Anna Magdalena Bach

Anna Magdalena Bach (pikenavn Wilcke; født 22. september 1701 i Zeitz, død 27. februar 1760 i Leipzig) var en tysk sopran og Johann Sebastian Bachs andre hustru.

Som alle i familien var Anna Magdalena med å renskrive Johann Sebastians verk, og håndskriften hennes finnes igjen i en rekke av verkene hans.

Anna Magdalena fødte mellom 1723 og 1742 tretten barn, hvorav bare seks overlevde barnealder. Av Anna Magdalenas avkom ble Johann Christoph Friedrich og Johann Christian dyktige musikere og komponister.

Liv og virke 
Anna Magdalena Wilcke ble født inn i et musikerdynasti med musikere på begge sider. Hun var yngste datter av Johann Kaspar Wilcke  (rundt 1660–1731), fyrstelig hoff- og felttrompetér i hertugdømmet Sachsen-Weissenfels og Margarethe Elisabeth Liebe (rundt 1666–1746).

I 1720 eller første halvår 1721 var Anna Magdalena og faren gjestemusikere ved hoffet i Zerbst. Sommeren 1721 ble hun ansatt ved hoffet til fyrst Leopold av Anhalt-Köthen i Köthen. Hun var hoffets første fulltidsansatte kvinnelige kammermusiker med høyere rang og bedre betaling enn vanlige hoffmusikere: 300 taler – nok til å lønne to-tre høykvalifiserte instrumentalister.

3. desember 1721 giftet hun seg med kapellmester ved hoffkapellet, Johann Sebastian Bach, som hadde vært enkemann siden juli 1720,

Anna Magdalena Bachs notebok 
Anna Magdalenas navn er tett forbundet med Anna Magdalena Bachs notebok (Notenbüchlein für Anna Magdalena Bach), utgitt av Arnold Schering etter en original i det prøyssiske statsbiblioteket i Berlin. Originalen foreligger i to hefter fra 1722 og fra 1725. Heftene inneholder verk av J.S Bach og en rekke andre komponister, mange fremdeles ukjente.

Annen musikalsk innsats 
Håndskriften til Anna Magdalena finnes i en rekke av Johann Sebastians verk, blant annet renskrev hun 6 cellosuiter BWV 1007–1012, Sonater og partitas for fiolin solo BWV 1001–1006,  Triosonater for orgel (BWV 535–530), store deler av Das Wohltemperierte Klavier, bok I og II, Kyrie og Gloria av Messe i h-moll, mange kantater og mye mer.

Professor Martin Jarvis ved Charles Darwin University School of Music i Darwin, Australia, hevder at Anna Magdalena kan ha komponert flere verk som er tilskrevet ektemannen. Eksempelvis mener han at hun skrev cellosuitene, at hun var aktivt delaktig i komposisjonen av ariaen fra Goldbergvariasjonene (BWV 988) og at hun med stor sannsynlighet skrev det første preludiet i Das Wohltemperierte Klavier, bok I. Musikkvitere og utøvere er skeptiske til teorien og peker på at bevisene er svært tynne.

Biografiske kilder 
Esther Meynells The Little Chronicle of Anna Magdalena Bach (1925) gir et idylliserende bilde av Bach-familiens liv og er ikke basert på kilder, så den Anna Magdalena som framstilles er sannsynligvis ganske ulik den historiske personen.

Bevarte brev av J.S. Bachs nevø og tidvise sekretær, Johann Elias Bach, gir enkelte glimt inn i Bachs familieliv.

Barn 
Anna Magdalena og Johann Sebastian Bach fikk tretten barn:
 Christiana Sophia Henrietta (1723–1726)
 Gottfried Heinrich (1724–1763)
 Christian Gottlieb (1725–1728)
 Elisabeth Juliana Friederica (1726–1781)
 Ernestus Andreas (1727–1727)
 Regina Johanna (1728–1733)
 Christiana Benedicta (1729–1730)
 Christiana Dorothea (1731–1732)
 Johann Christoph Friedrich (1732–1795)
 Johann August Abraham (1733–1733)
 Johann Christian  (1735–1782)
 Johanna Carolina (1737–1781)
 Regina Susanna (1742–1809)

Referanser

Litteratur 
 Maria Hübner: Anna Magdalena Bach – Ein Leben in Dokumenten und Bildern. Mit einem biographischen Essay von Hans Joachim Schulze. Evangelische Verlagsanstalt, Leipzig 2005, ISBN 3-374-02208-1.

Kilder 
 Ingeborg Allihn: Anna Magdalena Bach i Projekt MUGI («musikk og kjønn på Internett»), Hochschule für Musik und Theater Hamburg
 Mechthild Winkler-Jordan:

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 

Tyske sangere
Personer fra Zeitz