Hathor

Hathor (egyptisk: ḥwt-ḥr; gresk: Ἅθωρ, betydning «Horus’ hus/sete») er i henhold til oldtidens egyptiske religion og mytologi en gudinne som personifiserte prinsippene om glede, kvinnelig kjærlighet og moderskap. Hun var en av de viktigste og mest populære guddommer gjennom historien til oldtidens Egypt. Hun ble dyrket av både de kongelige og av folk flest. I gravmalerier ble hun ofte avbildet som «herskerinnen i Vest», den ønsket de døde velkommen i etterlivet. I andre roller var hun en gudinne av musikk, dans, fremmede land, og av fruktbarhet. Det var antatt hun støttet fødende kvinner. Hun ble også antatt å være en beskytter av gruvearbeidere.

Hathors kult er eldre enn den historiske perioden, og røttene til dens hengivenhet for henne er derfor vanskelig å spore, skjønt det kan være en utvikling av førdynastiske religiøse kulter som høyaktet fruktbarhet, og naturen generelt, representert av kuer. Hathor er vanligvis framstilt som en kvige, kugudinne, med horn hvor en soldisk og uraeusslange. Tvillingfjær er også tidvis vist i senere perioder foruten også et menat, en slags plate på brystet som et halsbånd. Hathor kan være den kugudinnen som er avbildet på Narmerpaletten, en steinplate fra rundt 3 000 f.Kr., og på en steinurne datert til 1. dynasti, som begge antyder en rolle som en himmelgudinne og et forhold til Horus som i egenskap av solgud, er tilstede sammen, eller kanskje i, henne.

Oldtidens egyptere vurderte virkeligheten som bestående av flere lag hvor guddommer som ble smeltet sammen for ulike årsaker, men de beholdt forskjellige attributter og myter. Det ble ikke oppfattet som selvmotsigelse, men som utfyllende. I et komplisert forhold er Hathor tidvis moren, datteren og hustruen av Ra, og som Isis, er hun tidvis beskrevet som mor av Horus, og assosiert med Bast.

Osiris’ kult lovte et evig liv etter døden til de som var moralsk verdig. Opprinnelige ble de rettferdige døde, menn som kvinner, ble en osiris, men ved tidlig romersk tid, ble kvinner identifisert med Hathor og menn med Osiris.

Antikkens grekere identifiserte tidvis Hathor med deres egen kjærlighetsgudinne Afrodite.

Tidlige avbildninger 

Hathor er tvetydig avbildet fram til 4. dynasti. I historisk tid er Hathor vist ved i framstillingen av en kugudinne. Gjenstander fra førdynastisk tid avbildet kuguddommer med den samme symbolisme som ble brukt i senere tid for Hathor, og egyptologer har spekulert om disse guddommene kan ha vært den samme, eller forløpere til den guddommen som ble Hathor.

En kuguddom opptrer på kongens belte på Narmerpaletten, datert til førdynastisk tid, og det kan være Hathor, eller gudinnen Bat i en annen forkledning. Hathor ble knyttet til Bat og som hun senere fortrengte. Ved tider ble de vurdert som den samme gudinnen, skjønt sannsynligvis hadde de ulik opprinnelse, men reflekterte det samme guddommelige konsept. Bevis som peker mot guddommen sannsynligvis er Hathor er i særdeleshet basert på et avsnitt fra Pyramidetekstene som hevder at kongens shendyt, forkle kom fra Hathor.

En steinurne avdekket i Hierakonpolis og datert til 1. dynasti er dekorert langs dens kant av en kuguddom med stjerner på ørene og horn som kan knyttes til Hathors (eller Bats) rolle som en himmelgudinne. En annen gjenstand fra tiden til 1. dynasti viser en liggende ku på elfenbeingravering med inskripsjonen «Hathor i våtmarkene», noe som indikerer hennes tilknytning til vegetasjon og til papyrusmarker i særdeleshet. Fra det det gamle rike i Egypt ble hun kalt for «morbærfikentreets frue» i hennes egenskap som en treånd eller treguddom.

Mangfoldig 
Mytene gjør det klart at hun var både en som ga og en som tok liv, og hun var forbundet med jordbrukets sykluser som gudinne av fuktighet og vegetasjon. I underverdenen hang de dødes sjeler fra bladene på palmer og sikoritrær, og hun gikk blant dem og ga dem tørstslukkende vann. Ifølge De dødes bok ble de døde som kom til underverdenen møtt av Hathor i form av en ku. De som ba om hennes assistanse ved bruk av korrekte ritualfraser kunne vente seg å bli båret av henne på deres vei.

Hun var gudinnen for glede og kjærlighet, musikk, dans og sang. Tempelet hennes i Dendera var huset for beruselse og nytelse. Hun er også forbundet med sistrumen, som ble brukt i hennes ritualer og som hun brukte til å tildele velsignelser.

Hathor var gift med Horus av Edfu, og fikk en sønn, Ihy eller Ahy, sistrumspilleren.

Hathor var forbundet med stjernen Sirius, som står opp rett før morgengryet på den første dagen av Toths måned. Denne dagen var av særskilt betydning for tilhengerne hennes, ettersom dette var dagen for festivalen som feiret hennes fødsel.

Referanser

Eksterne lenker
 
«Hathor» , artikkel av Caroline Seawright
Nettstedet Het-Hert, et annet navn for Hathor
Wadjet-tatoer knyttet til Hathor på en 3 000 år gammel mumie

Egyptiske guder