Helgen kirke

Helgen kirke er en langkirke fra 1735 i Nome kommune, Vestfold og Telemark fylke.
Byggverket er i tre og har 110 plasser.

Helgen gamle kirke 
Kirken er oppført på samme plass som den tidligere Helgen stavkirke (norrønt: Helgini Olafs kirkja). Den gamle kirken var viet til St. Olav og ble oppført før år 1200. Den har vært mørk, uten ovn og kun hatt plass til omkring 80 mennesker. Etter reformasjonen inngikk den som krongods, men ble i 1723 solgt av kong Frederik IV. I 1734 kom den i justistråd Herman Leopoldus' eie, og han vurderte at kirkebygningen var så forfallen at den ikke kunne repareres. Den ble revet ned året etter.

Den nye kirke 
Den nye kirke sto ferdig i 1735 med tømret skip og kor. Mitt på skipet oppførtes en tårnhatt, hvor de to klokker fra den gamle kirken ble opphengt. Foran inngangen sås et lite bislag. Inventar som prekestol, døpefont, messehagel og lysestaker ble tatt med fra den gamle kirken over i den nye. Kirken har ikke vært prangende, hvorfor forfatteren Conrad Nicolai Schwach beskriver den som: ...«en træbygning, der mere ligner en stald end et Gudshus og er formodentlig den uanstendigste Kirke i Landet».

Restaureringer 
Således sto kirken mere eller mindre uforandret til restaureringen i 1868, hvor takrytteren ble fjernet. Det lille bislag ble også tatt ned, og det nåværende tårn ble oppført. I 1875–76 tilkom sakristiet, og kirkens indre ble panelt. Det ble innsatt nye vinduer og dører, og det nye galleri i vest ble oppført. Kirken fikk en ny, enkel prekestol, og den gamle fra stavkirken kom i privat eie. De lukkede kirkestoler ble erstattet med nye, åpne, og som altertavle tilkom et trekors som ble plassert i en buet innfelling. I forbindelse med 250-årsjubileet i 1985, ble korset skiftet ut med en malet tavle av Terje Grøstad, og prekestolen fikk dekor av samme kunstner. Døpefont med tinnfat, samt krusifikset fra den gamle kirke, inngår nå i den nye.

Gamle graver 
Kirken fikk nytt gulv i 1927, og området ble samtidig grøftet for å få tørrlagt grunnen. Under dette arbeidet støtte man på murrester fra stavkirken, og like ved denne, to gamle graver med delvis bevarte kister. Den ene var lavet av ek – utvendig og innvendig bekledd med never – samt formet etter den avdødes kropp. Kistene ble anslått til å stamme fra det 10.–11. århundre, og ble siden sendt til Fylkesmuseet i Skien.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Telemark
 

Kirker i Nome
Kirker i Øvre Telemark prosti
Kulturminner i Nome
Religiøse byggverk fra 1735
1730-årene i Norge