Pasvikelva

Pasvikelva (skoltesamisk: Paččjokk; nordsamisk: Báhčaveajjohka; kvensk og finsk: Paatsjoki; russisk: Патсойоки – Patsojoki eller Паз – Paz; enaresamisk: Paččvei) er ei elv i Norge, Russland og Finland. Den har utspring fra Enaresjøen i Finland, renner mot nordøst gjennom Pasvikdalen og munner ut i Bøkfjorden ved Kirkenes i Sør-Varanger. Elva har en lengde på 142,8 kilometer (medregnet Ivalojoki: ). Den drenerer et nedbørfelt på  og har en middelvannføring ved munningen på . Vassdraget regnes som det nest største i Norge etter Glomma, selv om storparten av nedbørfeltet ligger i Finland.

Gjennom tre land 
Fra elvens utspring i Enaresjøen renner elven de første  gjennom finsk territorium, fulgt av  km i Russland til nedstrøms Rajakoski kraftverk. Her renner elven først gjennom Norge i 875 meter, for deretter å bli grenseelv mellom Norge og Russland i 122 meter, før den renner gjennom Norge i 503 meter. Etter dette danner Pasvikelven riksgrensen mellom Norge og Russland i , så renner den  gjennom Russland ved Boris Gleb, og til slutt  gjennom Norge til utløpet i Bøkfjorden.

Fiske 
I elva finnes det sik, abbor, gjedde, harr og ørret. Tidligere var Pasvikelva ei god lakseelv, men på 1960- og 1970-tallet ble det bygget syv vannkraftverk i elva, og laksen er nå forsvunnet.

Sideelver 
Elvene er listet i den rekkefølge de munner ut i Pasvikelva, regnet oppstrøms fra munningen. Hver linje inneholder elvas navn og hvor den munner ut, og eventuelle sideelver er innrykket. Lista er begrenset til elver med nedbørfelt over 20 km².

Sideelver i Norge:
 Bodibekken –  i Fossevatn, fra vest
 Sametielva – i Skogvatn, fra nordvest
 Myrbekken – 4 km nord for Sameti, fra nord
 Malbekken – 5 km nord-nordvest for Sameti, fra sørvest
 Okselva – i Lille Sameti fra sørvest
 Skjellbekken – i Hasetjørna, fra nord
 Spurvbekken – i Vaggatem ved Hauge, fra vest
 Villreinsbekken (Steinbekken) – i Vaggatem ved Steinbekken, fra vest
 Ellenelva – i Vaggatem ved Vaggatem, fra sørvest
 Føllelva – 4 km sørvest for Vaggatem, fra vest
 Gjøkbekken – i Fjørvatnet, fra sørvest
 Ødevassbekken – 4 km nord for Grensefoss, fra vest     

Sideelver i Russland:
 Rjussjanjoki – i Klistervatnet, fra øst
 Kuvernerinjoki – i Kuetsjarvi, fra nordøst
 Kolosjoki – i Kuetsjarvi, fra øst
 Malaja Kolosjoki – ved Nikel, fra nord
 Soukerjoki – 12 kilometer nordøst for Nikel, fra sørvest
 Sjuonijoki – i Kuetsjarvi, fra sør
 Elv fra Pestsjanojesjøen – 1 km sør for Kuetsjarvi, fra øst
 Kasesjoki – 8 km sør for Kuetsjarvi, fra sør
 Kamagajoki – 12 km sør for Nikel, fra øst
 Menikkajoki – i Svanevatn, fra sør
 Laukkujoki – i Langvatnet, fra sørøst
 Sejgijoki – i Hestefossdammen, fra øst
 Runnijoki – i Sejgijarv, fra øst
 Kornetijoki – i Hestefossdammen, fra sørøst
 Kojjoki – 10 km øst for Grensevatnet, fra nordøst
 Nautsijoki – i Grensevatnet, fra sør
 Kokhisevanjoki – 7 km øst for Janiskoski, fra sørvest
 Elv fra Vernisjaur – i Ilja-Nautsijarvi, fra nordøst
 Algsjasj – i Ilja-Nautsijarvi, fra sørvest
 Puldsjkasj – 5 km sørvest for Ilja-Nautsijarvi, fra vest

Grenseelv 
Ettersom Pasvikelva er ei grenseelv mellom Norge og Russland, gjelder spesielle regler for ferdsel på elva. Grensen går der djupålen i elva er. Det ble senest i 2015 foretatt en  ny oppmåling av grensa, for første gang siden grenseoppgangen i 1947.

Tømmer 
Pasvikdalen er rik på furu av god kvalitet, Det ble drevet med tømmerfløting på elva i mellomkrigstiden. Pasvik-Timber hadde sagbruk på Jakobsnes ved utløpet av Pasvikelva. Der var det sysselsatt på det meste 250 mann. Dette sagbruket ble bombet av tyske bombefly i 1940, og ble aldri bygget opp igjen.

Vannkraftverk 
Det produseres 1,4 TWh vannkraft i vassdraget, nok til hele 55 000 husholdninger. Av dette utgjør den norske andelen 387 GWh, tilsvarende 15 000 husholdninger. En rekke fossefall i elva forsvant i forbindelse med kraftutbyggingen, blant annet Harefossen.

Bruer 
Bruer over Pasvikelva for offentlig transport finnes i Finland ved Enaresjøen (vei 9696), og i Norge på Elvenes (E105). I tillegg er det private kryssinger ved kraftverkene. Det land som eier et kraftverk som ligger på grensen, disponerer litt land på tilstøtende side.

Referanser

Litteratur 
 Barth, Jacob Bøckmann (1857): Forstmester Jacob Bøckmann Barths reise opover Pasvikelven 1857. Opptrykt i: Wessel, A. B. (1978): Småskrifter om Sør-Varanger av forskjellige forfattere. Kirkenes.

Eksterne lenker 
 

Elver i Sør-Varanger
Elver i Murmansk oblast
Elver i Enare kommune
Pasvikvassdraget
Den norske riksgrensen