Jon Fosse

Jon Fosse (født 1959) er en norsk forfatter, lyriker, dramatiker, oversetter og litteraturviter. Den 5. oktober 2023 ble det kjent at han vil bli tildelt Nobelprisen i litteratur for 2023.

Fosse har skrevet et syttitalls verk; romaner, fortellinger, dikt, barnelitteratur, essay og skuespill, og han er oversatt til over femti språk. Fosses dramatikk har blitt oppført i alle europeiske land, mest i Tyskland og Frankrike, men også for eksempel i Polen, England, USA, Brasil, Australia, Cuba, Kina, Japan og Malawi. Han har også selv gjendiktet en rekke teaterstykker og skjønnlitterære bøker. 

Han har mottatt mange priser for sine bøker og skuespill og har flere ganger blitt omtalt som en av sin samtids viktigste dramatikere. Han er den mest spilte norske dramatikeren etter Henrik Ibsen. Han ble i 2011 tildelt Statens æresbolig for fortjente kunstnere, Grotten, i Oslo. Fosse ble statsstipendiat i 2001 noe som sikrer ham en minimumsinntekt frem til pensjonsalder. 

Fosses litteratur kan karakteriseres som postmoderne minimalisme, og hans teaterstykker som tilhørende det postdramatiske teateret.

Utover på 2000-tallet ble Fosse stadig nevnt som mulig kandidat for nobelprisen i litteratur. I 2010 fikk han Den internasjonale Ibsenprisen og i 2015 fikk han Nordisk råds litteraturpris for romanverket Trilogien. I 2020 var The Other Name. Septology I-II på langlista og i 2022 A New Name. Septology VI-VII  på kortlista til The International Booker Prize. Sistnevnte var også finalist til National Book Critic’s Circle Awards og til National Book Awards i 2022.

Bakgrunn 
Jon Olav Fosse ble født 29. september 1959 i Haugesund, som sønn av handelsstyrer og fruktdyrker Kristoffer Fosse (1929–2022) og Wigdis Nanna Erland (1935–). og vokste opp i Strandebarm, i Kvam herad i Hardanger. Der gikk han på Øystese gymnas og han skrev at det var Jens Bjørneboe som ledet ham inn i litteraturen etter at han leste Bjørnboe tidlig i tenårene. Fosse er beundrer av Samuel Becket og viser likhet med Becket i stil.

I 2011 giftet han seg med Anna Fosse (f. 1986), en slovakisk oversetter, litteraturviter og germanist. Hun tok doktorgrad på det tragiske i nordisk samtidsdramatikk ved det Slovakiske Vitenskapsakademi i 2017. Paret flyttet til Hainburg an der Donau i Østerrike. Fosse var tidligere gift med sykepleier Bjørg Sissel Solsvik (f. 1959) og deretter med oversetter Grethe Fatima Syéd (f. 1968).

Han ble cand.philol. ved Universitetet i Bergen i 1987, med grunnfag i sosiologi og filosofi, og hovedfag i allmenn litteraturvitenskap. I 2015 ble Fosse utnevnt til æresdoktor ved Universitetet i Bergen.

Fosse arbeidet periodevis som journalist i Gula Tidend fra 1979 til 1983. I 1985 var han redaktør for Militærnekteren. Han underviste ved Skrivekunst-akademiet i Hordaland i perioden 1987–1993 der han hadde Karl Ove Knausgård som student. Fosse skal ha vært nådeløs i vurderingen av 19 år gamle Knausgårds forsøk på å skrive dikt til et bilde av Nikolai Astrup. Knausgård omtaler Fosse i Min kamp, der Fosse beskrives som en som utstråler nervøs uro men med trygghet i budskapet.

Fosse var i mange år hovedkonsulent for Det Norske Samlaget. Han var i noen år redaktør for tidsskriftet Bøk, sammen med Jan Kjærstad.

Det samme året som han giftet seg for tredje gang flyttet Fosse inn i statens æresbolig, Grotten. Han vurderte å takke nei til å ta over æresboligen, siden det brøt med hans ønsk om å leve tilbaketrukket, men sier ar han ble overtalt av sine nærmeste. To år inn i sitt siste ekteskap, i 2013, konverterte Fosse til sin kones katolske kirke. Fosse har uttalt at han allerede i 1980-årene nærmet seg den katolske kirken under sin avtjening av sivil førstegangstjeneste.

Virke
Fosse debuterte i 1983 med romanen Raudt, svart. Det første skuespillet, Og aldri skal vi skiljast, hadde urpremiere i 1994. Siden debuten i 1983 som romanforfatter, og som dramatiker i 1994, har Jon Fosse hatt en stor produksjon av romaner, fortellinger, dikt, barnelitteratur, essay og skuespill. Spesielt hans romaner Morgon og kveld, Trilogien og Septologien er blitt godt mottatt både av publikum og kritikere.

I 1994 debuterte han som dramatiker med Og aldri skal vi skiljast. Skuespillet ble først oppført på Den Nationale Scene i Bergen. Namnet hadde urpremiere på Den Nationale Scene i 1995. Nokon kjem til å kome hadde urpremiere på Det Norske Teatret i 1996. Siden har Fosse skrevet over tretti skuespill, som alle er oppført og utgitt som bøker både på norsk og engelsk. Mange av stykkene er også utgitt på andre språk, i alt til over femti språk. Fosses mest sentrale romaner er også utgitt på over tjue språk, som engelsk, tysk, fransk, svensk og dansk. Den tyske filmen Die Nacht singt ihre Lieder (2004) har manus basert på et drama av Fosse. 

Han har også oversatt eller skrevet egne tolkninger, eller versjoner av en rekke teaterstykker. Fosses skuespill har blitt fremført på rundt tusen scener, og han er den mest spilte norske dramatikeren etter Henrik Ibsen og har blitt omtalt som den «nye Henrik Ibsen».

I Fosses dramatikk har dramaet i tradisjonell forstand liten betydning. Det er som oftest indre konflikter og spenninger som driver stykkene, mer enn den ytre handlingen. Stykkene er beskrevet som nær poetiske og postdramatisk teater.

I 2011 flyttet Fosse sammen med sin familie inn i Statens æresbolig for fortjente kunstnere, Grotten. Han har også en bolig i Østerrike. Hans kone, Anna Fosse, er en slovakisk oversetter, litteraturviter og germanist. Hun tok doktorgrad på det tragiske i nordisk samtidsdramatikk ved det Slovakiske Vitenskapsakademi i 2017 og har i løpet av de senere år oversatt flere sentrale teaterstykker fra norsk, svensk og dansk til slovakisk. I 2013 konverterte Fosse til den katolske kirke.

Fosse ble i 1998 beskrevet som en den mest rendyrkede senmodernisten i Norge. På 1980-tallet ville han etablere en poetikk basert på Jacques Derridas ideer. Fosse har uttrykt stor respekt for Olav H. Hauge og skrev en liten «pamflett» Olav H. Hauges poetikk (Samlaget, 1993).

Verv 
Fosse har vært medlem i Det litterære råd i Den norske Forfatterforening, styremedlem i Det Norske Samlaget og i Nynorsk kultursentrum og medlem i Norsk kulturråds essayutvalg.

Verkliste 
Bøkene er utgitt av Det Norske Samlaget om ikke annet er nevnt.

Prosa 
 1983: Raudt, svart (roman)
 1985: Stengd gitar (roman)
 1987: Blod. Steinen er. Forteljing
 1989: Naustet (roman)
 1991: Flaskesamlaren (roman)
 1992: Bly og vatn (roman)
 1993: To forteljingar (noveller)
 1994: Prosa frå ein oppvekst (kortprosa)
 1995: Melancholia I (roman)
 1996: Melancholia II (roman)
 1998: Eldre kortare prosa - med illustrasjoner av Camilla Wærenskiold
 2000: Morgon og kveld (roman)
 2004: Det er Ales (roman)
 2007: Andvake. Forteljing
 2011: Kortare prosa (samleutgivelse av To forteljingar, Prosa frå ein oppvekst og Eldre kortare prosa)
 2012: Olavs draumar. Forteljing
 2014: Kveldsvævd. Forteljing
 2014: Trilogien (romaner) (samleutgivelse av Andvake, Olavs draumar og Kveldsvævd)
 2015: Levande stein. Kortare prosa og ei hymne
 2019: Det andre namnet. Septologien I-II (roman)
 2020: Eg er ein annan. Septologien III-V (roman)
 2021: Eit nytt namn. Septologien VI-VII (roman)
 2022: Septologien (romaner)
 2023: Kvitleik. Forteljing

Dramatikk

Førsteutgaver 
 1993: Og aldri skal vi skiljast. Skodespel
 1995: Namnet. Skodespel
 1996: Nokon kjem til å kome. Skodespel
 1997: Barnet / Mor og barn / Sonen. Tre skodespel
 1997: Gitarmannen. Monolog
 1998: Natta syng sine songar / Ein sommars dag. To skodespel
 1999: Draum om hausten. Skodespel
 2000: Besøk / Vinter / Ettermiddag. Tre skodespel
 2001: Vakkert. Skodespel
 2002: Dødsvariasjonar. Skodespel
 2003: Jenta i sofaen. Skodespel
 2004: Lilla / Suzannah. To skodespel
 2005: Dei døde hundane / Sa ka la. To skodespel
 2006: Svevn / Varmt. To skodespel
 2007: Rambuku / Skuggar. To skodespel
 2008: Eg er vinden. Skodespel
 2009: Desse auga. Skodespel
 2010: Jente i gul regnjakke. Eit bilete
 2011: Kortare stykke
 2014: Hav. Skodespel
 2015: Tre librettoar
 2020: Slik var det. Monolog
 2021: Sterk vind. Eit scenisk dikt
 2023: I svarte skogen inne. Skodespel

Samleutgaver 
 1999: Teaterstykke 1
 2001: Teaterstykke 2
 2005: Teaterstykke 3
 2009: Teaterstykke 4
 2016: Teaterstykke 5
 2019: Fem teaterstykke (Nokon kjem til å kome, Namnet, Draum om hausten, Svevn, Eg er vinden)

Uroppføringer helaftens stykker 
 1994: Og aldri skal vi skiljast, Den Nationale Scene
 1995: Namnet, Den Nationale Scene
 1996: Nokon kjem til å komme, Det Norske Teatret
 1996: Barnet, Nationaltheatret
 1997: Mor og barn, Nationaltheatret
 1997: Sonen, Nationaltheatret
 1997: Natta syng sine songar, Rogaland Teater
 1999: Gitarmannen, Cinnober Teater, Sverige
 1999: Ein sommars dag, Det Norske Teatret
 1999: Draum om hausten, Nationaltheatret
 2000: Besøk, Den Nationale Scene
 2000: Vinter, Rogaland Teater
 2000: Ettermiddag, Teaterhögskolan i Stockholm, Sverige
 2001: Vakkert, Det Norske Teatret
 2001: Dødsvariasjonar, Nationaltheatret
 2002: Jenta i sofaen, The Royal Lyceum Theatre, Skottland
 2003: Lilla, The Royal National Theatre, England
 2004: Suzannah, NRK Fjernsynet
 2004: Dei døde hundane, Rogaland Teater
 2004: Sa ka la, Aarhus Teater, Danmark
 2005: Varmt, Deutsches Theater, Tyskland
 2005: Svevn, Nationaltheatret
 2006: Rambuku, Det Norske Teatret
 2006: Skuggar, Festspillene i Bergen og Nationaltheatret
 2007: Eg er vinden, Festspillene i Bergen og Nationaltheatret
 2008: Desse auga, Rogaland Teater på Lundsneset
 2009: Jente i gul regnjakke, Dramaten, Sverige
 2014: Hav, Festspillene i Bergen, Bondeungdomslaget i Oslo, Hordaland Teater og Det Norske Teatret
 2020: Slik var det, Den Nationale Scene
 2021: Sterk vind, Det Norske Teatret
 2023: I svarte skogen inne, Det Vestnorske Teateret og Det Norske Teatret

Uroppføringer kortere stykker 
 1999: Medan lyset går ned og alt blir svart Teater Ibsen
 2000: Sov du vesle barnet mitt, Théâtre de Folle Pensée, Frankrike
 2004: Leve hemmeleg, Schaubühne, Tyskland
 2004: Ein raud sommarfugls vengjer, Artistas Unidas, Portugal
 2005: Telemakos Teatret Vårt
 2006: Fridom, Det Åpne Teatret
 2006: Der borte, Det Åpne Teatret
 2010: Juletresong, Dramatikkens hus
 2022: Leika leiken, Litteraturhuset i Bergen

Uroppføringer librettoer og oratorium 
 2008: Melancholia. Komponist: Georg Friedrich Haas. Palais Garnier på Opéra national de Paris
 2013: For seint. Komponist: Du Wei. Tianjin Grand Theatre i Beijing
 2015: Morgon og kveld. Komponist: Georg Friedrich Haas. Royal Opera Covent Garden
 2017: Heimlause (tekst til I, Pilgrim). Komponist: Alasdair Nicolson. St Magnus Cathedral i Kirkwall

Lyrikk

Enkeltutgivelser 
 1986: Engel med vatn i augene. Dikt
 1990: Hundens bevegelsar. Dikt
 1992: Hund og engel. Dikt
 1997: Nye dikt
 2003: Auge i vind. Dikt
 2009: Songar
 2013: Stein til stein. 39 dikt og 1 salme
 2015: Lysande mørker. Ni songar (Oslo domkirke)
 2016: Poesiar. Etter Henrik Wergeland (Samlaget)

Samleutgaver 
 1995: Dikt 1986-1992
 2001: Dikt 1986-2000
 2009: Dikt i samling
 2019: Ro mitt hav. Dikt i utvalg ved Anne Marit Jacobsen

Essays

Enkeltutgivelser 
 1993: Olav H. Hauges poetikk (Samlaget, 48 sider)
 1989: Frå telling via showing til writing. Essay
 1999: Gnostiske essay

Samleutgaver 
 2011: Essay
 2014: Når ein engel går gjennom scenen og andre essay

Barnelitteratur 
 1989: Uendeleg seint. Biletbok
 1990: Kant. Biletbok - med bilder av Roj Friberg
 1993: Dyrehagen Hardanger. Forteljing
 1994: Vått og svart. Biletbok
 1995: Nei å nei. Hundemanuskripta 1. Fabel
 1996: Du å du. Hundemanuskripta 2. Fabel
 1997: Fy å fy. Hundemanuskripta 3. Fabel
 2000: Søster. Kortprosa
 2009: Spelejenta. Biletbok

Utgitte gjendiktninger og gjenfortellinger 
Årstallet angir når Fosses versjon ble utgitt.
 2001: Harold Pinter: Av jord er du komen (skuespill)
 2002: David Harrower: Knivar i høner (skuespill)
 2003: Thomas Bernhard Ved målet (skuespill)
 2005: Gregory Motton: Den største diamanten i verda (skuespill)
 2005: Racine Fedra. Versjon. Utgitt i svensk oversettelse ved Svante Aulis Löwenborg (Riksteatern Sverige)
 2007: Thomas Bernhard: Ritter, Dene, Voss (skuespill)
 2008: Sarah Kane: 4.48 Psykose (skuespill)
 2009: Sarah Kane: Fedras kjærleik (skuespill)
 2012: Ylajali, scenisk versjon av Knut Hamsuns Sult, forlag: L'Arche Editeur
 2013: Soga om Fridjotv den frøkne, Skald forlag
 2014: Georg Büchner: Woyzcek (skuespill)
 2014: Fridtjov og Ingebjørg, sagaen om Fridjov den frøkne tilrettelagt for barn, med bilder av Oddvar Torsheim, Skald forlag
 2015: Soga om Torstein Vikingsson, Skald forlag
 2016: Peter Handke: Dei vakre dagane i Aranjuez (skuespill)
 2016: Franz Kafka: Forvandlinga og andre forteljingar, Skald forlag
 2017: Peter Handke: Stendig storm (skuespill)
 2017: Edda. Scenisk versjon av gudedikta i Den eldre Edda, Skald forlag
 2017: James Joyce: Dei døde. Forteljing, Skald forlag
 2018: Samuel Beckett: Fyrste kjærleik og annan kortare prosa, Skald forlag
 2018: Henrik Ibsen: Peer Gynt. Eit dramatisk dikt
 2018: Georg Büchner: Lenz. Forteljing, Skald forlag
 2019: Georg Trakl: Sebastian i draum (dikt)
 2020: Antoine de Saint-Exupéry: Den vesle prinsen. Forteljing
 2022: Franz Kafka: Prosessen (roman)|Prosessen. Roman]], Skald forlag
 2022: Rainer Maria Rilke: Duino-elegiar (dikt)

Diskografi

Album, lydbøker og hørespill 
 1996: Prosa, musikk av Karl Seglem
 2001: Morgon og kveld, lest av Jørgen Langhelle
 2002: Sonen (hørespill)
 2002: Nokon kjem til å komme (lydbok)
 2004: Hertevig
 2006: Someone Is Going to Come, lest av Knut Vaage
 2006: Dikt og prosa, musikk av Karl Seglem
 2014: Stein til stein, fremført av Anne Marit Jacobsen, Helge Lien & Ruth Wilhelmine Meyer
 2016: Trilogien, lest av Anderz Eide
 2019: Elv på himmelen, fremført av Sandra Kolstad
 2019: Blått svev, fremført av Hildegunn Riise, Benedicte Maurseth & Stein Urheim

 Spacelings: Grounded (1987)
 Spacelings: 2000 Megatons of Love (1988)
 Vagant: Munnens lov – 22 poeter (1993)
 Kenneth Sivertsen: Den lilla kvelven (1995)
 Sagene Ring: Rett opp fra elva (1997)
 Karl Seglem: Nye nord (2002)
 Karl Seglem: New North (2004)
 Kenneth Sivertsen: Fløyel (2004)
 BNB: Ein song frå dei utsungne stunder (2005)
 Herborg Kråkevik: Kvar ein dag (2009)
 Gabriel Fliflet: Åresong (2011)
 Lira lyssna: Lira lyssna – Ljudspår till 2 – 2011 (2011)
 Kirkelig Kulturverksted: Norge, mitt Norge...? (2012)
 John Wolf Brennan: iTunes Essentials: Solopiano (2012)
 Lise Fjeldstad & Håvard Gimse: Blomster og blod (2013)
 Helga Johanne Størdal & Knut Størdal: No stig vår song – et utvalg nye salmer fra norsk salmebok 2013 (2013)
 Hekla Stålstrenga: Ventetid (2016)
 Unni Løvlid: Hymn (2016)
 Solveig Slettahjell: Poetisk tale (2016)
 Gabriel Fliflet: Sevje (2017)
 Knut Hamre: Slåttar etter Anders Bonde (2019)
 John Wolf Brennan: Nevergreens (2019)
 Sinikka Langeland: Wolf Rune (2021)

Priser  og utmerkelser 

 Nynorsk barnelitteraturpris (1989) for Uendeleg seint 
 Sokneprest Alfred Andersson-Ryssts fond 1992
 Nynorsk litteraturpris (1992) for Bly og vatn 
 Samlagsprisen (1994)
 Melsom-prisen (1996) for Melancholia I 
 Sunnmørsprisen (1996) for Melancholia I 
 Ibsenprisen (1996) for Namnet 
 Aschehougprisen (1997)
 Festspeldiktar på Dei Nynorske Festspela (1998)
 Æresmedlem av Norsk Skuespillerforbund (1998)
 Gyldendalprisen (1999)
 Doblougprisen (1999)
 Heidersmedlem i Det Norske Samlaget (2000)
 Kulturdepartementets barnebokpris (2000) for Søster 
 Nestroy-prisen for beste dramatiker (2000)
 Nordisk Teaterunions dramatiker-pris (2000) for Ein sommars dag 
 Melsom-prisen (2001) for Morgon og kveld 
 Statsstipendiat (fra 2001)
 Nominert til Nordisk Råds litteraturpris for Morgon og kveld (2002)
 Skandinavisk Nationalteaterpris (2002) for Dødsvariasjonar 
 Beste utenlandske forfatter, Theater heute (2002)
 Heddaprisen (Heddas ærespris) (2003)
 Ridder av Den franske nasjonale fortjenstorden (2003)
 Nynorsk litteraturpris (2003) for Auge i vind 
 Norsk kulturråds ærespris (2003
 Premio UBU (2004) for Vinter
 Kommandør av St. Olavs Orden (2005)
 Festspilldikter under Festspillene i Bergen 2005
 Brageprisen (Brages ærespris) 2005
 Æresmedlem i Norske Dramatikeres Forbund (2006)
 Anders Jahres kulturpris (2006)
 Svenska Akademiens nordiska pris (2007)
 Deutscher Jugendliteraturpreis (2007) for Schwester (Søster) 
 Bergen kommunes kunstnerpris (2009)
 Medalje tildelt av Benedikt XVI i Møte med kunstnerne i Det sixtinske kapell den 21. november 2009
 Den internasjonale Ibsenprisen 2010
 Tildelt Statens æresbolig for kunstnere Grotten den 16. mai 2011
 Målprisen (2012)
 Melancholie (Melancholia I-II) kåret til beste skjønnlitterære bok i 1995, Die Zeit (2012)
 European Prize for Literature (2014)
 Æresdoktor (dr.h.c.) ved Universitetet i Bergen (2015)
 Nordisk råds litteraturpris (2015) for Trilogien  
 Willy Brandt-prisen (2016), hans kone Anna Fosse tok imot prisen på vegne av forfatteren.
 Preis der Stadt Münster für Internationale Poesie (2017)
 Æresprofessor ved Shanghai Theatre Academy (2019)
 Nynorsk litteraturpris (2019) for Det andre namnet. Septologien I-II
 Langlista til The International Booker Prize for The Other Name. Septology I-II (2020)
 Ibsenprisen (2021) for Slik var det
 Æresdoktor ved Janacek-akademiet i Brno (2021)
 Brageprisen (2021) for Eit nytt namn. Septologien VI-VII
 Kritikerprisen 2021 for Eit nytt namn. Septologien VI-VII (2022)
 Kortlista til The International Booker Prize for A New Name. Septology VI-VII  (2022)
 Finalist til National Book Award for A New Name. Septology VI-VII (2022)
 Medlem av Akademie der Künste Berlin (2022)
 Finalist til National Book Critics Circle Award for A New Name. Septology VI-VII (2023)
 Deutscher Hörbuchpreis til Max von Pufendorf for innlesing av Eg er ein annan (2023)
 Kortlista til Republic of Consciousness-prisen for Septology i USA og Canada (2023)
 Nobelprisen i litteratur (2023)

Referanser

Litteratur 
 Digitalisert litteratur om Fosse hos Nasjonalbiblioteket. 		
 Cecilie Seiness. Jon Fosse: poet på Guds jord. Samlaget, 2009. ISBN 978-82-521-7252-2

Avhandlinger om forfatterskapet  
 Alm, Birgit: Alt er skilt og uten skilje: en intertekstuell lesning av Jon Fosses roman Morgon og kveld (2000) Masteroppgave i allmenn litteratur-vitenskap. – Universitetet i Oslo, 2006
 Isaksen, Kristine: Mulige måter å være i verden på i Det er Ales av Jon Fosse: en nærlesning i lys av skriverbegrepet og heideggerske begrep som "stemning", "sannhet" og "Dasein" Masteroppgave i allmenn litteraturvitenskap. – Universitetet i Oslo, 2000
 Ruud, Kristin Wabø: Stemme i skrift: subjektivitet i Jon Fosses lyrikk Masteroppgave i nordisk språk og litteratur. – Universitetet i Oslo, 2006
 Sørhaug, Jon Olav: Fjernare og stadig nærmare: nærvær og fråvær i Jon Fosses lyrikk Masteroppgave i nordisk språk og litteratur – Høgskolen i Agder, Fakultet for humanistiske fag, 2006 
 Nyvoll, Veronika Linn: En lesning av Jon Fosses Morgon og kveld (2000) Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap – Universitetet i Oslo, 2005 
 Sørensen, Kjell R.: Fortellingas absolutte musikk: forsøk på en lesning av Jon Fosses Blod. Steinen er Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Bergen 
 Mæland, Dag Flem: Frå inkje til inkje: om liv og død i Jon Fosses roman Morgon og kveld Hovedoppgave i nordisk litteratur – Universitetet i Oslo, 2004 
 Welle, Kari Garshol: Melankolske klassereiser: Jon Fosses Melancholia I i den nynorske skrifttradisjonen Mastergradsoppgåve i nynorsk skriftkultur. Høgskulen i Volda. Ivar Aasen-instituttet, 2004 
 Kaland, Øystein: Rytme i Jon Fosses Stengd gitar: en tolkning av tidsindeks i romanen Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap – Universitetet i Oslo, 2003
 Andersson, Hege Holde: Jon Fosse con text: Jon Fosse i teaterhistorien, kunstinstitusjonen og markedet Hovedoppgave i teatervitenskap – Universitetet i Oslo, 2003 
 Lund, Britt Ingunn: Blant hunder og dustefjerter: En lesning av Rune Belsviks Den store stilige dustefjertboka og Jon Fosses Hundemanuskripta 1-3'' Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap – Universitetet i Bergen, 2003 
 Kallestad, Åse Bjørg Høyvoll: Da Gud kom tilbake i norsk litteratur: en lesning av fire norske romaner fra 1900-tallet Hovedoppgave i allmen litteraturvitenskap – Universitetet i Bergen, 2003 
 Hove, Ingrid: I samtale om det useielege: ein analyse av den dramatiske dialogen i Jon Fosse sitt drama Draum om hausten Hovedoppgave i nordisk litteratur – Universitetet i Oslo, 2002
 Karlsen, Geirr: Allalderlitteratur i lys av Jon Fosses forfatterskap H.oppg. Høgskolen i Oslo. Bibliotek- og informasjonsstudiene, 2002 
 Mekki, Petra Anita: Ei lesing av ein 1990-talsroman: Melancolia I-II av Jon Fosse: pasjonsestetikk, liding og lengt Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Bergen, 2001
 Sulesund, Pål: Forsøk på å beskrive det sublime i Jon Fosses dramatikk Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap – Universitetet i Bergen, 2001
 Kringstad, Trude: Den melankolske nedskriver: ei lesning av Jon Fosses romaner Mlancholia I og Melancholia II med utgangspunkt i melankoliteori Hovedoppgave i nordisk – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, 2001
 Winterhus, Anne Elise: Det forlegne mennesket i det forlegne språket: ein studie av Jon Fosses dramatiske dikting Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Bergen, 2000
 Haug, Kirsten Molle: Det poetiske språket: en lesning av Jon Fosses roman Melancholia I i lys av Julia Kristevas psykoanalytiske teori Hovedfagsoppgave – Høgskolen i Agder, Institutt for nordisk og mediefag, 2000
 Ekern, Birgit: Romanen som taus musikk: en undersøkelse av musikalske formelementer i romaner av Vesaas, Tunström, Fosse og Vaage Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Bergen, 2000
 Krabbesund, Kai Tobias: Drama og lesning: teoretisk grunnlag i Veltruský, Bakhtin, Gadamer og Blanchot, og en lesning av Jon Fosses Nokon kjem til å komme Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap, Universitetet i Bergen, 1999
 Koren, Per Erik: Jon Fosses skriftprosa: fire analyser Hovedoppgave i allmenn litteraturvitenskap – Universitetet i Bergen, 1997
 Nilsen, Erik Boye: Å falle ut av ein verden: forklaring og forståelse av temporale og figurative mønstre i Jon Fosses Raudt, svart i lys av Heideggers tidlige filosofi Hovedoppgave i nordisk litteratur – Universitetet i Tromsø, 1997
 Amundsen, Trond Oscar: Tekst – leser – tekst: tre lesere skriver underveis i lesinga av Jon Fosses Stengd gitar (1985) og Amalie Skrams Forrådt (1892) Hovedoppgave i nordisk – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, 1996
 Spangen, Harald: Kanskje kan alt bli annleis: ei lesing av Jon Fosses roman "Naustet" Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Trondheim, 1994
 Lorentzen, Lajla Elisabet: Skriftromanens metafysikk: en analyse av skriftprosjektets komponenter i Jon Fosses roman Naustet Hovedoppgave – Universitetet i Oslo, 1994
 Storebø, Tore Steinar: Feil brann, lys i jernplatene: ein analyse av Jon Fosse: Stengd gitar, roman 1985 Hovudoppgåve i nordisk språk og litteratur – Universitetet i Oslo, 1990

Eksterne lenker 
 (no) Jon Fosse i Scenewebarkivet

 
  NRK: Lydfiler med Jon Fosse
  Jon Fosse i Norske Dramatikeres Forbund
  Jon Fosse i NRK Forfatter
  Digitaliserte bøker av Jon Fosse i Nasjonalbiblioteket
Nasjonalbibliotekets Jon Fosse-bibliografi

 
Nobelprisvinnere (litteratur)
Kommandører av St. Olavs Orden
Statsstipendiater
Den nasjonale fortjenstorden (Frankrike)
Vinnere av Heddaprisen
Vinnere av Nordisk råds litteraturpris
Vinnere av Nynorsk litteraturpris
Vinnere av Nynorsk barnelitteraturpris
Vinnere av Samlagsprisen
Vinnere av Aschehougprisen
Vinnere av Gyldendalprisen
Vinnere av Doblougprisen
Vinnere av kulturdepartementets barnebokpriser
Vinnere av Brageprisen
Mottakere av Willy Brandt-prisen
Den internasjonale Ibsenprisen
Ibsenprisen
Æresdoktorer ved Universitetet i Bergen
Personer fra Kvam kommune
Norske dramatikere
Norske romanforfattere
Norske barnebokforfattere
Norske lyrikere
Nynorskforfattere
Fødsler i 1959
Alumni fra Universitetet i Bergen