GWP-verdi

GWP-verdi (Global Warming Potential) er et mål på de ulike drivhusgassenes akkummulerte strålingspådriv målt mot det akkumulerte strålingspådrivet for samme masse CO2. Med andre ord, det er et mål hvor mye energi som tilføres atmosfæren relativt det samme masse CO2 vil tilføre.

Siden de ulike drivhusgassene har ulike levetider i atmosfæren, vil GWP-verdien avhenge av hvilket tidsrom man ser på.

Som et eksempel brytes metan helt ned i løpet av noen tiår, slik at det akkumulerte strålingspådrivet flater ut etter omtrent 50 år, se figur 8.29 i AR5WG1. CO2 har mye lenger levetid i atmosfæren, så GWP-verdien for metan avtar med tiden. En lang-livet gass som tetrafluormetan (CF4) vil ha en GWP-verdi som øker med tiden.

GWP-verdien tar ikke hensyn til at en varmere atmosfære kvitter seg med energi mer effektivt. Det derfor også innført GTP-verdi (Global Temperature Potensial) som inkluderer dette. (Se AR5WG1 avsnitt 8.7.3.1 ).

Ved hjelp av GWP-verdiene blir utslippene av klimagasser veid sammen til CO2-ekvivalenter. For at GWP-verdien skal ha mening, må tidsrommet verdien angis for, oppgis.

GWP-verdien avhenger av følgende faktorer:
 Gassens evne til å absorbere infrarød stråling, herunder hvilke bølgelengder av strålinga den absorberer
 Gassens levetid i atmosfæren
 Hvor mye det er av de ulike gassene i atmosfæren.

GWP- og GTP-verdiene beregnes derfor for dagens tilstand av atmosfæren, og vil endre seg om sammensetningen til atmosfæren endrer seg vesentlig.

GWP-verdier og GTP-verdier for de viktigste drivhusgassene:
(Tallene er avrundet fra Tabell 7.15 i AR6WG1, som også angir usikkerheter og flere gasser)

Forskjellen mellom fossilt og ikke-fossilt metan baserer seg på at metan brytes ned til CO2, og at fossilt metan dermed bidrar til en økning av CO2 i atmosfæren.

Referanser

Klimaendringer
Jordens atmosfære