Sørlandsk

Sørlandsk (eller sørlandsdialekt) er fellesbetegnelse for dialektene som snakkes i Agder. Helt vest i Agder har dialektene innslag av dialekter fra Sør-Rogaland, mens innslagene av østlandsk med påvirkning fra Vest-Telemark tiltar jo lenger øst man kommer. Mange av dialektene i Agder ble påvirket av dansk og nederlandsk i seilskutetida. Typisk for dialektene er deres mange «bløde/blaude konsonanter», skarre-r og a-endelser (hemmet – hemma, gaten – gada el. gata,, og så videre). De bløte konsonantene begynte trolig i Danmark på 1100-tallet og på 1300-tallet er det tydelig også i dialektene langs kysten av Agder og Rogaland. Overgangen til bløte konsonanter tok slutt på 1700-tallet og lånord som kom inn fra 1700-tallet av har ikke bløte konsonanter feks prute, prate, døyt og skøyte (fra hollandsk).

Dialektene er forskjellige fra by til  by langs kysten og i indre deler av Agder utenom i øvre Setesdal. Innenfor sørlandsk er det et vidt spekter av dialekter med særpreg som gir klare signaler om geografisk tilhørighet.

Innen pronomen er det mange lokale varianter på sørlandsk.

Pronomen

Noen dialektord 
a - avsted, ute
au – også, òg
aure – ørret
blaud - våt
blaudis - bløtkake
blege - sjøørret, Otra-laks 
blød - bløt, mjuk
ede - spise
fua - baken, rompa
fus - først, ledende 
himla – veldig
kjesk - god mat, godteri (noen mener uttrykket kun omfatter saltmat)
kjesken - lyst på kjesk (se over)
kompe - fylt raspeball
nøyler - nøkler
pøs - bøtte
sabla – veldig
smeige - klappe, stryke
smeigeda - godværsdag
snøss - miste hår, røyte
stem - dam med demning
ei ronse – ei huske, disse, føyse
té - til
åglane - ankelene

Sørlandske dialekter 
Eksempler på dialekter på Sørlandet:

Aust-Agder

Vest-Agder

Referanser

Eksterne lenker 
 Ord og uttrykk du hører i Kristiansand i Fædrelandsvennen 6. desember 2019
 Ordliste for Venneslamålet, et utdrag

Se også 
Norske dialekter
Setesdalsk

Norske dialekter
Sørlandet