Petrokjemiske produkter

Se også Liste over organiske forbindelser

Petrokjemiske produkter er materialer som er produsert fra petroleum (hydrokarbon).  Selv om enkelte av de kjemiske forbindelsene også kan produseres fra andre råvarer som kull eller naturgass, så er det petroleum som er hovedkilden. Mesteparten av råoljen brennes som bensin og diesel, på tross av at en lang rekke med organiske forbindelser er avhengig av samme råvare.

De to hovedtypene av petrokjemiske råvarer er olefiner og aromater.

Olefiner

 etylen – det enkleste olefin; brukt som et ripening hormon, et monomer og et kjemisk halvfabrikat
 polyetylen – polymerisert etylen
etanol – fremstilt ved hydrering (kjemisk reaksjon; tilsetting av vann) til etylen
 etylenoksid – også kalt oxiran; kan fremstilles ved oksidasjon av etylen
 etylenglykol – fra hydrering av etylenoksid eller oksidasjon av etylen  
 frostvæske – inneholder etylenglykol  
 polyester – Polymerer med esterforbindelser i karbonkjeden
 glykoleter – fra kondensering  av glykoler  
 etoksylat
 vinylacetat
 1,2-dikloroetan
 trikloroetylen
 tetrakloroetylen – også kalt perkloretylen; brukt som løsemiddel for tørrengjøring og avfetningsmiddel
 vinylklorid – monomer for polyvinylklorid 
 polyvinylklorid (PVC) – Plast brukt i rør, slanger, mye mer
propylen eller propen – brukt som monomer og kjemisk halvfabrikat
isopropanol eller isopropylalkohol – 2-propanol; ofte brukt som løsemiddel eller teknisk sprit  
 akrylonitril – brukbar til monomer i fremstilling av Orlon, ABS  
 polypropylen – polymerisert propylen  
 propylenoksid 
 propylenglykol – enkelte ganger brukt i kjølevæske til motorer
 glykoleter – fra kondensering av glykoler  
 isomerer av butylen – monomer eller komonomer  
 isobutylen – utgangsstoff for å lage metyl-tert-butyleter (MTBE) eller monomer for kopolymerisering med en lav prosent av isopren for å lage butylgummi  
 1,3-butadien – en dien ofte brukt som en monomer eller komonomer for polymerisering to elastomerer som polybutadien eller en plast som akrylnitril-butadien-styren (ABS)  
 syntetisk gummi – syntetiske elastomerer fremstilt fra en eller flere av ulike petrokjemisk (vanligvis) monomerer som 1,3-butadien, styren, isobutylen, isopren, kloropren, etc.  Elastomeriske polymerer er ofte fremstilt med høy prosentandel konjugerte dienmonomerer som 1,3-butadien, isopren eller kloropren.
 høyere olefiner
 polyolefiner som f.eks. poly-alfa-olefiner som er brukt som smøremidler
 alfa-olefiner – brukt som monomerer, komonomerer, og andre kjemiske råvarer.  For eksempel, små mengder av 1-heksen kan bli kopolymerisert med etylen til en mer fleksibel form av polyetylen.  
 andre høyere olefiner
 alkoholbasert vaskemiddel
 akrylsyre
 akrylpolymerer
 allylklorid – 
 epiklorohydrin – kloro-oxirane; used i epoxy resin formation  
 epoksyresiner – en type polymeriseringslim fra bisfenol A, epiklorohydrin og litt amin

Aromater

 benzen – det enkleste aromatiske hydrokarbon
 etylbenzen – fremstilt fra benzen og etylen  
 styren fremstilt ved dehydrogenering av etylbenzen; viktig monomer  
 polystyrener – polymerer med styren som en monomer
 kumen – isopropylbenzen; halvfabrikata i kumenprosessen  
 fenol – hydroksybenzen; ofte fremstilt ved kumenprosessen
 aceton – dimetylketon; også ofte fremstilt ved kumenprosessen  
 bisfenol A – type av "dobbel" fenol brukt i polymerisering i epoksy resins og fremstilling av en vanlig type av polykarbonat  
 epoksy resin – en type av polymerfremstilling av lim fra bisfenol A, epiklorohydrin og litt amin  
 polykarbonat – en plastpolymer fremstilt fra bisfenol A og fosgen (karbonyldiklorid)  
 løsemiddel – væsker brukt for å løse opp stoffer.  Eksempler på løsemidler ofte fremstilt fra petrokjemikalier: etanol, isopropylalkohol, aceton, benzen, toluen, xylener.  
 sykloheksan – et 6-karbon alifatisk syklisk hydrokarbon som bl.a. brukes som et non-polar løsningsmiddel
 adipinsyre – en 6-karbon dikarboksylsyre som kan være råstoff brukt som komonomer sammen med en diamin for å fremstille en ustabil kopolymerform av nylon.  
 nylon – typer av polyamider, enkelte er ustabile kopolymerer fremstilt fra kopolymerisering av dikarboksylsyre eller derivater med diaminer  
 kaprolaktam – et 6-karbon syklisk amid  
 nylon – typer av polyamider, noen er fra polymerisering av kaprolaktam  
 nitrobenzen – kan fremstilles ved enkel nitrering av benzen  
 anilin – aminobenzen  
 metylendifenyldiisocyanat (MDI) – brukt som en komonomer med dioler eller polyoler for å lage polyuretaner eller med di- eller polyaminer for å lage polyurea  
 polyuretaner
 alkylbenzen – en generell type av aromatisk hydrokarbon som kan brukes som råstoff for sulfonat-tensider (vaskemiddel)  
 vaskemiddel – omfatter ofte tensidtyper som alkylbenzensulfonater og nonylfenoletoksylater  
 klorbenzen
 toluen – metylbenzen; løsningsmiddel eller råstoff for andre kjemikalier    
 benzen
 toluen diisocyanat (TDI) – brukt som komonomerer med diol eller polyoler for å lage polyuretaner eller med di- eller polyamin for å lage polyurea 
 polyuretaner – en polymer fremstilt fra diisocyanater og dioler eller polyoler  
 benzosyre – karboksybenzen  
 kaprolaktam
 nylon
 xylen – en av tre dimetylbenzen isomerer, kan brukes som løsningsmiddel men oftest halvfabrikata for andre kjemikalier
 orto-xylen – begge metylgrupper kan oksideres til (orto-)ftalsyre 
 ftalanhydrid 
 para-xylen – begge metylgrupper kan oksideres til tereftalsyre  
 dimetyltereftalat – kan kopolymeriseres til visse polyestere  
 polyester – mange typer, men polyetylentereftalat er fremstilt fra petrokjemiske produkter og har svært omfattende bruksområder.  
 renset tereftalsyre – ofte kopolymerisert til å danne polyetylentereftalat
 polyester

Se også
Petroleumsvirksomhet i Norge
Petroleum
OPEC

 
Organiske forbindelser
Kjemisk industri