Glyfosat

Glyfosat er den aktive substansen i plantevernmiddelet Roundup. Den inhibiterer enzymet som produserer 5-enolpyruvylshikimat 3-fosfat og blokkerer biosyntesen av aromatiske aminosyrer i vekster, men er relativt ufarlig for dyr da de mangler enzymet.

Kjemi
Glyfosat er et aminofosfonisk analog til den naturlig forekommende aminosyre glycin, og navnet er en sammentrekning av glycin + fosfo- + -at. I 1970 oppdaget John Franz, som den gang arbeidet for Monsanto, at glyfosat kunne brukes som ugressmiddel. I 1987 mottok han National Medal of Technology for sine oppdagelser, og i 1990 mottok han den amerikanske Perkinmedaljen, som gis for oppdagelser innenfor anvendt kjemi.

Biokjemi

Glyfosat dreper planter ved å blokkere for enzymet 5-enolpyruvylshikimat-3-fosfat syntase (EPSPS). Det virker ved å katalysere reaksjonen mellom shikimat-3-fosfat (S3P) og fosfoenolpyruvat, så det dannes 5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfat (ESP). ESP blir deretter defosforylert, slik at det oppstår chorismat, som er en avgjørende forutsetning for plantenes oppbygning av de aromatiske aminosyrer fenylalanin, tyrosin og tryptofan. Disse aminosyrer brukes som byggestener i peptidkjedene og til dannelse av sekundære stoffskifteprodukter som f.eks. folater, ubikinoner og naftokinoner. Shikimsyre-prosessen finnes ikke hos dyrene, som skaffer seg aromatiske aminosyrer gjennom føden.

Giftighet
Miljøaktivister har over mange år hevdet at glyfosat er kreftfremkallende, er giftig for vannlevende organismer, og er fatalt giftig for pollinatorer. Påstandene er tilbakevist av produsenten Bayer. Aktivistene har også hevdet at Bayer har tilbakeholdt rapporter om helserisiko.

I 2023 ble det påvist en sammenheng mellom bruk av glyfosat og epidemisk nyresvikt blant befolkningen på landsbygda i Sri Lanka. Et studie blant befolkningen i Ecuador viste en sammenheng mellom glyfosatkonsentrasjoner i urin og reduserte hjernefunksjoner som konsentrasjonssvikt, språkforståelse og hukommelse.

Referanser

Plantevernmidler
Karboksylsyrer
Aminer