Vágur

Må ikke forveksles med Vágar.

Vágur (, dansk: Våg) er en bygd på Færøyene. Bygden ligger innerst i Vágsfjørður på Suðuroy. Vágur er administrasjonssentrum i kommunen med samme navn. Vágur er et tyngdepunkt for sørdelen av Suðuroy og den nest største bebyggelsen på øya, etter Tvøroyri og omegn. Den 1. januar 2014 hadde Vágur 1 320 innbyggere.

Vágur er en viktig fiskerihavn med en hjemmehørende fiskeflåte, skipsverft og flere fiskemottak og foredlingsbedrifter. Foruten kyst- og havfisket er oppdrettsnæringen representert. Bygden fungerer som et regionalt tyngdepunkt for den sørlige delen av Suðuroy med offentlige tjenester, handel og industri.

Geografi 

Vágur ligger innerst i Vágsfjørður, den nest lengste fjorden på Suðuroy, som skjærer inn fra øyas østkyst. Vágsfjørður har også en sørlig fjordarm, Lopransfjørður. Mesteparten av bebyggelsen i Vágur ligger på nordsiden av fjorden.

Avstanden mellom Vágsfjørður og Vágseiði på vestkysten er 1 km. På dette landstykket ligger innsjøen Vatnið, som også kalles Vágsvatn eller Eiðisvatn. Rundt innsjøen er det anlagt en gangsti til rekreasjonsformål.

Vágseiði var tidligere brukt som utfartssted for kystfiskere i de tilfellene der strøm- og værforholdene var bedre på vestkysten enn østkysten. Fra den 200 m høye klippen Eggjarnar, eller Skúvanes, har man utsikt sørover til Beinisvørð.

I Hvannadalur nord for Vágur ligger en 30,1 dekar stor skogplantasje, som ble plantet med ulike treslag i 1950-årene.
 
Det er veiforbindelse fra Vágur til bygden Porkeri, lengre øst på nordsiden av fjorden, og videre til Hov. Veien fortsetter til bygdene lengre nord på øya via en veitunnel. På veien til Porkeri ligger bygden Nes, som statistisk og administrativt regnes til Vágur. I nordvestlig retning fra Vágur går det en fjellvei til gården i Fámara og kraftverket i Botnur. Sørover langs Vágsfjørður er Vágur forbundet med bygdene Lopra, Akrar og Sumba, sistnevnte via en veitunnel åpnet i 1997.

Historie 

Navnet er et færøysk naturnavn, «våg», som også gjenfinnes i navn som Vágar. Vágur er ikke en landnåmsbygd, og blir første gang nevnt skriftlig i Hundebrevet fra slutten av 1300-tallet. I Kráarbøur i Vágur ligger gravhaugen Tormansgrøv fra middelalderen. Bygden blir nevnt som Suddre Wagh i 1447 og Vaij i jordeboken i 1584. Tidlig på 1700-tallet var det 20 hus i bygden, som ble beskrevet som fattig. Senere var det 16 hus ved folketellingen i 1801. 

Det opprinnelige kirkestedet i bygden lå på Kirkjuklettur. Etter reformasjonen holdt broder Andrass, en tidligere katolsk prest, den første lutherske prekenen på Færøyene i Vágur. Den siste kirken på Kirkjuklettur ble oppført i 1853, senere demontert og gjenoppført i Hov i 1939. Grunnsteinen til dagens Vágs kirkja, som ligger midt i bygden, ble lagt i 1927. Kirken ble innviet i 1939.

I Vágur finner man et minnesmerke over nasjonalhelten Nólsoyar Páll.

Samfunn 
Kommunen ble utskilt fra Suðuroyar prestagjalds kommuna i 1906, og tok opp i seg bygden Nes i 1936. Politisk har velgerne i Vágur ofte foretrukket de sosialistiske partiene Javnaðarflokkurin og Tjóðveldi. Borgermestervervet i kommunen har vekslet mellom de to partiene siden 1975. Borgerlige velgere på Suðuroy har ofte foretrukket det danskvennlige partiet Sambandsflokkurin, som ikke har stått like sterkt i Vágur på 2000-tallet. Derimot har politikere som Annika Olsen og Jacob Vestergaard trukket velgere til Fólkaflokkurin.

Vágur har en idrettshall ved stedets fotballbane, en svømmehall med 25 meter pool ved skolen, denne vil stenge i 2015, når den nye Pálshøll med 50-meter lang pool åpner ved Vágsverkið, samt en klinikk med leger, tannleger og fotterapeut. Vágur har også et hotell, en bank og forskjellige butikker. Det første vannkraftverket på Færøyene ble oppført i Botn ved Vágur i 1921. Den norske ingeniør Håkon Blauuw ledet byggearbeidet, som ble finansiert av lån på til sammen 919.417 kroner. Dette var både lån fra private, sparekasser og statslån. Nutidens to turbiner ble installert i 1965 og 1966, og har en effekt på 1,1 MW og 2,2 MW. Dette er i dag i tillegg til et dieselkraftverk på sørsiden av fjorden, Vágsverkið. Svømmehallen Pálshøll, som er Færøyenes første 50-meter pool, får avløpsvarme fra dieselkraftværket, og kann derfor drives billigt. Svømmehallen er for en stor del bygget av frivillig arbeitskraft og for sponsorpenger.

Kjente personer fra Vágur 
Jacob Dahl (1837–1915), kjøpmann og politiker (Sb.)
Jákup Dahl (1878–1944), prost og bibeloversetter
Pauli Dahl (1898–1977), amtslege
Ruth Smith (1913–1958), kunstmaler
Niels Pauli Danielsen (1938–), sogneprest og politiker (Kr.F.)
Marita Petersen (1940–2001), politiker (Jv.)
Óli Holm (1945–), idrettsleder og politiker (Tj.)
Ingeborg Vinther (1945–), fagforeningsleder
Hans Pauli Strøm (1947–), politiker (Jv.)
Hergeir Nielsen (1949–), politiker (Tj.)
Martin Næs (1953–), forfatter og nasjonalbibliotekar
Johan Dahl (1959–), forretningsmann og politiker (Sb.)
Annika Olsen (1975–), politiker (Ff.)
Pál Joensen (1990–), konkurransesvømmer

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Bosetninger på Færøyene
Suðuroy
Portal:Færøyene/artikler