Beleiringen av Sidon

Beleiringen av Sidon var en hendelse som var et etterspill til det Første korstog. Kystbyen Sidon ble tatt av styrker ledet av Balduin I av Jerusalem og Sigurd I Jorsalfare, med hjelp fra Ordelafo Faliero, dogen av Venezia.

Bakgrunn 
Sommeren 1110 ankret en norsk flåte på 60 skip, ledet av kong Sigurd I Jorsalfare, opp i Acre hvor de ble mottatt av kong Balduin I av Jerusalem. Sigurd og Balduin red sammen til Jordanelven, hvorpå Balduin ba Sigurd om hjelp til å ta muslimskkontrollerte havner langs kysten. Sigurd svarte at «de hadde kommet for å hengi seg til Kristi tjeneste», og hjalp Balduin med å ta Sidon, som hadde blitt forskanset av Fatimid-kalifatet i 1098.

Beleiringen 
Balduins armé beleiret byen fra land, mens nordmennene kom sjøveien. En skipsflåte var nødvendig for å forhindre at Sidon skulle motta assistanse fra den egyptiske flåten i Tyr. Det var først da en venetiansk flåte kom at de klarte å slå tilbake egypterne. Byen falt på 47 dager.

Etterspill 
På ordre fra Balduin og patriarken av Jerusalem, Gibelin av Arles, ble splinter fra det hellige kors gitt til Sigurd.

Herredømmet Sidon ble opprettet og gitt til Eustace I Grenier.

Referanser

Litteratur 
 France, John: The Crusades and the expansion of Catholic Christendom, 1000-1714
 Jacques, Tony: Battles and sieges
 Phillips, Jonathan: The Second Crusade
 Sidney, Donald og ʻIzz al-Dīn Ibn al-Athīr: The chronicle of Ibn al-Athīr for the crusading period from al-Kāmil fīʼl-taʼrīkh
 Sturlason, Snorre: Heimskringla, Snorres kongesagaer

Korstogene
Sidon
Konflikter i 1110
Kongeriket Jerusalem