Periodesystemet i stor utgave

Periodesystemet, som også kalles det periodiske systemet eller periodetabellen, er en tabell over de 118 første kjemiske grunnstoffene. I dette systemet organiserer man grunnstoffene etter atomnummer (antall protoner) slik at hydrogen, som har nummer 1, kommer først. Deretter blir grunnstoffene delt inn i perioder etter hvilke elektronskall de har og i grupper etter hvor mange frie elektroner de har. Grunnstoff med like mange frie elektroner har ofte svært like kjemiske egenskaper.

Hovedartikkel,med forenklet versjon av tabellen
Se utfyllende versjon med elektronkonfigurasjon,oksidasjonstall, elektronegativitet og atommasse

 † Gjennomsnitt av atommassene til grunnstoffets isotoper i naturlig materiale på jorda, ifølge kilde 1. Tall i (parentes) er usikkerheten i sifferet foran, f.eks. 78,96(3) betyr at den gjennomsnittlige atommassen er 78,96 u med standardavvik 0,03. Tall i [klammer] er massetallet (antall kjernepartikler) for lengstlevende isotoper av grunnstoff som ikke har stabile isotoper. NB! Thorium, uran og protactinium har ingen stabile isotoper, men de har karakteristiske isotopsammensetninger med målbare atommasser. 

 Kilder: 1. Atomic Weights of the Elements 2001, Pure Appl Chem 75(8), 1107-1122, 2003 (tall for grunnstoff 1-109). 2. WebElements per 30. juni 2005 (tall for grunnstoff 110-118). 

 †† Halogener og edelgasser er også ikke-metaller. Lantanoider og actinoider kalles for sjeldne jordmetaller. Alkalimetaller, jordalkalimetaller, transisjonsmetaller og sjeldne jordmetaller, sammen med metallene i gruppe 13-16, kalles alle for metaller.

Se også 
 Grunnstoffliste
 Isotoptabell
 Periodesystemet i liten utgave

På verdensveven 
 WebElements – periodesystem m.m. (engelsk)

 
  Periodesystemet i stor utgave
Kjemilister