Rovterne

Rovterne (Hydroprogne caspia) er eneste art i slekten Hydroprogne i delgruppen terner (Sterninae), som videre er en del av måkefamilien (Laridae). Arten er monotypisk trekkfugl og regnes som den fysisk største av aller terner. Fuglene hekker fragmentert i både Nord-Amerika og Eurasia, noe som blant annet inkluderer kysten rundt Bottenvika (kysten av Sverige og Finland inkludert), men ikke i Norge. Arten overvintrer ganske betydelig sør for hekkeområdene.

Biologi 

Rovterne er største av alle terner og blir  lang, veier  og har et vingespenn på . Fjærdrakten er i hovedsak lysegrå på oversiden og hvit på undersiden. I hekkedrakt har fuglene svart hodehette, svarte fjær i stjerten, rødt nebb og svarte nedre ekstremiteter med svømmehud mellom tærne.

Kjønnene er like og det er liten variasjon på arten gjennom hele utbredelsen, annet enn at eurasiske fugler har en tendens til å være litt større enn de amerikanske. De australske fuglene bli av og til skilt ut som en egen rase under navnet strenua, men karakterene er de samme blant mange andre populasjoner, så den anerkjennes ikke som en selvstendig underart.

Arten har en kosmopolitisk utbredelse på alle kontinenter, unntatt i Antarktika. Den hekker fragmentert over Eurasia, men de største hekkekoloniene er knyttet til de enorme områdene nord for Svartehavet og (spesielt) nord og øst for Kaspihavet og videre østover til det sørligste Sibir, Mongolia og i det nordvestre Kina. Fuglene som hekker i Eurasia, inkludert i Norden, overvintrer i Afrika og østover til sørøstkysten av Kina og sørover til Australia og New Zealand. I Nord-Amerika hekker arten fragmentert i det vestre og vestsentrale USA og nordover til det sørlige, sentrale og nordlige Canada. Disse fuglene overvintrer fra Mexico og sørover til kysten av det nordlige Sør-Amerika så langt som til Colombia og Venezuela, samt fra østkysten og Florida gjennom Cuba og øyene i Karibia.

Rovterner lever nesten utelukkende av fisk som fuglene fanger på grunt overflatevann nær hekke- og overvintringsplassene. Når fuglene fisker, flyr de med nebbet pekende nedover; og når de ser en fisk, svever den over, bøyer vingene og stupdykker, vanligvis til den er helt nedsenket.

Inndeling 
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norske navn på verdens fugler og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020). Eventuelle navn i parentes er ikke offisielle, men kun midlertidige beskrivelser.

 Charadriiformes, vade-, måse- og alkefugler
 Chionidi, slirenebbfugler, 3 familier, 4 slekter, 13 arter
 Charadrii, lofugler, 6 familier, 3 underfamilier, 20 slekter, 90 arter
 Scolopaci (også kalt Limicoli), snipefugler (også kalt vadefugler), 5 familier, 5 underfamilier, 29 slekter, 112 arter
 Turnici, springvaktelfugler, 1 familie, 2 slekter, 17 arter
 Lari, måkefugler, 5 familier, 5 underfamilier, 40 slekter, 155 arter
 Dromadidae, krabbeeterfamilien, 1 slekt, 1 art
 Glareolidae, brakksvalefamilien, 3 slekter, 17 arter
 Stercorariidae, 1 slekt, 7 arter
 Alcidae, alkefamilien, 11 slekter, 25 arter
 Laridae, måkefamilien, 5 underfamilier, 25 slekter, 105 arter
 Larinae, måker
 Anoinae, noddyer
 Gyginae, silketerner
 Sterninae, terner (9 slekter, 38 arter)
 Onychoprion, (sotterner), (4 arter)
 Sternula, (dvergterner), (7 arter)
 Phaetusa (monotypisk)
 Gelochelidon (monotypisk)
 Hydroprogne (monotypisk)
 H. caspia, rovterne (monotypisk)
 Larosterna (monotypisk)
 Chlidonias, (svartterner), (4 arter)
 Sterna, (havterner), (13 arter)
 Thalasseus (topphavterner), (6 arter)
 Rynchopinae, saksenebber

Referanser

Eksterne lenker 
 

Terner
Fugler formelt beskrevet i 1770
Dyr formelt beskrevet av Peter Simon Pallas