Pilegrim

For de engelske pilegrimene i Nord-Amerika på 1600-tallet, se det
En pilegrim er en person som forbereder eller foretar en reise av åndelige årsaker. Pilegrim kommer  av det latinske ordet peregrinus'', som betyr «fremmed» eller «utenlandsk». Pilegrimsreise er kjent fra flere religioner og bruken av begrepet er blitt utvidet, slik at en som reiser til et sted som er svært viktig for ham kan bli kalt pilegrim, selv om det ikke er religion som ligger bak. Pilegrimen søker gjerne åndelig renselse eller å komme nærmere det guddommelige, men det finnes også mange andre grunner til å reise. I middelalderen fikk det også betydningen «en person som vandrer fra sted til sted».

Noen plasser ble de kalt «vallare» (etter valfart) eller «palmeri» – dette henspiller på de som reiste til sørligere breddegrader, som Romaborg eller Det hellige land og hadde sett palmetrær. På våre trakter ble pilegrimene nok ofte forvekslet med munker og kalt dette, eller de kunne ble omtalt på en mer foraktelig måte som «munkelus».

Religiøs pilegrim 
Pilegrimer og pilegrimsreiser er vanlig i mange religioner, inkludert religionene i oldtidens Egypt, Persia, i Mithras-kulten, India, Kina og Japan. De greske og romerske skikkene med å konsultere gudene gjennom orakler, som de i Dodona  og Delfi, hadde noe av den samme funksjonen. Innenfor enkelte religioner, som islam og bahai, regnes pilegrimsreisen som en plikt for de troende.

Målet for en pilegrimsferd kan være et hellig sted, for eksempel Bodh Gaya for en buddhist, Jerusalem eller Roma for kristne, eller Mekka for muslimer. I tidlig jødisk historie reiste pilegrimene til Shilo, Dan og Betel, samt Jerusalem. Det kan også være en spesiell begivenhet, som en helligkåring eller en spesiell religiøs festival, som hinduenes Kumbh Mela og Gangasagar Mela. 

Selv om mange pilegrimer har et geografisk mål, er ikke dette alltid tilfelle. I tidlig keltisk kristendom fantes Peregrinari Pro Christ, de ‘hvite martyrene’ som forlot sine hjem for å vandre rundt i verden. Dette var en asketisk praksis, og reisene resulterte ofte i etableringen av nye klostre og spredning av kristendom blant hedningene på De britiske øyer og det kontinentale Europa. 

Tradisjonelt er veien til målet en helt sentral del av pilegrimsferden. Man brukte ofte meget lang tid, og trosset mange farer, for å nå frem. Det ble en troens styrkeprøve og et bevis på viljen til forsakelse. I moderne tid reiser mange pilegrimer på enkleste måte, som vanlige turister, og veien sees derfor ofte ikke lenger som en sentral del av ferden.

Kulturell pilegrim 
En kulturell pilegrimsreise utløser en sekulær respons. Kulturelle pilegrimsmål inkluderer steder med historisk, nasjonal eller kulturell betydning. Eksempler kan være graven til en kjent person, Auschwitz konsentrasjonsleir eller en skihoppentusiast som besøker Holmenkollbakken.

Sekulære pilegrimer finnes også i kommunistiske regimer. Disse sekulære pilegrimene besøker steder som Lenins mausoleum, Mao Zedongs mausoleum eller Karl Marx fødested. Disse besøkene var i noen tilfeller statsfinansiert.

Kjente pilegrimsmål

Islam 
 Jamkaranmoskeen
 Jerusalem
 Medina
 Mekka

Jødedom 
 Jerusalem

Kristendom 
 Betlehem
 Fatima
 Katarina-klosteret
 Jerusalem
 Lourdes
 Athos 
 Medjugorje
 Roma
 Santiago de Compostela
 Selja
 Nidaros
 Røldal
 Sankt Georgs kapell
 Sacri Monti

Buddhisme 
 Bodh Gaya
 Dalada Maligava i Kandy
 Kataragama
 Lumbini
 Adamspiggen

Hinduisme 
 Ganges
 Varanasi

Bahai 
 'Akká
 Shiraz
 Bagdad

Se også 
 Hajj
 Botsgang
 Pilegrimsfedrene
 Pilegrimsleden

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 http://www.pilegrim.info/ 
 http://www.pilegrimen.com/ 
 Pilegrimsfellesskapet St. Jakob, Norge
 www.pilegrimsreiser.no (Buddhistiske pilegrimsreiser)
 religionsoraklene.no (Knut Aukland: Påvrikes pilegrimsferd av turismen?)

Religiøse titler
Kristendom
Islam
Bahai