Narkotika

Narkotika er et juridisk fellesnavn for illegale rusmidler. Det defineres som ulovlige, rusgivende substanser. Hvilke rusmidler som kategoriseres under narkotikabegrepet og hvorvidt disse kan gi straffereaksjoner ved bruk og besittelse varierer mellom stater.

Betegnelsen ble opprinnelig kun brukt om analgetika og bedøvelsesmidler, men i narkotikalovgivningen kom den til å omfatte alle forbudte rusmidler. I denne utvidede betydningen viser betegnelsen til midler med svært ulik virkning, og er derfor ansett som upresis fra et farmakologisk synspunkt. Populær bruk av betegnelsen påvirkes av, men sammenfaller ikke alltid med den juridiske.

Det er en politisk uenighet om ansvaret for samfunnets reaksjon overfor befatning med mindre mengder narkotika til eget bruk skal overføres fra justissektoren til helsevesenet. Motstandere mener at straff har en preventiv virkning og at narkotikabruk av den grunn er et strafferettslig problem. Reformister ønsker å prioritere skadereduksjon og argumenterer at avkriminalisering gir en lavere terskel for brukere av illegale rusmidler til å oppsøke hjelp, som resulterer i færre overdoser og rusmiddelrelaterte dødsfall.

FNs høykommissær for menneskerettigheter oppgir at over 30 land og 50 jurisdiksjoner har avkriminalisert ulike former for narkotikabruk (per 2022), med mål om å sikre behandling og hjelp til personer med rusmiddelavhengighet og andre brukere av illegale rusmidler. I juni 2023 konkluderte FN-eksperter med at krigen mot narkotika hadde vært feilslått, og ba om at straff erstattes med hjelp internasjonalt.

Historie og etymologi 
Begrepet stammer fra det greske ordet narkotikos, som betyr «nummende» eller «bedøvende». Ordet ble opprinnelig brukt om midler som kan gi narkosis, «dyp søvn». I medisinsk betydning ble narkotika først benyttet om opium; tørket plantesaft fra opiumsvalmuen (papaver somniferum).

Økende og skadelig bruk av opiater fra siste halvdel av 1800-tallet førte til motreaksjoner i flere land – forbud og straff mot rekreasjonell rusmiddelbruk – kun medisinsk bruk skulle tillates. Fra begynnelsen av 1900-tallet ble det innført en narkotikalovgivning i en rekke land. Kokain ble inkludert i narkotikalovgivningen da det i likhet med opiater var blitt et økende problem. Forbudet ble i løpet av 1900-tallet utvidet til de fleste rusmidler med unntak av koffein og nikotin. Det ble innført et forbud mot alkoholholdige drikkevarer i 1910- og 1920-årene i enkelte nasjoner; alkoholtypen etanol ble legalisert og regulert kort etter.

Begrepet narkotika utviklet seg fra å være en betegnelse om midler med en bestemt virkning til å definere alle forbudte rusmidler. Den utvidet betydningen gjør at begrepet nå omfatter midler med svært ulik virkning og er ansett som upresist fra et farmakologisk synspunkt.

En liberalisering av narkotikapolitikken begynte i 1970-årene, og pågår fremdeles på 2000-tallet. De mest omtalte eksemplene er Nederland, som avkriminaliserte cannabis i 1976, og Portugal, som i 2001 ble det første europeiske landet til å avkriminalisere bruk og besittelse av alle rusmidler, samt gi tilbud om helsebehandling til personer med rusmiddelavhengighet uten å i tillegg gi dem straffereaksjoner.

Lovgivning i Norge 
Hvilke rusmidler som er illegale i Norge reguleres gjennom Legemiddelverkets narkotikaliste. Denne listen omfatter tradisjonelle rusmidler, men inneholder også en rekke rusgivende legemidler. Legemidlene er lovlige og anses ikke som narkotika, dersom de tas i medisinsk hensikt, som foreskrevet av en lege; de blir derimot ulovlige dersom de ikke tas i medisinsk hensikt, som foreskrevet av en lege.

Alle rusmidler med unntak av koffein, nikotin og etanol er forbudt i Norge og regnes som narkotika. Når det gjelder etanol er kun alkoholholdige drikkevarer med under 60 volumprosent etanol tillatt; hjemmebrent over denne grensen er forbudt og kan straffes med bot og fengsel.

Norge innførte det første forbudet mot rusmidler i 1913 da Stortinget vedtok opiumsloven; lov om inn- og utførsel av opium. Den hadde liten praktisk betydning ettersom både opiater og kokain allerede var underlagt reseptplikt i Norge. Loven ble ansett som et uttrykk for internasjonal solidaritet med Haagkonvensjonen fra 1912, og inneholdt ingen straffebestemmelse. Stortinget vedtok i 1928 en ny opiumslov; det ble innført straffebestemmelse med bøter eller fengsel i inntil seks måneder for overtredelser av loven.

2021: Rusreformen 

Forslaget Rusreformen ble lagt frem av Erna Solbergs regjering den 19. februar 2021. Reformforslaget innebar at bruk og besittelse av mindre mengder narkotika til eget bruk ikke lenger skulle være straffbart. Narkotikasalg skulle derimot fremdeles være straffbart, altså kun en avkriminalisering av mindre mengder narkotika til eget bruk. Et mindretall på Stortinget (43,8 %) stemte for rusreformen, mens et flertall som besto av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet (56,2 %) stemte imot, og det ble ikke vedtatt.

Til tross for at Stortinget ikke vedtok en generell avkriminalisering av befatning med mindre mengder narkotika til eget bruk, var det derimot tverrpolitisk enighet om at det var lite hensiktsmessig å straffe tungt rusmiddelavhengige for slike overtredelser. I den forbindelse utstedte riksadvokat Jørn Sigurd Maurud våren 2022 nye retningslinjer for behandling av saker der personer med rusmiddelavhengighet har vært i besittelse av narkotika til eget bruk. De nye retningslinjene ble beskrevet av Høyre-politiker og farmasøyt Sveinung Stensland som en «de facto avkriminalisering».

Stortinget behandlet i juni 2023 et representantforslag fra Miljøpartiet De Grønne om legalisering av cannabis. Forslaget mottok kun støtte fra Venstre, som vil si at et mindretall (6,5 %) stemte for forslaget, og et flertall (93,5 %) stemte imot; cannabis forble dermed narkotika ifølge norsk lov.

Se også 
 Forbudstiden (alkoholholdige drikkevarer)
 Narkoman, nedsettende betegnelse

Fotnoter

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
  Forskrift om narkotika (narkotikaforskriften) i Lovdata
  Historisk oversikt over narkotika i Norge 1912–2022 fra Folkehelseinstituttet (FHI)
  Narkotikastatistikk 1. halvår 2023 fra Kripos

 
Juridisk terminologi
Greske ord og uttrykk