Spellemannprisen

For en oversikt over prismottagere det enkelte år, se årstallslenkene nederst på siden

Spellemannprisen er en prisutdeling til norske musikkartister som har utmerket seg på en positiv måte det foregående året. Prisen ble etablert på initiativ fra det norske IFPI (internasjonal organisasjon for platebransjen) og delt ut første gang i 1973 for  plateåret 1972 og har blitt delt ut hvert år siden. Utdelingen arrangeres av Spellemannskomiteen, som er oppnevnt av IFPI Norge og FONO.

 Om prisen 

Antall priser som deles ut, varierer noe fra år til år. I henhold til reglementet for 2022-utdelingen deles det ut priser i totalt 28 klasser. Av disse er det 17 sjangerbestemte klasser, tre priser til opphavsperson (komponist, tekstforfatter og låtskriver), syv tilleggsklasser (årets spellemann, årets nykommer, årets låt, årets musikkvideo, årets produsent, årets internasjonale suksess og årets utgivelse) samt hedersprisen. 

For hver av de sjangerbestemte klassene samt klassene for opphavspersoner og tilleggsklassene, med unntak av årets Spellemann, hedersprisen og årets utgivelse, utnevnes det en fagjury. Fagjuryene bestemmer ved hjelp av poenggivning over to runder hvilke av de påmeldte artistene og platene som skal nomineres i de ulike klassene. Det nomineres mellom tre og fem artister i hver klasse. Fagjuryen stemmer deretter fram en vinner som mottar en bronsestatuett og diplom. For klassen barnemusikk brukes i tillegg en barnejury til å kåre vinneren. I klassen årets låt kåres vinneren av fagjuryen i kombinasjon med publikumsavstemning. Det har tidligere også blitt brukt publikumsavstemning for å kåre vinneren av musikkvideo-klassen. For klassen årets utgivelse brukes en storjury sammensatt av alle medlemmene av fagjuryen. For klassene årets spellemann og hedersprisen nominerer en spesialjury artister og kårer vinneren på fritt grunnlag. Det blir på forhånd ikke offentliggjort noen nominasjoner for årets spellemann og hedersprisen.

 Klasser og priser   Nåværende sjangerbestemte klasser 
Ved utdelingen av 1972-prisen, ble det delt ut priser i syv sjangerbestemte klasser og tre heders- og bransjepriser. Siden da har det vært en del endringer i hvilke priser som deles ut, og navn og til dels innhold i de ulike klassene. De to eneste sjangerklassene som har vært totalt uforandret gjennom historien, er barneplate og åpen klasse. Begge har imidlertid vært fraværende ved to utdelinger hver. Alle klasser fra det første året deles fortsatt ut i en eller annen form.

 Klasser som har vært med siden første utdeling (1972) 

 Klasser som har blitt opprettet etter første utdeling 

 Nåværende tilleggsklasser og priser til opphavsmenn 
I 1983 ble Årets spellemann innført som den første faste tilleggsklassen, de to første årene under navnet årets artist. Per 2020-utdelingen er det totalt ti faste tilleggsklasser. Fra Spellemannprisen 2007 ble prisen årets nykommer, nå årets gjennombrudd, utvidet til også å inneholde et arbeidsstipend på  kroner. Stipendet blir delt ut av bransjens vederlagsbyrå, Gramo, for å gi vinneren «et utgangspunkt for å arbeide videre med musikken sin, slik at de kan glede oss mer i fremtiden». Stipendet ble oppjustert til  for 2011.

I samarbeid med TONO ble det ved Spellemannprisen 2008 innført tre klasser for opphavspersoner (samtidskomponist, populærkomponist og tekstforfatter). Per 2020-utdelingen deles TONOs komponistpris ut i samarbeid med TONO, mens det i tillegg deles ut priser til tekstforfatter og låtskriver.

I samarbeid med Music Norway ble eksportprisen for første gang delt ut i 2016 for musikkåret 2015.  Ved utdelingen for 2017 endret prisen navn til årets internasjonale suksess og består av et Spellemanntrofé og et stipend under navnet «Det var her det begynte» på  kroner gitt av Kulturdepartementet som vinneren skal gi videre til en person, en organisasjon eller et miljø som i stor grad har bidratt til å inspirere og stimulere musikkinteressen hos vinneren.

I tillegg til tilleggs- og opphavsmannklassene har det i perioder blitt delt ut priser som ikke har vært faste men som Spellemannskomiteen har tatt stilling til om skal deles ut hvert år. Dette gjelder priser som hedersprisen, bransjeprisen, fagprisen og produsentprisen. Hedersprisen og den tidligere bransjeprisen ble begge delt ut ved første utdeling. Hedersprisen er blitt delt ut fast siden 2009-utdelingen.

 Utgåtte klasser 
Klasser som har kommet og forsvunnet igjen.

 Mestvinnende artister 

24 artister står som vinner av fem eller flere Spellemannpriser. Oslo-Filharmonien er mestvinnende med 13 priser fordelt over seks tiår. Enkelte artister har vunnet flere priser både som soloartist og med band, som Morten Harket som totalt har vært med å vinne hele tretten priser, og Gustav Lorentzen som har vunnet prisen for seks forskjellige plater, to av dem med Knutsen & Ludvigsen.

13 priser
 Oslo-Filharmonien: 1972, 1981, 1984, 1987, 1990, 1992, 1998, 1999, 2009, 2018 (2 stk), 2019 (2 stk) (har også vunnet under navnene Filharmoniske Selskaps Orkester og Oslo Filharmoniske Orkester)
 Karpe: 2008, 2010, 2012, 2015, 2016 (2 stk), 2019, 2022 (6 stk)

11 priser
 Leif Ove Andsnes: 1991 (2 stk), 1992, 1993, 1998, 2000, 2002, 2003, 2005, 2011, 2012

9 priser
 a-ha: 1985 (2 stk), 1986 (3 stk), 2000 (2 stk), 2008, 2010

8 priser
 Ole Ivars: 1996, 1999 (2 stk), 2000, 2003, 2004, 2005, 2010

7 priser
 Odd Børretzen: 1974, 1996 (2 stk), 1997, 2001, 2002, 2008  

6 priser
 Det Norske Kammerorkester: 1988 (2 stk), 1992, 1996, 1999, 2000
 Röyksopp: 2001 (2 stk), 2002 (2 stk), 2005, 2010
 Madcon: 2004, 2007 (2 stk), 2008 (2 stk), 2010
 Cezinando: 2016, 2017 (2 stk), 2020 (3 stk)

5 priser
 Lene Marlin: 1998, 1999 (4 stk)
 Truls Mørk: 1991, 1992, 1993, 1995, 1999
 Geirr Lystrup: 1981, 1988, 1992, 2003, 2005
 Madrugada: 1999, 2002, 2005 (3 stk)
 Vamp: 1993, 1996, 1998, 2005, 2006
 DumDum Boys 1988, 1989, 1990, 1992, 2007
 Espen Lind: 1997 (3 stk), 2006, 2008
 Sidsel Endresen: 1981, 1984, 1998, 2002, 2012
 Odd Nordstoga: 2002, 2004 (2 stk), 2013, 2015
 Susanne Sundfør: 2007, 2010, 2015 (3 stk)
 Arve Tellefsen: 1977, 1980, 1986, 1988, 2016
 Enslaved: 2004, 2006, 2008, 2010, 2017
 Lars Vaular: 2010 (2 stk), 2011 (2 stk), 2017
 Frida Ånnevik: 2013, 2016, 2017, 2019, 2020

Etter hvert som det er blitt innført flere tilleggsklasser, har det blitt mulig å vinne mer enn en pris samme år. The Monroes var de første til å vinne to priser samme år under utdelingen i 1983. I nyere tid er det ikke uvanlig at samme artist vinner både tre og fire priser. Under 2022-utdelingen vant Karpe hele seks priser.

Artister som har vunnet seks priser samme år
 Karpe (2022)

Artister som har vunnet fire priser samme år
 Morten Harket (1995)
 Lene Marlin (1999)
 Briskeby (2000)

Artister som har vunnet tre priser samme år
 a-ha (1986)
 Anne Grete Preus (1994) 
 Espen Lind (1997)
 Morten Abel (2001)
 Madrugada (2005)
 Donkeyboy (2009)
 Susanne Sundfør (2015)
 Cezinando (2020)
 Girl in Red (2021)

Fjernsynspriser 
Fjernsynsproduksjonen av Spellemannprisen har blitt nominert til flere priser under Gullrutens fagpriser. De vant sin første pris under Gullruten 2022 i klassen beste lysdesign for produksjonen av Spellemannprisen 2020 og vant Gullruten 2023 i klassen beste lyddesign for Spellemannprisen 2021.

 Nominert til Gullruten 2010 i klassen beste lysdesign/scenografi ved 
 Nominert til Gullruten 2012 i klassen beste regi flerkamera ved 
 Nominert til Gullruten 2015 i klassen beste regi ved 
 Nominert til Gullruten 2022 i klassen beste event- eller sportsprogram
 Gullruten 2022 i klassen beste lysdesign ved 
 Gullruten 2023 i klassen beste lydproduksjon ved Gaute Nistov og  med lydteam

Referanser

Eksterne lenker 
 Spellemannprisens hjemmeside
 Søk blant vinnere av Spellemannprisen

 
Utmerkelser etablert i 1973
1973 i Norge
TV-program med vinnere av Gullrutens fagpris