-nitrogen betydningen av amid.  For eksempler på anion amidet, se artiklene natriumamid og Litiumdiisopropylamid.

Fremstilling
Amider fremstilles fra mer reaktive syrederivater ved reaksjon med ammoniakk eller en amin til et primært, sekundært eller tertiært amid (Schotten-Baumann reaksjonen):
Syreklorid + 2 amin → amid + ammoniumsalt:
 + Amin + → Amid + R2R3NH2Cl
RCOOCOR + 2*R12NH → RCONR12 + R12NH2OCOR
RCOOR2 + R12NH → RCONR12 + R2OH

Peptidbindinger
Proteiner og dermed alle enzymer består av aminosyrer, som er bundet sammen av amidgrupper. Amider som dannes ved kondensasjon av to aminosyrer, kalles peptider i biologien. Amidgruppen kalles for peptidbinding i biologien.

Litteratur

 
 
 
 
 

Amider