Klær

Klær er i videste forstand det man bruker for å dekke kroppen. Den praktiske funksjonen til bekledning og klesplagg er å beskytte mot ytre belastninger, for eksempel kulde og uvær, insekter, kjemikalier og våpen. Valg av klær sender også sterke sosiale signaler om sosial status, yrke eller gruppetilhørighet. Klær kan forstås som en grense mellom  kroppen eller individet på den ene siden og samfunnet på den andre. Hensikten med klær er å gjøre kroppen akseptert i ulike sosiale situasjoner.

Historikk 
Antropologer og arkeologer mener at den første formen for klær besto av lær, skinn, løv eller blader som ble brukt for å dekke til kroppen som beskyttelse mot vær og vind. Dette er materialer som brytes ned fort, og kunnskapen om de tidlige former for klær har derfor bare framkommet ved inferens, men arkeologer har funnet synåler av ben og elfenben nær Kostenki i Russland, datert til rundt år 30 000 f.Kr. Indirekte indikasjoner på når klær ble tatt i bruk kommer fra DNA analyser av lus. Kroppslus oppstod som art for ca 190 000 f.Kr. I motsetning til hodelusen trenger kroppslusen varmen som klær gir for å overleve.  

På grunnlag av studier av naturfolk som lever på en måte som en gjorde i de tidligste tider, kan en anta at de de første plaggene ikke var for å skjule og dekke seg til, men ble brukt like mye som pynt for å framheve for eksempel kjønn.

Merkeklær 

Begrepet «merkeklær» brukes om klær som er laget av kjente klesprodusenter eller som bærer populære merkevarenavn. Merkeklær er vanligvis dyrere enn andre klær. Den høye prisen kan skyldes høyere kvalitet i design, materialer og utførelse eller høyere produksjonskostnader, for eksempel dersom klærne blir laget i høykostland, det vil si der utgifter til lønninger, avgifter m.v. er store. Høye priser på merkeklær skyldes likevel oftest høy etterspørsel i markedet fordi klærne har høy status i noen miljøer. Moteindustrien og populærkulturen øver spesielt stort kommersielt press på kjøpesterke ungdomsgrupper. Klesprodusenter, varehandel og andre profesjonelle aktører spekulerer i det indre motepresset som er vanlig blant unge, usikre mennesker som vil tilhøre en sosial gruppe og har stort behov for markere en identitet med utvendige midler. Merkeklær kan være et viktig signal om gruppetilhørighet og klesbransjen utnytter dette til å fokusere sterkt på merkenavn og å ta høyere pris for populære produkter.

På grunn av stort salg og stor fortjeneste på visse produkter og merker har piratkopiering av merkeklær blitt vanlig, særlig i Asia, der ulovlig kopiering av andres design utgjør en betydelig svart økonomi utenfor offentlig kontroll.

Se også 
 Klesmerker
 Klesmote
 Kostyme
 Sko
 Hodeplagg
 Uniform
 Drakt
 Strømpe
 Klesbrettemaskin

Referanser

Eksterne lenker

Drakthistorie 
 Søkbar digitalkopi av Kirsten Holtermann Christophersens Drakt-historie (Yrkesopplæring, 1997)
 Søkbar digitalkopi av Gertrud Lehnerts Moter (Cappelen, 1997)
 Oversikt over historiske klesplagg, særlig europeisk drakt- og motehistorie (på dansk)
 Oppslagsordet «Dragt» i Salmonsens konversationsleksikon fra 1915-1930 (grundig artikkel på dansk)
 Oppslagsordet «Dräkt» i Nordisk familjebok fra 1907 (grundig leksikonartikkel på svensk)

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha