Knelernettvinger

Knelernettvinger (Mantispidae) er en familie av nettvinger. Det er ingen norske arter.

Utseende 
Ganske små til ganske store (forvingens lengde 5-30 mm) nettvinger. Knelernettvinger har fått navnet sitt fra utseendet som ligner knelere. Forkroppen (prothorax) er noe forlenget. Frambeina er kraftige, med forlengede, bevegelige hofter, fortykkede lår og kraftige legger. Som hos knelere fanges byttet mellom innsiden av låret og leggen. Noen arter ligner litt på vepser. 

Fargen på kroppen varierer mellom grønn, gul og brun. Noen ganger litt rosa. De to vingeparene er ganske like, smale og har et tett og fint ribbenett. Vingemerket (pterostigma) er tydelig. Ofte er vingene gjennomskinnelige uten et mønster, men noen arter har flekker og lignende på vingene, ganske hyppig er forkanten rødlig eller brunlig.

Larvene har avlang kroppsform og velutviklede bein i det første larvestadiet, men i det andre og tredje stadiet er larvene tykke og c-formede, beina er redusert til korte stumper. Munndelene er også ganske små.

Levevis 
Knelernettvinger finnes bare der det er et varmt klima. Knelernettvinger er aktive om natten.  De lever som rovdyr på mindre dyr som insekter.  Med de kraftige frambeina fanger de og holder fast byttedyret.

Knelernettvinger har fullstendig forvandling og må gjennom et puppestadium før de blir kjønnsmodne (imago). 

Larvene lever som parasitter på larvene til bier, vepser og i egg til visse edderkopper (det siste særlig hos underfamilien Mantispinae). Hunnen legger 200-2000 bittesmå egg som står på stilker. Disse klekkes til små, aktive første stadiums larver som enten leter opp et edderkopp-nett eller vepsebol, eller prøve å finne en edderkopp- eller vepsehunn som de kan henge på tilbake til bolet. Dersom larven når fram til et vepsebol eller en edderkopp-eggsekk, forandrer den seg til en beinløs andre stadiums larve, ellers ikke. De artene som angriper bier og veps, ernærer seg på én enkelt larve, som de til slutt dreper – de er dermed å regne som parasitoider. De som snylter på edderkopper lever av eggene i eggsekken.

Unge larver er campodeiforme med munndelene framoverrettet, mens eldre larver har utseende mer som larvene til skarabider (scarabaeiforme), med munndelen nedoverbøyd.

Systematisk inndeling 
Det er ingen norske arter. I verden finnes mange slekter og arter, særlig i tropiske og subtropiske områder.

 ekte insekter (Ectognatha)
 Dicondylia
 vingede insekter (Pterygota)
 Neoptera («nyvinger»)
 Eumetabole insekter (Eumetabola, «insekter med forvandling»)
 Holometabole insekter (Holometabola, «insekter med fullstendig forvandling»)
 overorden Neuropteroidea
 orden Nettvinger (Planipennia / Neuroptera)
 overfamilie Myrmeleontoidea
 familien Knelernettvinger, (Mantispidae)
 underfamilie Calomantispinae
 slekt Nolima Navás, 1914
 Nolima dine
 Nolima kantsi
 Nolima pinal
 underfamilie Drepanicinae
 slekt Drepanicus
 Drepanicus prasinus
 underfamilie Mantispinae
 slekt Climaciella Enderlein, 1910 – etterligner vepser, Amerika
 Climaciella brunnea
 slekt Dicromantispa Hoffmann, 2002
 Dicromantispa interrupta
 Dicromantispa sayi
 slekt Leptomantispa Hoffmann, 2002
 Leptomantispa pulchella
 slekt Mantispa Illiger, 1798
 Mantispa aphavexelte U. & H. Aspöck, 1994 – finnes  i Europa
 Mantispa perla (Pallas, 1772) – finnes  i Europa
 Mantispa scabricollis McLachlan, 1875 – finnes  i Europa
 Mantispa styriaca (Poda, 1761) – finnes  i Europa
 Mantispa viridis
 slekt Nampista Navás, 1914
 Nampista auriventris (Guerin-Méneville, 1838) – finnes  i Europa
 slekt Xeromantispa Hoffmann, 2002
 Xeromantispa scabrosa
 slekt Zeugomantispa Hoffmann, 2002 – lysgrønne arter
 Zeugomantispa minuta
 underfamilie Symphrasinae
 slekt Plega Navás, 1927
 Plega banksi
 Plega dactylota
 Plega fratercula
 Plega signata

Eksterne lenker 
 
 Tree of Life - Nettvingerer, (Planipennia/Neuroptera) engelskspråklig Med bilde.
 Norsk Entomologisk forening
 Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr
 Bildegalleri over nordamerikanske arter

Nettvinger
Nettvinger formelt beskrevet i 1815