Konspirasjonsteorier om 11. september

Konspirasjonsteorier om 11. september er konspirasjonsteorier som hevder at amerikanske myndigheter skjuler informasjon rundt terrorangrepet mot World Trade Center 11. september 2001, hvor fire sivile fly ble kapret av terrorister fra al-Qaida på selvmordsoppdrag. To av dem ble med få minutters mellomrom styrtet inn i Verdens handelssenter (World Trade Center) i New York. Et tredje fly ble styrtet inn i forsvarsdepartementets hovedkvarter The Pentagon i Washington, D.C. Det fjerde og siste flyet gikk i bakken i Pennsylvania.

Det er flere konspirasjonsteorier om angrepene. Enkelte går ut på at det var andre enn Al-Qaida som stod bak, andre hevder amerikanske myndigheter stod bak og noen mener amerikanske myndigheter visste om angrepet på forhånd, men valgte å ikke stoppe det. Motivene for en innblanding fra amerikanske myndigheter hevdes å være politiske og økonomiske interesser i Irak og Afghanistan. Ytterligere konspirasjonsteorier hevder at f.eks Illuminatus-ordenen, Bilderberg-gruppen eller Council on Foreign Relations står bak. 

Konspirasjonsteoriene er tilbakevist flere ganger, blant annet i den uavhengige 9/11-kommisjonens (Eng: National Commission on Terrorist Attacks Upon the United States) endelige rapport fra 2004, samt av National Institute of Standards and Technology (NIST).

Bakgrunn: Hvorfor konspirasjonsteorier eksisterer
I etterkrigstiden har drapet på John F. Kennedy vært emne for mange konspirasjonsteorier, og halvparten av alle amerikanere tror at Lee Harvey Oswald ikke opererte på egen hånd. Dessuten avfeier en tredel av amerikanere den globale oppvarmingen som ren svindel. Dette er eksempler på konspirasjonsteorier, altså forestillinger om at mektige og onde grupper har inngått hemmelige forbund der de fører allmennheten bak lyset for å fremme en hemmelig agenda.

Psykologene Douglas, Sutton og Cichocka (2017) har gruppert de psykologiske faktorene som får folk til å støtte konspirasjonsteorier inn i tre hovedgrupper:

 Epistemologiske motiver: Mennesker har et behov for å beskrive årsakssammenhenger, slik at man lager seg en modell for hvordan verden fungerer. Man søker å finne systematikk i tilsynelatende uforutsigbare handlinger. Konspirasjonsteorier passer inn i disse modellene for årsakssammenhenger, men de skiller seg ut ved at de postulerer handlinger som ikke er kjent for offentligheten, og at flere hemmelige aktører samarbeider for at disse ikke skal slippe ut. Disse hemmelige aktørene bruker desinformasjon for å skjule sporene sine, slik at personer som prøver å tilbakevise konspirasjonsteoriene selv oppfattes som en del av konspirasjonen. Vitenskapelige funn som ikke passer inn i verdensbildet til konspirasjonsteoretikerene forkastes også med samme argumentasjon.
 Eksistensielle motiver: Mennesker har behov for å kjenne seg trygge og til å ta kontroll over omgivelsene, både som individer og som en del av en større gruppe. Folk kan ty til konspirasjonsteorier når disse behovene er truet. Gjennom å forkaste offisielle forklaringer føler man at at man gjenvinner kontrollen, og ved at man avslører systematiske løgner reduserer man eller nøytraliserer trusselen fra de som har løyet for deg.
 Sosiale motiver: Mennesker ønsker å være vellykket og høre til en vellykket sosial gruppe, og man vil dermed legge skylden for negative hendelser på folk utenfor gruppen. Slik opprettholder man synet på seg selv som kompetent og moralsk, samtidig som man trues av mektige krefter som vil ødelegge for seg og sine. Føler man at det positive bildet av individet eller gruppen sin er truet griper man gjerne til konspirasjonsteorier, og etniske minoriteter, fattigfolk og personer som normalt ikke får gjennomslag i politiske prosesser er overrepresentert i denne gruppen.

Douglas, Sutton og Cichocka peker også på at konspirasjonsteorier kan få en normativ eller offisiell rolle i enkelte miljøer, og at konspirasjonsteoriene om 11. september er et godt eksempel på dette. Konspirasjonsteoriene gir tilhørighet og mulighet til å dele virkelighetsoppfatning med andre. I disse miljøene føler man solidaritet, og man føler man får støtte til å kjempe tilbake mot de mektige kreftene som sammensverger seg mot allmennheten.

Opphav

Etter terrorangrepene den 11. september 2001 har en serie konspirasjonsteorier utfordret den allment aksepterte forklaringen om hva som skjedde den dagen. Før USAs gjengjeldelsesangrep ble det publisert bøker og nettsteder med enkeltstående hypoteser og teorier om 11. september. Disse utspillene forutsetter at en gruppe personer, sentralt plassert i USAs maktapparat, har gjennomført angrepene for seinere å legge skylden på al-Qaida. Enkelte hevder at hverken al-Qaida eller Osama bin Laden er virkelige fiender, men at de er konstruert av amerikanske myndigheter. Felles for alle konspirasjonsteoriene er at de er basert på et svært tynt faglig grunnlag.

Mange radikale kritikere av Bushadministrasjonen har i større eller mindre grad stilt seg bak kritikken av den offisielle versjonen. Dette gjelder også nynazistiske, konservative, liberale og sosialistiske grupperinger i Vesten samt grupperinger i andre deler av verden som stiller seg avvisende eller skeptisk til amerikansk utenrikspolitikk.

Argumentasjon
I boka Debunking 9/11 Myths publisert av tidsskriftet «Popular Mechanics» gikk sjefredaktør James B. Meigs gjennom konspirasjonsteoretikeres argumentasjonsteknikker. Meigs hevdet at hovedteknikken er å marginalisere «myndighetens versjon» eller «den offisielle versjonen». Dette til tross for at den ifølge Meigs består av blant annet TV- og radio-rapporter gjort av journalister fra hele verden, undersøkelser foretatt av uavhengige organisasjoner, øyenvitneskildringer, fotografier, radiosamband-opptak og telefonsamtaler. Når konspirasjonsteoretikerne presenterer denne brede konsensusen som noe myndighetene skal ha funnet på, mener Meigs at de ignorerer og utelukker fakta som ikke passer inn i teoriene og derfor demoniserer personer som stiller seg kritiske overfor konspirasjonsteorier om 11. september.

Meigs mener videre at konspirasjonsteoretikerne argumenterer med anomalier. Det at uavklarte punkter skal undergrave hele den veletablerte teorien, minner for enkelte om hvordan holocaust-fornektere argumenterer, hvor det påstås at de overser den overveldende mengden av bevis som støtter den allment anerkjennte teorien og fokuserer på mindre uklarheter.

Enkelte mener at konspirasjonsteoretikere er kjente for sin sirkelargumentasjon. Fravær av bevis betyr ikke nødvendigvis bevis for fravær, et prinsipp man mener konspirasjonsteoretikere overser. Når filmopptak fra området rundt Pentagon ikke tydelig viser noe fly, tas dette som et bevis på at det ikke var noe fly som traff bygningen. Dessuten bruker konspirasjonsteoretikere ofte bevis som understøtter den allment anerkjente historien som «bevis» på et det finnes en konspirasjon som skjuler «sannheten».

Rapporter fra Den amerikanske kongressen, Federal Emergency Management Agency, National Institute of Standards and Technology, American Society of Civil Engineers med flere blir alle avfeid som upålitelige. Argumentasjonen går ofte ut på at disse rapportene og organisasjonene er finansiert av de samme myndighetene som etter sigende skal ha organisert angrepet på sitt eget land, noe som implisitt kan tyde på at alle som har forbindelser til myndighetene skal ha vært med på plottet. James Meigs påpeker i denne sammenheng at USAs føderale myndigheter har over 1,9 millioner ansatte (ekskludert postverket), hvilket vanskeliggjør en hemmeligholdelse av en eventuell sammensvergelse.

Konspirasjonsteoretikernes metoder har også blitt beskrevet av forskeren Thomas W. Eagar ved MIT. Eager beskriver tenkegangen som en «omvendt vitenskapelig metode», der konspirasjonsteoretikerne bestemmer seg for hva som hendte, kaster alle data som ikke passer med konklusjonen, for så å hylle «funnene» som den eneste mulige konklusjonen.

USA-skeptiske teorier og hypoteser om terrorangrepenes forløp 
Mange konspirasjonsteoretikere var kritiske til Bush-regjeringens utenrikspolitikk, dens påstander om masseødeleggelsesvåpen i Irak (som ikke ble funnet) og om Saddams Husseins påståtte samarbeid med Al-Qaida. Noen konspirasjonsteoretikere hevder at personer med nykonservativ ideologisk orientering i statsadministrasjonen med tilknytning til tenketanken Project for a New American Century (PNAC) kjente til de forestående angrepene og unnlot å handle utfra denne kjennskapen, eller til og med at de aktivt tok del i dem. Enkelte har hevdet at angrepene var planlagt på forhånd av grupper i det konservative maktapparatet. Griffin, som er medlem av «Sannhetsbevegelsen» for 11. september, viser for eksempel til et sitat i et strategidokument til den ovennevnte tenketank hvor det i overført betydning etterlyses «et nytt Pearl Harbour» for å kunne øke bevilgningene til det amerikanske forsvaret. Dette hevder Griffin er en sterk indikasjon på at Bush-administrasjonen kunne ha motiver for å stå bak terrorangrepene den 11.september 2001.

Hovedteorier

For å kunne sortere de mange og ulike teoriene som stammer fra 9/11 Truth-bevegelsen, er det mulig å se dem ut ifra notatet «Hva er ditt 'HOP'-nivå?» av konspirasjonsteoretikeren Nicholas Levis. Han mener perspektivene på terrorangrepene kan inndeles i fire hovedtyper:
 
 Den offisielle historien (også kalt overraskelsesteorien): Osama bin Laden var ansvarlig, flyene ble kapret av 19 muslimske fundamentalister og det Det hvite hus mottok ingen advarsler. 

 Inkompetanseteorien: Aksepterer den offisielle historien, men klandrer Det hvite hus, FBI, CIA, NSA og andre for ikke å ha fulgt opp de mange advarslene. Denne linjen ble fulgt, med mye tildekking og kompensering i 11. September-kommisjonens rapport.

 LIHOP («Let It Happen on Purpose», «lot det skje med vilje»): Denne finnes det en rekke variasjoner av. Den handler hovedsakelig om at deler av USAs myndigheter og den private sektor visste om kaprernes planer, men ikke gjorde noe for å stanse dem fordi planene passet godt overens med politiske målsetninger. 

 MIHOP («Made It Happen on Purpose», «fikk det til å skje med vilje»): USAs myndigheter eller private krefter planla og utførte angrepene gjennom «Al-Qaida», en terroristgruppe som hevdes i hovedsak å være skapt under full kontroll fra den grupperingen i USA som sto bak angrepene. Det er også vanlig som en del av MIHOP-teorien å anta at operasjonen ble styrt fra et kontrollsenter i USA, i påskudd av å være en del av de mange store terror- og kommunikasjonsøvelsene som var i sving den dagen.

Undervarianter

Utover en slik grovinndeling er det mulig å skille ut en rekke ulike varianter av de fire hovedtypene som listet under.

World Trade Center
Først i rekken er kanskje professor i fysikk, Steven E. Jones, som har lagt frem en hypotese om at kollapsene av tårnene i World Trade Center ble forårsaket av kontrollerte sprengninger med eksplosiver som var plassert i bygningene.

En beslektet hypotese hevder også at det ikke var rutefly som rammet Verdens Handelssenter, men ubemannede og umerkede militærfly som ble fjernkontrollert. Det blir i forlengelsen av påstanden om ubemannede militærfly også hevdet at fotografier viser at slike fly skjøt ut raketter eller bomber som rammet tårnene i forkant og laget åpninger slike at flyene kunne trenge inn. Beviset er angivelig at en ildkule viser seg på tårnene før flyene treffer dem. Tilhengere av disse påstandene har ikke fått medhold blant vestlige massemedier og myndigheter for dokumentasjonen de har fremlagt for teoriene sine.

En annen og mer perifér hypotese enn de ovennevnte er blitt fremlagt av en finsk offiser som hevder at bygningene falt som et resultat av sprengning med en hydrogenbombe. Professor James Fetzer, Dr. Judy Wood og Morgan Reynolds har også fremsatt en liknende hypotese der de hevder at WTC 1 og WTC 2 kollapset som et resultat av kombinert bruk av laservåpen, mini-atombomber og eksplosiver som thermate.

Pentagon

Det er også blitt hevdet av den franske konspirasjonsteoretikeren Thierry Meyssan at det ikke var et kommersielt rutefly som krasjet inn i Pentagon men at dette i virkeligheten var et militærfly eller en krysserrakett. Meyssans påstander har blitt tilbakevist av amerikanske myndigheter.

Enkelte konspirasjonsteoretikere tror at det aldri ble funnet noen rester av flyet som traff Pentagon. Dette tilbakevises av vitner på stedet. Sprengningseksperten og ingeniøren Allyn E. Kilsheimer var en av de første fagpersonene på stedet. Han forteller blant annet at han fant kroppsrester og uniformsrester fra mannskapet på flyet, i tillegg til rester av flyskroget. Kilsheimers vitneutsagn bekreftes av bildebevis fra stedet.

United Airlines Flight 93

Hva angår ruteflyet kjent som United Airlines Flight 93, hvor passasjerene gjenerobret kontrollen fra kaprene, er det blitt hevdet at det ikke styrtet som en konsekvens av at flykapteinene mistet kontrollen de siste tre minuttene det var i lufta, men at det ble skutt ned av jagerfly. Det finnes ingen bevis for en slik påstand. En annen hypotese, som blir presentert i filmen Loose Change, hevder at ingen av disse hendelsene fant sted, men hevder i stedet at flyet ikke eksisterte og at vrakgodset som ble funnet på åstedet for havariet i Shanxville, Virginia, ikke stammet fra et fly, men var kun en tilfeldig samling metallbiter som ble plassert der med vilje. Slike hypoteser forklarer ikke hvor det ble av alle passasjerene som beviselig var på flyet.

WTC 7

En annen omstendighet som har vakt oppsikt rundt terrorangrepene, er kollapsen til WTC 7, som i motsetning til WTC 1 og WTC 2 ikke ble truffet av noe fly. Bygget kollapset i nær fritt falls hastighet, 17:20 amerikansk tid. På BBCs live sending fra New York skal WTC7s fall ha blitt annonsert, med overskrifter, flere minutter før bygningen faktisk kollapset. Dette tolker konspirasjonsteoretikere som tegn på at denne kollapsen, og andre ting som hendte den dagen, fulgte et allerede fastsatt script. Bygningens eier, Larry Silverstein, brukte uttrykket «pull it» da han beordret brannfolkene ut av den sterkt skadede bygningen. Mange konspirasjonsteoretikere tror at uttrykket «pull it» er vanlig i rivningsbransjen, til tross for at de ikke kan dokumentere dette. Kritikere av den offisielle historien mener dette er et klart tilfelle av kontrollert sprengning med eksplosiver. Den midlertidige forklaringen fra offisielt hold peker ut brann i kerosentanker i kjelleren til bygget som årsak til kollapsen. Representanter for Silverstein har senere påpekt at han er blitt misforstått, og at uttrykket var ment å beskrive det faktum at han trakk ut («pull out») brannmennene fra WTC 7 før det kollapset. Det er sannsynlig at Silversteins jødiske bakgrunn bidrar til at han er utsatt for konspirasjonsteorier.

Det at kollapsene til World Trade Center skal ha skyldtes kontrollerte nedrivninger, har blitt tilbakevist av dem som har konstruksjon som fag og av rivningseksperter.

Enkelte konspirasjonsteoretikere betviler ikke at det var kollisjon med rutefly og etterfølgende branner som var årsaken til tårnenes kollaps. De mener heller at det var de nykonservative som hadde arrangert det slik at de kaprede flyene kunne slippe forbi kontrollen til det amerikanske luftforsvaret og sikkerhetskontroller på flyplasser fordi det ble gitt en direkte ordre om at det skulle skje fra Det hvite hus, også kjent som en «standdown-ordre». En slik plan ville ha krevet at store mannskaper i luftforsvaret visste om ordren, og per september 2008 har ingen soldater i luftforsvaret bekreftet noen slik ordre. 

Noen konspirasjonsteoretikere hever stemmen overfor det faktum at USAs luftforsvar ikke skjøt ned de kaprede flyene , selv om dette ikke var vanlig prosedyre før terrorangrepene den 11. september.

Påstander om forhåndskunnskap om terrorangrepene 

I sin bok Bush at War, Part III, A State of Denial (2006), skriver journalisten Bob Woodward at tidligere sjef for CIA, George Tenet, advarte Condoleezza Rice om at terrorangrepene ville inntreffe allerede i juli 2001. Rice tilbakeviser denne påstanden.

Kritikk fra fagmiljø

Mange fagpersoner stiller seg kritiske til konspirasjonsteoriene. Enkeltpersoner med forskerbakgrunn støtter deler av konspirasjonsteoriene, slik som fysikeren Steven Jones og ingeniøren Kevin Ryan, men disse har generelt sett ikke kompetanse innenfor de mest relevante fagfeltene fra etterforskningen av terrorangrepene. Mesteparten av oppslutningen til konspirasjonsteoriene finnes i internettmiljøer. Et overveldende flertall blant bygningsingeniørene og brannvernsekspertene som var med å utforme den endelige rapporten om tårnenes kollaps til National Institute of Standards and Technology (NIST) har uttalt at de ikke gir støtte til hypotesen om en kontrollert sprengning. Amerikanske myndigheter fastholder at det kun var Al-Qaida som var innblandet i angrepene.  

Konspirasjonsteoriene om angrepene 11.september blir avvist av eksperter i publikasjoner som Scientific American og Popular Mechanics. Konspirasjonsteoretikerne avviser igjen fagfolkenes konklusjoner. Mange fagfolk misbrukes også av konspirasjonsteoretikerne, som får det til å fremstå som at fagfolkene støtter konspirasjonsteoriene. Personer som blir misbrukt inkluderer enkelte ingeniører, arkitekter, journalister, tidligere offentlig ansatte, militæreksperter og folk med bakgrunn fra etterretningsmiljøer. Enkelte kjente personer tror også på konspirasjonsteoriene, som eksempelvis kongressrepresentanten Cynthia McKinney, professor i fysikk Steven E. Jones, professor i mekanikk Judy Wood, kjemiingeniør Kevin Ryan, Robert M. Bowman og Wayne Madsen.

Meningsmålinger 

 En amerikansk, landsomfattende meningsmåling i mai 2006, bestilt av organisasjonen 9/11 Truth, viser at over 70 millioner amerikanere (45 %) i stemmeberettiget alder ønsker en ny undersøkelse av 11. september 2001, og myndighetenes rolle i terrorangrepene. Ønsket om en ny undersøkelse må ikke forveksles med at personene skulle tro på konspirasjonsteoretikerne. I en annen undersøkelse, der respondentene ble spurt om de trodde amerikanske myndigheter utførte angrepet selv, svarte kun 4,2% ja.

 Ifølge en landsomfattende måling utført 5.-8. oktober 2006 av New York Times og Washington Post, mente kun 16 % av de spurte at Bush-administrasjonen forteller sannheten når den hevder at den ikke visste på forhånd om terrorangrepene den 11.september, 2001. 53 % av de spurte mente administrasjonen «skjulte noe» og 28 % mente at den «for det meste løy».

Antisemittiske konspirasjonsteorier 

I dagsaviser i Midtøsten er det blitt hevdet at 4000 personer med jødisk bakgrunn som arbeidet i Verdens Handelssenter holdt seg hjemme den dagen angrepet skulle skje.

Det er også blitt hevdet at to ansatte i det israelske selskapet ODIGO, som solgte programvare og tjenester innen instant messaging, og som hadde kontorer på Verdens Handelssenter, fikk beskjed på forhånd om at angrepene ville skje fra en ukjent avsender. Den israelske dagsavisen Haaretz skriver at ODIGO forsøkte å varsle amerikanske myndigheter like etterpå. I den samme dagsavisen er det også blitt rapportert at fem Mossad-agenter ble arrestert av FBI ved Verdens Handelssenter like før terrorangrepene hvor de angivelig fotograferte.  På grunn av artiklene i Haaretz mener derfor enkelte at israelsk etterretning var involvert i terrorangrepene. 

Det er ofte kritikere som tilhører nynazistiske og høyreekstreme grupperinger som hevder at jøder eller israelere sto bak terrorangrepene. For eksempel uttalte den rasistiske organisasjonen National Alliance at «Seven thousand Americans were killed because our government has for decades been used to further the interests of Israel at the expense of the interests of the American people….». David Duke har kommet med lignende ideer, da han hevdet at Israel visste om angrepene på forhånd. Også arabiske grupperinger har kastet seg på det anti-jødiske sporet. Disse hevder ofte at ingen jøder eller israelere døde i angrepene.

Andre myte-skapende konspirasjonsteorier 

Andre grupperinger plasserer 9/11-angrepene innenfor et rammeverk av eldre konspirasjonsteorier ved å hevde at USA gjennomførte og dekket over disse angrepene fordi landet styres av skjulte makthavere som jøder og FN (Zionist Occupation Government), frimurerne, mafiaen

Til denne gruppen hører den norske journalisten Per-Aslak Ertresvåg, som mener USA styres av den okkulte orden Illuminati.

Sosiologisk tilnærming   	 
Samfunnsforskere har allerede begynt å studere framveksten av disse konspirasjonsteoriene, og deres samfunnsmessige funksjoner. Forskere klassifiserer konspirasjonsteorier som 11. september-teoriene som «superkonspirasjonsteorier», der de som tror på dem mener at verdens styres av et «allmektig, ondt brorskap».	 
			
Mange forskere påpeker likhetstrekk mellom konspirasjonsteoriene rundt 11. september og teoriene om attentatet mot John F. Kennedy, hvor det blir påstått at Lee Harvey Oswald ikke handlet alene da han drepte presidenten. Store hendelser gjør ofte at folk har behov for å skylde på skjulte maktnettverk og hemmelige organisasjoner, tror disse sosiologene, da det ifølge dem virker skremmende at enkeltpersoner greier å ryste verden på egen hånd.

Forskere og mediafolk antar at det er Bush-administrasjonens generelt lave troverdighet i forbindelse med invasjonen av Irak som fører til at mange tror på teorier som er grundig tilbakevist.

Se også 
 Mike Ruppert
 From The Wilderness
 Jeff Rense
 Debatt om 11. september-konspirasjonsteorier i Norge

Referanser

Eksterne lenker

Nettsteder med konspirasjonsteorier  	 
  9/11Truth USA 	 
  Scholars for 9/11 Truth 
  9/11Truth Europa
  9/11Truth Norge

Nettsteder som stiller spørsmålstegn ved den vanlige teorien 	
  patriotsquestion911.com

Nettsteder som avviser konspirasjonsteoriene 
  skepsis.no
  Time.com 
  911myths.com
  Counterpunch

Konspirasjonsteorier om 11. september