Olav Anton Thommessen

Olav Anton Thommessen (født 16. mai 1946 i Oslo) er en norsk komponist.

Familie og oppvekst 
Thommessen er sønn av ambassadør Knut Thommessen (1911–1981) og fulgte farens omflakkende diplomatvirksomhet. Hans oldefar var den kjente gynekologen Max Saenger.

Utdannelse og karrière 

Thommessen studerte ved Westminster Choir College og Indiana University i USA og tok bachelorgrad i komposisjon i 1969. Han studerte deretter med Piotr Perkowski i (Warszawa i 1970, og under Werner Kaegi og Otto Laske i Utrecht  1971–1972.

Han ble lektor i 1973 ved den nystartede Norges musikkhøgskole, førsteamanuensis i 1977 og professor i 1994. Han ble emeritert fra professorstillingen i 2014.

Virke som komponist

Thommessen har en stor produksjon som komponist, særlig fra 1970- og 1980-årene. Han benytter et til dels radikalt tonespråk, men som også griper tilbake til klassiske modeller. Han har påvirket synet på moderne musikk gjennom sitt virke som lærer for musikkstudenter og sitt arbeid for å spre informasjon om nyere norsk musikk.

Fra 1972 gjorde Thommessen seg mer og mer gjeldende som komponist med fremførelser ved festivaler og kjente orkestre: Litt lyd ble uttatt til ISCM - Verdensmusikkdager i London i 1972, Opp-Ned urfremført av Oslo Filharmoniske Orkester i 1973 og Gjensidig fikk Samtida Musiks Kvalitetspris og ble fremført ved Festspillene i Bergen i 1973. Etter dette gjennombruddet fikk Thommessen en rekke bestillinger. Stabsarabesk, En Plakatopera, Maldoror, Det Hemmelige Evangeliet, Overtonen, Et Konsertkammer er viktige verk fra denne perioden, samt en tidlig utgave av Hermafroditen, fremført ved Vadstena-Akademin i 1976.

På begynnelsen av 1980-tallet begynte Thommessen å benytte kjent stoff og sitater som utgangspunkt for noen av sine verker. De første verkene tilhørende hans helaftens konsert-opera Et Glassperlespill ble til: Fra et Glassperlespill, med temaer fra Beethoven og Verdi, urfremført av Oslo Filharmoniske Orkester i 1980, Makrofantasi over Grieg's a-moll av Bergen Filharmoniske Orkester i 1981 og Beyond Neon av The Minnesota Symphony Orchestra i 1982. Gjennom Prisme ble komponert i 1983. Som festspillkomponist i Bergen i 1985 fikk han bl.a. fremført klaververket EingeBACHt og den endelige versjon av operaen Hermafroditen, som Kungliga Svenska Operan hadde urfremført i Stockholm tidligere på året. Samme år ble scenemusikken til Romeo og Julie skrevet til åpningsforestillingen ved Det Norske Teaterets nybygg, The Emerald Tablet urfremført på Høvikodden og Gnostic Fragments og The Phantom of Light ble bestilt av Svenska Rikskonserter.

I løpet av siste halvdel av 1980-tallet skrev Thommessen en rekke større verk: trompetkonserten The Second Creation, operaen Hertuginnen dør, bratsjkonserten Ved Komethodet, synthesizerkonserten Fra Oven og orgel og cellokonserten Gjennom Prisme. Dette førte til flere priser: Kritikerprisen for 1987. Familien Wilhelm Hansens Legat (1987), Lindemanprisen for 1989. For Gjennom Prisme mottok han Årets Verk 1989 i Norsk Komponistforening, en 2. Pris ved Rostrum i Paris og Nordisk råds musikkpris 1990.

I 2005 ble Thommessens konsertopera Et Glassperlespill fremført i sin helhet for første gang. Verket består av seks selvstendige enkeltverker som til sammen danner en helaftens «konsertopera»: Prolog, Makrofantasi over Griegs a-moll, Hinsides Neon, Koralsymfoni over Beethovens 8. symfoni, Gjennom Prisme og Aposteose.

Blant Thommessens nyere verk kan nevnes kammeroperaen Kristi Brud (2012), Tuba Mirum (2012), Felix Remix, strykekvartett nr. 4 (2014) og A symphonic scherzo for strings and orchestra (2015).

Thommessen har vært medlem av styret for Ny Musikk, Norsk Komponistforening og Statens Musikkråd, og var med på å starte Norsk Musikkinformasjon der han var styreformann 1979–85.

Thommessen har deltatt i flere debatter om musikkfaget og estetikk. Et brev han skrev til sin tidligere student Marcus Paus i 2006 ble i 2013 utgitt som operamonolog av Paus under tittelen Læreren som ikke ble og hadde premiere under Oslo Operafestival samme år; Thommessen ble identifisert av Paus som librettisten bak verket i 2015. Verket ble utgitt på platen Requiem/Trisyn/Læreren som ikke ble (2021) med verk av Marcus og Ole Paus.

Priser og hedersbevisninger 

 1985 – Festspillkomponist ved Festspillene i Bergen
 1989 – Lindemanprisen
 1989 – Årets Verk fra Norsk Komponistforening
 1989 – Edvard-prisen i klassen samtidsmusikk – større verk for BULLseye
 1990 – Nordisk råds musikkpris for Gjennom prisme
 1995 – Festspillkomponist ved Festspillene i Nord-Norge
 2002 – Medlem av det svenske Kungliga Musikaliska Akademien
 2010 – Fegerstenprisen
 2016 – Nominert til Spellemannprisen 2016 i klassen TONOs komponistpris for The Hermaphrodite utgitt av Oslo Sinfonietta
 2023 – Nominert til årets verk fra Norsk Komponistforening for Fra Nijinskis Dagbok

Produksjon

Verkliste (utvalg) 
 Litt lyd for kor og orkester, op. 8, 1971
 Opp-Ned for orkester, op. 13, 1972–73
 Gjensidig for to stemmer og instrumenter, op. 14, 1973
 Stabsarabesk for blåsere, op. 15, 1974 (orkesterversjon ved A. Bukkvoll, Barbaresk, op. 15b, 1977) + (Brassbandversjon ved Ørjan Matre)
 Hermafroditen, ballettopera, op. 18, 1970/80
 Stabat mater speciosa for kor, op. 28, 1977
 En plakatopera for musikk for sjustemmig kor og orkester, op. 32, 1978
 Melologer og monodramaer. En ordløs kammeropera, op. 32, no. 2, 1979/82
 The Second Creation. An orchestral drama for trumpets, op. 32 nr. 4, 1988
 Et glassperlespill. Neo-rococo borgerromantikk: En helaftens konsertopera for kor, klaver, horn, cello, orgel og orkester, op. 34 nr. 2, 1979–82
 Ekko av et ekko for vokalsolo, fløyte, klaver og slagverk, op. 36 nr. 2, 1980
 Makrofantasi over Griegs a-moll, op. 39 nr. 1, 1980
 Beyond Neon. Post-commercial Sound Sculptures for horn og symfoniorkester, op. 41
 Gjennom prisme. En dobbelkonsert for cello, orgel og orkester, op. 44 nr. 1, 1982/83
 EingeBACHt. InnBACHt parafrase over Toccata i G-dur, første sats for klaver, op. 47 nr. 1, 1984
 L'éclat approchant for synthesizer og kammerorkester, op. 52 nr. 1, 1986
 Hertuginnen dør. En skrekkopera, op. 56 nr. 1, 1987
 The Phantom of Light. A Miniature Concerto for cello og to blåsekvintetter, op. 62 nr. 1, 1990
 Edda-Da. Monodrama for skuespiller og pianist, op. 63a, 1991
 Ved Komethodet, orkesterdrama for bratsj, engelsk horn, altstemme, kor og orkester, op. 64 nr. 4, 1993–94
 Kassandra. Eit konsertdrama for skodespelarinne med orkester, op. 69, 1996
 Music for Vandals for 13 treblåsere og kontrabass, op. 76, 1998
 Corelli Machine for strykere, op. 82, 2002
 Veslemøy synsk – en GRIEGsk musi-collage over Arne Garborgs HAUGTUSSA for mezzosopran og klaver, 2007
 Motett over Wergeland (2008)
 Smykke eller saga : Pianokonsert nr. 3 (2009)
 Kristi Brud (2012) 
 Tuba Mirum (2012)
 Felix Remix, strykekvartett nr. 4 (2014) 
 A symphonic scherzo for strings and orchestra (2015)
 Purpose: For symphonic wind orchestra (2015)

Diskografi 
 Bjørn Sagstad, Ila Brass Band, Klang (!) (2012)
 Ernst Simon Glaser, Zvezdochka in orbit (2012)
 Forsvarets Stabsmusikkorps, A Tribute to the Northern Winds (2011)
 Veslemøy synsk (2011)
 Oslo-filharmonien, Peter Herresthal, Bull's Eye ; Please accept my ears ; Cantabile (2006)
 Corelli Machine (2006)
 Einar Henning Smebye, Guri Egge, Songs from the Last Century (2006)
 Christian Eggen, Oslo Sinfonietta, Norges Musikkhistorie - Bind 5 (2001)
 Kyberia, Navigations (2000)
 Peter Herresthal, Partita für Paul 1. sats (1998)
 Peter Herresthal, Please Accept my Ears!  (1998)
 Jeg er flerspors - variasjoner over Olav Anton Thommessen (1998)
 Håkon Austbø, Juni Dahr,  Edda-Da (1995)
 Oslo Sinfonietta (1993)
 Gaute Vikdal, Skygger (1992)
 Frode Thorsen (1991)
 Ensemble K 4 Live at Henie-onstad Art Center (1990)
 Frantisek Veselka, New Norwegian Violin Music, Vol.II (1990)
 Frantisek Veselka, New Norwegian Violin Music, Vol.I (1990)
 Oslo-filharmonien, A Glass bead from above (1990)
 Jeunesses Musicales World Orchestra, Scandinavian Tour 1988  (1988)
 Geir Henning Braaten, Norwegian Pianorama (1984)

Referanser

Eksterne lenker 
 Olav Anton Thommessens nettside 
Olav Anton Thommessens verkliste fra NB noter
 På komponistloftet hos Olav Anton Thommessen – NRK-opptak fra Nasjonalbibliotekets arkiver
 Alexander Z. Ibsen: «Tonal provokasjon» , minervanett.no 4. mars, 2015

20. århundres komponister
Norske komponister
Norske musikkprofessorer
Personer fra Oslo