Svenska Dagbladets litteraturpris

Svenska Dagbladets litteraturpris, svensk litterær pris på  kroner (2007) som årlig blir utdelt av Svenska Dagbladet. Prisen ble innstiftet i desember 1944 da avisen feiret sekstiårsjubileum. Prisen ble delt ut første gangen i januar 1945 da prisvinnerne fra 1944 mottok sin pris. 

Juryen består (2014) av Paulina Helgeson, Anders Q Björkman, Ellen Mattson, Lina Kalmteg og Magnus Bremmer.

Prisvinnere 
2022 – Sara Gordan (Natten)
2021 – Maxim Grigoriev (Europa)
2020 – Karin Smirnoff (Sen for jag hem)
2019 – Amanda Svensson (Ett system så magnifikt att det bländar)
2018 – Linnea Axelsson (Ædnan)
2017 – Tove Folkesson (Ölandssången)
2016 – Lina Wolff (De polyglotta älskarna)
2015 – Ola Nilsson (Isidor och Paula)
2014 – Kristina Sandberg (Liv till varje pris)
2013 – Lena Andersson (Egenmäktigt förfarande)
2012 – Johannes Anyuru (En storm kom från paradiset)
2011 – Mara Lee (Salome)
2010 – Peter Törnqvist (Kioskvridning 140 grader)
2009 – Johanna Holmström (Camera Obscura) 
2008 – Li Li (Ursprunget) 
2007 – Arne Johnsson (Bäras utan namn till natt till morgon)
2006 – Lars Jakobson (Vid den stora floden)
2005 – Jesper Svenbro (Himlen och andra upptäckter)
2004 – Birgitta Lillpers (Glömde väl inte ljusets element när du räknade) 
2003 – Christine Falkenland (Öde)
2002 – Stewe Claeson (Rönndruvan glöder)
2001 – Maja Lundgren (Pompeji)
2000 – Anne-Marie Berglund (Jag vill stå träd nu)
1999 – Per Odensten (En lampa som gör mörker)
1998 – Ellen Mattson (Resenärerna)
1997 – Carola Hansson (Steinhof)
1996 – Peter Kihlgård (Anvisningar till en far)
1995 – Gunnar Harding (Stora scenen och Är vi långt från Montmartre?)
1994 – Eva Runefelt (Hejdad tid)
1993 – Agneta Pleijel (Fungi)
1992 – Sigrid Combüchen (Korta och långa kapitel)
1991 – Inger Edelfeldt (Rit)
1990 – Urban Andersson (Det hemliga ljuset)
1989 – Kristina Lugn (Hundstunden)
1988 – Konny Isgren (Övning)
1987 – Ernst Brunner (Svarta villan)
1986 – Christer Eriksson (Luften är full av S)
1985 – Peter Nilson (Guldspiken)
1984 – Sun Axelsson (Honungsvargar)
1983 – Peeter Puide (Till Bajkal, inte längre)
1982 – Lars Andersson (Bikungskupan)
1981 – Heidi von Born (Hungerbarnen)
1980 – Anna Westberg (Walters hus)
1979 – Göran Sonnevi (Språk; Verktyg; Eld)
1978 – Tobias Berggren (Bergsmusik)
1977 – Gerda Antti (Inte värre än vanligt)
1976 – Göran Tunström (Sandro Botticellis sånger og Prästungen)
1975 – Kjell Espmark (Det obevekliga paradiset 1-25)
1974 – Hans O. Granlid (Rackarsång)
1973 – P C Jersild (Djurdoktorn)
1972 – Rita Tornborg (Docent Åke Ternvall ser en syn)
1971 – Gösta Friberg (Moder jord)
1970 – Sven Delblanc (åminne)
1969 – Per Gunnar Evander (Uppkomlingarna-en personundersökning)
1968 – Stig Claesson (Vem älskar Yngve Frej?)
1967 – Sven Lindqvist (Myten om Wu Tao-Tzu)
1966 – P O Enquist (Hess)
1965 – Per Wahlöö (Generalerna)
1964 – Peder Sjögren (Elis)
1963 – Per Olof Sundman (Sökarna)
1962 – Gunnar E Sandgren (Fursten)
1961 – Bo Carpelan (Den svala dagen)
1960 – Lars Gustafsson (Bröderna)
1959 – Bengt Söderbergh, Kurt Salomonson
1958 – Lars Gyllensten, Åke Wassing
1957 – Birgitta Trotzig, Erland Josephson
1956 – Walter Ljungquist
1955 – Elsa Grave, Hans Peterson
1954 – Lise Drougge, Birger Vikström, Folke Isaksson
1953 – Sara Lidman, Oscar Parland
1952 – Ulla Isaksson, Bertil Schütt, Ragnar Thoursie, Sandro Key-Åberg, Tove Jansson
1951 – Willy Kyrklund, Staffan Larsson, Per Anders Fogelström, Viveca Hollmerus
1950 – Gustaf Rune Eriks, Tore Zetterholm, Hanserik Hjertén, Britt G. Hallqvist
1949 – Werner Aspenström, Folke Dahlberg, Lars Göransson, Owe Husáhr
1948 – Stina Aronson, Vilgot Sjöman, Ragnar Bengtsson, Bengt V. Wall, Åke Holmberg
1947 – Erik Lindegren, Otto Karl-Oskarsson, Solveig von Schoultz, Hans Bergrahm
1946 – Stig Dagerman, Tage Aurell, Bengt Anderberg
1945 – Sivar Arnér, Björn-Erik Höijer, Arne Nyman, Marianne Alopaeus, Nils Åke Malmström, Astrid Lindgren, Anna Lisa Lundkvist
1944 – Harry Martinson, Lars Ahlin, Elly Jannes, Ole Torvalds

Referanser 

Svenske litteraturpriser
Utmerkelser etablert i 1944
1944 i Sverige
Kunst og kultur i 1944