Arbroath-deklarasjonen av 1320

Arborath-deklarasjonen av 1320 var en deklarasjon for skotsk uavhengighet, og var en markering for å stadfeste Skottlands status som en uavhengig og selvstendig nasjon og dens rett til å bruke militære virkemidler om nasjonen ble angrepet. 

I deklarasjonen var formet som et brev til pave Johannes XXII, datert 6. april 1320. Det er beseglet av femtien magnater og adelige, brevet er det eneste som har overlevd av tre som i sin tid ble skrevet. De andre var et brev fra skottenes konge og et brev fra geistligheten som alle antagelige tok opp det samme.

Oversikt 
Deklarasjonen benyttet flere retoriske poenger som har vært mye debattert: at Skottland alltid hadde vært uavhengig, faktisk mye lengre enn England; at Edvard I av England hadde uten rettslig grunn angrepet Skottland og med grusomhet herjet; at Robert I av Skottland hadde reddet Skottland fra denne fare; og, mest kontroversiell, at den skotske uavhengighet var en rettighet og et privilegium for det skotske folk, heller enn det var for skottenes konge. Faktisk erklærer deklarasjonen at adelsstanden kan velge en annen som konge om den nåværende konge gjorde noe som truet Skottlands uavhengighet.

Deklarasjonen har ofte blitt tolket som et tidlig uttrykk for populær eller folkelige uavhengighet, med andre ord at kongen kunne bli valgt av befolkningen som helhet enn innsatt av Gud alene, men det kan også bli argumentert at det kan være en måte å skyve ansvaret fra at kongen ikke lyder ordrer fra Den hellige stol og over på befolkningen. Med andre ord, Robert I av Skottland argumenterte at han var tvunget til å kjempe i en ikke-legitim krig (sett fra Den hellige stol) eller ble avsatt.

Deklarasjonen er skrevet på latin, og det er antatt at utkastet er skrevet av Bernard, abbed av klosteret i Arbroath, vanligvis identifisert som Bernard de Linton, skjønt hans etternavn er ikke kjent. Han var kansler eller nominelt overhode i Skottland på denne tiden. Selv om brevet er datert 6. april 1320 hadde faktisk ikke adelsstanden et møte der hvor dokumentet ble skrevet. Isteden ble sannsynligvis dokumentet diskutert ved et regjeringsmøte i Newbattle Abbey, Midlothian, i mars 1320 (selv om noe sikkert bevis for en slikt møte ikke finnes). Arbroath var ganske enkelt det stedet for det kongelige kanselliretten, med andre ord abbed Bernards skrivestue, og datoen gir kun uttrykk for hans deltagelse.

Signaturene til åtte jarler og så mange som førtien andre skotske adelsmenn ble satt på dokumentet (se nedenfor), sannsynligvis i løpet av noen uker og måneder, mens adelen sendte sine segler, kanskje for noen også under press eller tvang. Det har blitt argumentert at denne harmen spilte en rolle under den såkalte Soules-konspirasjonen som hadde som mål å avsette Robert Bruce med et statskupp senere i 1320. Etter at seglene ble påsatt ble deklarasjonen fraktet til det pavelige hoff i Avignon i Frankrike.

Paven ser ut til å tatt hensyn til en del av argumentene i deklarasjonen. Det var delvis på grunn av hans innblanding i den kortlivede freden mellom Skottland og England, Northampton-traktaten, som forsaket alle engelske krav på Skottland, og som ble endelig signert av kong Edvard III av England den 1. mars 1328.

Originalen av deklarasjonen som ble sendt til Avignon har gått tapt, men en kopi ble oppbevart i det skotske nasjonalarkivet i Edinburgh. Den mest kjente engelske oversettelsen ble gjort av Sir James Fergusson, tidligere bestyrer av det skotske arkiv for opptegnelser (Records of Scotland), fra en tekst han rekonstruerte ved å bruke denne nøyaktige kopien og andre tidlige kopier av de første utkastene. Det er et avsnitt som ofte blir sitert fra Fergussons oversettelse (igjen oversatt til norsk):

...for så lenge som minst ett hundre av oss fortsatt lever, vil vi aldri under noen betingelser bli brakt under engelsk styre. Det er i sannhet, ikke for heder («glory»), eller ikke rikdom («riches»), eller ære («honour») at vi slåss, men for frihet – for det alene, og som ingen ærlig mann vil forsake heller enn livet i seg selv.

Innflytelse 

Deklarasjonens retorikk har blitt berømt både i Skottland og internasjonalt, og det har blitt argumentert at den hadde en innflytelse på utkastene til De forente nasjoners erklæring om uavhengighet. Det er fortsatt en debatt om dokumentets relevans; om det faktisk representerer svært originale tanker om det edle i uavhengighet, suverenitet, og proto-demokratiske rettigheter for folkets rett til å velge eller avsette kongen; eller om alt er et stykke kongelig propaganda og spesiell pledering, skrevet under kontroll av den kongelige kansler, abbed Bernard.

Det er dog ikke bestridt at dokumentet har spilt en betydelig rolle for skotsk nasjonal identitet og at det har skapt en utbredt tro (enten det er basert på en legal realitet eller ikke) at i Skottland er det folket selv som bestemmer.

Signaturer 
Følgende signaturer og segler ble påsatt deklarasjonen:
 Duncan, jarl av Fife
 Thomas Randolph, jarl av Moray
 Lord av Man og av Annandale
 Patrick Dunbar, jarl av March
 Malise, jarl av Strathearn
 Malcolm, jarl av Lennox
 William, jarl av Ross
 Magnus, jarl av Caithness og Orkney og
 William, jarl av Sutherland
 Walter, Steward av Scotland
 William Soules, Butler av Skottland
 James, lord av Douglas
 Roger Mowbray
 David, lord av Brechin
 David Graham
 Ingram Umfraville
 John Menteith, Vokter av jarldømmet av Menteith
 Alexander Fraser
 Gilbert Hay, konstabel av Skottland
 Robert Keith, Marischal av Skottland
 Henry St Clair
 John Graham
 David Lindsay
 William Oliphant
 Patrick Graham
 John Fenton
 William Abernethy
 David Wemyss
 William Mushet
 Fergus of Ardrossan
 Eustace Maxwell
 William Ramsay
 William Mowat
 Alan Murray
 Donald Campbell
 John Cameron
 Reginald Cheyne
 Alexander Seton
 Andrew Leslie og
 Alexander Straiton
og alle andre baroner og frie menn og hele samfunnet i kongeriket Skottland sender på alle foreskreven måter med sønnelig ærbødighet og med inderlige kyss på hans velsignede føtter.

Se også 
 Declaration of Arbroath – på latin med engelsk oversettelse (Wikisource)

Eksterne lenker 
 National Archives of Scotland (NAS) 
 Latin Original Text at University of Edinburgh
 Fergusson translation at Clan Stirling Online

Skottlands historie
Rettsvitenskap i 1320
1320-årene i Skottland