Karol Świerczewski

Karol Wacław Świerczewski (Warszawa, 22. februar, 1897-Jabłonki, Lesko, Det subkarpatiske voivodskap, 28. mars 1947; russisk navn Ка́роль Ка́рлович Сверче́вский/Karol Karlovitsj Svertsjevskij) var en polsk kommunistisk offiser i tjeneste for Den russiske sovjetiske føderative sosialistrepublikk, Unionen av sosialistiske sovjetrepublikker, den andre spanske republikk og den provisoriske nasjonalenhetlige regjering.

Liv 

Karol Wacław Świerczewski vokste opp i en fattig arbeiderfamilie. Da han var tolv begynte Świerczewski å jobbe i en fabrikk i Warszawa, hvor han jobbet fram til 1915, da han under første verdenskrig ble utdannet i Moskva. I 1918 ble han med i bolsjevikpartiet og kjempet for Den røde arméen under den russiske borgerkrigen. I den følgende polsk-sovjetiske krig kjempet han for bolsjevik-Russland mot hjemlandet, hvor han ble såret. I 1928 fikk han sin første militære utmerkelse, det røde bannerets orden nr. 146, for å ha tjent i Den røde armé i ti år.

Fra 1921 underviste Świerczewski på en skole for polske kommunister. I 1927 fullførte han sin utdanning på Frunze-militærakademiet i Moskva, og jobbet så i Den røde armés generalstab.

I 1936 dro han til Spania under navnet General Walter for å delta i på den republikanske siden i den spanske borgerkrigen. General Walter kom til å bli regnet som en modig og veldig dyktig militær kommandant mens han ledet XIV internasjonale brigade og senere den 35. internasjonale divisjon under krigen. Han ble kjent for kaldblodighet og mot, og han var ofte selv til stede ved frontlinjene som han ble kjørt til i en plettfri, svart Chrysler-limousine. Mange har trodd at Karol Świerczewski var inspirasjonen for general Golz i Ernest Hemingways bok Klokkene ringer for deg. Han var en sentral kommandant blant annet i beleiringen av Madrid, slaget ved Brunete slaget om Teruel og Aragónoffensiven.

Ved andre verdenskrigs utbrudd tjente Świerczewski som en general for den sovjetiske hæren, men i 1943 ble han en av offiserene som fikk ansvar for opprettelsen av de sovjetiskkontrollerte polske styrkene i øst, kjent som den første polske armé. I 1944 ble han en av lederne for de polske arbeideres parti (det polske kommunistpartiet) og et medlem av Folkerepublikken Polens regjering. I vinteren 1944 og våren 1945 ledet han den andre polske armé i kampene om vest-Polen og i slaget om Berlin.

I februar 1946 ble Świerczewski Polens viseforsvarsminister. Han ble involvert i forfølgelsen av en polsk selvstendighetsbevegelse, og undertegnet mange dødsstraffer mens det kommunistiske styre ble opprettet i Polen.

Omstridt død 

Ukrainske nasjonalistopprørere, for det meste ledet av den ukrainske opprørshæren (UPA) fortsatte sin antikommunistiske kamp i Sørøst-Polen i flere år etter verdenskrigens slutt, mens de bedrev etnisk rensing mot den polske befolkningen i regionen. Denne krigen mottok mye støtte fra den lokale ukrainske befolkningen, og varte fram til 1949, mens spredte kamper fortsatte helt fram til 1956.

Świerczewski ble hardt såret i en trefning i mars 1947 da han dro for å inspisere de polske soldatene som kjempet mot ukrainerne uten en eskorte, og ble tatt i et bakhold organisert av UPA nær Baligród og døde få timer senere. Det fantes flere konspirasjonsteorier om Świerczewskis død som hevdet at bakholdet i virkeligheten hadde blitt arrangert av sovjetisk etterretning, mens ukrainerne, som av en eller annen grunn visste om generalens ankomst til området og at hans eskorte hadde blitt etterlatt på grunn av mekaniske problemer med begge lastebilene, kun handlet etter sovjetiske ordre. Generalen, som opprinnelig var polakk, men som hadde tjent en vesentlig periode for de sovjetiske styrkene og hadde en heltemodig fortid fra den spanske borgerkrigen, hadde tidligere blitt plassert under de førkrigs polske offiserene Zygmunt Berling og Michał Rola-Żymierski i kommandokjeden opprettet av Sovjetunionen. 

Han ble begravet på Powązki-kirkegården i Warszawa.

Świerczewskis død ble brukt som et direkte påskudd for den allerede planlagte tvangsflyttingen (operasjon Wisła) av den ukrainske befolkningen i det sørøstlige etterkrigs-Polen til «de gjenvunnede områdene» (områdene Polen hadde annektert fra Tyskland etter krigen). I det sosialistiske Polen ble det lagd mange myter om  Karol Świerczewski, «trehærsgeneralen», men hendelser fra livet og spesielt hans tjeneste i Den røde armé i den polsk-sovjetiske krig og i den spanske borgerkrig ikke ble nevnt.

Arven etter general Świerczewski 
Etter at Polen gjenvant sin fullstendige uavhengighet fra USSR og Warszawapakten i 1989, da solidaritet kom til makten, ble mange av monumentene tilegnet Świerczewski fjernet og gater oppkalt etter ham gitt nye navn på grunn av hans rolle i innførselen av kommunistregimet i landet.

21. mai 2003 søkte den polske veteranorganisasjonen til det nasjonale minneinstituttet om å ettersøkte Karol Świerczewski forbrytelser mot den polske nasjon. I et brev skrev de at han var «en av folkene som bevisst jobbet mot slavebindingen av den polske nasjon, gjennom påtvunget kommunistregime som var en Moskva-vasall.» Blant hans forbrytelser som ikke har forfalt og som enkelte mener bør etterforskes av instituttet er tjueni henrettelseordrer på polske soldater og offiserer som Świerczewski undertegnet mens han ledet den sovjetkontrollerte andre polske hæren.

Fotografi 
Selv om han selv nødig ville bli fotografert var General Walter en ivrig amatørfotograf. Hans datter donerte 333 av hans fotografier til de internasjonale brigadenes venneforening (Asociación de Amigos de las Brigadas Internacionales) i Albacete i Spania slik at de kunne bli en permanent del av deres arkiv.

Referanser

Litteratur 
 Jerzy Kochanowski: „... doch diesen Namen werden sie preisen“. Der General Karol Świerczewski, in: Silke Satjukow; Rainer Gries (Hrsg.): Sozialistische Helden : eine Kulturgeschichte von Propagandafiguren in Osteuropa und der DDR. Berlin : Ch. Links, 2002 ISBN 3-86153-271-9, S. 193–202

Eksterne lenker 
 

Sovjetere fra den spanske borgerkrig
Den russiske borgerkrigen
Sovjetiske offiserer
Polske politikere
Polske offiserer
Polakker fra andre verdenskrig
Kommunister
Personer fra Warszawa
Deltakere i den spanske borgerkrig (republikanere)
Fødsler i 1897
Dødsfall i 1947