Studentlue

Studentlue, tidligere også kalt studenterlue,  er forskjellige typer hodeplagg som bæres av studenter som er nylig uteksaminert fra videregående skoler, universiteter og høyskoler i flere land. De brukes i dag som regel bare ved seremonielle anledninger eller som luer under russefeiring. De nordiske studentluene oppstod på 1800-tallet og er utformet etter tysk mønster som skyggeluer med lakkskjerm, rundt bånd med kokarde (rundt merke), lav, flat pull og både med og uten dusk. Fargene varierer.

Studentluer i Norden 

Studentluer ble tatt i bruk av studentforeninger i Norden på 1840- og 1850-tallet etter tyske forbilder der man brukte skyggeluer inspirert av enkle militær- og arbeidsluer. Bruken og utformingen av studentluene har variert noe mellom landene og skolene, men tradisjonelt har studentene bestått gymnaseksamen eller opptak ved universiteter med svarte eller hvite skyggeluer.

I Norge 

Den norske studentlua har tradisjonelt vært en svart skyggelue med en dusk hengende i en lang snor, ofte omtalt som duskelue. Lua har kort, stiv skjerm og foldet, flat og rund tøypull festet til en hodering, det vil si formet som en variant av den utbredte kasketten fra 1800-tallet. Foran er det en rød-hvit-blå kokarde med et Minervahode. Studentlua kunne utelukkende bæres etter bestått studenteksamen, examen artium, avgangseksamenen fra det gamle gymnaset og immatrikulasjon ved et universitet. Lua var opprinnelig tenkt som en del av en studentuniform.

Dusken skal bæres liggende over høyre skulder. I likhet med andre former for hodeplagg, skal studenterlua som hovedregel ikke bæres innendørs. Som det fremgår av illustrasjonen, var snora opprinnelig mye kortere.

Russeluer 
Den nåværende norske russetradisjonen skriver seg fra 1905, da røde russeluer først ble brukt i russetoget av unge gutter i avgangsklasser ved de høyere skoler i Kristiania. Norges første russelue skal ha vært inspirert av tyske studentluer og ble skapt av Charles J. Bø, artiumselev ved Otto Andersens skole, medeleven Wilhelm Morgenstierne og hattemaker Hans H. Holm («Hatte-Holm“) i Oslo. Lua var en rød sportslue (lett skyggelue) med flat pull, lakkbrem og kokarde (rosett) i nasjonalfargene foran. Den ble valgt blant to utkast, det første var en blå lue, og det ble laget 200 røde russeluer det året. Året etter, 17. mai 1906, var russelua representert i alle de norske byene hvor det fantes gymnas med eksamensrett. Lua ble revidert i 1912 da Gustav Asplin ga den dagens form med større, poseformet pull og svart snor med dusk som de svarte studentluene fra 1850-årene. I 1916 ble de blå russeluene første gang brukt av russ ved Oslo handelsgymnasium, en høyere skole som særlig ga undervisning i økonomi. Likevel regnes 1953, året da gymnas med økonomisk fagretning ble treårig, som blårussens fødselsår. Russelua ble et symbol på russefeiringen og en del av overgangsritualet til studentlivet. I dag er russelua fortsatt en viktig del av russefeiringen.

I Sverige 

I Sverige kalles studentlue studentmössa. Det er en hvit skyggelue med kokarde i gult og blått, men uten dusk. Enkelte svenske avgangselever bærer også en spesiell, fargerik kjeledress, omtrent som den norske russedressen. Da den gamle studenteksamen opphørte i Sverige i 1969, la det imidlertid en stor demper på den tradisjonelle studentfeiringa. Tidligere kunne uteksaminerte gymnasiaster markere sin nyvunne status og bære sin hvite studenterlue hele sommeren fram til de begynte på universitetet på høsten. Studentfeiringa i Sverige har likevel fått et visst oppsving de seinere åra. Nå innledes den vanligvis med mösspåtagning, nesten som vår russedåp, under Valborgsmässoafton i helga mellom april og mai måned. Skikkene i Sverige varierer imidlertid mye fra sted til sted.

I Danmark 
I Danmark kalles studentlue studenterhue. Sommermodellen er også formet som en hvit skyggelue, men er vanligvis uten dusk. Kokarden er tradisjonelt rød og hvit og har et dannebrogskors, men emblemet og utformingen varierer i dag etter hvilken eksamen den representerer.

I Finland 
I Finland likner studentlua i all hovedsak på den svenske. Den oppstod studentlua på 1810-tallet, men fikk nåværende grunnform på 1870-tallet. Luemerket for studenter ved Helsingfors universitet er Apollos lyre formet i metall.

I andre land 

Det finnes tradisjoner for markering av studenter og eksamener i mange land. Studentluer i Tyskland er ofte knyttet til studentforeninger, studentcorps. Luene forekommer i flere varianter.

I USA og andre engelskspårklige land ifører elever og studenter fra videregående skoler og høyere utdanning seg tradisjonelt en i akademisk drakt bestående av kappe og gjerne en kvadratisk studentlue med svart dusk når de mottar vitnemålet etter bestått avgangseksamen. Slike luer kan kalles oxford cap, square academic cap og mortarboard («mørtelbrett»).

Studenter ved katolske universiteter i Belgia bærer tradisjonelt en kalottformet studentlue kalt calotte.

Referanser

Se også 
 Russelue
 Skyggelue
 Oxford cap
 Skoleuniform
 Embetsdrakt
 Doktorhatt

Eksterne lenker 
 
 

Hodeplagg
Studentkultur