Arnold Juklerød

Arnold Juklerød (født 8. januar 1925 i Drangedal, lenge bosatt i Kragerø, død 25. januar 1996 på Aker sykehus i Oslo) var en norsk anleggsarbeider som ble kjent for sin kamp mot psykiatrien på 1970-, 1980- og 1990-årene («Juklerødsaken»).

Bakgrunn 
I 1968 ble han valgt til å lede foreldreaksjonen mot nedleggelse av Holtane skole i Kragerø, hvor hans yngste datter skulle begynne. Han hevdet at nedleggelsen var i strid med loven, anskaffet seg skrivemaskin og sendte avisene mange leserbrev.

Tre år etter foreldreaksjonen endte en konflikt med kona, Dagmar Juklerød (f. Haugholt) (1925–1998), med at han ble tvangsinnlagt i psykiatrien 22. november 1971. Han fikk diagnosen «Paranoia 297,0 religiøs kverulant type», og ble tvangsmedisinert med legemidlene Trilafon og Akineton og Peragit. Med dette innledet han en kamp mot psykiatrien, som kostet ham både jobb, eiendom og familieliv.

Den 11. august 1995 mottok Arnold Juklerød en uforbeholden innrømmelse fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet om at hans «vrangforestillinger» i Holtane-saken hadde vært riktige.

Da Juklerød ble utskrevet i 1985 ville han ikke fjerne seg fra sykehusområdet, fordi han ikke fikk fjernet diagnosen «uhelbredelig og alvorlig sinnslidende».
 
Fram til sin død oppholdt han seg på sykehusområdet i telt og brakker, som en protest mot den norske psykiatrien.

Juklerød-sakens etterspill

«Symptomfri sinnssykdom» (1988) 
Det hevdes at Juklerød var frisk før tvangsinnleggelsen. En kommisjon som ble nedsatt i 1988 hevdet at han i verste fall led av en «symptomfri sinnssykdom».

Adferdterapeuten Arild Karlsen kommenterte diagnosen slik: «Den 20.06.88 dukket det opp en rettspsykiatrisk erklæring i Oslo Forhørsrett. Den var undertegnet av psykiater og politilege Karl-Ewert Hornemann og psykiater og overlege Njål Madland. Den tredje psykiateren som tok betaling for å ha deltatt i den judisielle observasjonen, overlege  Harald Ø. Reppesgaard, fikk aldri erklæringen til undertegning.»

Krav om ny granskingskommisjon (1996) 
Den 7. september 1995 skrev advokat Knut Rognlien i en pressemelding:

Den 14. mars 1996 la Erling Folkvord fra Rød Valgallianse frem et dokument-8 forslag overfor Stortinget om å oppnevne en ny granskingskommisjon av Juklerød-saken. I innstillingen fra Stortingets justiskomité av 9. mai 1996, Innst.S. 186 (1995–96), heter det i ingressen:

92 av Stortingets 165 representanter stemte over forslaget den 31. mai 1996. Forslaget ble nedstemt med 86 mot seks stemmer.

De som stemte for en granskning, bortsett fra Erling Folkvord, var Børre Rønningen (SV), Ola D. Gløtvold (Sp), John Dale (Sp), Kjell Engebretsen (Ap) og Trond Mathisen (Ap).

Saksordfører var Jan Simonsen fra Fremskrittspartiet. Flertallets begrunnelse for å nedstemme forslaget var, ifølge Simonsen, at det i 1995 kom inn 725 søknader om billighetserstatning fra personer som «føler seg urimelig behandlet av det offentlige», og at de ikke kunne «plukke ut en enkelt sak om et enkelt individ».

Juklerøds journal offentliggjøres (2002) 
Den 28. februar 2002 ble en kritiker av norsk psykiatri politianmeldt av datatilsynets leder Georg Apenes, for å legge ut Juklerøds pasientjournal på internett etter avdødes eget ønske. Journalen ble lagt ut den 25. januar 2002, på 6-årsdagen til Juklerøds bortgang, og medførte politirazzia og beslagleggelse av datautstyr.

Den 8. november 2005 ble det reist en byste av Juklerød på Gaustad sykehus.

Referanser

Eksterne lenker 
  
  

Personer fra Drangedal kommune
Norske anleggsarbeidere
Psykiatri
Norske aktivister