Globalisering

Globalisering er et uttrykk for en økende grad av samhandling, integrasjon, påvirkning og gjensidig avhengighet mellom folk og stater innenfor områder som økonomi, samfunn, teknologi, kultur, politikk og økologi. Globaliseringsprosesser bidrar til å redusere betydningen av avstander og statsgrenser. «Globalisering» er en samlebetegnelse for en rekke prosesser.

Disse prosessene kan over tid tenkes å binde verden sammen til ett globalt system, der regioner ikke kan unngå å påvirke hverandre, en tanke med opphav i Immanuel Kant og hans bok Til den evige fred, der Kant så for seg et verdensomspennende system av demokratiske republikker som gjorde krig umulig.

Kommunikasjon 

All kommunikasjon skjer i dag raskere, enklere og over større avstander, slik at menneskelig samhandling på tvers av landegrensene forenkles. Flyt av varer, tjenester,  mennesker og elektronisk informasjon har tiltatt, med økende handelsforbindelser og politiske forbindelser landene imellom. Det er for det meste informasjons- og transportteknologien som har gjort globalisering gjeldende i så stor grad. EUs innvandringspolitikk, regulert gjennom Schengen-avtalen, kan stå som et eksempel på at denne flyten er svært ujevn. Mens europeiske borgere nesten fritt kan reise og bosette seg innad i unionen, er det vanskeligere for statsborgere utefra å få opphold.

Informasjonsteknologisk utvikling i andre halvdel av 1900-tallet sørger for at det som skjer ett sted på kloden, raskt kan spres til andre land i internasjonale nyhetskanaler. Dette kan føre til kulturutvisking. Påvirkning fra USA medfører «amerikanisering», som da nordmenn begynte å slå «911» som nødnummer i Norge fordi folk hørte nummeret bli brukt i amerikanske fjernsynsserier.

Historie 
Ordet «globalisering» ble lansert i 1961, og en 3.400 år gammel blå glassperle funnet i en bronsealderkvinnes grav i Ølby i Danmark i 1889, viste seg å stamme fra oldtidens Egypt. På 16- og 17-hundretallet bandt spanske og portugisiske handelsskip sammen den kjente verden. Fra miner i den nye verden strømmet fra 1503 til 1660 mer enn 32 millioner pund sølv og 360.000 pund gull inn i Europa. Denne rikdommen dannet grunnlaget for Spanias ekspansjon på kontinentet (det spanske imperiet). 

På 1700-tallet ble globalisering et handelsfenomen da det første privateide selskapet, Det nederlandske ostindiske kompani, ble opprettet i Nederland. Selskapet var det første i historien til å stede ut aksjeandeler på grunn av den store risikoen internasjonal handel innebar (forlis, sjørøveri). Aksjeselskaper ble en stor pådriver for videre globalisering.

Liberaliseringen på 1800-tallet blir ofte kalt for «Den første æra av globalisering». I denne perioden forekom det en rask vekst i internasjonal handel og investering mellom europeiske imperier og deres kolonier, og senere også USA. «Den første æra av globalisering» brøt delvis sammen ved begynnelsen av den første verdenskrig og kollapset helt under gullstandardkriser i de sene 1920-årene og tidlig 1930-årene.

I etterkrigstiden var Marshallhjelpen fra USA til Vest-Europa av vesentlig betydning for gjenoppbyggingen av de krigsherjede landene, sette fart på økonomien og stabilisere de vestlige demokratiene. 
 
Handelsforhandlinger foregår hovedsakelig under betingelser satt av GATT (nå WTO), som fikk restriksjoner på frihandel oppløst.

Økonomisk globalisering 
Det er spesielt på det økonomiske område at globaliseringen gjør seg gjeldende, og Verdens handelsorganisasjon WTO fremmer globalisering ved å standardisere handelsavtaler for medlemslandene. 

Tidligere byttet man ferdigvarer, mens det nå ofte er flere land som samarbeider for å produsere én vare (se komparative fortrinn og David Ricardo). Transporten over store avstander er blitt rimeligere, slik at det ikke lenger spiller så stor rolle hvor et internasjonalt selskap plasserer produksjonen sin.

Motstand mot globalisering

Globalisering dreier seg om hvordan private bedrifter og selskaper i økende grad driver sin virksomhet over hele verdenen uhindret. Globalisering er ikke en tilstand, men en prosess. Vi kan derfor ikke med sikkerhet vite utfallet av globaliseringen dersom den fortsetter. Mange forskere fremsetter ulike påstander om hvilke konsekvenser globaliseringen fører til. Også politiske partier har argumenter for og mot globalisering.

Noen land, som Eritrea, satser i stedet på selvforsyning så sant det er mulig.Østebø, Terje; Berg, Erik: «Etiopias samtidshistorie» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 28. juni 2023 fra 

Begrepet «egalisering» har blitt skapt av Evelin Lindner. Egalisering betyr at likeverd, som menneskerettigheter definerer det, blir introdusert inn i «globaliseringen». I hennes bok Making Enemies Unwittingly: Humiliation and International Conflict (2006, Praeger/Greenwood) forklarer hun begrepet som følgende:
«Globalisering er drevet av teknologi og vår bruk av den, mens det jeg kaller egalisering er drevet av våre moralske følelser og beslutninger. Egalisering handler om vårt forhold overfor andre og til oss selv, enten vi anser det rett å se opp til eller ned på andre og oss selv eller å tro at vi burde behandle alle med lik respekt. Egalisering handler om at vi bruker frykt som «lim» for å påtvinge hierarkier, eller om vi foretrekker å leve i kreative nettverk som blir holdt sammen av gjensidig respekt som blir definert av menneskerettighetsidealer om lik verdighet for alle. Jeg laget ordet egalisering for å skille betydningen fra ord som likestilling (engelsk: equality), rettferdighet (engelsk: Equity) og egalitarianisme fordi hovedpunktet er lik verdighet. Uttrykket egalisering unngår å hevde at det ikke finnes noen forskjeller blant folk. Egalisering kan være sammen med et fungerende hierarki som sier at alle deltakere har lik verdighet; men egalisering kan ikke være sammen med et hierarki som definerer noen folk som mer verdifulle enn andre.»

Globalisering og internasjonal politikk 

En av de fagdisiplinene globaliseringen har vært direkte relevant for, er studiet av internasjonal politikk. Staten har vært den sentrale byggesteinen i studiet, og statssystemet har vært den mest relevante arenaen. I 1960- og 1970-årene begynte studiet mer systematisk å inkorporere nye aktører som NGOer, multinasjonale selskaper og andre ikke-statlige aktører. Disse nye tilnærmingene ble kalt pluralistiske, og sorterer under den større kategorien som kalles for liberalisme. De gjenspeilte økende internasjonalt samarbeid og økt kompleksitet i det internasjonale samkvemmet, altså prosesser som forbindes med globalisering.

Se også 
Åpen verden - et forsvar for globaliseringen
Multinasjonalt selskap
RORG-samarbeidet

Referanser

Litteratur 
Lunde, Leiv, Henrik Thune m.fl (2008): Norske interesser: Utenrikspolitikk for en globalisert verden Oslo: Cappelen Damm
Iver B. Neumann (red.), Torbjørn Knutsen, Morten Bøås og Henrik Thune (2006): Global politikk: Krig, diplomati, handel og nyhetsformidling i praksis. Oslo: Cappelen Akademisk Forlag
Held, David & Anthony McGrew (red.) (2000): The Global Transformations Reader: An Introduction to the Globalization Debate. Cambridge: Polity Press
Jackson, Robert H. (2002): The Global Covenant 
Immanuel Kant ''Perpetual Peace'

Eksterne lenker 
Foredraget Globalisering, vinnere og tapere holdt av førsteamanuensis Tore Linné Eriksen
Temaside om globalisering på gf.dk (Dansk)
Markedsanalyse av Globalisering fra nho.no
 Innledning av en bok om globalisering på Gyldendal.no 
 Leksikonartikkel fra Stanford Encyclopedia of Philosophy
 Human Dignity and Humiliation Studies (engelsk) 
 Økonomisk globalisering i vår tid, artikkel hos Norgeshistorie.no'

Økonomisk historie
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha