Poltergeist

For den amerikanske skrekkfilmen fra 1982, se Poltergeist (film)

Poltergeist (av tysk poltern, «bråke, støye», og Geist, «ånd») eller bankeånd, er ifølge folketroen et usynlig, overnaturlig vesen som gjør ugagn i et hus; et slags husspøkelse som ytrer seg ved å banke, lage mystiske lyder og uro og ved å flytte på ting. Selv om en innen parapsykologien ikke lenger tror at det er ånder som står bak bråket, brukes fortsatt betegnelsen «poltergeist» om slike uforklarte hendelser. Den norske parapsykologen Georg Hygen innførte begrepet «poltereffekter» om fenomenet. Noen ganger blir enkelthendelsene beskrevet som alminnelige og hverdagslige, men påstås å opptre i et slikt antall og under slike omstendigheter at de kan virke paranormale. Andre ganger, f.eks. hvis høygafler kastes gjennom vinduet eller hvis et bord deler seg i to, er hendelsene uvanlige.

Opplevelsene kan skyldes svindel eller misforståtte sanseopplevelser, fantasifulle tolkninger og ulike typer selvbedrag. Når en ikke forstår det en opplever eller finner fornuftige forklaringer på fysisk uro og lyder i et hus eller rundt enkeltpersoner, er det ikke uvanlig å lete etter overnaturlige og pseudovitenskapelige forklaringsmodeller.

Poltereffekter
Poltergeister kan kaste tallerkener ut av hyllene, velte flasker, stoler, bord og hele skap, dele en bordplate i to, sende platespillere tvers over gulvet, knuse eller skru ut lyspærer, trekke ut stikkontakter eller klippe over tråder og ledninger. «Psykiske støt», mystiske blodflekker og tegninger er sjeldnere former for poltereffekter. Noen ganger gjentas disse, andre ganger varierer de.

I sjeldnere tilfeller har virksomheten en mer alvorlig karakter. Flere poltergeister skal ha stiftet branner,Troy Taylor 2002: THE ALABAMA FIRE POLTERGEIST: A Voodoo Hex – Or Something Event Stranger?; http://www.prairieghosts.com/al_fire.html  og en familie i Coventry klarte også å få filmet hendelsene i hjemmet, etter at lysene i flere måneder var slått av og på, bestikk slynget ut av kjøkkenskuffene, og askebegre fløy gjennom luften. Familiens hund ble funnet død ved foten av en trapp, ifølge dyrlegen som om den var dyttet utfor. En tilkalt prest velsignet huset og påla mor og barn - en 11 år gammel jente og en seks år gammel gutt - å ha på seg et krusifiks hele tiden; men fenomenene bare tiltok i styrke.

Aktiviteten kan være kortvarig, eller som i Coventry strekke seg over måneder. I flere tilfeller har hjemsøkte familier flyttet for å bli kvitt uvesenet, som imidlertid er blitt med på lasset. Her skiller poltergeistene seg fra tradisjonelle spøkelser, som er knyttet til bestemte steder, særlig gamle hus.

Fra skrømt til senterpersoner
I norsk folketro forklares poltergeist-fenomener med de underjordiske (hulder og skrømt). I Japan forbindes poltring med kattedemonen Bakeneko.M. W. de Visser: The Dog and the Cat in Japanese Superstition. S. 31.

Sensommeren 1934 fortalte Aftenposten om to jenter som var innlagt på Østre Toten sykehus, Olaug og Milly. Olaug som hadde ligget på sykehus i mer enn syv år pga leddgikt i hender og bein, oppdaget en kveld etter at lyset var blitt slått av, at nattbordet mellom hennes og Millys seng rugget nedover mellom sengene, snart på det ene, snart på det andre beinet. Fenomenet ble etter hvert observert av sykepleiere, kjøkkenbestyrerinnen, legen og flere av sykehusets styremedlemmer. Så begynte også duker, briller, leker og et garnnøste å bevege seg. Gjenstander ble slynget gjennom rommet og landet i jentenes senger eller langt borte på gulvet. Saken kom i avisene, og NRK sendte programsekretær Einar Schibbye til Østre Toten for å lage et radioprogram. Schibbye fortalte at han hadde «sett med egne øyne at dette bordet som veier 13 kilo, utvilsomt rugget på seg da vi slo på lyset [fordi] vi hørte larmen. Jeg stod ca to meter fra bordet med fullstendig oversikt over værelset. Lille Olaug kunne av forståelige grunner ikke røre seg. Milly lå fremdeles under dynen da lyset ble tent.»

I 1967/68 fikk fenomenet i Rosenheim i Tyskland bred omtale da et advokatfirma angivelig ble hjemsøkt av poltring. Iblant ringte alle fire kontortelefoner på en gang, uten at noen var i andre enden. Det ble ikke funnet feil på telefonnettet. Så ble kontoret belastet for et utall oppringninger til Frøken ur, seks oppringninger pr minutt, som var fysisk umulig - først å slå nummeret og deretter for besvaring å finne sted. I oktober begynte lyspærene å rotere, lyset slo seg på og av, og elektrikeren som ikke fant noe galt, installerte ekstra målere. Disse avslørte kolossale spenninger som skulle ha sprengt sikringene - men sikringene holdt alltid. Hans Bender fra Freiburgs institutt for parapsykologisk forskning tilbød da sin hjelp og intervjuet de kontoransatte. Han festet seg ved at poltringen fant sted til visse tider som falt sammen med skiftene til kontorets yngste sekretær, 19 år gamle Annemarie Schaberl. Utpå vinteren 1967/68 begynte tunge møbler å flytte seg av seg selv. Schaberl fant annet arbeid, og poltringen skal ha opphørt. Bender konkluderte med at poltringen kunne skyldes en dyp motvilje hos henne mot arbeidsgiver og arbeidsstedet. Det ble imidlertid påpekt juks med den installerte måleren. Spesielt ble det kritisert at Bender ikke omtaler at Schaberl skal ha blitt tatt i fusk av en politimann.

Dette avspeiler oppfatningen av at poltereffektene oppstår rundt det parapsykologer kaller en «senterperson». Fenomenene har oftest én ting felles: De finner sted i nærheten av en person i puberteten eller en ung kvinne. Forskere ved fysisk institutt i Cagliari undersøkte poltring der gjenstander fløy rundt i rommet «av seg selv», og konkluderte med «pubertet» som utløsende faktor, når barnets kropp tilpasses voksen alder, ikke minst hjernen.<ref>[https://www.newscientist.com/article/dn13563-theyre-here-the-mechanism-of-poltergeist-activity/ Zeeya Merali: The mechanism of poltergeist activity]</ref> Etter at Lalm barnehage i Vågå opplevde slik uforståelig aktivitet i 2010, forsøkte prosten i Nord-Gudbrandsdalen å hjelpe med bønn og liturgi, med bare midlertidig virkning. Kjell Arne Lie i Norsk Parapsykologisk Selskap påpekte at fenomenet knyttes til jenter i pubertetsalder. 

Skotsk politi som ble kalt ut til en tilsvarende sak i South Lanarkshire i 2016, forventet seg en sak om mental sykdom. I stedet ble de vitner til at lys som ble slått av, klesplagg flygende gjennom rommet, og en chihuahua i hagen som plutselig befant seg på toppen av en hekk. Ettersom familien var katolikker, ble en katolsk prest tilkalt i håp om at eksorsisme skulle ha virkning. «Ettersom intet lovbrudd er begått, og ingen forbryter finnes, aner vi ikke hvordan vi skal gå videre i saken. Undersøkelser pågår, men det er vanskelig å se fremover.»

Det later til at biler sjelden rammes av poltereffekter, eller en bruker andre betegnelser på fenomenene – for eksempel da en kvinne trodde den nye bilen hennes var forhekset etter å ha krasjet seks ganger.

Forklaringer
Enkelte tror at poltereffekter er en manifestasjon av det parapsykologene kaller psykokinese, det vil si at gjenstander påvirkes av tankekraft. Denne forklaringen er ikke på noen måter vitenskapelig dokumentert, men det er heller ikke fastslått at psykokinese ikke kan være mulig. Ofte skal poltringen forsvinne av seg selv etter kort tid; andre ganger kan den vedvare og finne nye former. Noen ganger har de plagede søkt hjelp hos parapsykologer for å finne årsaken til problemet.

Ulike former for fusk
Heller ikke de som tror at fenomenet skyldes en overnaturlig åndskraft, benekter at fusk kan forekomme, f.eks. i form av tryllekunster. den dansk-amerikanske forskeren William Roll (1926-2012) lærte seg triksWilliam Roll for å kunne avsløre slike. I hans bok Unleashed: Of Poltergeists and Murder; the Strange Story of Tina Resch er sentralpersonen en tenåringsjente, Tina Resch.
 
Det forheksede hus på Long Island i USA
Denne saken, fra 1958, er kalt den mest berømte i poltergeistenes historie. En poltergeist skjøv en platespiller bortover gulvet, skremte vettet av husets katt og veltet flere sjampoflasker på badet. Spetakkelet pågikk i uke etter uke. Parapsykologen og spøkelsesjegeren John Gaither Pratt kunne imidlertid fastslå at poltringen teknisk sett godt kunne være rampestreker.

Tilfellet i Oklahoma
Hos oljearbeideren C.A.Wilkinson utenfor Tulsa i Oklahoma gikk det hardt for seg: Seks ganger falt en elektrisk klokke ned fra veggen. Motoren i fryseboksen ble ødelagt to ganger, støpsler skvatt ut av stikkontaktene, og en elektrisk teppebanker beveget seg over gulvet på egen hånd. Bord og stoler vibrerte. Kjeler svevet gjennom luften. Til slutt ble spetakkelet så ille at familien flyttet ut i bilen. Så ble politiet tilkalt. Potensielt flyvende gjenstander ble pudret lett. Deretter ble det oppdaget at familiens 12-årige adoptivdatter hadde fått pudder på fingrene. Hun tilstod.

Rasjonelle forklaringer uten fusk eller barnestreker
Poltergeist-lignende fenomener forekommer uten noen form for fusk eller barnestreker, for eksempel:
Maude Connolly (74) bodde i Revere, Massachusetts, sammen med to adoptivdøtre. Plutselig opplevde hun papirer som virvlet gjennom luften, nips falt ned og ble knust, et tungt speil falt ned fra en vegg på soverommet, og stoler flyttet seg. Hun tilkalte politiet, som ikke fant noe galt (det later ikke til at de mistenkte adoptivdøtrene) – og det hele fortsatte. Etter fire dager fikk hun en bygningsinspektør til å gå grundig til verks. Han nevnte skorsteinen som en mulig årsak, og hun fikk montert en beskyttende hette over pipa. Spetakkelet forsvant. Hun mente at sterke luftstrømmer hadde blåst ned gjennom skorsteinen. (Christopher 1971, s. 143.)
Knirking i en trapp kan forveksles med fottrinn, og endringer i temperatur og luftfuktighet kan gjøre at trevirket sprekker med kraftige smell.
Under andre verdenskrig jobbet en mann nattskift ved en våpenfabrikk i New Jersey. Hver natt da han var kommet fra jobben og inn i leiligheten sin i 2. etasje, hørte han mystiske fottrinn utenfor, etterfulgt av lyden fra gatedøren som ble åpnet og så lukket. Lydene skyldtes ikke knirking i trappene: Det viste seg at en kollega av ham i nabohuset arbeidet på et senere skift. Da denne mannen hørte den første komme tilbake, visste han det var på tide å gå på jobb. (Christopher 1971, s. 171.)
Spenninger i glass eller krystall kan gjøre at de plutselig sprekker eller eksploderer.
Seismisk aktivitet og eksplosjoner i gruver (Christopher 1971, s. 170.) Lette jordskjelv, som ellers er for svake til å merkes, kan føre til f.eks. at gjenstander faller ut av en hylle. Dette virker kanskje særlig mystisk på steder hvor jordskjelv ikke er vanlig.
Stående bølger kan gjøre at lavfrekvente lyder setter et hus eller et rom i kraftige vibrasjoner.
Fugler kan krasje i en vindusrute, av og til flere ganger etter hverandre (i paringstiden kan f.eks. bokfinkhanner angripe sitt eget speilbilde fordi de tror det er en rival). Også store insekter kan treffe vindusruter med hørbare smell.
Fugler kan havne i et nedløpsrør og lage en del lyd når de prøver å komme seg ut igjen. Nedløpsrør er gjerne skrudd fast i ytterveggen, og lydene kan forplante seg til ytterveggen og høres meget godt også innendørs.
Ved overgang fra kulde til mildvær kan en isklump i et nedløpsrør løsne og falle ned gjennom nedløpsrøret; også det svært hørbart.
«Mystiske» lyder kan skyldes at elektromagnetiske bølger omdannes til lydbølger ved at en eller annen gjenstand virker som en høyttaler. Et velkjent eksempel er knitringen som av og til høres ved kraftige nordlys.
Kulelyn er brukt til å forklare noen poltereffekter.
«Branner uten årsak» kan skyldes selvantennelse, skjulte feil ved det elektriske anlegget, antennelse av pyrofort tre, senskader etter lynnedslag, at en brannstifter kommer seg vekk usett osv. 
Hallusinasjoner: Hele livet var Frédéric Chopin plaget med syner, og under en konsert i 1848 forlot han brått scenen. Han forklarte etterpå at han hadde sett ånder stige opp fra klaveret.
I New York saktnet en elektrisk klokke seg ti minutter hver dag – men ikke i helgene. Forklaringen viste seg å være at hushjelpen trakk ut en kontakt som hun trodde tilhørte en lampe, for å koble til støvsugeren. I helgene hadde hun fri. (Christopher 1971, s. 171–172.)

Referanser

Litteratur
H.K.Schjelderup/G.Hygen 1984: Det skjulte menneske. Revidert og utvidet utgave v/Georg Hygen. Cappelens Forlag.
Milbourne Christopher 1971: Seers, Psychics and ESP, 1971. Cassell & Company Ltd. ISBN 0 304 93760 6.

Folketro
Tyske ord og uttrykk
Mysterier