Pronomen i grenlandsmålet

Denne artikkelen handler om pronomen i grenlandsmålet.

Personlige pronomen
Ved de personlige pronomenene i 1. person og 2. person er disse to skillene viktige:
 Trykksterke former mot trykksvake former.
 Nominativ-former mot oblike former.
Hele systemet kan settes opp slik:

I 3. person kommer et annet skille inn mellom de trykksvake formene, istedenfor nominativ mot oblik:
 Uavhengige former mot enklitiske former.
Systemet er slik:

Når det i ei rute står flere former med semikolon (;) mellom, er formene foran semikolon eldre former som er på vei ut. Når det i ei rute står flere former med ~ mellom, er det full valfridom mellom dem i enklitisk posisjon, mens bare formene foran ~ kan brukes ellers. Når det i ei rute står flere former med skråstrek (/) mellom, blir formene etter skråstreken, nærmere bestemt ¹den, den og ¹diː, brukt om hankjønns- og hunjønnsord som ikke viser til mennesker. Eldre talere bruker formene etter skråstreken mindre, bortsett fra ¹diː.

En del eldre bygdemål har noe andre former i 3sg f:

Grenlandsmålet