Bikirer

skuldergjedder
 øreål

Bikirer er en orden strålefinnefisker med en eneste nålevende familie. De er sammen med stører ofte klassifisert i en egen gruppe (bruskganoider) på grunn av de harde skjellene. Bikirer er en gammel og delvis meget primitiv fiskegruppe. Foruten øreålen er alle nålevende bikirer i slekten skuldergjedder.

Bygning
Pikirene viser en underlig kombinasjon av trekk som bare finnes hos noen få grupper strålefinnefisker, enkelte fossile funn og blant kjøttfinnefiskene. De har tykke, harde skjell bestående av solide beinskjell dekket med ganoin som gir dem et emaljeaktig utseende. På ryggen har de 8-15 småfinner i stedet for en enkel ryggfinne. Hver av disse har en skarp pigg. Kjevestrukturen ligner mer på tetrapoder enn på egentlige beinfisker.

Svømmeblæren fysostom og fungerer som rudimentære lunger, og gjør dem i stand til å hente oksygen fra luften når de er i oksygenfattige vann. Gjellene sitter bak et gjellelokk som hos alle beinfisk, men de har også et åpent sprøytehull slik som man finner hos haier. I motsettning til alle andre fisker mangler de den bakre gjellebuen, slik at de bare har fire gjellebuer.

Bikirer har vært brukt som modeller for hvordan de firbeinet virveldyrenes forfedre har levd og beveget seg. De bruker for det meste halen når den svømmer, men kan ta seg fram på grunt vann med brystfinnene. Finnene sitter på en liten stilk med bein og muskulatur slik som hos kjøttfinnefiskene. Bikirer som har blitt holdt på land utvikler evnen til å ta seg fram med finnene, og skulderbladene, gjellebeina og knoklene i finnene utvikler seg mer slik de gjorde hos forløperne for de tidligste panserpaddene.

Levevis
Som lungefisk og amfibier har de et tydelig larvestadie der yngelen har ytre gjeller, men disse er antatt å være konvergent evolusjon. Maksimal lengde blant disse artene er rundt 90 cm, skjønt de færreste blir lengre enn 30 cm.

Bikirer er populære fisk i offentlige og store private akvarier.
De er rovfisker, men er ellers fredelige og relativt rolige. De holder seg stort sett på bunnen, og er gode naboer for andre arter som er store eller raske nok til å ikke regnes som bytte.
Noen akvarister har observert at harniskmaller kan angripe bikirer og suge seg fast på huden deres.

Arter 

Bikirene er en afrikansk gruppe, det finnes ingen arter fra denne gruppen naturlig i Norge. Systematisk utgjør de en egen orden, delt opp to slekter med 12 arter:

Orden Polypteriformes
 Familie Polypteridae
 Slekt Erpetoichthys, øreåler J. A. Smith, 1865
 Øreål, Erpetoichthys calabaricus J. A. Smith, 1865 (øreål)
 Slekt Polypterus, skuldergjedder Lacépède, 1803
 Retropinnis-gruppen
 Polypterus retropinnis Vaillant, 1899
 Bichir-gruppen
 Polypterus ansorgii Boulenger, 1910
 Nilbikir, Polypterus bichir Lacépède, 1803
 P. b. bichir Lacepède, 1803
 P. b. lapradei Steindachner, 1869
 Polypterus congicus Boulenger, 1898
 Polypterus endlicheri Heckel, 1847
 Weeksii-gruppen
 Polypterus mokelembembe Schliewen & Schäfer, 2006
 Praktbikir, Polypterus ornatipinnis Boulenger, 1902
 Polypterus weeksii Boulenger, 1898
 Senegalus-gruppen
 Polypterus delhezi Boulenger, 1899
 Polypterus palmas Ayres, 1850
 P. p. buettikoferi Steindachner, 1891
 P. p. palmas Ayres, 1850
 P. p. polli J. P. Gosse, 1988
 Polypterus senegalus Cuvier, 1829
 P. s. meridionalis Poll, 1941 (most likely avariant of P. s. senegalus)
 P. s. senegalus Cuvier, 1829
 Polypterus teugelsi Britz, 2004

Det er også kjent en rekke fossile bikirer, blant annet:
 Bawitius bartheli (Schaal), 1984 - sen kritt, fra Egypt
 Polypterus faraou Otero et al., 2006 — sen miocen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Tree of Life: Polypteridae Besøkt 27. september 2007.
 Polypteridae - FishBase

Litteratur 
 

Strålefinnefisker
Levende fossiler