Skog

En skog eller skau er et større område dekt med mer eller mindre storvokste trær. Ofte defineres et område som skog når det er så mange trær der at de virker inn på lokalklimaet, det vil si at det er mindre vind og annen temperatur mellom trærne enn om det ikke hadde vært trær der. Når høyden på trærne er over 5 meter og avstanden mellom dem mindre enn 30 meter får vi en slik påvirkning av klimaet. Mindre tredekte områder i et ellers åpent landskap kalles lund eller holt. 

Skogen hører hjemme i områder der nedbøren er større enn fordampinga. Hvis det på et gitt område med klimatiske forutsetninger for skogdannelse på et tidspunkt råder en annen vegetasjonstype, enten pga. brann eller menneskelig aktivitet, vil trærne med sin store høyde og sine kroner skygge ut annen vegetasjon, slik at skogen blir klimakssamfunn.

Skogstyper 
Globalt skilles det gjerne mellom fire hovedøkosystemer. Innenfor hvert av dem fins det mange undergrupper.
 Eviggrønn, tropisk regnskog
 Tropisk lauvfellende skog 
 Temperert regnskog
 Bladfellende, temperert løvskog 
 Nordlige (boreale) barskoger.

Skogsjikt 
I et skogøkosystem av nordisk type deler en gjerne skogen inn i fire sjikt: 
Bunnsjiktet, bestående av moser, lav og krypende urter
Feltsjiktet, bestående av gras, urter og lyng
Busksjiktet
Tresjiktet

Det er først og fremst feltsjiktet som brukes som kjennemerke for de økologiske forholda. Det karakteriserer fuktighetsforholda, næringstilstanden og lysforholda. Ved klassifiseringa brukes lister med karakteristiske arter, såkalte indikatorarter.

Skoger i verden 
Av verdens opprinnelige skoger er det bare de tropiske regnskogene som har bevart sin naturlige artssammensetning over større områder og dermed kan kalles urskoger. Av de andre skogtypene fins det i dag bare mindre urskogsområder, enten som et resultat av fredning eller fordi de hittil har vært utilgjengelige for økonomisk utnyttelse. Skogene har vært i tilbakegang helt siden steinalderen pga. avskoging for beiting og oppdyrking. De boreale barskogene har ikke minket i omfang i like stor grad som de andre, men moderne skogsdrift har gjennom flatehogst og planting påvirka den naturlige artssammensetninga sterkt i retning av ensarta og ensaldra bestand.

Skogens økosystem, biologisk mangfold og nøkkelarter 
Mange sopparter lever i tett forhold med rotsystemet til planter og sammen danner ei sopprot (mykorrhiza). Da lever soppen rundt rota på trær og planter, og samarbeider med planta ved å kunne transportere vann og næringsstoffer til planta og får karbohydrater fra plantas fotosyntese i bytte. Eksempler på arter som lever i slike symbiotiske forhold er planter som bjørk, bøk, hvete og furu, og sopper som kantarell, rød skrubbsopp og pepperriske.

Noen arter er spesielt viktige for økosystemet og blir de borte får det store konsekvenser for mange andre arter. Disse artene kalles nøkkelarter. Noen eksempler på slike arter er maur, gran, furu, blåbærlyng. Andre arter er mindre vanlige og har liten innvirkning på skogens økosystem.

Se også 
 Gammelskog
 Urskog
Vegetasjonskart

Eksterne lenker 
 
 Global skogressurs-studie - Verdens matvareorganisasjon, FAO, 2005. (eng)
 Global skogressurs-studie, tabeller - Verdens matvareorganisasjon, FAO, 2005. (eng)
 Skogbruk på Jønsberg
 Norsk institutt for skog og landskap (tidl. Skogforsk)
 Statistisk sentralbyrå: Skog
 Skogbrukets Kursinstitutt
 Miljøstatus i Norge: Skog
 Miljøstatus i Norge: Viktige skogområder på kart

Skoger
Skogbruk
Økologi
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha