Vestkorridoren

E18 Vestkorridoren er navnet på et lenge planlagt motorveiprosjekt på E18 gjennom Bærum og Asker kommuner i Viken. Prosjektet er inne i Oslopakke 3 og prioritert i Nasjonal transportplan 2018–2029. Begrepet «Vestkorridoren» brukes også som en fellesbetegnelse for den vestlige transportruten ut av Oslo, og omfatter i sin videste forstand jernbanestrekningene og hovedveiene mellom Oslo sentrum og Asker.

Den planlagte motorveien starter ved Lysaker i øst og avsluttes på Drengsrud like vest for Asker sentrum. Strekningen er 17,3 km og er delt inn i tre delstrekninger: Lysaker–Ramstadsletta (4,4 km), Ramstadsletta–Nesbru (5,9 km) og Nesbru–Drengsrud (7,0 km). Nyveien skal avløse en av landets mest trafikkerte veistrekninger, med årsdøgntrafikk opp mot  kjøretøyer. Dagens vei er preget av køproblemer, dårlig fremkommelighet for kollektivtrafikk, og omfattende støy- og luftforurensing. E18 fungerer også som en barriere gjennom områdene den passerer. Den nye motorveien skal redusere disse problemene, blant annet med tunneler utenom Sandvika og Asker sentrum.

Prosjektet er kritisert og omstridt, særlig blant miljøforkjempere som mener motorveien vil gi økt kapasitet og dermed mer biltrafikk inn til Oslo. Den høye utbyggingskostnaden har også vært gjenstand for omfattende debatt. I 2009 ble E18 Vestkorridoren anslått å koste 5,7 milliarder kroner, men i 2020 hadde det totale kostnadsanslaget steget til 60,1 milliarder kroner. Dette beløpet inkluderer også rentekostnader og kostnader for innkreving av bompenger. En betydelig del av prosjektet skal finansieres gjennom bompenger, noe som har møtt motstand hos en del bilister og pendlere. Motstanden mot prosjektet har resultert i flere ekstra runder med planlegging og politiske godkjenninger. Blant annet trakk Viken fylkeskommune i februar 2020 lånegarantien for den første delstrekningen, Lysaker–Ramstadsletta. I juni samme år vedtok imidlertid Stortinget at delstrekningen skal bygges, og Viken fylkesting innvilget i august 2020 lånegaranti til delstrekningen. Byggingen av strekningen startet 3. november 2020, med planlagt trafikkåpning i 2027. De to andre delstrekningene er under regulering og planlegging, men med ukjent veiåpning.

Bakgrunn

Begrepet «Vestkorridoren»
Tradisjonelt har begrepet «Vestkorridoren» vært brukt om transportruten mellom Oslo og Asker, altså den vestlige korridoren ut av Oslo. Hovedlenkene i korridoren er Drammensbanen, E18 Oslo–Asker og E16 Sandvika–Wøyen.

I takt med befolknings- og trafikkveksten på slutten av 1900-tallet økte også køene og reisetiden gjennom korridoren. For å løse problemene for veitrafikken og kollektivtransporten, dukket det opp flere ideer og planer om å utbedre lenkene i Vestkorridoren. Planene kom inn i statlige transportplaner og Oslopakke 3 i 1990-årene, og etter årtusenskiftet skjøt utbyggingen fart. Drammensbanen på strekningen Lysaker–Asker ble bygget ut med to nye spor, den såkalte Askerbanen, åpnet i 2011. E16 Sandvika–Bjørum ble fullført som motorvei i 2019. Med fullførelsen av disse prosjektene er «Vestkorridoren» i stor grad snevret inn til å omfatte hovedveiprosjektet E18 Lysaker–Drengsrud. Prosjektet omtales også som «E18 Vestkorridoren» og «E18 Lysaker–Asker». Prosjektet er inne i Oslopakke 3 og prioritert i Nasjonal transportplan for perioden 2018–2029.

Om strekningen Lysaker–Asker

Europavei 18 fra Lysaker til Asker er en av landets viktigste og mest trafikkerte strekninger. I 2018 var årsdøgntrafikken på Lysaker rundt  kjøretøyer, på Blommenholm  og i Asker . Veien ble gradvis utvidet til fire og seks felt fra slutten av 1950-årene og frem til 1977. I 2020 har E18 motorveistatus fra Blommenholm til Drengsrud, og omfatter blant annet strekningen utenfor Asker sentrum, som var Norges første motorvei da den åpnet sommeren 1962. Fra Lysaker til Blommenholm har E18 vanlig hovedveistatus, med vekselvis fire og seks felt og planfrie kryss.

Den store trafikken skaper tidvis store køproblemer, særlig i rushtiden og på store utfartsdager. I tillegg finnes det ingen parallelle lokalveier, noe som tvinger lokaltrafikken til å bruke E18. Det er også kort avstand mellom kryssene, som skaper lokale flaskehalser, ujevn hastighet og ulykker. Køene skaper avviklingsproblemer for busser og annen kollektivtransport, og E18 fungerer som en barriere i området. Bebyggelsen langs veien er også utsatt for høy støy- og luftforurensning.

E18 Vestkorridoren skal redusere disse problemene og øke fremkommeligheten for bussene. I tillegg skal veien delvis gå i tunneler, blant annet under Sandvika sentrum og forbi Asker sentrum. Tunnelene vil redusere støy og annen forurensning, og vil legge til rette for byutvikling og sammenhengende lokal- og sykkelveier, ifølge Statens vegvesen som planlegger nyveien.

Utover i 2010-årene har E18-prosjektet vokst i omfang og kostnad. I 2009 ble utbyggingen av E18 Vestkorridoren anslått å koste 5,7 milliarder kroner, mens det totale kostnadsoverslaget hadde vokst til 60,1 milliarder i 2020. Store deler av dette skal finansieres gjennom bompenger, resten av statlige bidrag og Oslopakke 3.

Delstrekningene 
Den nye E18-strekningen fra Lysaker til Drengsrud er cirka 17,3 kilometer lang og er delt inn i tre delstrekninger:

Lysaker–Ramstadsletta (4,4 km) 
Veien starter ved Fornebukrysset og strekker seg til Ramstadsletta like øst for Blommenholm. Veien er ferdigregulert og ble godkjent av Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2017. Den nye veien får tre kjørefelt i hver retning, med tunnel forbi Høvik og lokk ved Stabekk. Opprinnelig omfattet planene parallell bussvei og ny sykkelvei, men bussveien ble tatt ut etter politiske forhandlinger i 2020. I stedet skal to av de seks feltene reserveres til kollektivtrafikk, og det skal bygges kollektivterminal på Lysaker. I planene inngår også ny fylkesvei – Bærumsdiagonalen mellom Gjønnes og E18, og ny forbindelse fra Strand til Fornebu, kalt Vestre lenke.

Stortinget godkjente byggeplanene i juni 2020, men Viken fylkeskommune trakk finansieringsgarantien i februar 2020. Kostnadsrammen ligger på 17,4 milliarder 2019-kroner. Men totalkostnaden kan bli 23,1 milliarder kroner om en tar med rentekostnader og kostnader til bompengeinnkreving. Etter en justering av planen sa Viken fylke i august 2020 ja til å garantere for prosjektet. Avgjørelsen var så kontroversiell og omstridt at partiene SV og MDG trakk seg fra det rødgrønne samarbeidet i Viken fylkesråd.

De første byggearbeidene på parsellen startet 3. november 2020, og strekningen kan åpnes for trafikk i 2027.

Ramstadsletta–Nesbru (5,9 km) 
Tidligere gikk delprosjektet til Slependen, men ble forlenget til Nesbru i 2021. Kommunedelplanen for strekningen er godkjent, og Statens vegvesen og Norconsult arbeider per 2022 med reguleringsplanen for strekningen. Veien får tre felt vestover, og vekselvis to og tre felt inn mot Oslo.

Denne parsellen vil gå i dagen fra Ramstadsletta til Blommenholm, før E18 går inn i den 3,6 km lange Sandvikstunnelen. Denne vil gå under Sandvika og Sandvikselva og ha kryss med E16 før den kommer ut på Slependen. På Slependen blir det fortsatt kryss som knytter motorveien til lokalveinettet og dagens E18. Fra Slependen går E18 i dagen videre til Nesbru.

Dagens motorveibro forbi Sandvika skal rives, og dermed åpnes Sandvika sentrum mot fjorden. I stedet planlegges det med ny og mindre bro for lokaltrafikk og utvikling av hele området der E18 går i dag. Det blir også tilknytning til nye E16 med ramper inne i tunnelen under Sandvika. Reguleringsplanarbeidet startet høsten 2020, med mål om vedtatt reguleringsplan i 2024 og byggestart i 2025 eller 2026. Strekningen skal ifølge Nasjonal transportplan stå ferdig innen 2032.

Nesbru–Drengsrud (7,0 km) 
Dette er den lengste delstrekningen og strekker seg fra Nesbru til Drengsrud like vest for Asker sentrum. Kommunedelplanen for strekningen ble vedtatt i 2016. I planene er det lagt opp til tunnel ved Strand og forbi Asker sentrum. Det planlegges også med egen, gjennomgående bussvei og sykkelvei fra Asker sentrum til Holmen. Veien kan få seks felt, og Statens vegvesen vurderer om visse trafikantgrupper skal prioriteres i egne felt.

Oversikt 
Status for hele strekningen per vinteren 2021–2022:

Kostnadsrammen er per høsten 2020, og er oppgitt i 2019-kroner. Tar en med finansieringskostnadene i tillegg, altså rentekostnader for lån og innkreving av bompenger, kan den totale kostnaden for hele prosjektet komme opp i rundt 60 milliarder kroner.

Motstand mot ny E18 
E18 Vestkorridoren er et omstridt veiprosjekt som har blitt møtt av motstand siden 1990-årene. Særlig har byrådet i Oslo vært motstandere av prosjektet og fikk i 2019 med seg flertallet i nye Viken fylkeskommune. Flertallet i Oslo byråd og Viken fylkeskommunen vil i stedet prioritere store kollektivprosjekter som Fornebubanen og nye tunneler for tog og T-bane i Oslo. Regjeringen og næringsselskaper har imidlertid signalisert at E18 må bygges ut dersom Fornebubanen skal kunne realiseres.

Samme høst signaliserte regjeringen at den vil bevilge penger til prosjektet Lysaker–Ramstadsletta, trass motstanden fra det politiske flertallet i Oslo og Viken. I februar 2020 trakk fylkeskommunen sin lånegaranti til prosjektet, og staten forsøkte gjentatte ganger å forhandle frem en løsning med Oslo og Viken. Også flere ganger tidligere har staten forsøkt å komme frem til en enighet med lokale myndigheter. I 2016 vedtok partene i Oslopakke 3 å dele opp delstrekningen Lysaker–Ramstadsletta i to nye delstrekninger, tross advarsler fra Statens vegvesen. Stortinget overprøvde senere denne beslutningen og vedtok at hele delstrekningen Lysaker–Ramstadsletta skal bygges ut samtidig.

Fordeler og ulemper med ny E18 
Ny E18 Vestkorridoren har både motstandere og tilhengere, som har ulike meninger om fordelene og ulempene med motorveiprosjektet.

Miljø og fremkommelighet 
Miljøorganisasjoner og andre miljøforkjempere mener den nye motorveien vil gi økt kapasitet, og dermed øke biltrafikken inn til Oslo. Miljøpartiet de Grønne kaller prosjektet utdatert og i strid med klimaforliket fra 2012. Partiet mener ny E18 vil gi «flere biler, mer luftforurensning og undergrave kollektivtrafikken», at en ny motorvei ikke vil løse køproblematikken i rushtiden, og de vil i stedet rette innsatsen mot økt satsning på kollektivtrafikken i området. Flere trafikkforskere mener at utbyggingen ikke vil løse køproblemene i rushtiden. Statens vegvesen forutsetter at biltrafikken ikke vil øke med høye bompengesatser eller strenge parkeringsrestriksjoner i Oslo. Kollektivtransportselskapet Ruter har vært skeptiske til både kostnader og nytten ny vei vil gi for kollektivtransporten.
Tilhengerne av motorveiprosjektet argumenterer derimot for at den nye veien vil være et byutviklings- og miljøprosjekt. De mener også at det vil bli betydelig mindre støy og forurensning for tusenvis av beboere langs dagens E18, og at fremkommeligheten vil bli forbedret for syklister, busser og næringstransport. Tunnelene under Sandvika og utenom Asker vil frigjøre arealer som kan brukes til å utvikle tettstedene, ifølge dem. Eiendoms- og utbyggingsselskaper som Selvaag og OBOS ser også muligheter for å bygge rundt 1000 nye boliger og sysselsette ytterligere 4500 årsverk.

Kostnader og bompenger 
Motorveiprosjektet er et omfattende infrastrukturprosjekt som har en betydelig kostnad. Den første delen av prosjektet, fra Lysaker til Ramstadsletta, er anslått å ha en sluttkostnad på rundt 17,4 milliarder kroner. Samtidig viser samfunnsøkonomiske analyser en netto nytte på -1,2 milliarder kroner. For å finansiere prosjektet vil omtrent to tredjedeler av kostnadene bli dekket av bompenger, som vil øke bompengene og dermed kostnaden for pendling med bil til og fra Oslo. Ifølge Nettavisen i 2018 kan en bensinbil måtte betale opptil 200 kroner tur/retur på hele strekningen.

Prosjektets planlegging har også hatt høye kostnader. I 2018 pådro Statens vegvesen seg en budsjettoverskridelse på 340 millioner kroner i forbindelse med planleggingskostnader. Som en konsekvens av dette valgte vegvesenet å midlertidig stoppe planleggingsarbeidet i 2019. I samme år tildelte regjeringen ekstra midler for å muliggjøre at Statens vegvesen kunne gjenoppta planleggingsarbeidet og foreta oppkjøp av tomter.

Status og veien videre 
I februar 2020 trakk Viken fylkesting finansieringsgarantien for første delstrekning, Lysaker–Ramstadsletta. Etter flere påfølgende og fastlåste forhandlinger mellom lokale myndigheter i Oslo og Viken, besluttet Stortinget i juni 2020 at strekningen Lysaker–Ramstadsletta skal bygges. I august 2020 fikk prosjektet sin endelige finansiering, etter at Arbeiderpartiet og Senterpartiet i Viken fylkeskommune gikk inn for å innvilge lånegaranti. Med finansieringen i orden, kunne utbyggingen starte i 2021, og nye E18 forventes åpnet for trafikk i 2027.

Strekningen vestover fra Ramstadsletta til Slependen er under regulering med mulig reguleringsplanvedtak i 2024, og utbygging fra 2024 til 2029, ifølge Nasjonal transportplan. Strekningen fra Slependen til Drengsrud er også under regulering, med planlagt byggestart en gang etter 2024.

Se også 
Nordøstkorridoren
Sørkorridoren
 Motorveier i Norge
 E18 Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Statens vegvesens prosjektside for E18 Vestkorridoren 

Transport i Viken
Veier i Asker
Veier i Bærum
Planlagte veiprosjekt i Norge
Transport i Oslo