Kristendom, religion, livssyn og etikk

Kristendom, religion, livssyn og etikk (forkortet KRLE) er et obligatorisk fag i den norske barne- og ungdomsskolen. KRLE-faget skal ifølge opplæringslova presentere verdensreligioner og livssyn på en objektiv, kritisk og pluralistisk måte. Formål med faget skal være å gi kjennskap til kristendommen, andre verdensreligioner og livssyn og til etiske og filosofiske emner.

Læreplanen fra august 2015 avløste faget Religion, livssyn og etikk (RLE). KRLE ble innført for å oppfylle Solberg-regjeringens  samarbeidsavtale med KrF. En ny læreplan i KRLE trådte i kraft høsten 2020.

Før 1997 kunne grunnskoleelever ha faget kristendomskunnskap eller gjennom fritak få undervisning i livssynskunnskap. Disse ble i 1997 sammenslått til det obligatoriske faget Kristendoms- religions- og livssynskunnskap (KRL) i den norske barne- og ungdomsskolen og på førskole- og allmennlærerstudiet. Etter at KRL ble dømt til å være i strid med menneskerettighetene ble faget i 2008 erstattet av faget Religion, livssyn og etikk.

I grunnskolen var KRL et muntlig fag. Det gis avsluttende karakter (standpunktkarakter), og elevene kan trekkes ut til å avlegge muntlig eksamen.

Kontrovers
Det har vært en diskusjon om faget skal være obligatorisk, og elever i grunnskolen kan få fritak for de delene av faget som kan virke forkynnende. Da KRL ble innført kom det sterke protester fra blant andre humanister, jøder, muslimer og buddhister, som mente at staten forsøkte å tvinge kristendomsundervisning på skolebarna. En evaluering av faget viste at den begrensede fritaksretten fungerte dårlig i praksis, og syv familier gikk til sak mot staten for å få fullt fritak. De tapte i alle norske rettsinstanser, men fire av familiene anket saken videre til FNs menneskerettighetskomité, og tre til Den europeiske menneskerettsdomstolen. FNs menneskerettighetskomité slo i november 2004 fast at ordningen med delvis fritak fra faget strider mot menneskerettighetene. I juni 2005 vedtok Stortinget endringer i faget for å gjøre det mindre forkynnende, blant annet ble navnet endret fra «Kristendomskunnskap med religions- og livssynsorientering» til «Kristendoms- religions- og livssynskunnskap», og koblingen til skolens kristne formålsparagraf ble fjernet.

Saken åpnet i Den europeiske menneskerettsdomstolen 6. desember 2006. Domstolen vurderte om KRL virker indoktrinerende, og hvis så om fritaksreglene er tilstrekkelige. Dommen, som falt i slutten av juni 2007, sier at KRL-faget fra Reform 97 strider med menneskerettighetene. Men det ble ikke fattet noe vedtak om faget strider med den nye reformen Kunnskapsløftet. Status var dermed uklar, ettersom siste kull med elever som fulgte læreplanen av 1997 gikk ut av grunnskolen i juni 2007, og dommen dermed beskriver et tilbakelagt stadium. I desember 2007 varslet dog regjeringen at de ville gjøre forandringer i faget. Det vil innebære å likestille alle religioner, og bytte navnet til Religion-, livssyn- og etikkfag.

Den europeiske menneskerettsdomstol (EMD) fastslo i dom av 10. januar 2006 at KRL-faget, slik det var etter ordningen fra 1997, ikke i tilstrekkelig grad tar hensyn til foreldrenes religiøse og filosofiske overbevisning. Norge har dermed krenket den Europeiske menneskerettighetskonvensjonen, første tilleggsprotokoll art. 1.

EMD finner at det er kvalitative forskjeller i undervisningen i kristendom i forhold til de andre delene av faget, og mener derfor at det er uklart hvordan fagets formål: Å fremme forståelse, respekt og dialog, kan nås. På denne bakgrunn konkluderer domstolen med at kristendomselementene i faget er i strid med EMK. Flere av formuleringene som dommen kritiserer i den tidligere lovbestemmelsen, var ikke endret siden 1997.

Dommen har som forutsetning at en obligatorisk opplæring om religioner skal være objektiv, kritisk og pluralistisk. Det innebærer at den skal være saklig og upartisk og at de ulike verdensreligioner og livssyn skal presenteres med respekt.

Endringer i læreplanen
Læreplanen er endret i samsvar med lovendringene. Dette gjelder i hovedsak i formålet med faget, og det er foretatt mindre endringer i kompetansemålene. Kristendomskunnskap vil fortsatt ha den største delen av lærestoffet. Samtidig må ikke kristendomskunnskap ha et så stort omfang at det av den grunn blir kvalitative forskjeller, noe EMD i dommen kritiserer læreplanen fra 1997 for.

I tillegg til en ny læreplan, er det også gjort endringer i lov 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova). Lovendringene ble vedtatt av Stortinget 12. juni 2008. Endringene trådte i kraft 1. august 2008.

Noen av endringene:

 I formålet er det gjort endringer i tekst og henvisningen til opplæringsloven er tatt bort. 
 Det er ikke anledning til å forskyve kompetansemål til høyere årstrinn. 
 Bestemmelsen om prosentfordeling av mengde mellom de ulike hovedområdene er tatt bort.
 Følgende kompetansemål er endret: 
Kristendom etter 4. trinn
"Mål for opplæringen er at eleven skal kunne utforske den lokale kirke, finne spor av kristendommens historie i lokalmiljøet og i distriktet og presentere funnene på ulike måter"
er endret til: "beskrive lokale kirker, finne spor av kristendommens historie i lokalmiljøet og i distriktet og presentere funnene på ulike måter"

Grunnleggende ferdigheter, hovedområder, og vurderingsordning er beholdt uforandret.

Referanser

Eksterne lenker
 udir.no Kristendom, religion, livssyn og etikk gjeldende fra august 2015
 udir.no Læreplan i religion, livssyn og etikk, gjaldt fra 2008-2015
 Rundskriv F-15-07, Informasjon om endringer i opplæringen i faget Kristendoms-, religions- og livssynskunnskap og om rett til fritak fra opplæring i skoleåret 2007/2008
 lovdata.no Opplæringslova § 2-4. Undervisninga i faget kristendom, religion, livssyn og etikk
 KRL-avgjørelsen i FNs menneskerettighetskomité: informasjon, lenker og bakgrunn

Grunnskolefag
Religion i Norge