Haugesund

Haugesund er en by og kommune i Nord-Rogaland på vestkysten av Norge. Kommunen grenser til Tysvær kommune i øst, til Karmøy i sørvest, til Sveio i Vestland i nord og strekker seg vest i havet. Øygruppen Røvær er en del av kommunen.

Tettstedet Haugesund hadde  innbyggere (hvorav  tilhører Karmøy) per , og er med det det 12. største tettstedet i landet. Byen fungerer som regionsenter for Haugalandet samt Sveio og Etne i Sunnhordland, et område med til sammen rundt  innbyggere.

Haugesund er en by som vokste frem fra midten av 1800-tallet som følge av rike sildeforekomster i havområdene utenfor. Den fikk status som ladested i 1854 og kjøpstadsrettigheter i 1866. Selv om silda etter hvert forsvant, har byen fremdeles tilknytning til maritime næringer gjennom verftsindustri og shipping. Sjøfartsdirektoratet er siden 2006 lokalisert i Haugesund. I dag er imidlertid handels- og servicenæringen dominerende, og Haugesund hadde i 2014 landets 8. største omsetningstall per innbygger innen detaljhandel ( kr per innbygger).

Byen
Haugesund er en kommune med lite areal, kun 72 km². Selve byen (tettstedsbebyggelsen) ligger øst for Smedasundet samt på øyene Hasseløy, Risøy og deler av Karmøy, dvs. på fastlandssiden av Karmøy (Vormedal, Norheim, Spanne og Skre) samt på nordre del av øyen Karmøy (Avaldsnes og Storasund). Den sammenhengende tettstedsbebyggelsen i de to kommunene Haugesund og Karmøy defineres av Statistisk sentralbyrå som Norges 12. største tettsted per 2014. Tettstedet Haugesund har  innbyggere per 1. januar , og  av disse tilhører Karmøy. Byen fungerer som regionsenter for i overkant av  mennesker på Haugalandet.

Byen ligger åpent til ved Nordsjøen, men mesteparten ligger skjermet av øya Karmøy (Karmøy kommune), samt øysamfunnet Røvær (Haugesund kommune) i vest. Mellom Karmøy og Haugesund går skipsleden Karmsundet. Mellom Karmsundet og søre deler av Bømlo (Bømlo kommune) ligger det værharde havstykket Sletta.

Haugesund sentrum er preget av sitt kvadratur (rutenett), basert på reguleringsplan som ble utarbeidet ifm byens etablering i 1854. Sentrum strekker seg langs Smedasundet, og over Smedasundet går broer til øyene Risøy (Risøynå) og Hasseløy (Bakarøynå), som har det samme rutenettet av gater.

Byen har et meget variert tilbud av utesteder som kafeer, diskotek og restauranter.

Haugesund er en by for store arrangement. Siden 1973 har Haugesund vært vert for Filmfestivalen, vurdert som en av de to viktigste i Skandinavia. Filmfestivalen avholdes ultimo august. Den mest populære festivalen er utvilsomt Sildajazzen, som kan betegnes som en folkefest. Sildajazzen avholdes medio august. Foruten tusener av haugesundere trekker festivalen til seg mange tilreisende, spesielt fra Rogaland og Hordaland. Mange tilreisende kommer i fritidsbåter, som legger til ved Indre kai, så de opptar halve Smedasundet, slik sildebåtene gjorde da sildefisket var en viktig næring for byen. Byen er også vertskap for ulike musikkfestivaler og landsmøter.

Nord for sentrum finner vi riksmonumentet Haraldshaugen som ble reist i 1872 til minne om Harald Hårfagres samling av Norge i år 872. Navnet Harald finnes også i Haraldsgata (byens hovedgate) og Haraldshallen (idretts- og svømmehall).

Som det naturlige sentrum for et omland på rundt  mennesker blir det sagt at Haugesund er småbyen med storbyens kvaliteter og utfordringer. Byen har gjennom flere tiår hatt et tungt rusmiljø og har flere år toppet statistikken over overdosedødsfall i forhold til innbyggertallet. I toppåret 2000 opplevde byen 14 overdosedødsfall.

Også trafikkmessig har byen utfordringer. Pressområdene i veinettet gjelder både tilførselsveier og gjennomfartsveier i byen, men også veiene sørover over Karmøy og østover gjennom Tysvær. På hovedgjennomfartsåren Karmsundsgata, som er en vanlig tofeltsvei, passerte det ved uoffisielle tellinger i 2005 nær  biler per døgn.

Historie 

Haugesund ble skilt ut fra Torvastad kommune og gitt status som ladested i 1854, og hadde 1066 innbyggere. Byen kunne således feire sitt 150-årsjubileum i 2004. Haugesunds status ble oppgradert til kjøpstad i 1866, og vokste kraftig som følge av rike forekomster av sild i havområdene utenfor. Frem til dette var det liten bebyggelse i området, og de viktigste tettstedene mellom Stavanger og Bergen var Skudeneshavn på sydspissen av Karmøy og Karmøys nåværende administrasjonssenter Kopervik. Haugesund har en relativt kort historie som by, men en sterk tilknytning til vikingtiden. Harald Hårfagres kongsgård på Avaldsnes ligger på Karmøysiden av Karmsundet litt sør for byen. Harald Hårfagre ble etter sin død hauglagt på Haug ved Karmsund, et område som senere gav navn til byen og kommunen Haugesund. Litt nord for byen står riksmonumentet Haraldsstøtten på det stedet man tror at Harald ligger begravd.

Den såkalte bondeparagrafen i Grunnloven medførte på 1800-tallet at nye kjøpsteder hadde vanskelig for å få egne stortingsrepresentanter, stortingsvalgene måtte for Haugesunds del gjøres i valgkrets sammen med Stavanger, og det ble i flere tiår valgt representanter bare fra Stavanger. Dette førte til valgstreikene i Haugesund som startet i 1888, og som endte med at Haugesund fikk første representant til stortinget innvalgt i 1902.

Byens værmessig beskyttede beliggenhet på innsiden av Karmøy, samt de gode havneforholdene i Smedasundet mellom fastlandet og øyene Risøy og Hasseløy, ga byen fortrinn som voksende fiskerihavn. Skipsfartsmessig lå byen sentralt til, all den tid det meste av skipstrafikken langs Vestlandet valgte den beskyttede leia gjennom Karmsundet fremfor å gå på utsiden av Karmøy. Den dag i dag er Karmsundet en av landets mest trafikkerte skipsleder.

Sammen med sildefisket (og i en viss grad hvalfangst) fulgte flere andre næringer i Haugesund. Byen har tradisjon som viktig verfts-, skipsbyggings- og rederby, og hadde på et tidspunkt den tredje største handelsflåten i Norge. Haugesund, Karmøy og Bømlo (i Sunnhordland) har tradisjonelt hatt mye sjøfolk, som dro på fiske, i kystfart eller i utenriksfart. De viktigste skipsbyggeriene var Haugesund Mekaniske Verksted AS (HMV), AS Haugesund Slip og Brødrene Lothe AS Flytedokken. I dag eksisterer kun førstnevnte, som nå heter Aibel. Det er samtidig byens største arbeidsplass. Av rederier kan nevnes Knut Knutsen O.A.S., H.M. Wrangell, Chr. Haaland og Stolt-Nielsen. Knutsen OAS er fremdeles blant byens rederier.

Byens særpregede rosa rådhus ble skjenket byen av skipsreder Knut Knutsen O.A.S. og hans frue Elisabeth, og innviet i 1931. Samme år var ekteparet Knutsen blant de første mottagerne av byens nyinnstiftede ærespris «De Fykende Måker».

Den kraftige veksten gjorde at byen ble utvidet i flere omganger. 1. januar 1911 ble byen utvidet med deler av den omkringliggende Skåre kommune, deler som i noen grad allerede var en del av den bymessige bebyggelsen. 1. januar 1958 fulgte resten av Skåre med, og ble en del av Haugesund kommune. Byen vokser geografisk kraftig også i dag, om enn folketallet har vokst mer forsiktig de siste tiårene. I dag vokser byen østover med store boligområder i Skåredalen, og det er i 1970-, 1980- og 1990-årene også bygget ut store områder nordover, blant annet er Bleikemyr tettbygd. Sørover strekker tettstedet Haugesund seg inn i fastlandsdelen av Karmøy kommune, og det har ved flere anledninger vært forsøkt reist forslag om flytting av kommunegrensen.

Gradvis overtok industri og handel for fiskeriene. Da silda ble borte – først i perioder og så for godt – hadde byen så stor næringsvirksomhet og så mange innbyggere at byen fortsatte å vokse. Byen hadde flere skipsbyggerier og annen mekanisk industri. Byens største industriarbeidsplass er Aibel (tidl. Haugesund Mekaniske Verksted, Umoe, ABB og Vetco Aibel), i en årrekke engasjert med skipsbygging, i dag engasjert med bygging og vedlikehold innen oljerelatert industri. I dag er den viktigste næringen i byen servicenæringen, først og fremst handel og service/helse/utdanning for resten av Haugalandet.

Haugesund ble i liten grad påvirket av andre verdenskrig. Byen var ikke strategisk viktig, utover at området har sin del av festningsverk og bunkere som ble bygget langs hele kysten. Det var få allierte bombeangrep på byen, noe som gjør at en vakker, eldre trehusbebyggelse fremdeles er intakt.

Haugesund og Haugsund
På begynnelsen av forrige århundre skapte navnelikheten mellom Haugesund og Haugsund (dagens Hokksund) på Østlandet problemer blant annet for posten.

Egentlig ble stedsnavnet Hokksund skrevet Haugsund, av gårdsnavnet Haug og sund, «fergested», (andre skrivemåter som var i bruk var Hougsund, Hochsund, Hoxssund og Høgssund). Haugsund skapte mange forviklinger at navnet lignet på Haugesund, spesielt for postvesenet. Det ble derfor i 1920 vedtatt i departementet at stedet skulle skrives Hokksund. Denne skrivemåten ble valgt fordi den lå nærmere uttalen av stedsnavnet, som er høkksunn eller håkksunn, tross sterke protester fra herredsstyre og lokalbefolkning som heller ville ha navnet Eiker.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015 

Se også egen Liste over ordførere i Haugesund.

Næringsliv 
Mange arbeidsplasser i Haugesund er tilknyttet den maritime sektoren innen skipsbygging, rederi og utdanning. Eksempler på viktige aktører i bransjen er Høgskolen Stord/Haugesund, Aibel, Sjøfartsdirektoratet og Kystverket. Kystverket i Haugesund er også vert for North Atlantic Information Management Centre som er 1 av 5 informasjonssentra i EU. Senteret overvåker og koordinerer all skipstrafikk i Norge, Island, Danmark, Grønland, Færøyene og Storbritannia. I 2011 ble Haugesundskonferansen, en av Norges viktigste maritime konferanser, arrangert for 18. gang.

Varehandel er også en viktig næring i Haugesund, og det store utvalget av butikker og varehus tiltrekker kunder fra store deler av Haugalandet. Byen var i 2009 Rogalands største og Norges fjerde største handelsby med en gjennomsnittlig omsetning på  kr pr. innbybgger. Til sammenligning var den gjennomsnittlige omsetningen i norske kommuner på  kroner per innbygger.

Tabellen viser omsetning (detaljhandel) per innbygger eksklusiv motorvogner og drivstoff (i 2009 kroner).

Kommunikasjon 
 
Haugesund lufthavn, Karmøy har forbindelse til Oslo, (SAS og Norwegian), Bergen,(Widerøe) Gdańsk, Alicante og Málaga (Ryanair). Det har også vært satt opp direkteflygninger til en rekke såkalte Syden-desitinasjoner. Før Ryanair startet flygninger fra Haugesund ble rullebanen forlenget til 2000 meter (2.150 meter om man også regner med de asfalterte sikkerhetsonene)..

Fra Haugesund går det ferge til Utsira, rutebåt til Røvær og til Feøy. Fra Arsvågen på Bokn går det ferje til Mortavik på Rennesøy.

Dersom en reiser med buss, går Kystbussen til Bergen og Stavanger, og vil en østover, går Haukeliekspressen, med endestasjon Oslo. Den lokale busstransporten på Haugalandet utføres av det fylkeskommunale busselskapet Kolumbus.

Jernbane finnes ikke i Haugesund. Nærmeste stasjoner er i Stavanger og Bergen.

Avstander fra Haugesund (med bil) til:

 Stavanger: 80 km (pluss ferje Mortavika–Arsvågen)
 Sauda: 113 km
 Bergen: 115 km (pluss ferje Halhjem–Sandvikvåg)
 Odda: 135 km
 Kristiansand: 312 km
 Oslo: 458 km
 Ålesund: 485 km (inkl. 5 ferjer)
 Trondheim: 955 km (via Oslo), 800 km (via Sognefjellet eller Hardangervidda/Valdresflya)

Idrett 
Haugesund har mange idrettsklubber. De mest kjente er:

 FK Haugesund (fotball)
 Haugesund Triathlon Klubb
 Haugesund Turnforening
 Haugesund Seagulls (ishockey)
 Haugesund Hurricanes (amerikansk fotball)
 SK Vard Haugesund (fotball)
 Haugaland håndballklubb
 Djerv 1919 (fotball)
 IL Rival (håndball)
 Haugesund Basketballklubb HABA
 Sportsklubben Haugar (fotball)
 Haugesund Idrettslag (friidrett og orientering)
 Plogen Skiklubb (ski og snowboard)
 Haugesund Rideklubb
 Haugesund Seilforening
 Haugesund Jujutsu Klubb
 Haugesund Golfklubb
 Haugesund Bowling Klubb
 Haugesund Pistolklubb
 Haugesund Innebandyklubb

Kultur

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er riksmonumentet Haraldshaugen, som ble reist i 1872 til minne om Harald Hårfagres samling av Norge i 872. Dette er stedet hvor man mener Harald Hårfagre ble gravlagt.

Debatt om når Haugesund ble grunnlagt - Sverre Melings Dag 
Dette tilkjennegis ved debatten rundt byens fødselsdag som ble heftig diskutert; Sverre Meling mente at kjøpstadsrettigheter må regnes som byens fødselsdato, mens andre mente at ladestedsrettighetene symboliserer Haugesunds fødedag. Argumentasjonen for ladested kom seirende ut, men bystyret innvilget siden ved ordfører Arne-Christian Mohn allikevel dagen for kjøpstadsrettighetene 3. mars som offentlig flaggdag på byens rådhus. Dagen heter defor Meling-dagen eller på folkemunne Sverre Melings Dag.

De fykende måker 
Ærestegnet «De fykende måker» er en hedersbevisning som siden 1931 har blitt delt ut til personer som har gjort noe for Haugesund by. Betegnelsen henspiller på Haugesunds byvåpen, som viser tre måker i flukt mot en blå bakgrunn. Det er ikke noe krav om at en person må være født i Haugesund for å kunne motta ærestegnet. Hedersbevisningen blir ikke utdelt hvert år. Bystyret i Haugesund utpeker en komité som velger ut mottagere av ærestegnet. Publikum har muligheten til å nominere kandidater til ærestegnet. Når komiteen har truffet et valg, blir navnet på mottageren eller mottagerne offentliggjort på arrangementet «Ordførerens nyttårsmottagelse», som er åpent for alle og siden 2018 finner sted i Festiviteten Haugesund Teater & Konserthus. Frem til 2018 ble arrangementet gjennomført på rådhuset.

Tildelinger i 1931 
 Skipsreder Knut Knutsen O.A.S.
 Fru Elisabeth Bakke Knutsen O.A.S.
 Arkitekt Gudolf Blakstad
 Arkitekt Herman Munthe-Kaas
 Banksjef Peder Haugen
 Bestyrer Carl J. Westerlund
 Borgermester Eystein Jensen
 Disponent Olaf Risøen
 Skipsreder Christian Haaland
 Arkitekt Einar Halleland
 Rådmann Thv. Klaveness
 Banksjef Knut Jacobsen

Tildelinger i 1949 
 Skipsreder Knut Knutsen O.A.S. og fru Anna Knutsen
 Hagearkitekt Eyvind Strøm
 Billedhugger Nils Flakstad
 Stenhugger Sigvart Sivertsen
 Overrettssakfører Sigurd Lie
 Rådmann B. Gundersen
 Underfogd Nils E. Nilsen
 Redaktør Einar Osland

Tildelinger i 1950-årene 
 1951: Direktør Fr. Sinding Larsen
 1956: Ordfører Karl Sørensen
 1957: Stadsfysikus C. Magne Rønnevig – fru Gudrun Krosby – fru Lilly Meling
 1958: Fru Elisabeth Stange Nygård – direktør Rasmus Bakkevig – fghv. underfogd Ingvald Førre – maskinmester Andreas Gull Haugen – kjøpmann Peder Bjordal

Tildelinger i 1960-årene 
 1960: Soussjef Gunnar Helljesen – skipsreder Thomas Christian Haaland
 1964: Disponent Stener Askedal
 1965: Sokneprest Hans Steensnæs – skipsreder J. Odland S.S.
 1966: Høyesterettsadvokat Jens Edv. Haugland – lektor Reidar Østensjø
 1967: Skipsreder Trygve Eriksen – kjøpmann Sjur Lothe
 1968: Formannskapssekretær Aslaug Monclair – bokhandler Georg Skogland – teknisk direktør Olav Torp
 1969: Sunniva Hakestad Møller – Karl J. Brommeland

Tildelinger i 1970-årene 
 1972: Disponent Olle J. Eriksen – skolestyrer Peder Sætre – disponent Adolf Sirnes – adm.dir. Sven Sandve
 1973: Museumsbest. N. H. Thuestad – advokat Svein Steinsnes – overformann Karl Lien
 1975: Direktør Nic. Erlandsen – kontorsjef Johan Møksvold – stortingsmann Geirmund Ihle – skolestyrer Anders Velde
 1977: Telekontrollør Ole Samuelsen – disponent Johan Vikse
 1978: Lektor Ola Foldøy – apoteker Leif Bendix Jørgensen
 1979: Øyelege Odd M. Vallersnes

Tildelinger i 1980-årene 
 1980: Lege Brynjulf Østensjø
 1982: Sorenskriver Kåre Gåsvatn – avdelingssjef Magne Løvvik
 1983: Banksjef Ivar Folgerø – branninspektør Harry Risanger
 1984: Skipsreder Sverre Meling – advokat Arne Lothe
 1985: Disponent Hilmar Bastholm – lege Ole Andreas Sydnes
 1986: Stortingsrepresentant Marit Løvvig – fru Jenny Strøm – disponent Johannes Østensjø
 1987: Gabriel Lund Valen – Gunnar Johan Løvvik 
 1988: Edvard Ringen jr.

Tildelinger i 1990-årene 
 1990: Einar Steensnæs 
 1991: Lars Wegner Housken
 1992: Jens Ulltveit-Moe – Nils J. Storesund
 1993: Torbjørn Nervik jr
 1994: Gunnar Jæger
 1995: Haugesund og omland Krigsinvalideforening – Haugesund og omland Krigsseilerforening
 1996: Turid Dalland 
 1997: Hanne Haugland 
 1998: Kolbein Falkeid
 1999: Knut Morland

Tildelinger i 2000-årene 
 2001: Vamp v/Øyvind Staveland, Carl Øyvind Apeland og Torbjørn Økland
 2002: Magnar Sætre – Inger Stolt-Nielsen – Finn Martin Vallersnes 
 2004: Johannes Østensjø d.y. – Frelsesarmeen, Haugesund korps
 2005: Trygve Goa – Haugesund Røde Kors
 2006: Kirsten Lindås – Leif Johnny Johannessen – Erling Matland – Erik Brinchmann
 2007: Leif Ove Andsnes – Hanne Krogh – Tor Aanensen – Pål Bang-Hansen
 2008: Vardmodellen (Sportsklubben Vard Haugesund) – Kjell Jamne - Kristian Eidesvik 
 2009: Trygve Seglem - Anne Lise Rossebø

Tildelinger i 2010-årene 
 2010: Kristian Magnus Vikse – Jakob Hatteland
 2011: Gro Steensnæs Håvåg – Lasse Skjoldal – John Erik Hagen
 2012: Inger Birkeland – Bjørn M. Toft
 2013: Herdis Stokka
 2014: Harald Dale – Osmund Hamre
 2015: Bjarne Housken d.y.
 2016: Petter Steen jr.
 2017: Biskop Erling Pettersen og rektor ved Høgskulen Stord/Haugesund Liv Reidun Grimstvedt
 2018: Arve Kambe – Tordis Rasmussen – Terje Emil Johannessen

Tildelinger i 2020-årene 
 2020: Haugesund Sanitetsforening
 2021: Martin Laurhammer – Ivar «Pøyken» Glette
 2022: Tor Kyvik – Astri Furemo

Kjente haugesundere 

 Fredrik Kolstø (1860–1945), kunstmaler
 Eivind Nielsen (1864–1939), kunstmaler, tegner og illustratør
 Egil Eide (1868–1946), skuespiller
 Knut Knutsen O.A.S. (1871–1941), skipsreder, investor og mesen
 Lars O. Meling (1876 - 1951) skipsreder og handelsminister
 Ole Frøvig (1877–1951), kunstmaler
 Moritz Rabinowitz (1887–1942), grunnlegger av Haugesunds første tekstilfabrikk
 Sverre Meling (1900 - 1972) skipsreder og styreleder i Haugesunds Avis
 David Sandved (1912–2001), arkitekt
 Jacob Stolt-Nielsen (1931–2015), skipsreder
 Sverre Meling (1932 - 2019) skipsreder og turner
 Kolbein Falkeid (1933–2021), lyriker
 Geirmund Ihle (1934–2016), politiker (Ap), stortingsrepresentant 1969–1981
 Einar Steensnæs (født 1942), politiker (KrF), ordfører, stortingsrepresentant og statsråd
 Einar Smedsvig (født 1942), generalløytnant,, generalinspektør for Luftforsvaret 1991–1997
 Finn Martin Vallersnes (født 1945), stortingsrepresentant (H) og tidligere ordfører
 Svein Hundsnes (født 1951) komponist som skrev vinnerlåten i Melodi Grand Prix 1975
 Trygve Seglem (født 1951), skipsreder
 Hanne Krogh (født 1956), sanger og tekstforfatter
 Anne Grete Preus (1957–2019), artist
 Jon Fosse (født 1959), norsk forfatter og dramatiker
 Sverre Meling (født 1960) skipsreder og styreleder i Scenekraft
 Liv Reidun Grimstvedt (født 1961) Rektor ved Høgskolen Stord/Haugesund
 Turid Birkeland (1962–2015), politiker (Ap), statsråd, direktør for Rikskonsertene
 Steffen Kverneland (født 1963), tegneserieskaper og illustratør
 Hanne Haugland (født 1967), friidrettsutøver
Morten Knutsen (brettseiling ) (født 1968)
 Øyvind Fjeldheim (født 1969), programleder (TV Haugaland og TV 2)
 Sveinung Stensland (født 1972), stortingsrepresentant (H)
 Arve Kambe (født 1974), stortingsrepresentant (H)
 Elsa Aanensen (født 1975), skuespiller
 Reinert Olsen (født 1978), filmregissør og fotograf
 Susanne Wigene (født 1978), friidrettsutøver
 Svein Oddvar Moen (født 1979), fotballdommer
 Christian Grindheim (født 1983), fotballspiller
 Susanne Sundfør (født 1986), artist
 Sverre Meling (født 1987) skipsreder og eier av egen virksomhet som mekler av VLCC og Capesize fartøy.
 Sven Erik Bystrøm (født 1992), landeveissyklist

Band 
 Vamp, band
 The Low Frequency in Stereo, band
 Einherjer, Viking metal band
 Enslaved, progressive black/viking metal band
 Galaxee, dance-prosjekt
 Årabrot, band
 Vesterled, folkemusikkgruppe
 The Colors Turned Red, pop-rock band
 Månen (band)

Skoler i Haugesund 
Haugesund kommune har ti kommunale barneskoler og fem kommunale ungdomsskoler. Tre av skolene er kombinerte barne- og ungdomsskoler.

Barneskoler 
 Saltveit skole
 Gard skole
 Austrheim skole
 Røvær skole
 Hauge skole
 Solvang skole
 Skåredalen skole
 Lillesund skole
 Rossabø skole
 Brakahaug skole

Ungdomsskoler 
 Haraldsvang skole
 Hauge skole
 Håvåsen skole
 Røvær skole
 Skåredalen skole

Videregående skoler
 Skeisvang videregående skole
 Vardafjell videregående skole
 Haugaland videregående skole
 Karmsund videregående skole
 Haugesund Toppidrettsgymnas
 Høgskolen Stord/Haugesund

Private skoler 
 Steinerskolen (barne- og ungdomstrinn)
 Danielsen ungdomsskole Haugesund

Dialekt

Vennskapsbyer 
  Ystad
  Emden
  Søllerød
  Ekenäs

Vennskapsbyene, med unntak av Emden, har gater oppkalt etter seg i søndre bydel.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  SSB om Haugesund

Historie 
  Fotografier fra Haugesund 1902–1945 i Nasjonalbibliotekets arkiv

 
Fergesteder i Rogaland
Havnebyer i Norge
Havnebyer ved Nordsjøen