Pudderengmott

Pudderengmott (Psammotis pulveralis) er en sommerfugl i familiegruppen gressmott.

Utseende 
Pudderengmott lever på mynte. Biotopen er enger. Vingspennet er 19-27 mm.

Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.  Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen.  Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

Levevis 
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven er aktiv i august og oktober og lever som plantespiser på planter i slektene Mentha og Lycopus. Den er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.

Pudderengmott tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen.

Utbredelse 
Den lever i Europa. I Sverige skal den være utbredt i sør og ikke helt uvanlig. I Norge er arten påvist på 10 lokaliteter ved Oslofjorden i Buskerud, Østfold og Akershus, samt en lokalitet i Arendal, men funnet fra Arendal skyldes sannsynligvis en tilflyver. Det er ingen funn fra Vestfold, og det reelle utbredelsesområdet i Norge er ekstremt sydøstlig.

Rødlistevurdering 
Arten synes å ha blitt sjeldnere i senere år, og det er ikke registrert norske funn etter år 2000. Trusler er gjengroing, oppdyrking og utbygging. På grunn av alle påvirkningene innenfor artens utbredelsesområde, reduseres og fragmenteres forekomstene. 
Arten rødlistes i 2021 som sterkt truet EN.

Systematisk inndeling 

 sommerfugler (Lepidoptera) 
 delgruppe Glossata – Homoneura
 delgruppen Ditrysia
 overfamilien Pyraloidea
 familien gressmott, (Crambidae)
 underfamilien  Pyraustinae 
 slekt Psammotis
 Pudderengmott (Psammotis pulveralis (Hübner, 1796) )

Referanser

Kilder 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider.
 www.funet.fi – Lepidoptera database

Eksterne lenker 
 
 Pudderengmott – Svenska Fjärilar 
 Pudderengmott – www.nic.funet.fi/ 
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Gressmott
Sommerfugler formelt beskrevet i 1796
Dyr formelt beskrevet av Jacob Hübner