Hvithalehjort

Hvithalehjort (Odocoileus virginianus), eller virginiahjort, er et yndefullt og ganske stort medlem av hjortefamilien (Cervidae). Bukken (hanndyret) kan bli opptil 140 kg, mens hinden (hunndyret) kan nå en vekt på rundt 115 kg. Kalven har lyse flekker i den rødbrune pelsen. Felles for alle hvithalehjorter er den eiendommelige, melkehvite halen, som reiser seg når hvithalehjorten blir skremt og med det og varsler andre hjorter.

Atferd 

Hvithalejorten har utmerket hørsel, luktesans og syn, og kan lett finne ut om det finnes mennesker eller andre fiender rundt den. Selv når den spiser er den på vakt, og tar ofte småpauser i spisingen for å kikke seg rundt. Når en hvithalehjort oppdager at det er fare på ferde rundt den, løfter den hodet og stirrer i retning hvor faren befinner seg. Samtidig blir både hørselen og luktesansen skjerpet, for å fange opp alt som er mistenkelig.

Hvithalehjorten er for det meste et nattdyr, men man kan se den når som helst på dagen. De spiser for det meste tidlig om morgenen eller ved solnedgang. Om vinteren danner hvithalehjorten noen ganger enorme flokker på over hundre dyr.

Føde 
Slik som andre hjortedyr beiter hvithalehjorten på gress og løvblader, samt frukter, urter og blomster. Maten varierer mye etter årstidene, og om vinteren da det er lite mat å finne, bruker den mer energi enn den klarer å finne. Dermed går hjorten ned i vekt. Slik som andre hjortetyper klarer hvithalehjorten å redusere fødeinntaket om vinteren for å unngå det store energitapet når den leter etter mat.

Forplantning 

Hinden blir kjønnsmoden etter et år, mens bukken blir ikke kjønnsmoden før vanligvis rundt fire år og utover. Paringen skjer sent ut på høsten, og hinden har en drektighetsperiode på rundt 6 og en halv måned. Antall kalver som blir født øker ettersom hinden blir eldre; de yngste føder som regel kun én kalv, mens de eldre kan føde opptil tre.

Ungene til hvithalehjorten holder seg på et lite område med tett vegetasjon i de første ukene etter fødselen, selv om de kan både stå og gå. Kalven forblir ved sin mor i ett til to år.

Tilstand og utbredelse 

Hvithalehjorten finnes vilt over store deler av Amerika. Hjorten finnes i hele USA og de sørlige deler av Canada, og helt ned til Peru og Brasil i Sør-Amerika. I senere tid har den også blitt innført på både New Zealand og i Finland.

Hvithalehjorten var i en periode nær utryddelse i Nord-Amerika, men etter regulering av jakt har tallet tatt seg opp igjen. Av naturlige fiender ligger pumaen øverst, og man regner med at hele 3/4 av kosten til pumaen består av hvithalehjort.

Arten er funnet: Belize, Brasil, Canada (Alberta, Britisk Columbia, Labrador, Manitoba, New Brunswick, Newfoundland, Nova Scotia, Ontario, Prince Edward Island, Québec, Saskatchewan), Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Finland, Fransk Guyana, Guatemala, Guyana, Honduras, Mexico, Nicaragua, New Zealand, Panama, Peru, Slovakia, Surinam, Tsjekkia, USA (Alabama, Arizona, Arkansas, Colorado, Connecticut, Delaware, District of Columbia, Florida, Georgia, Idaho, Illinois, Indiana, Iowa, Kansas, Kentucky, Louisiana, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, Minnesota, Mississippi, Missouri, Montana, Nebraska, New Hampshire, New Jersey, New Mexico, New York, Nord-Carolina, Nord-Dakota, Ohio, Oklahoma, Oregon, Pennsylvania, Rhode Island, Sør-Carolina, Sør-Dakota, Tennessee, Texas, Vermont, Virginia, Washington, Vest-Virginia, Wisconsin, Wyoming) og Venezuela.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Hjortedyr
Belizes pattedyr
Brasils pattedyr
Canadas pattedyr
Colombias pattedyr
Costa Ricas pattedyr
Ecuadors pattedyr
El Salvadors pattedyr
Finlands pattedyr
Fransk Guyanas pattedyr
Guatemalas pattedyr
Guyanas pattedyr
Honduras' pattedyr
Mexicos pattedyr
Nicaraguas pattedyr
New Zealands pattedyr
Panamas pattedyr
Perus pattedyr
Slovakias pattedyr
Surinams pattedyr
Tsjekkias pattedyr 
USAs pattedyr
Alabamas fauna
Arizonas fauna
Arkansas' fauna
Colorados fauna
Connecticuts fauna
Delawares fauna
District of Columbias fauna
Floridas fauna
Georgias fauna (USA)
Idahos fauna
Illinois' fauna
Indianas fauna
Iowas fauna
Kansas' fauna
Kentuckys fauna
Louisianas fauna
Maines fauna
Marylands fauna
Massachusetts' fauna
Michigans fauna
Minnesotas fauna
Mississippis fauna
Missouris fauna
Montanas fauna
Nebraskas fauna
New Hampshires fauna
New Jerseys fauna
New Mexicos fauna
New York States fauna‎
Nord-Carolinas fauna
Nord-Dakotas fauna
Ohios fauna
Oklahomas fauna
Oregons fauna
Pennsylvanias fauna
Rhode Islands fauna
Sør-Carolinas fauna
Sør-Dakotas fauna
Tennessees fauna
Texas' fauna
Vermonts fauna
Virginias fauna
Washingtons fauna
Vest-Virginias fauna
Wisconsins fauna
Wyomings fauna 
Alberta
Britisk Columbia
Manitoba
New Brunswick
Newfoundland og Labrador
Nova Scotia
Ontario
Prince Edward Island
Québec
Saskatchewan
Venezuelas pattedyr
Dyr formelt beskrevet av Eberhard August Wilhelm von Zimmermann
Pattedyr formelt beskrevet i 1780