Per Olov Enquist

Per Olov Enquist (født 23. september 1934 ved Skellefteå i Västerbotten, død 25. april 2020 i Vaxholm) var en svensk forfatter.

For å hedre ham på hans 70-årsdag innstiftet hans forlegger litteraturprisen PO Enquists pris, som siden har blitt utdelt hvert år til en yngre, europeisk forfatter «på vei ut i Europa».

Liv og virke

Bakgrunn
Per Olov Enquist ble født og vokste opp i Hjoggböle sogn i Västerbotten nord i Sverige. Hans mor, Maja Lindgren (1903–1992), var lærer på folkeskolen og sterkt engasjert i Evangeliska fosterlandsstiftelsen. Faren, Elof Enqvist (1903–1935) døde før P.O. Enquist var fylt ett år. Om sin barndom skrev Enquist i 2007: «Är man född djupt inne i en skog är träd och mark trygghet. Jag hade inga lekkamrater, men en stor skog helt för mig själv, det skapade min starka och obrottsliga karaktär. Jag var inte ensam. Jag hade tallarna»".

Han studerte litteraturhistorie ved Universitetet i Uppsala fra 1955 til 1964.

I midten av 1950-årene drev Enquist med friidrett. Han var en av de beste i Sverige i høydehopp, med personlig rekord på 1,98 meter. Etter studiene ved Uppsala universitet arbeidet Enquist som kritiker i kutlurredaksjonene i avisene Svenska Dagbladet og Expressen.

Forfatterskap
I løpet av studietiden debuterte han som forfatter med romanen Kristallögat (1961), og fikk sitt gjennombrudd med Magnetisörens femte vinter (1964).

Etter studiene arbeidet han blant annet som avisspaltist og TV-programleder i perioden fra 1965 til 1976. På grunn av dette arbeidet ble han en innflytelsesrik stemme i det svenske litterære miljøet.

I 1969 ble Enquist tildelt Nordisk råds litteraturpris for Legionärerna.

Enquist var stadig på reise, bodde i København i 14 år med sin danske hustru Lone Bastholm, og i Vest-Berlin (1970–71) og kom i 1973 til Los Angeles som professor/gjesteforeleser ved University of California, Los Angeles. I lange perioder var Enquist bosatt i København og i Tyskland.

Enquists bøker kjennetegnes ved et gjennomgående pessimistisk verdenssyn. De beskriver ofte begrensningene den pietistiske levemåten påfører mennesker, særlig i Musikanternas uttåg (1978) og Lewis resa (2001).

Per Olov Enquist var medlem av Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung.

Pristildelinger (utvalg)

Bibliografi

Romaner  
 1961 – Kristallögat
 1963 – Färdvägen
 1964 – Magnetisörens femte vinter
1964 – Bröderna Casey (sammen med Leif Nylén og Torsten Ekbom under pseudonymet Peter Husberg)
1966 – Hess
1968 – Legionärerna
1971 – Sekonden
1978 – Musikanternas uttåg
1982 – Doktor Mabuses nya testamente (sammen med Anders Ehnmark)
1985 – Nedstörtad ängel (norsk utgave: Styrtet engel)
1987 – Protagoras sats. På spaning efter det politiska förnuftet (sammen med Anders Ehnmark)
1991 – Kapten Nemos bibliotek
1999 – Livläkarens besök (norsk utgave: Livlegens besøk)
2001 – Lewis resa
 2004 – Boken om Blanche och Marie
 2011 – Den tredje grottans hemlighet
 2013 – Liknelseboken

Noveller 
 1974 – Berättelser från de inställda upprorens tid

Skuespill 
 1975 – Tribadernas natt
1976 – Chez Nous (sammen med Anders Ehnmark)
1979 – Mannen på trottoaren (sammen med Anders Ehnmark)
1980 – Till Fedra
1981 – Från regnormarnas tid 
1988 – I lodjurets timma, (norsk utgave: Den 25. timen)
1993 – Tupilak
 1998 – Bildmakarna

Barnebøker 
 2003 – De tre grottornas berg

Sakprosa 
 1966 – Sextiotalskritik
1972 – Katedralen i München (reportasje)
1984 – Strindberg. Ett liv
1986 – Två reportage om idrott
1992 – Kartritarna (essay)
 2008 – Ett annat liv (selvbiografi)

Filmmanus 

 1970 – Ballutnämningen
 1985 – August Strindberg ett liv (biografisk TV-serie i tre deler)
 1987 – Pelle Erobreren
 1991 – Il Capitano
 1996 – Hamsun

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Biografi om Per Olov Enquist
  Intervju med Per Olov Enquist, Det Kongelige Bibliotek, youtube
  Per Olov Enquist - Store norske leksikon
  Gabi Gleichmann: Alt Per Olov Enquist rørte ved, vitner om en mesters hånd - Aftenposten 29. april 2020

Svenske forfattere
Svenske dramatikere
Svenske oversettere
Vinnere av Nordisk råds litteraturpris
Personer fra Skellefteå kommun
Æresdoktorer ved Universitetet i Oslo
Medlemmer av Akademie der Künste