Fulfulde

Fulfulde er et niger-kongospråk som snakkes i Vest-Afrika. Det blir snakka av fulaniene fra Senegal til Kamerun og Sudan. Etter arabisk og de tidligere europeiske kolonispråka engelsk og fransk er fulfulde det språket som har den største geografiske utbredelsen i Afrika. Fulfulde har 20 nominalklasser («grammatisk kjønn») i entall – noe som trolig er flest av alle språk.

Språkets navn 

Talere vest for Maasina i Mali kaller språket , bortsett fra i Guinea, der de kaller det , mens de som snakker dialekter fra Maasina og østover sier . Språket er også kjent under mange andre navn:
 Fula. Spesielt brukt i engelsk; kommer fra mandinka  «fulani».
 Ful. Spesielt brukt i tysk; laga fra rota til ordet fulfulde.
 Fulani. Spesielt brukt i engelsk; kommer fra hausa  «fulanier», flertall av .
 Peul. Spesielt brukt på fransk; kommer av wolof  «fulani».

Disse benevninge blir også brukt mye om den etniske gruppa, i denne artikkelen omtalt som fulanier, flertall av fulani. Sjøl kaller de seg  (entall),  (flertall). Et annet navn på språket er , som kommer av kanuri  «fulani». Pular er et offisielt regionalt språk i Guinea, og mange av dets brukere der er enspråklige.

Typologi

Syntaks 
Fulfulde er et SVO-språk med kjerneinitiale fraser, som illustrert i dette eksempelet:

Morfologi 
Fulfulde er et syntetisk språk, ved at mange ord inneholder mer enn ett morfem. I setninga  «Gjeteren fant to hvite kyr nær elva» inneholder alle orda flere morfemer, unntatt preposisjonen  «nær»:

Det er dessuten et flekterende språk. Bøying blir uttrykt gjennom modifikasjon og suffiks, og mange suffiks er uttrykk for flere grammatiske trekk. I eksempelet over gir suffikset -ii i verbforma tawii «fant» uttrykk for tre grammatiske trekk, aktiv (i motsetning til medium og passiv), fri (i motsetning til konjunkt) og perfektiv (i motsetning til imperfektiv). Fulfulde har ikke kasus.

Fonologi 
Fulfulde har bare to stavelsestyper, ON og ONK, der O = opptakt, N = nukleus (eller kjerne) og K = koda. Stavelsen har med andre ord obligatorisk opptakt og kjerne og valgfri koda. Opptakt og koda inneholder kun én konsonant. Kjernen inneholder en kort eller lang vokal. Språket har ikke diftonger.

Dialekter 

Fulfulde har flere ulike dialekter. Ei mulig inndeling er:
 Pular, Fuuta Jaloo (Guinea)
 Pulaar, Fuuta Tooro (Senegal, Gambia, Mauritania og Vest-Mali)
 Fulfulde, Maasina (midtre Mali)
 Fulfulde, Liptaako-Sokkoto (Øst-Mali, Burkina Faso, Vest-Nigeria og Vest-Niger)
 Fulfulde, Øst-Niger og midtre Nigeria
 Fulfulde, Aadamaawa (Øst-Nigeria og Nord-Kamerun)

Lånord 
Språket har lånt mye fra arabisk og fransk, men også fra engelsk, portugisisk, malinke, susu, wolof og andre språk. Lånorda fra arabisk gjelder først og fremst religion (islam), filosofi, grammatikk og skriftkultur, mens lånorda fra fransk og engelsk gjelder moderne teknologi.

Her er noen eksempler – fra Aadamaawa-dialekten – på lånord fra arabisk:
  «profet» < arabisk an-nabī 
  «himmel» < arabisk as-samāʔ 
  «koranlærer» < arabisk muʕallim 
  «bok» < arabisk daftar  «skrivehefte, kladdebok»

Referanser

Eksterne lenker 
 Fula - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

Niger-kongospråk
Språk i Benin
Språk i Burkina Faso
Språk i Gambia
Språk i Guinea
Språk i Guinea-Bissau
Språk i Kamerun
Språk i Mali
Språk i Mauritania
Språk i Niger
Språk i Nigeria
Språk i Senegal