Loftstue

En loftstue er en bygning med to etasjer og ildsted med skorstein. De opprinnelige loftstuene var vanligvis ikke store bygninger og hadde ofte tre rom i første etasje. En stue som ble brukt til oppholds- og arbeidsrom, et kjøkken og en inngang (sval) med en trapp opp til andre etasje. Oppe i andre etasje var det en sval, et gangrom eller loft. Det var vanlig vis to rom i tillegg. Rommeme i andre etasje ble brukt til oppbevaring og eventuelt som gjesterom. Opprinnelig var de ikke brukt som daglig beboelsesrom.

Røykstue – loftstue er en kombinasjon av to bygningstyper. Disse tilhører en sunnmørsk byggetradisjon. Vanligvis var røykstuen eldst og senere har loftstuen (med jernovn i begge etasjer) kommet som påbygg blant annet fra midten eller slutten av 1800-tallet. Fra Tresfjord er det kjent tilfelle av at røykstue-delen og loftstue-delen har vært oppført samtidig. Denne byggeformen er også kjent fra Romsdal (begge sider av Romsdalsfjorden). På Kleive i Romsdal ble de første loftstuene bygget rundt 1820 og røykstuer var i bruk til slutten av 1800-tallet. I Todalen på Nordmøre skal skikken med loftstue ha kommet rundt 1800. Ifølge Hans Strøm ble loftstuer vanlig på Nordøyane på 1700-tallet og Eilert Sundt skrev 100 år senere at det ikke lenger fantes røykstuer på øyene (i indre fjordstrøk var røykstuen fortsatt vanlig på Sundts tid). I Stranda og i Vanylven ble fra midten av 1800-tallet vanlig med loftstuer og i mange tilfeller røykstuer som ble utvidet med et tilbygg som loftstue.

Melbyloftet og Peer Gynt loftet på Maihaugen kalles begge loftstuer. På Venjer i Eidsvoll ble en gårdsbygning rundt 1690 og på Lille Finstad i 1718 omtalt som loftstue trolig fordi de hadde vinduer og ildsted i andre etasje. Norsk folkemuseum har en bygning fra Halvorgard i Hol opprinnelig oppført 1750 og denne kalles loftstue. Loftstuer i Østerdalen var toetasjers bolighus med oppvarming.

Loftstua er en bygningstype som går tilbake til middelalderen. Skriftlige kilder forteller at denne hustypen var kjent i Gudbrandsdalen på 1400-tallet. Prestegården i Lyngdal skal rundt 1600 ha blitt ombygget fra røykstue til loftstue, som den første i Lyngdal.

Ifølge Peter Anker kan en loftstue også ha brukt som betegnelse på loft med innredet oppholdsrom i andre etasje, og trolig med ilsted.

Referanser

Litteratur 
 Sylthe, Christ Allan. 2005. Påbyggskikk i Romsdal. i Kulturminnevern gjennom 30 år. Fortidsminneforeningen, Romsdal avdeling. side 42-49. ISBN 82-90052-71-5

Boligbygninger
Loft