FNs sikkerhetsråd

FNs sikkerhetsråd er ifølge FN-pakten FNs handlingsorgan, og er det organet med mest makt innen hele FN, ettersom det kun er Sikkerhetsrådet som  kan utsende fredsbevarende styrker. Alle medlemsland må følge rådets vedtak. Stormaktene USA, Frankrike, Kina, Russland og Storbritannia er faste medlemmer med vetorett og kan forhindre foreslåtte vedtak.

Formannsskapet i Sikkerhetsrådet rullerer hver måned mellom rådets medlemmer.

Forløper 

Folkeforbundet hadde et tilsvarende råd, som tok de fleste beslutningene. Dette rådet bestod av fem permanente medlemmer (Storbritannia, Frankrike, Italia, Japan og Tyskland) og et varierende antall (først fire, siden seks og ni) valgte medlemmer.

Vetoretten 
Når det gjelder rene prosedyrespørsmål, spørsmål om hvordan rådet skal jobbe, kreves det ni stemmers flertall. I alle andre saker kreves det også at ingen av de faste medlemmene stemmer mot. Det er dette som er kjent som vetoretten.

Kina, Russland, Frankrike, Storbritannia og USA må enten stemme for, eller avstå fra å stemme, dersom en resolusjon skal gå gjennom.

Møtesalen

Sikkerhetsrådet har et eget møterom i FN-bygningen. Rommet var Norges bidrag til FN-bygget og ble utformet av Arnstein Arneberg. Per Krohg malte veggdekorasjonen.

Utvidelse 

Det har vært diskutert å utvide antall permanente medlemmer. De landene som har markert seg med de sterkeste kravene om fast sete, Japan og Tyskland, er FNs andre og tredje største netto bidragsytere. Tyskland er også den nest største bidragsyteren av tropper til FN-operasjoner etter USA. Kansler Gerhard Schröder sa i august 2004 rett og slett: «Tyskland har rett til et sete».

Tidligere generalsekretær Kofi Annan ba sine rådgivere om å fremme et forslag til hvordan FNs struktur kan reformeres. En foreslått løsning er å utvide antallet faste medlemmer av sikkerhetsrådet med fem, til å inkluderere Japan, Tyskland, India, Brasil og et afrikansk land. I september 2004 undertegnet disse fire landene en felles uttalelse hvor de gjensidig støtter hverandres krav om fast plass. Storbritannia og Frankrike erklærte at de støtter dette kravet.

Noen land, bl.a. Italia og Nederland, ønsker et felles europeisk sete. Men siden det er lite sannsynlig at Storbritannia og Frankrike ønsker å gi opp sine egne seter, bør Tyskland, som er et mye større land, også få et sete, ifølge den tyske utenriksministeren.

Medlemsland

Faste medlemsland 
 Kina:
 Republikken Kina (Taiwan) (til 1971)
 Folkerepublikken Kina (fra 1971)
 Frankrike
 Russland
 USA
 Storbritannia

Rullerende medlemsland
Valgt for perioden 2019–2020
Belgia
Den dominikanske republikk
Indonesia
Sør-Afrika
Tyskland

Valgt for perioden 2020–2021
Estland
Niger
Saint Vincent og Grenadinene
Tunisia
Vietnam
Valgt for perioden 2021–2022:

 Irland
 India 
 Kenya
 Mexico
 Norge

Valgt for perioden 2022–2023:
Albania
Brasil
De forente arabiske emirater
Gabon
Ghana

Valgt for perioden 2023–2024:
Ecuador
Japan
Malta
Mosambik
Sveits

Norge
Norge har vært medlem av Sikkerhetsrådet fem ganger, i periodene 1949–1950, 1963–1964, 1979–1980, 2001–2002 og  2021–2022. FNs generalforsamling valgte i sitt møte 17. juni 2020 Norge som medlem av sikkerhetsrådet for perioden 2021–2022. 

Norge hadde sist formannskapet i Sikkerhetsrådet i mars 2002, og arbeidet ble ledet av ambassadør Ole Peter Kolby. Dessuten har Norge i en årrekke stilt militære styrker til rådighet for FNs fredsbevarende styrker som er underlagt Sikkerhetsrådet.

Presidentskap 2023

Se også 
 Valg til FNs sikkerhetsråd (januar 1946)

Referanser

Eksterne lenker 
 
Norges rolle i FNs sikkerhetsråd. FN-sambandet

FN
Beslutningsorganer