Budapest

Budapest er hovedstad i Ungarn og landets økonomiske, industrielle, politiske og kulturelle sentrum. Opprinnelig var Budapest to byer på hver side av Donau, Buda og Pest (uttales Pesjt på ungarsk). De to byene ble slått sammen i 1873. Med sin historie og gamle arkitektur er byen et populært reisemål. Byen har gjennomgått mye uroligheter gjennom tidene – ikke minst mot slutten av andre verdenskrig, da mer enn 80 % av bygningene ble mer eller mindre ødelagt i de langvarige kampene under slaget om Budapest.

Bynavnets opprinnelse 
Det er forskjellige teorier angående navnet Budas opprinnelse. Den ene mener at det stammer fra broren til hunerkongen Attila, Bleda, mens den andre teorien går ut på det stammer fra navnet Aquincum (navn fra romertiden som betyr «Overflod av vann»). Dette kobles så mot ordet Voda (slavisk), og utfra dette ble det til Buda.

Historie 
Romerne grunnla byen Aquincum i år 89, der en keltisk by tidligere hadde ligget. Fra år 106 til det 4. århundre var Aquincum hovedstaden i den romerske provinsen Pannonia. Contra Aquincum (eller Trans Aquincum) var det nåværende Pest.

Omkring år 900 kom magyarene, forfedrene til de moderne ungarerne, til området. I middelalderen ble de to byene Buda og Pest viktige. Buda ble sete for et kongelig slott i 1247, og i 1361 ble byen Ungarns hovedstad. Pest ble ødelagt av mongolene i 1241, men ble raskt gjenreist igen.

Det osmanske rikes erobring av Ungarn i det 16. århundre stanset byenes vekst: Pest falt til osmanene i 1526, og Buda falt 15 år senere. Buda ble hovedstad for en osmansk guvernør, mens Pest ble forlatt før habsburgerne inntok byen i 1686.

Det var Pest, hjemsted for administrasjon siden 1723, som vokste hurtigst i 18. og 19. århundre. I 1800 var Pest større enn Buda og Obuda til sammen. Pests befolkning vokste med 20 ganger gjennom det 19. århundre, til 600.000 innbyggere, mens Buda og Óbudas befolkning ble kun 4 gange større fram til 1900.

Sammenslåingen av de tre byene under én kommunal ledelse ble først gjennomført av den revolusjonære ungarske regjeringen i 1849, deretter ble dette omgjort av den habsburgske ledelsen, men ble til slutt slått fast av den ungarske kongelige regjeringen, etablert ved det østerriksk-ungarske Ausgleich-kompromisset av 1867. Befolkningen i den nye byen, Budapest, vokste 7 ganger i størrelse i perioden 1840 til 1900, da den nådde 730.000. Budapest var en riktig imperial by, ved at byen var hovedstad i den ungarske delen av Østerrike-Ungarn. Den ungarske regjeringen var en viktig del av keiserrikets styre. Mange av byens store bygninger stammer fra det 19. århundre.

I løpet av det 20. århundre vokste befolkningen særlig i forstedene. Újpests befolkning doblet seg fra 1890 til 1910, og Kispest ble firedoblet fra 1900 til 1920, fordi det meste av landets industri ble samlet i byen. Landets store menneskelige tap i 1. verdenskrig og Ungarns tap av store landområder i 1920 var imidlertid bare midlertidige problemer. Byen var nå hovedstad i et mindre, men selvstendig land.

Andre verdenskrig

Den jødiske befolkningen i Budapest økte sterkt fra slutten av 1800-tallet og var i 1920 på over  som utgjorde 23 % av byens innbyggere. Budapest var dermed den største jødiske byen i Europa uten Warszawa. Jødene bodde særlig på Pest-siden der de i sentrale strøk utgjorde rundt en tredjedel. 

Omkring en tredjedel av Budapests 200 000 jøder døde under 2. verdenskrig, etter Tysklands besettelse i 1944. Budapest ble kraftig ødelagt under den sovjetiske beleiringen i 1944. Byen kom på fote igjen på 1950- og 1960-tallet, under den kommunistiske regjeringen, og ble til dels et utstillingsvindu for fremvisning av regjeringens mer pragmatiske politikk fra og med 1960-tallet. Siden 1980-tallet og kommunismens fall har byen, som resten av landet, vært rammet av fraflytting.

For jødiske ungarere var det i Budapest langt bedre grunnlag for å overleve og bli reddet enn i provinsene. Dette skyldes særlig at i provinsene gikk interneringen og deportasjonen raskt. Det var i tillegg utbredt antisemittisme og mange småbyer var relativt isolert - dette gjaldt særlig Karpato-Ruthenia og Transilvania der massedeportasjonene begynte. I juli 1944 var det jøder stort sett bare i Budapest, og disse ble stuet sammen i trange gettoer i sentrum av byen. Blant annet hadde et område på i overkant av 0,1 km² 70 000 beboere.

Etter det allierte bombeangrepet 2. april 1944 sørget László Endre for at jøder måtte oppgi sine boliger til fordel for ikke-jødiske bombeoffer. De første formelle planene for gettodannelse ble lagt 9. mai. Disse planene innebar at hovedgater og plasser skulle renses for jøder som skulle samles i syv områder hvorav 3 på Buda-siden. Jødene skulle etter planen bosettes nær antatte strategiske bombemål blant annet regjeringskontorene, jernbanestasjoner og fabrikker. Jødene måtte forlate leiligheter langs torg og hovedgater og bosette seg i sidegater i boliger av lavere standard.

Myndigheten utpekte 2637 leiegårder som jødiske og disse ble merket med stor gul stjerne mot sort bakgrunn. Flyttingen ble kunngjort av borgermesteren 16. juni med fem dagers frist. Det ble dannet flere og mer spredte gettoer enn planen skissert tidlig i mai. I slutten av juni ble antall jødiske bygninger redusert til 1948 og de fleste av disse i sentrale deler av Pest. Jødene i Budapest skulle etter planen deporteres til Auschwitz i juli og de ble reddet ved Horthys ordre 8. juli om å stanse deportasjonene. Menn under 60 år og kvinner under 40 år ble høsten 1944 sendt på tvangsarbeid vest for Budapest. De gjenværende ble konsentrert i den internasjonale gettoen, nær elven Donau, på østsiden i distrikt V, og Pest-gettoen i distrikt VII, sentralt i Pest. Disse gettoene ble etablert ved dekreter 12. og 29. november. Bakgrunnen for den internasjonale gettoen var ønske om å skille de jøder som stod under spesiell beskyttelse fra de andre jødene. I november-desember 1944 ble det nesten anarkitilstander i Budapest, etter at Szálasis regjering mistet kontrollen over pilkors-militsen. Den internasjonale gettoen, der jødene i prinsippet var beskyttet, ble stadig ramponert og militsen hentet ut personer som de henrettet ved Donau. De fleste byggene omfattet av gettoene står fortsatt.

Raoul Wallenberg kom til Budapest 9. juli 1944, dagen etter at deportasjonene stanset. Jødene i Budapest var da de siste i landet. Wallenbergs redningsarbeid foregikk særlig etter at Pilkors-partiet grep makten 15. oktober og under den sovjetiske beleiringen av byen i desember 1944 og januar 1945. Med diplomatisk kløkt og stort personlig mot reddet Wallenberg 7000-9000 mennesker (tallene ble under den kalde krigen blåst opp i propagandaen mot Sovjetunionen). 

Sovjetiske styrker drev i løpet av oktober ut ungarske og tyske styrker fra Karpato-Ruthenia og krysset i oktober 1944 grensen til Ungarn. Sovjetiske styrker nådde utkanten av Budapest 30. oktober, i løpet av desember var byen helt omringet og beleiret. De siste soldatene i Budapest kapitulerte 13. februar 1945, og sovjetiske styrker tok kontroll over landet. Terroren mot jødene tok slutt først etter den sovjetiske hærens inntog i Budapest. Den 16. januar inntok sovjetiske styrker den internasjonale gettoen og befridde  mennesker i beskyttelseshusene der; to dager senere ble  overlevende i Pest-gettoen befridd. Stadig flere jøder hadde blitt overført fra den internasjonale gettoen til Pest-gettoen. Noen kilder oppgir at  ble befridd i Budapest 17. januar.

Det bor over  jøder i Ungarn, de aller fleste i Budapest. Budapest har et de største jødiske samfunn i Europa.

Historiske befolkningstall 

 1800: 54.200 innbyggere
 1830: 102.700
 1850: 178.000
 1880: 370.800
 1900: 733.400
 1925: 957.800
 1985: 2.000.007
 2002: 1.800.000
 2005: 1.695.000
 2009: 1.712.210

Geografi 

Budapest dekker 525 km² i det sentrale Ungarn, omgitt av bosetningene i Pest fylke. Hovedstaden strekker seg 25 km i nord-sørlig retning og 29 kilometer i øst-vestlig retning. Donau kommer inn i byen fra nord, og omkranser de to øyene Óbuda og Margitøya. Den tredje øya, Csepel, er den største av øyene der Donau går gjennom Budapest, men bare den nordligste tuppen av øya er innenfor bygrensen. Elva som skiller de to delene av byen er bare 230 meter bred på det smaleste punktet i Budapest. Pest består av flatt terreng, mens Buda er mer kupert. Terrenger i Pest stiger mot øst, slik den østligste delene av byen ligger på samme høyde som Budas laveste høyder; Gellérthøyden og Borghøyden. Buda-åsene består hovedsakelig av kalkstein og dolomitt, vannet skapte dryppstensgrotter, og de mest kjente er Pálvölgyigrotten og Szemlőhegyigrotten. Åsene ble dannet i trias-perioden. Det høyeste punktet i åsene og i Budapest er Jánoshøyden, som er 527 meter over havet. Det laveste punktet er bredden av Donau, som er 96 meter over havet. Skogene i Buda-åsene er vernet.

Spesielle bygninger i byen 
St. Stefans basilika er den største kirken i Budapest, med et areal på 4000 kvadratmeter, en kuppel som er 96 meter høy og en kirkeklokke som veier 9 tonn. Både utvendig og innvendig er kirken utsmykket med verker av berømte malere. Den ble påbegynt i 1851 og innviet i 1905 under oppsyn av tre arkitekter i løpet av byggeperioden. 

Statsoperaen er i nyrenessanse og ble bygget i årene 1875–84. Både dens ytre og innvendige utsmykning er typiske eksempler på den tidens praktstil. På hver side av oppkjørselen er det plassert statuer av to store personligheter i ungarsk musikkliv i det 19. århundre – Franz Liszt og Ferenc Erkel (skaperen av den ungarske nasjonalopera). På den øverste balustraden er det en rekke statuer av 16 kjente operakomponister.

Buda-slottet er opprinnelig en middelalderborg fra slutten av 1500-tallet. Gjennom ombygginger er den siden blitt utviklet til kongeslott under kong Matthias Corvinus. Men etter den osmanske Suleiman I den store seier over Ludvig II av Ungarn i slaget ved Mohács som innledet det 150-årige tyrkiske herredømme, forfalt slottet og hele borgkvarteret. Under den østerrikske keiserinnen Maria Theresia (1740–80) ble slottet gjenoppført i barokk stil, og borgkvarteret restaurert. Under revolusjonen i 1848–49 brant deler av slottet ned, men i 1869–1903 ble det gjenoppbygget og utvidet i ny-barokkstil. Da tyske soldater ved andre verdenskrigs slutt forsøkte å holde Budapest mot de fremrykkende sovjetiske tropper, ble det hele nok en gang lagt i ruiner. I dag er slottet gjenreist og rommer en rekke viktige kulturelle institusjoner. 

Parlamentsbygningen er en nygotisk bygning hvor den innvendige utsmykningen er preget av stilblanding. Den ble oppført på Pest-siden, ut mot Donau i årene 1885–1904. Den var den gang en av verdens største bygninger med en lengde på 268 meter. Den 96 meter høye kuppelen er omgitt av 2 større og 20 mindre tårn, og 88 statuer av historiske personer. Hovedinngangen har to bronseløver. Den symmetriske bygningen er tredelt; kuppelsalen- hvortil det fører en prakttrapp, kongressalen- det tidligere overhuset, og parlamentssalen- hvor det nåværende ungarske parlamentet avholder sine møter. Innvendig skal det ha blitt brukt over 40 kg gull for å dekorere bygningen. 

Terrorens hus var det hemmelige politiets hovedkvarter fram til jernteppet falt. Det er nå et museum som presenterer den politiske undertrykkingen og den politiske terroren fra den tiden.

Donau-broene 
Det er i byen sju gangbroer som forbinder Buda og Pest, og disse preger bybildet. De ble sprengt av de tyske styrkene under andre verdenskrig for å hindre Den røde armés framrykking, men er senere blitt gjenoppført. 

Margitbroen – forbinder Pest-sidens mellomste ring med Buda-ringen og sydspissen av Margitøya. Den nest eldste broa mellom Buda og Pest.
Árpádbroen – forbinder Pest med Óbuda, den nordligste broen. Midt på broen er det også avkjørsel til nordspissen av Margrete-øya.
Kjedebroen – den eldste og mest berømte. Var den første forbindelsen mellom Buda og Pest. To løvefigurer vokter broen og har blitt byens vakttegn.
Elisabethbroen – oppført i 1903 og var da et særsyn med verdens lengste brobue på 290 meter. Den nåværende kabelbroen har beholdt navnet.
Frihetsbroen – het opprinnelig Franz Joseph-broen, og var den tredje broen som koblet Buda og Pest sammen.
Petőfibroen – oppført i 1950–52 og modernisert i 1980.
Rákóczibroen – den sydligste forbindelsen. Oppført i 1995.

Margitøya ligger midt i Donau og er 2,5 kilometer lang og 500 meter på det bredeste. Opprinnelig var øya kongelig jaktrevir og het «Hare-øya», men fikk fra 1200-tallet det nåværende navnet etter kongedatteren Margit. Hun ble av sin far satt i kloster for å frelse sitt land fra tartarene. Hennes gravsten og rester av klosteret finnes ennå. I 1908 kjøpte Budapests magistrat øya av erkehertug Joseph av Habsburg. Øya er et stort grøntområde med gamle trær, vidstrakte plener, haveanlegg, samt rosehagen Rosearium. Midt på øya ligger en friluftsscene med plass til 3 500 tilskuere. Over mot Buda-siden ligger det store Palatinus-svømmebadet.

Béla Bartók Gymnas er en vel anerkjent musikkskole som ligger midt i Budapest. Elevene ved denne skolen spiller enten et instrument eller synger. Mange kjente musikere har gått på denne skolen og den regnes som ganske vanskelig å komme inn på. Skolen er oppkalt etter komponisten Béla Bartók (1881–1945), som hadde en fremtredende rolle i innsamlingen av ungarsk folkemusikk og fornyet ungarsk tonekunst.

Utdanning 

 Andrássy-Universität

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
  
 Budapests offisielle hjemmeside
 Budapests turisme nettsted
 Budapests turisme nettsted 
 Norsk nettside om Budapest 

 
Hovedsteder i Europa
Kursteder