Sjøknelere

Bathysquilloidea
 Erythrosquilloidea
 Eurysquilloidea
 Gonodactyloidea
 Lysiosquilloidea
 Parasquilloidea
 Squilloidea

Sjøknelere (Stomatopoda) er en gruppe av storkrepser. Gruppen utgjøres av bare en underklasse (Hoplocarida), en orden (Stomatopoda), og en eneste underorden (Unipeltata). Under dette er det 7 overfamilier og 17 familier. Artstallet er anslagsvis 400.

Sjøknelere bruker de fremre bena til å fange bytte med. Deres brystskjold er lite og svakt, men bakkroppen er lang og kraftig. De har spesialiserte øyne, som blant annet oppfatter flere farger. De kan bli opptil 30 cm lange. De fleste artene er tropiske eller subtropiske og lever på korallrev eller i ganger som de graver ut på havbunnen. De spiser blant annet fisk, østers og snegler.

Noen av sjøknelerne er ettertraktede som mat, blant annet hos folk ved Adriaterhavet, og dessuten i Øst-Asia. 

En vanlig art er Squilia mantis, som man finner i Middelhavet.

Taksonomi 
Taksonomien til storkreps er komplisert og flere av gruppen er utdødd. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En vanlig oppdelning anerkjenner storkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr, og storkreps er den mest artsrike gruppen. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life, men stort sett WoRMS-databasen.. Utdødde grupper er markert med †.

 Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
 KLASSE muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
 Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
 Underklasse Podocopa - 3 ordener, 48 familier, 1250 arter Sars, 1866
 KLASSE storkrepser (Malacostraca) - +25.000 arter Latreille, 1802
 Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
 Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
 Overorden Peracarida Calman, 1904
 Overorden Syncarida Packard, 1885
 Underklasse Hoplocarida Calman, 1904
 Orden sjøknelere (Stomatopoda) Latreille, 1817
 Underorden Unipeltata Latreille, 1825
 Overfamilie Bathysquilloidea  Manning, 1967
 Familie Bathysquillidae  Manning, 1967
 Familie Indosquillidae  Manning, 1995
 Overfamilie Erythrosquilloidea  Manning & Bruce, 1984
 Familie Erythrosquillidae  Manning & Bruce, 1984
 Overfamilie Eurysquilloidea  Manning, 1977
 Familie Eurysquillidae  Manning, 1977
 Overfamilie Gonodactyloidea  Giesbrecht, 1910
 Familie Alainosquillidae  Moosa, 1991
 Familie Gonodactylidae  Giesbrecht, 1910
 Familie Hemisquillidae  Manning, 1980
 Familie Odontodactylidae  Manning, 1980
 Familie Protosquillidae  Manning, 1980
 Familie Pseudosquillidae  Manning, 1977
 Familie Takuidae  Manning, 1995
 Overfamilie Lysiosquilloidea  Giesbrecht, 1910
 Familie Coronididae  Manning, 1980
 Familie Lysiosquillidae  Giesbrecht, 1910
 Familie Nannosquillidae  Manning, 1980
 Familie Tetrasquillida e Manning & Camp, 1993 = Heterosquillidae Manning, 1995
 Overfamilie Parasquilloidea  Manning, 1995
 Familie Parasquillidae  Manning, 1995
 Overfamilie Squilloidea  Latreille, 1802
 Familie Squillidae  Latreille, 1802 = Squillares = Chloridellidae Rathbun, 1900 = Harpiosquillidae Manning, 1980
 Underklasse Phyllocarida
 Orden †Archaeostraca
 Orden †Hoplostraca
 Orden Leptostraca'''
 KLASSE: bladfotinger (Branchiopoda)
 KLASSE: Maxillopoda - mulig parafyletisk, +18.000 arterDahl, 1956
 Underklasse Tantulocarida - 17 / 33 / 39 arter
 Underklasse tungmasker (Pentastomida) - usikker, parasitter, 100 / 130 arter
 Underklasse fiskelus (Branchiura) - fiskeparasitter, 173 arter
 Underklasse Mystacocarida - 13 arter
 Underklasse Thecostraca
 Underklasse hoppekreps (Copepoda) - 13.000 arter, 2.800 i ferskvann
 KLASSE: Remipedia - 24 arter Yager, 1981
 KLASSE: Cephalocarida - 12 arter Howard L. Sanders, 1955

Referanser

Eksterne lenker 
 

Storkreps
Krepsdyr formelt beskrevet i 1817
Dyr formelt beskrevet av Pierre André Latreille