Politikk i Stjørdal

Politikk i Stjørdal utøves i de kommunale organene. Kommunen styres etter formannskapsmodellen, der ordføreren leder forhandlingene i kommunestyret og formannskapet.

De tidligere kommunene Stjørdal, Skatval, Lånke og Hegra ble slått sammen til dagens Stjørdal kommune i 1962.

Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Miljøpartiet De Grønne har dannet et flertall i de kommunale organene siden 2017. Mindretallet består av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Rødt og Venstre. Mellom 1999 og 2017 bestod flertallet av alle de borgerlige partiene. Senterpartiet og Høyre har hatt ordfører- og varaordførervervet like lenge.

Kommunen har i mange år vært den raskest voksende i Nord-Trøndelag, noe har krevd store investeringer. Kommunen har også en mer desentralisert struktur i sitt tjenestetilbud enn statens inntektssystem for kommunene kompenserer for. Kommunen pålegger ingen eiendomsskatt på bolig eller næringseiendom.

Kommunestyrevalg etter 1962 

Noter
 I 1975 og 1979 stilte Det Liberale Folkepartiet som Det Nye Folkepartiet.
 I 1987 stilte Venstre fellesliste med Det Liberale Folkepartiet.
 I 1999 stilte Rød Valgallianse fellesliste med Norges Kommunistiske Parti.
 I 2007 stilte Rødt under det gamle navnet, Rød Valgallianse, da navneendringen ble foretatt for sent i henhold til valgloven.

1991 

Arbeiderpartiet og Høyre dannet flertallet.

1995 

Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Kristelig Folkeparti dannet flertallet.

1999 

Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti dannet flertallet.

2003 

Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti dannet flertallet.

2007 

Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti dannet flertallet. Miljøpartiet De Grønne og Demokratene stilte lister for første gang, mens Rødt, som stilte under det gamle navnet Rød Valgallianse, var tilbake med liste etter noen års opphold. Antallet plasser i kommunestyret ble redusert fra 51 til 41.

2011 

Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti danner flertallet.

2015 

Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti danner flertallet.

2019

2023

Kommunevåpenet 
Da Stjørdal skulle velge et kommunevåpen i 1983, var det temmelig stor enighet om at kommunen burde velge motiv fra det gamle Stiordølafylkis segl. Det 650 år gamle seglet viste Sankt Margareta av Antiokia, «det godes» representant, som hadde tatt livet av en linnorm, et symbol på djevelen. Heraldiker Hallvard Trætteberg var førstearkivar i Riksarkivet og kommunens konsulent i saken. I kraft av stillingen i Riksarkivet skulle han også godkjenne valget av våpen. Trætteberg mente at våpenet inneholdt for mange elementer, og at det ikke skulle være menneskeskikkelser i et kommunevåpen. Arne Stuberg fra Senterpartiet mente at linnormen alene ville være et meningsløst motiv. Han fremmet et forslag om et ølkrus på rød bunn, som dermed skulle symbolisere stjørdalsølet, men fikk ikke flertall. Kommunevåpenet med linnormen ble ikke vedtatt enstemmig, og i en meningsmåling i etterkant var 80 % av de spurte imot valget av våpen.

Referanser

Litteratur

Se også 
Liste over ordførere i Hegra
Liste over ordførere i Lånke
Liste over ordførere i Skatval
Liste over ordførere i Stjørdal