Vladimir Nabokov

Vladimir Vladimirovitsj Nabokov (russisk: Владимир Владимирович Набоков; født  i St. Petersburg i Russland, død 2. juli 1977 i Montreux i Sveits) var en russiskfødt amerikansk forfatter, dramatiker, lyriker og entomolog. Han regnes blant de fremste romanforfattere i det tjuende århundre, og er mest kjent for romanen Lolita fra 1955.

Biografi

Bakgrunn og livsløp 
Han ble født inn i en velstående St. Petersburg-familie av lavere adel. Han var den eldste av fem barn av den liberale advokat, statsmann og journalist Vladimir Nabokov og hans hustru Jelena Ivanovna født Rukavisjnikova. Komponisten Nicolas Nabokov var en fetter. 

Han tilbragte barndom og ungdom i St. Petersburg og ved landgodset Vyra nær Siverskaja, sør for byen. Nabokov betrakter i memoarene sin barndom som «perfekt» og som bemerkeseverdig. Familien talte russisk, engelsk og fransk i hjemmet, og Vladimir var trespråklig fra ung alder. Faktisk ergret det hans patriotiske far at gutten kunne lese og skrive engelsk før han kunne det på russisk.

Familien var russisk-ortodoks, men ikke særlig religiøst sinnet. I 1916 arvet Nabokov godset Rozjdestveno, ved siden av Vyra, fra sin onkel Vasilij Ivanovitsj Rukavisjnikov, men mistet det som følge av oktoberrevolusjonen det påfølgende år. 

Etter februarrevolusjonen i 1917 ble Nabokovs far en sekretær i den provisoriske regjering. Etter oktoberrevolusjonen måtte familien flykte til Krimhalvøya. De antok at eksilet ikke ville vare lenge. De bodde først på enn venns gods, men flyttet i september 1918 til Livadia - dette var under den kortvarige ukrainske republikks tid. Nabokovs far ble justisminister i regionalregjeringen på Krim.

De den tyske hær trakk seg tilbake i november 1918 og den hvite hær led nederlag tidlig 1919 ble det nødvendig for familien å bryte opp på nytt. 

I 1919 dro familien utenlands. Vladimir tok litteraturutdannelse i England. I perioden 1922–37 bodde han i Berlin, hvor han debuterte som poet og skrev bøker på russisk, før han sammen med familien flyktet til Frankrike i 1937 og videre til USA i 1940. Nabokov ble amerikansk statsborger i 1945. 

Han var professor i slavisk litteratur ved Cornell University i New York fra 1948 til han i 1958 bosatte seg i Sveits. 

Han giftet seg med Véra Evsejevna Slonim i 1924. Sammen hadde de sønnen Dmitri.

Vladimir Nabokov døde i Montreux i Sveits.

Forfatterskapet 

Sine første romaner skrev Nabokov på russisk. Blant disse er for eksempel Защита Лужина (Tsjasjrsjita lozjina, 1930) og Дар (Dar, 1938). 

Senere gikk han over til engelsk, i 1940-årene, og bemerket seg ved sitt elegante og rike språk. Han skrev da romaner som Lolita (1955) og Pale Fire (1962). Lolita er Nabokovs mest kjente roman og den ble en skandalesuksess da den kom. 

Han deltok selv i oversettelsen av sine bøker mellom russisk og engelsk. I løpet av 1960-årene var alle de russiske romanene og de fleste fortellingene oversatt. Foruten norsk er hans verker utgitt på blant annet fransk, tysk og italiensk.

Nabokov har sagt at han betraktet sina romaner som sjakkproblem. De fleste av hans romaner er også krevende med mange innfallsvinkler som kan gjøre det nødvendig å lese flere ganger. Pale Fire er for eksempel et større dikt om 999 rader skrevet av en forfatter som nettopp var blitt myrdet. En venn av denne, som viser seg være en konge i eksil, har så utgitt diktene med et omfattende noteapparat som setter leserens oppmerksomhet på prøve. 

Foruten romaner har Nabokov også skrevet et drøyt sekstitall noveller, de fleste opprinnelig på russisk. 

Nabokov ble første gang nominert til nobelprisen i litteratur i 1963, men hans utpreget virtuose stilkunst og den moralsk kontroversielle romanen Lolita skadet hans muligheter til å bli tildelt prisen.

Sommerfugler 
Nabokov var sommerfuglsamler (lepidopterist), noe han også alluderte til i sitt Lolita-manuskript. 

Han var en ledende ekspert på gruppen blåvinger (Polyommatinae), beskrev mange nye arter og flere nye slekter i denne gruppen og gjorde grunnleggende arbeide på betydningen av kjønnsorganene i klassifikasjonen av sommerfugler. 

Nabokov donerte sine papirer til det amerikanske kongressbiblioteket – blant mye annet det upubliserte skuespillet Tragedija gospodina Morna fra 1926 (The Tragedy of Mr. Morn).

Bibliografi på russisk

Romaner 
 1926: Mašen'ka / Машенька (på engelsk 1970: Mary; filmatisert 1987: Maschenka)
 1928: Korol', dama, valet / Король, дама, валет (på engelsk 1968: King, Queen, Knave, filmatisert 1972)
 1930: Zaščita Lužina / Защита Лужина, under psevdonymet V. Sirin (på norsk Forsvaret, 1970, oversatt av Axel Amlie); filmatisert 2000: The Luzhin Defense)
 1932: Podvig / Подвиг (på engelsk 1971: Glory)
 1932: Kamera obskura / Камера обскура, som V. Sirin (på engelsk 1936: Camera Obscura, 1938: Laughter in the Dark, filmatisert 1969)
 1936: Otčajanie / Отчаяние (på engelsk 1937: Despair; filmatisert 1978: Despair)
 1937–38: Dar / Дар, som V. Sirin (på engelsk 1963: The Gift)
 1938: Priglašenie na kazn / Приглашение на казнь (på norsk 1961: Stevnemøte med bøddelen)
 1938: Sogljadataj / Соглядатай, kortroman fra 1930 (på engelsk 1965: The Eye)

 Skuespill 
 1923: Smert'''
 1923: Dedushka (The Grand-dad) *
 1924: Polius (The Pole) *
 1927: Chelovek iz SSSR (The Man from the USSR) *
 1938: Sobytie (The Event) *
 1938: Izobretenie val'sa (på engelsk 1966: The Waltz Invention)

Stykkene merket * ble i 1984 utgitt som The Man from the USSR, and Other Plays (with Two Essays on the Drama), oversettelse og forord ved sønnen Dmitri Nabokov

 Annet 
 1922: Raduga: russkie poety dlia dietei, redigert av Aleksandr Glikberg, inneholder tre dikt av Nabokov
 1923: Gornii put, som Vl. Sirin, dikt
 1929: Vozvraščenie Čorba, som V. Sirin, fortellinger og dikt
 1944: Nikolai Gogol, biografi (på engelsk 1947)
 1952: Stikhotvoreniia, dikt
 1956: Vesna v Fial'te i drugie rasskazy, som Sirin, fortellinger
 1959: Stikhi, som Sirin, dikt

 Bibliografi på engelsk 

 Romaner 
 1941: The Real Life of Sebastian Knight 1947: Bend Sinister 1955: Lolita (på norsk ved Odd Bang-Hansen, 1959, filmatisert 1962 og 1997)
 1957: Pnin 1962: Pale Fire 1969: Ada, or: Ardor: a Family Chronicle 1972: Transparent Things 1974: Look at the Harlequins! 1986: The Enchanter (på norsk ved Steinar Gil, 1987: Trollmannen, oversatt fra russisk)
 2009: The Original of Laura (utgitt etter hans død)

 Annet 
 1951: Conclusive Evidence, memoarer (på russisk 1954: Drugie berega)
 1959: Poems, dikt, med tegninger av Robin Jacques
 1966: Speak, Memory: an Autobiography Revisited, revidert utgave av Conclusive Evidence (på norsk ved Tor Fotland, 1991: Min europeiske ungdom)
 1970: Poems and Problems, poesi (inkorporerer Poems)
 1973: Strong Opinions, artikkelsamling
 1974: Lolita, filmmanuskript fra 1961
 1977: Letters from Terra: Vladimir Nabokov zu Ehren 1980: Lectures on Literature: British, French, and German Writers, redigert av Fredson Bowers, forord ved John Updike
 1981: Lectures on Russian Literature, redigert og med forord av Fredson Bowers
 1983: Lectures on Don Quixote, redigert av Fredson Bowers, forord ved Guy Davenport
 1996: Now Remember Om sommerfugler 
 1949: The Nearctic Members of the Genus Lycaeides Hübner (Lycaenidae, Lepidoptera) 2000: Nabokov's Butterflies, upubliserte tekster, redigert av Brian Boyd og Robert M. Pyle

 Samlinger 
 1947: Nine Stories, fortellinger
 1958: Nabokov's Dozen, a Collection of Thirteen Stories, fortellinger
 1966: Nabokov's Quartet 1968: Nabokov's Congeries, utvalg og forord ved Page Stegner
 1973: A Russian Beauty, and Other Stories, fortellinger
 1974: The Portable Nabokov, utvalg og forord ved Page Stegner
 1975: Tyrants Destroyed, and Other Stories, 13 fortellinger (hvorav 12 er oversatt fra russisk)
 1976: Details of a Sunset, and Other Stories, fortellinger
 1986: Vår i Fialta, og andre noveller, utvalg ved Gordon Hølmebakk, oversatt av Tor Fotland
 1995: The Stories of Vladimir Nabokov, fortellinger

 Gjendiktninger 
 1923: Lewis Carroll: Anja v straně čudes / Аня в стране чудес (Alice's Adventures in Wonderland)
 1944: Three Russian Poets: Selections from Pushkin, Lermontov and Tyutchev in New Translations 1958: Mikhail Lermontov: A Hero of Our Time (Geroj našego vremeni), roman, sammen med Dmitri Nabokov
 1960: The Song of Igor's Campaign: an Epic of the Twelfth Century (Slovo o polku Igoreve), oversatt fra gammelrussisk
 1964: Aleksandr Pusjkin: Eugen Onegin (Evgenij Onegin), roman på vers, med forord og kommentarer (4 bind)

 Litteratur om Nabokov 
 1967: Andrew Field: Nabokov, His Life in Art: a Critical Narrative 1971: William Woodin Rowe: Nabokov's Deceptive World 1974: Douglas Fowler: Reading Nabokov 1976: V. D. Nabokov and the Russian Provisional Government, 1917, redigert av Virgil D. Medlin og Steven L. Parsons
 1979: The Nabokov–Wilson Letters: Correspondence Between Vladimir Nabokov and Edmund Wilson 1940–1971, redigert av Simon Karlinsky
 1979: Vladimir Nabokov, His Life, His Work, His World: a Tribute, redigert av Peter Quennell
 1982: Nabokov's Fifth Arc: Nabokov and Others on His Life's Work, redigert av J. E. Rivers og Charles Nicol
 1985: Vladimir Nabokov, redigert av D. Barton Johnson
 1989: Leona Toker: Nabokov: the Mystery of Literary Structures 1990: Brian Boyd: Vladimir Nabokov: the Russian Years 1991: Brian Boyd: Vladimir Nabokov: the American Years 1994: Michael Wood: The Magician's Doubts: Nabokov and the Risks of Fiction Referanser 

 Kilder 
 Nabokov Library
 Vladimir Nabokov, omtale i Store norske leksikon
 Encyclopædia Britannica Premium Service: Britannica Concise Encyclopedia, konsultert september 2005
 Columbia University Press: The Columbia Encyclopedia (6. utgave, 2001–05)
 Sigrun Frank: «The Man from the USSR and Other Plays (1923)» (The Literary Encyclopedia'')
 Internet Movie Database 
 NTNU: BIBSYS 
 Library of Congress Online Catalog

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Personer fra USA født i Russland
Forfattere fra USA
Novellister fra USA
Russiske forfattere
Russiske novellister
Russiske oversettere
Personer med synestesi
Dramatikere fra USA
Autorer for zoologi
Personer fra Sankt Petersburg
Professorer ved Cornell University