Humlesvermere

Hemaris affinis
 Hemaris alaiana
 Hemaris beresowskii
 Hemaris croatica
 Hemaris dentata
 Hemaris diffinis
 Hemaris ducalis
 Hemaris fuciformis
 Hemaris gracilis
 Hemaris ottonis
 Hemaris radians
 Hemaris rubra
 Hemaris saundersi
 Hemaris senta
 Hemaris staudingeri
 Hemaris thysbe
 Hemaris tityus

Humlesvermere (Hemaris) er en slekt av tussmørkesvermere.

Gruppen består av 17 arter, hvorav to fins i Norge: Smalkantet humlesvermer (Hemaris tityus) og bredkantet humlesvermer (Hemaris fuciformis). Begge finnes spredt i Sør-Norge, men de er ikke tallrike.

Utseende 
Middelsstore, men små til svermere å være (vingespenn 30-50 millimeter), tettbygde svermere. De har en lang sugesnabel og ganske lange og tynne forbein som de bruker til å holde seg fast i blomstene som de henger på svirrende vinger foran. Kroppen er kort spoleformet med et forholdsvis lite hode og nokså lange, mørkfargede, lett kølleformede antenner. Hodet og kroppen er mest kledt med gulaktige hår, bakkroppen har gjerne et svart eller mørkrødt tverrbånd, halen er ofte hvithåret. Vingemembranen er tynt skjellkledt når de klekkes, men disse skjellene slites fort av slik at sommerfuglene får glassklare, skjell-løse vinger, bortsett fra ytterkantene som oftest er rødlige. Svermerne har en overflatisk likhet med humler, men atferden er ganske ulik. 
Eggene er små, kuleformede og blekt skinnende grønne på farge. Larvene er små og sylindriske med en ru overflate, ofte med korte hår. Selv om de fleste larvene er grønne og brune, finnes det mange andre fargeformer. Alle har en karakteristisk blek stripe fra hodet til følehornene. Larvepuppen omsluttet i en løs spunnet kokong som er skinnende hos de fleste arter.

Levevis 
Av de norske artene utvikler larven til smalkantet humlesvermer på arter i kardeborrefamilien, særlig blåknapp (Succisa pratensis), mens larvene til bredkantet humlesvermer lever på vivendel (Lonicera periclymemum). Ellers lever mange av artene på planter i kaprifolfamilien.

De ferdigutviklete individene er dagaktive tussmørkesvermere som ligner humler i utseende, derav navnet humlesvermere. De ligner også kolibrier siden de skaffer seg nektar på den samme måten. I motsetning til for eksempel dagsvermer (Macroglossum stellatarum) bruker humlesvermerne framføttene til å «forankre» seg i blomsten når de suger nektar.

Utbredelse 
Slekten har en holarktisk utbredelse. I de varmere delene av den Gamle verden blir den erstattet av den nærtstående slekten Cephonodes, de to slektene møtes bare i Japan.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Ditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Overfamilien Bombycoidea
 Familien svermere, Sphingidae
 Underfamilien Macroglossinae
 Slektsgruppen Dilophonotini
 Slekten humlesvermere, Hemaris Dalman, 1816
 Hemaris affinis Bremer, 1861
 Hemaris aksana (Le Cerf, 1923) 
 Hemaris alaiana (Rothschild & Jordan, 1903) 
 Hemaris beresowskii Alpheraky, 1897
 Hemaris croatica (Esper, 1800) 
 Hemaris dentata (Staudinger, 1887) 
 Hemaris diffinis (Boisduval, 1836) 
 Hemaris ducalis (Staudinger, 1887) 
 Bredkantet humlesvermer, Hemaris fuciformis (Linnaeus, 1758) 
 Hemaris galunae Eitschberger, Müller & Kravchenko, 2005 
 Hemaris gracilis (Grote & Robinson 1865) 
 Hemaris molli Eitschberger, Müller & Kravchenko, 2005
 Hemaris ottonis (Rothschild & Jordan 1903)
 Hemaris radians (Walker, 1856)
 Hemaris rubra Hampson, [1893] 
 Hemaris saldaitisi Eitschberger, Danner & Surholt, 1998
 Hemaris saundersii (Walker, 1856) 
 Hemaris senta (Strecker, 1878)
 Hemaris staudingeri Leech, 1890 
 Hemaris syra (Daniel, 1939) 
 Hemaris thetis Boisduval, 1855 
 Hemaris thysbe (Fabricius, 1775) 
 Smalkantet humlesvermer, Hemaris tityus (Linnaeus, 1758) 
 Hemaris venata (Felder, 1861)

Kilder 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.10. 2012.

Eksterne lenker 
 

Svermere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1816
Dyr formelt beskrevet av Johan Wilhelm Dalman