Norske værrekorder

Norske værrekorder er en oversikt over værrekorder i Norge. Oversikten tar for seg de vanligste meteorologiske parametrene, deriblant temperatur, nedbør og vind. Alle rekordene er fra offisielle målestasjoner der de fleste eies og drives av Meteorologisk institutt. En del stasjoner driftes av andre aktører (Jernbaneverket, NTNU, Bioforsk etc.) og leverer data til instituttet gjennom samarbeidsavtaler.

Måleinstrumenter og prosedyrer

Det norske værstasjonsnettverket 
De første offisielle værstasjonene ble opprettet på slutten av 1860-tallet i forbindelse med oppstarten av Meteorologisk institutt. Siden den gang har stasjonsnettet vokst betraktelig.

Per mai 2009 har met.no tilgang til data fra drøyt 230 værstasjoner på fastlandet. I tillegg kommer snaut 400 nedbørstasjoner (målestasjoner som kun måler nedbør).

Luftemperatur 

Det stilles strenge krav til plassering av meteorologisk utstyr. I Norge tilsier standarden at lufttemperatur skal måles to meter over gressdekt mark, der termometeret er plassert i en hvitmalt strålingsskjerm, hvis hensikt er å skjerme mot direkte solinnstråling. Nevnte skjermer har endret utseende en god del gjennom de siste 150 årene (se bilder).

Tidligere ble temperaturen observert manuelt ved avlesning termometer i instrumenthytte, men i senere år har automatiseringen gjort dette mindre vanlig. Ved de fleste værstasjoner blir temperaturen nå målt elektronisk med motstandstermometre (laget av platina). På det kaldeste stedene i Norge ble det brukt sprittermometer fordi kvikksølv fryser ved −39 ℃. Sprittermometrene er ikke så nøyaktig og avlesingene må korrigeres. Ved kulderekorden i Karasjok 1. januar 1886 viste termometeret −48 ℃ avlesingen justert med 3,4 grader til −51,4 ℃. Dagen før, nyttårsaften 1885, var det −51,3 ℃ i Karasjok.

Maks- og mininimumstemperatur
Se også: Maksimumstermometer, Minimumstermometer
Maks- og minimumstemperaturen er henholdsvis den høyeste og laveste temperaturen som blir observert i løpet av et temperaturdøgn. På manulle værstasjoner finnes det egne termometre som registrerer høyeste og laveste temperatur siden siste nullstilling.

På automatiske målestasjoner logges ekstremtemperaturene timevis, og den høyeste og laveste timeverdien blir loggført som døgnets maks- og minimumstemperatur.

Middeltemperatur
Månedsmiddeltemperatur er gjennomsnittet av en måneds døgnmiddeltemperaturer. Tilsvarende er årsmiddeltemperatur et gjennomsnittet av et års døgnmiddeltemperaturer.

Nedbør 
Utdypende artikkel: Nedbør

Met.no benytter i all hovedsak to forskjellige nedbørmålere.

 Den tradisjonelle måleren er basert på en enkel bøtte med gitt diameter i toppen. Denne blir tømt en eller to ganger i døgnet, og innholdet blir deretter avlest i et måleglass hvor volum blir vist i mm (høyde) av vannsøyle. Ved snø må innholdet i bøtta smeltes før avlesning kan skje, da snø tar mer plass enn vann.
 Den moderne måleren er automatisk og opererer ved hjelp av vektprinsippet. All nedbør (snø eller vann) som har falt kommer oppi bøtta. Vektøkningen av bøtta regnes elektronisk om til mm nedbør. Det spiller således ingen rolle om nedbøren kommer som snø eller vann.

Nedbørsinstensitet
I 2008 hadde et mindretall av stasjonene (115 i alt) pluviometer som automatisk måler nedbøren hvert minutt. Før disse målerne ble satt opp måtte observatøren følge med på været for å kunne måle intensiteten i kortvarige, kraftige regnskyll (som særlig opptrer om sommeren).

Døgnnedbør
Døgnnedbør er den nedbørmengden som faller i løpet av et nedbørdøgn. I Norge løper det offisielle nedbørdøgnet fra 06 UTC til 06 UTC neste dag.

Måneds- og årsnedbør

Månedsnedbør er summen av alle døgnnedbørene i en måned. Tilsvarende er årsnedbør summen av alle månedsnedbørene i et år.

Snødybde 
Utdypende artikkel: Snø
Snødybden måles på flatmark. Meteorologisk institutt benytter to metoder for måling av snødybde. Den tradisjonelle (og mest brukte) metoden er å bruke en målestav som settes i bakken før frosten. Denne blir avlest på et fast tidspunkt i døgnet, vanligvis kl. 06 UTC (kl. 7 norsk vintertid). Den moderne metoden tar i bruk avstandsmåling. En fastmontert sensor måler avstanden fra sensoren og ned til snøen. Denne avstanden trekkes fra sensorens høyde over bakken. Prosessen skjer elektronisk og snødybden kan således overvåkes kontinuerlig.

Vind 
Utdypende artikkel: Vind
Middelvind (10 min.) og vindkast (3 sek.) registreres normalt i 10 meters høyde i åpent landskap.

Tidligere ble alle vindobservasjonene foretatt visuelt. Det vil si at observatøren anslo vindhastigheten (middelvind) ved hjelp av en versjon av Beauforts skala. Fra begynnelsen av 1980-tallet ble anemometer mer vanlig på norske værstasjoner. Med anemometer ble det også mulig å registrere vindkast i tillegg til middelvind.

Lufttemperatur

Høyeste og laveste temperatur
Høyeste og laveste offisielt registrerte temperaturer i Norge; månedsvis, fylkesvis og på årsbasis i perioden fra 1990.

I vinterhalvåret har Norge de klart høyeste temperaturrekordene i Skandinavia. I januar om lag 5 ℃ høyere enn rekordene i Danmark og Sverige. Dette skyldes i hovedsak det kuperte terrenget i Norge der særlig fønvind bidrar til rask og sterk temperaturstigning. Dette værfenomenet gjør seg særlig gjeldende på indre strøk av Møre og Romsdal med værstasjonene Tafjord, Åndalsnes og Sunndalsøra. Nyttårsaften 1885 ble det målt −51,3 ℃ i Karasjok og på samme tidspunkt var det 6,6 ℃ i Bergen. Dette er største temperaturforskjell registrert på samme tid mellom to steder i Norge. I løpet av 1. januar 1886 var temperaturen ned i −51,4 ℃ i Karasjok mens maksimumstemperaturen i Kristiansand var 9,4 ℃.

Månedsvis

Fylkesvis

Årlig
Se Årlige temperaturekstremer i Norge for utvidet oversikt (1878 – d.d.)

Høyeste og laveste døgnmiddeltemperatur

Månedsvis

Høyeste og laveste månedsmiddeltemperatur
Høyeste og laveste offisielt registrerte månedsmiddeltemperaturer i Norge; månedsvis og fylkesvis.

Månedsvis

Fylkesvis

Flest sommerdager

Definisjoner 

Internasjonal definisjon
 Sommerdag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 25,0 °C.

Norske definisjoner
 Nordisk sommerdag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 20,0 °C.
 Tropedag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 30,0 °C.

Månedsvis

Fylkesvis

Årlig

Tropenetter

Definisjoner

Tropenatt: En natt der minimumstemperaturen ikke faller under 20,0 °C.

Tidligste og seneste dato for tropenatt
Tidligste tropenatt: 12. mai 1981, 20,3 °C i Bergen, Hordaland.
Seneste tropenatt: 24. september 1938, 20,1 °C på Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane.

Varmeste tropenetter
Listen er ikke komplett.

Sjøtemperatur

Høyeste og laveste sjøtemperatur

Soltimer

Flest soltimer

Soltimer måles bare på et fåtall stasjoner. Den mest solrike delen av landet er kyststripen fra Kristiansand og østover mot svenskegrensen. Kjevik i Vest-Agder målte flest soltimer over perioden 1961 – 90 med et årlig gjennomsnitt på snaut 1 800 timer. Det finnes ingen målinger av soltimer øst for Oslofjorden (i Norge), men på Koster snaut 10 km sør for Hvaler ligger det årlige gjennomsnittet på 2 000 timer.

Nedbør

Nedbørsintensitet

Oversikten baserer seg utelukkende på data fra nedbørstasjoner med pluviometer. Av met.nos 620 nedbørstasjoner er bare 120 utstyrt med pluviometer, og de fleste har relativt korte tidsserier. Det er således nokså tilfeldig hvilke regnskyll som har blitt fanget opp og registrert. Det finnes også en del høyere målinger som er gjort manuelt. I Tana ble det for eksempel målt 14 mm på tre minutter 3. juli 1916 og Folldal i Hedmark registrerte 100 mm på 90 minutter 27. juni 1935.

Største døgnnedbør

Månedsvis
15. mai 1974 ble det ikke registrert nedbør ved noen målestasjoner i Norge (med unntak av 0,1 mm i Espedalen, Oppland).

Fylkesvis

Største månedsnedbør

Månedsvis

Fylkesvis

Høyeste og laveste årsnedbør 
Nedbørsmengdene i Norge er i stor grad bestemt av beliggenheten i forhold til havet og av topografien. De største samlede nedbørsmengdene faller på vestsiden av fjellene der fuktig luft fra havet tvinges til å stige. På Vestlandet faller mest nedbør i et belte 20–30 km innenfor den ytterste kysten.

Største snødybde

Alle snømålingene i tabellene er fra met.nos vær- og nedbørstasjoner. Enkelte år har NVE målt snødybder på over 12 meter på Svartisen og Ålfotbreen.

Månedsvis

Fylkesvis

Vind

Sterkeste registrerte middelvind og vindkast (1957 - dd.)

Månedsvis

Fylkesvis

Flest døgn med stiv kuling i middelvind (1957 - dd.) 

 233 døgn i 1989 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 228 døgn i 1989 – Svinøy fyr, Møre og Romsdal
 218 døgn i 1971 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 216 døgn i 1983 – Svinøy fyr, Møre og Romsdal
 202 døgn i 1971 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 201 døgn i 1973 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane

Flest døgn med orkan i middelvind (1957 - dd.) 

 16 døgn i 1971 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 12 døgn i 1975 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 10 døgn i 1989 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 8 døgn i 1983 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 5 døgn i 1973 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 5 døgn i 1975 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane

Lufttrykk 
 Høyeste lufttrykk 
 På fastlandet: 1061,3 hPa 23. januar 1907 i Dalen, Telemark
 Laveste lufttrykk 
 På fastlandet: 939,8 hPa 27. januar 1884 i Bergen, Hordaland
 Offshore: 937,1 hPa 15. februar 1989 ved Stasjon Mike, Norskehavet

Diverse

17. mai 
Høyeste temperatur: 28,6 ℃ 17. mai 1960 i Melsomvik i Vestfold
Laveste temperatur: −20,9 ℃ 17. mai 1909 på Finse i Hordaland

24. desember 
Høyeste temperatur: 17,2 ℃ 24. desember 1942 i Tafjord i Møre og Romsdal
Laveste temperatur: −43,9 ℃ 24. desember 1919 i Karasjok i Finnmark
Største døgnnedbør: 107,0 mm 24. desember 1933 på Eide i Møre og Romsdal

Flest frostdøgn (1957–) 
Frostdøgn er døgn der minimumstemperaturen er −0,1 ℃ eller lavere.

 345 døgn i 1962 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 329 døgn i 1957 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 325 døgn i 1962 – Gaustatoppen, Telemark
 323 døgn i 1965 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 312 døgn i 1958 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 311 døgn i 1966 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 310 døgn i 1965 – Gaustatoppen, Telemark

Lengste periode der maksimumstemperaturen ikke overstiger −0,1 ℃ (1957–) 
 Sør-Norge 
 Under 700 moh.: 114 døgn, 11.11.1965 – 4.3.1966, Alvdal, Hedmark
 Over 700 moh.: 192 døgn, 23.10.1969 – 2.5.1970, Gaustatoppen, Telemark
 Midt-Norge: 112 døgn, 11.11.1965 – 2.3.1966, Røros, Sør-Trøndelag
 Nord-Norge: 150 døgn, 7.11.1965 – 6.4.1966, Suolovuopmi, Finnmark

Se også

 Norges klima
 Årlige temperaturekstremer i Norge

Referanser

Litteratur
 Gustav Bjørbæk: Norsk vær i 100 år. Utgitt av Teknologisk forlag, 1998.
 Jahrbuch des Norwegischen Meteorologischen Institute fur 1878–1944, utgitt av Det Norske Meteorologiske Institutt (DNMI – nå met.no).
 Meteorologisk årbok 1945–1979, utgitt av Det Norske Meteorologiske Institutt (DNMI – nå met.no).
 Døgndata eldre enn 1.1.1957 (i de fleste tilfeller) ligger arkivert i Riksarkivet. Meteorologisk institutts del av arkivet er S-1570 Det norske meteorologiske institutt.
 Finn Spinnanger, Fanaråken meteorologiske observatorium i særtrykk av "Naturen", nr. 3, 1947.

Eksterne lenker
 Norsk klimaservicesenter
 Met.no Værrekorder
 Vær og vind (blogg v/Bernt Lie)
 Meteorologisk institutts Meteorologileksikon

Norges klima
Norgesrekorder