Paulo Evaristo Arns

Paulo Evaristo Kardinal Arns (født 14. september 1921 i Forquilhinha i Brasil, død 14. desember 2016 i São Paulo) var en av Den katolske Kirkes kardinaler, og erkebiskop av São Paulo.

Liv og virke

Bakgrunn
Paulo Evaristo Arns var et av tretten barn til et tysk ektepar, Gabriel Arns (1890–1965) og Helene Steiner (1894–1974), innvandret til Brasil fra området rundt Mosel i det vestlige Tyskland. Tre av hans søstre ble nonner, en av hans brødre fransiskanerprest, likesom ham selv. Hans søster Zilda Arns var president for Pastoral da Criança, den brasilianske katolske kirkes barnepastorale. Hun omkom under jordskjelvet i Haiti 2010. Han er onkel til biskopen Leonardo Ulrich Steiner, hjelpebiskop i Brasília.

Paulo Evaristo Arns studerte filosofi i 1941 til 1943 i Curitiba, og teologi fra 1944 til 1947 i Petrópolis. Etter dette grunnstudiet fulgte ytterligere studier i litteratur, latin, gresk og antikkens historie ved universitetet Sorbonne i Paris.

Prest 
Arns ble fransiskaner i 1943, og ble presteviet i 1945.

Biskop 
I 1966 ble han hjelpebiskop i São Paulo, og i 1970 erkebiskop av samme storby. I 1973 ble han kreert til kardinal av pave Paul VI. I en alder av nesten 77 år trådte han tilbake i 1998.

I tiden med militærstyre i Brasil var Arns et av de mest velinformerte mennesker i landet. Han visste meget om hvem som ble torturert og myrdet, han gjemte forfulgte og talte modig mot de militære, noe som førte til taleforbud. På 1980-tallet ledet han prosjektet Brasil: Nunca Mais («Aldri mer») om militærdiktaturets forbrytelser og samlet i hemmelighet dokumenter om de militæres forbrytelser.

I 1992 ble Arns utsatt for en ulykke i Den dominikanske republikk under aldri oppklarte omstendigheter. Selv mente han alltid at ulykken var et attentatforsøk.

Den stridbare kardinal Arns gikk heller ikke av veien for konflikter med Roma. For eksempel krevde han tidlig at spørsmålet om pliktsølibat for katolske prester måtte vurderes på nytt med henblikk på den voksende prestemangelen.

På 1990-tallet kjempet Arns for gatebarn, som ble drept i stort omfang av kriminelle. Han har også vært aktiv i internasjonale fredsorganisasjoner.

I 1994 ble han tildelt Niwano-prisen for sitt arbeid for menneskerettigheter.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:
 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Alessandro Mattei (1744-1820) *1767
 Kardinal Pietro Francesco Galleffi (1770-1837) *1819
 Kardinal Giacomo Filippo Fransoni (1775-1856) *1822
 Kardinal Carlo Sacconi (1808-1889) *1851
 Kardinal Edward Henry Howard of Norfolk (1829-1892) *1872
 Kardinal Mariano Rampolla del Tindaro (1843-1913) *1882
 Kardinal Rafael Merry del Val y Zulueta (1865-1930) *1900
 Erkebiskop Leopoldo Duarte e Silva (1867-1938) *1904
 Biskop Paulo de Tarso Campos * (1895-1970 *1935
 Kardinal Agnelo Rossi (1913-1995) *1956
 Kardinal Paulo Evaristo Arns, O.F.M. (1921-2016) *1966

Verker i utvalg
Forfatter
A quem iremos, Senhor? 
A humanidade caminha para a fraternidade
Paul VI: voce é contra ou a favor? 
Cartas de Santo Inácio: Introdução, Tradução e Notas 
Cartas de São Clemente Romano: Introdução, Tradução e Notas 
A guerra acabará se você quiser 
Comunidade: união e ação 
Da Esperança a Utopia (selvbiografi)

Som oversetter
Kardinal Leo-Jozef Suenens: A Corresponsabilidade na Igreja de hoje 
Kardinal Jean Daniélou: ''Nova História da Igreia"

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Biografi – katolsk.no

Brasilianske kardinaler
Brasilianske katolske biskoper
Brasilianske fransiskanere
linjen Rebiba
Personer fra regionen Sul Catarinense
Mottakere av Niwano-prisen
Mottakere av Nansenprisen