Halvor Heyerdahl

Halvor Heyerdahl (født  11. juni 1825 i Tinn, død 1900) var en norsk ingeniør, som ble Drammens første stadsingeniør og brannsjef.

Familie og bakgrunn 
Halvor Heyerdahl var sønn av prost i Stange Hans Olai Fremming Heyerdahl (1789–1866) og Margrethe Marie Schwabe, og bror til blant andre oberstløytnant Christian Eilert Heyerdahl. Han ble gift 12. oktober 1855 i Kopparberg i Sverige med Hilda Margreta Haak. De var foreldre til maleren Hans Heyerdahl.
Se Heyerdahl for mer om farsslekten
 Liv og virke 
Etter å ha arbeidet i Kristiania hos børsemaker Pettersen og instrumentmaker Lundh, studerte Halvor ved Chalmerska Slöjdskolan i Göteborg (etablert 1832, i dag Chalmers tekniska högskola) og ble derpå ekstraelev ved Teknologiska Institutet i Stockholm (etablert 1827, i dag Kungliga Tekniska högskolan). Etter å ha fullendt sine studier der ble han bestyrer av Hällefors mekaniske verkstad i Södermanland og senere sentral i bygging av jernbane i Dalarna.

I 1859 fikk han stillingen som stadsingeniør i Drammen. Han var byens første stadsingeniør og brannsjef, en stilling han besatte til 1896, foruten å være tegnelærer. Han var dessuten arkitekten bak flere viktige bygg i Drammen: 
 Drammens brannstasjon (1865, overlevde bybrannen i 1866), 
 Bragernes allmueskole (1865, brent 1866).
 Landfaldøbroen (1867). Erstattet på 1960-tallet, deler av originale bevart.
 Distriktsfengselet i Hokksund (1867)
 Drammen sykehus, første byggetrinn (1884–87, ombygget 1900). 
Heyerdahl laget også den nye reguleringen av Drammen etter bybrannen i 1866.Per Otto Borgen – Drammen Byleksikon, 1995

 Lyrikeren 
Halvor Heyerdahl var en meget populær dikter i sin samtid. I «Haakon Haakonssøn» finnes hans mest berømte vers:«Aldrig saa man slig en Sommer:To Gang’ lagde Svanen ÆgTo Gang’ knopped Markens BlommerTo Gang’ blomstred Rogn og Heg.»

Dette finnes i hans «Historiske Sange fra Norges fortid», som ble tonesatt av komponisten Ludvig Mathias Lindeman.

Flere av de historiske sangene hans ble tatt med i Ole Vigs «Sange og Rim for det Norske Folk» (1864) og ble derfra tatt opp i skolesangbøkene, der de overlevde til langt opp på 1900-tallet.

 Bibliografi Se også hans digitaliserte utgivelser hos Nasjonalbiblioteket

Referanser 

Norske ingeniører
Norske lyrikere
Personer fra Tinn kommune