Hadeland

Se også Hadeland (avis)

Hadeland er et distrikt i den sørlige enden av Randsfjorden. Hadeland omfatter dagens kommuner Jevnaker og Lunner i Viken og Gran i Innlandet, men i tidligere tider var distriktet trolig betraktelig større, og inkluderte blant annet Toten/Gjøvik, Land og andre nærliggende mindre områder pluss tidvis flere naboregioner.

Dagens distrikt har til sammen 29 530 innbyggere (1. januar 2020) og måler ca. 1 125 km², fordelt på de tre kommunene. 

Lunner og Gran tilhører bo- og arbeidsmarkedsregion Oslo/Bærum, mens Jevnaker tilhører Ringerike.

Geografi 
Hadeland grenser til Oslo og Nittedal i sør, Ringerike i vest, Toten og Søndre Land i nord, og Hurdal og Nannestad i øst. Deler av Randsfjorden, Norges fjerde største innsjø, går gjennom store deler av Hadeland. Den munner ut i Randselva ved Jevnaker. 

Den 25 km langer Viggadalen, med elva Vigga, er sentral på Hadeland. Dalen er en av få på Østlandet som heller nordover, og har en rekke rike landbruksområder. Den starter ved Grua og ender i Røykenvika ved Randsfjorden.

De sentrale delene av Hadeland er omgitt av åser: Veståsen vest for Randsfjorden, åsene i nord og nordøst mot Land og Toten, Øståsen øst for Viggadalen, Romeriksåsen sørøst for Grua og øst for Harestua, Nordmarka i sør mot Oslo. Området fra Mylla ned til Harestuvatnet og videre til Stryken er geografisk tilknyttet Hakadal via Myllselva.

Høyeste topper er Lushaugen med sine 812 m og Skreihaugen med 779 m - begge på grensen til Hurdal, Framstadsæterfjellet på 793 m, Svarthaugen på 791 m, samt de mer kjente Høgkorset på 757 m og Hvalebykampen på 771 m (med et fall ned til Jarenvannet under 3 km unna i luftlinje på ca. 570 høydemetre). Alle disse toppene ligger i Gran kommune, hvor mange topper finnes på mellom 700 og 770 moh. Lunner har en del topper på mellom 600 og 700 m så som Paradiskollen på 670 m og Branntjernhøgda på 640 m, mens Svarttjernshøgda på 717 m er høyeste toppen i Jevnaker og Nordmarka.

Geologi 

Hadeland tilhører en av de fem mest fruktbare såkalte silurbygdene på Østlandet, og er også et av de mest fruktbare jordbruksområdene i hele landet. Bygdene har forsynt for eksempel Oslo-området med mat, drikke og andre varer i århundrer. Grunnen er de vulkanske bergartene i området, samt den kalkholdige jorden som utskilles fra nærliggende bergrunn av kalkfjell. I området er det flere utdødde vulkaner som har bidratt til det gode jordsmonnet, slik som Sølvsberget, Brandbukampen, Buhammeren, Onsberget og Ballangrudkollen. Hadeland er geologisk en del av Oslofeltet.

Historie 
Det gode jordsmonnet i Hadeland har ført til et tidlig og intensivt jordbruk, og en rik forhistorie. Mye tyder på at Hadeland har vært et av de store sentrene i Norge fra gammelt av med sine mange storgårder, småkonger og sitt religiøse sentrum på Granavollen. Dette området inkluderte også Toten, Land, Hurdal og tidvis andre nærliggende områder som Ringerike, Gjøvik og deler av Valdres. Granavollen har trolig vært et stort religiøst senter siden før eller rundt Kristi fødsel. Småkongen Halvdan Svarte skal ha gått gjennom isen på Randsfjorden i ca. 840 etter å ha vært i gilde på vestsida, noe som er behørig referert til av Snorre. En av flere Halvdanshauger på Østlandet ligger på Tingelstad, og etter sigende skal deler av høvdingens kropp ligge begravet der.

Navnet Hadeland er kjent fra runesteinen Dynnasteinen som er tidfestet til ca. 1050 og dessuten fra Snorres sagaer. Første stavelse i landskapsnavnet henspiller kanskje på folket haðar som trolig betyr «strid, kamp» . Det svenske sognet Hassela i Hälsingland kan muligens være oppkalt etter mennesker som emigrerte dit fra Hadeland. Amatørhistorikere  mener at hadene opprinnelig var en del av keltiske stammer som flyktet fra romerne i Frankrike, vandret opp fra Mellom-Europa og blandet seg med lokale germanske stammer på Ringerike, i Hadeland, Land, Toten og muligens på Romerike og Hedmarken, men dette er ikke bevist godt nok. I dag er det kun navnet Hadeland som har direkte tilknytning til stammefolket hade. Ordet Granum, som kan være opphavet til kommunenavnet og Gran tettsted og Granavollen, var iflg. samme historikere navnet på en keltisk gud (den keltiske guden for vatn og helse). Andre  mener at hadene, som var kjent som gode soldater, kom fra disse distriktene, var helt og holdent av germansk avstamning og at Gran kommer av trenavnet gran og vin som betyr eng eller eventuelt av det latinske ordet granula som betyr korn.

For 100 år siden og mer var Hadeland et geografisk mye større område enn i dag, faktisk et av de dominerende distriktene på Østlandet. Men grunnet vanskelige atkomstforhold fra de ytterste delene av distriktet, særlig om vinteren, etterhvert større tilhørighet til andre områder (kirkeliv, kultur, lokalstyre), distriktspolitiske hensyn og direktiver fra sentralt hold (konge og myndigheter) m.m. ble flere områder «skallet av» underveis, så som Skrukkelia (nå i Hurdal), søndre delen av Einafjorden (nå i Vestre Toten), mest sannsynlig Hakadal til Romerike/Nittedal og antagelig noen mindre deler til andre nabodistrikter. Distriktet Toten ved Mjøsa inkl. Gjøvik, Vardal og Biri tilhørte Haðafylki og Hadeland til rundt 1675 og distriktet Land ved Randsfjordens nordre halvdel var en del til omtrent 1775 da disse fikk egne privilegier og regionalt selvstyre. I tillegg har til tider Ringerike (muligens inklusive Modum og Krødsherad), Valdres og Hedmarken vært underlagt gamle Haðafylki.

Under det tyske angrepet på Norge i 1940 var det harde kamper i Hadeland, spesielt kampene i Lunner. Ved Stryken, Harestua og Bjørgeseter falt 12 norske, og 31 tyske soldater, mellom 14. og 17. april. De norske styrkene lyktes med å stanse de tyske fremrykningene, til tross for en overlegen tysk styrke. Det ble likevel beordret tilbaketrekning 17. april, av frykt for et tysk gjennombrudd sør for Jevnaker, noe som ville begrense mulighetene for tilbaketrekning for styrkene ved Bjørgeseter.

«Gutta på skauen» hadde flere treningsleirer og slipp-plasser for forsyninger fra fly i Hadeland. Både Kompani Linge, den velkjente Oslogjengen og Osvald-gruppen var involvert i forberedelser i Hadeland og i Hadelands nordlige del av Nordmarka med utførelse av sabotasjeaksjoner i Hadeland og i Oslo-området for å hindre produksjon av forsyninger, lamme viktige tyske installasjoner og institusjoner, samt binde opp tyske styrker.

Rudsetra ved Harestua spilte en viktig rolle i motstandskampen, blant annet som skjulested for radiosenderen BETA fra 1941. Den ble også brukt som base for flyslipp for Secret Intelligence Service, og for våpenslipp til Milorg D13. Den fungerte også som skjulested for sentralledelsen i Norges Kommunistiske Parti og Osvald-gruppen.

Kommuner 
Hadeland er inndelt i 3 kommuner:

I 1838 ble Hadeland inndelt i kommunene Gran og Jevnaker. I 1897 ble Brandbu utskilt fra Gran. I 1898 ble Lunner utskilt fra Jevnaker. I 1962 ble Brandbu gjeninnlemmet i Gran, med unntak for Furulund (Vestre Grans områder vest for Randsfjorden) som ble innlemmet i Jevnaker.  

Det har flere ganger vært diskutert en sammenslåing av kommunene på Hadeland. I 2015 ble det gjennomført en folkeavstemning om sammenslåing av Lunner og Gran, hvor det ble et flertall mot sammenslåing i begge kommuner.

Alle tre kommuner tilhørte Oppland fylke frem til 2020. I forbindelse med regionreformen søkte Lunner og Jevnaker om å få bli en del av Viken, mens Gran ble en del av Innlandet.

Regionråd 
Gran og Lunner inngår i samarbeidsorganet Regionrådet for Hadeland - Interkommunalt politisk råd. 

Jevnaker inngår i samarbeidsorganet Interkommunalt politisk råd for Ringeriksregionen. Frem til 31.12.2021 inngikk kommunen også i samarbeidsorganet Regionrådet for Hadeland - Interkommunalt politisk råd.

Helseforetak, sykehustilhørighet og leger og legevakt

Regionalt helseforetak 
Gran, Jevnaker og Lunner tilhører det regionale helseforetaket Helse Sør-Øst

Helseforetak og lokalsykehus 
Gran og Lunner tilhører Sykehuset Innlandet Helseforetak, og har Gjøvik sykehus som lokalsykehus.

Jevnaker tilhører Vestre Viken Helseforetak, og har Ringerike sykehus som lokalsykehus.

Leger 
Gran: Brandbu legegruppe AS, Gran legesenter og Jaren legesenter

Jevnaker:  Nybygget legesenter DA, Dr. Sajid Arain og Jevnaker legegruppe

Lunner: Roa Legefelleskap og Harestua medisinske senter

Daglegevakt 
Gran, Jevnaker og Lunner har daglegevakt 08:00-15:00 ved sine lokale legekontor. Se leger.

Legevakt, kveld og helg 
Gran og Lunner har felles kveldslegevakt 15:00-23:00 på Lunner og Gran legevakt i Nødetatbygget i Gran. Ved helg og høgtid 08:00-23:00.

Nattlegevakt 23:00-08:00 er på Gjøvikregionen Interkommunale legevakt

Jevnaker har kvelds- og nattlegevakt 15:00-08:00 på Ringerike interkommunale legevakt og ambulansestasjon.

Politidistrikt 
Gran og Lunner tilhører Innlandet politidistrikt, Gran politistasjon.

Jevnaker tilhører Sør-Øst politidistrikt, Hønefoss politistasjon. Tidligere Nordre Buskerud politidistrikt.

Domstoler 
Gran tilhører Vestre Innlandet tingrett (Gjøvik rettssted), under Eidsivating lagmannsrett. 

Jevnaker og Lunner tilhører Ringerike, Asker og Bærum tingrett (Hønefoss rettssted), under Borgarting lagmannsrett.

Alle tre kommunene tilhører Vestre Innlandet jordskifterett (rettssted Lillehammer), under Eidsivating lagmannsrett.

Fogderi 
Kommunene var frem til 1909 en del av Hadeland og Land fogderi.

Prostier og bispedømmer 
Gran og Lunner tilhører Hadeland og Land prosti under Hamar bispedømme.

Jevnaker tilhører Ringerike prosti og Tunsberg bispedømme (fra 01.01.2022). Tidligere Hadeland og Land prosti og Hamar bispedømme.

Skoler 
Hadeland har en videregående skole: Hadeland videregående skole. Skolen sto ferdig høsten 2012, og erstattet de tre tidligere skolestedene Brandbu videregående skole, Gran videregående skole og Roa videregående skole.

Gran 

 Bjoneroa skole (barne og ungdomsskole) (1955)*
 Brandbu barneskole (barneskole) (2016)**
 Brandbu ungdomsskole
 Fredheim skole (barneskole)
 Gran ungdomsskole
 Grymyr skole (barneskole) (1964)***
 Jaren skole (barneskole) 
 Moen skole (barneskole)
 Sanne skole (barneskole)
 Trintom skole (barneskole)

*Bjoneroa skole (tidligere Bjoneroa sentralskole 1955, ungdomstrinn fra 1975) tok over for Bildensol skole (1889/1890- brant i 1953, Sørum krets), Fjellheim skole (1912/1913-1955, Nordre Bjonskogen krets), Granerud skole (?-1955, Søndre Bjonskogen krets), Bergheim skole (1917-1953, Toverud krets), Vestheim skole (?-1955, Nyhus krets).

**Brandbu barneskole stod klar i 2016 og tok over for grendeskolene Bjørklund skole, Fagerlund skole og Solvang skole.

***Grymyr skole stod klar i 1964 og tok over for grendeskolene Vestheim skole og Leikvoll skole.

Tidligere skoler: Furulund skole (1890-1961, Halvorsbøle krets) ble flyttet til Jevnaker ved kommunereformen i 1961.

Jevnaker 

 Jevnaker ungdomsskole (1. byggetrinn i 1958, 2. byggetrinn 1966)*
 Toso skole (1. byggetrinn 1976, 2. byggetrinn 1980, 3. byggetrinn 1998)
 Bergerbakken skole (1997)

*Jevnaker ungdomsskole (tidligere Jevnaker sentralskole, Jevnaker barne- og ungdomsskole) tok over for grendeskolene: 

 Bratval skole (1897-1965)
 Greftegreff skole (1880-1958), etter nedleggelsen ble småskolen overflyttet til Bratval skole, og storskoleelevene til Jevnaker skole.
 Randsfjord skole (1880-1961) 
 Sogn skole (1882-1958), etter nedleggelsen ble småskolen overflyttet til Randsfjord skole, og storskoleelevene til Jevnaker skole.

Tidligere skoler:  

 Furulund skole (1890-1961, Halvorsbøle krets) ble flyttet fra Gran ved kommunereformen i 1961. Etter nedleggelsen ble småskolen overflyttet til Randsfjord skole, og storskoleelevene til Jevnaker skole.
 Glassverkskolen/"Verkeskolen" (1871-1942), etter nedleggelsen ble elevene overflyttet til Randsfjord skole. 
 Kistefoss skole (1899-1923). Etter krigen holdt Randsfjord skole sløydundervisning her frem til 1958.
 Sandviken skole (1879-1955), etter nedleggelsen ble elevene overflyttet til Randsfjord skole.
 Bøndernes hus (1934-1941) Fortsettelsesskole
 Bøndernes hus (1941-1946) Framhaldskole

Lunner 

 Harestua skole (barne- og ungdomsskole)
 Grua skole (barneskole)
 Lunner ungdomsskole
 Lunner barneskole (2006)*

*Lunner barneskole tok over for grendeskolene; Fagertun skole, Lundby skole, Løken skole, Nordre Oppdalen skole og Søndre Oppdalen skole.

Tidligere skoler: Nordstrand skole (-1960), Nordmarka skole (ved Gjerdingsdammen) (- 1946), Mutta skole(1898- ca 1917).

Tettsteder 
Jevnaker (Nesbakken) og Brandbu/Jaren er de to største tettstedene på Hadeland, med rett i underkant av 5000 innbyggere. Deretter følger Harestua med 2318 innbyggere, Gran med 1655 innbyggere, Grua med 1507 innbyggere og Roa med 961 innbyggere. Gran er regionens viktigste handelssenter. Mindre steder er Røykenvik, Bleiken, Bjoneroa, Grymyr, Grindvoll, Sløvika og Onsaker.

Kultur og aktiviteter 
Hadeland Glassverk er en av Norges mest besøke turistattraksjoner, med rundt 500 000 besøkende i året. På Jevnaker ligger også Kistefos-Museet, med skulpturpark, industrimuseum og gallerier. Museet har de siste årene blitt en internasjonal anerkjent formidler av samtidskunst. I Gran er Hadeland Folkemuseum, Tingelstad gamle kirke og Søsterkirkene viktige attraksjoner. I Lunner ligger Bergverksmusset på Grua, med guidede turer i de gamle gruvene, samt Solobservatoriet på Harestua.

Hadeland har rekrasjonsområder ved flere av innsjøene, som Randsfjorden, Jarenvatnet og Harestuvatnet. I tillegg til mindre vann i åsene rundt, som Mylla, Skjerva, Vassbråa og Gulsjøen. Fjorda er et område hvor mange innsjøer henger sammen, med til sammen rundt 17 mil med strandlinje. Sammen med Lygna, er disse områdene også populære hytteområder.

Hadeland kultursal er samlokalisert med Hadeland videregåene skole på Gran og huser konserter, arrangementer og oppsetninger. Kultursalen er en av spillestedene til Teater Innlandet. «Bronsebukkene» er et utespill med handling inspirert av Vestbyfunnet på Grindvoll, som spilles på Midtre Olimb på Jevnaker om sommeren. 

Hadeland har en rekke aktive dansegrupper, samt konsertplasser som på Glassheim på Jevnaker og Marienlyst på Jaren. Korpsmusikken er veldig levende og flere korps ligger blant de 10-15 beste i landet, av og til helt oppe blant topp 3.

Transport 
De viktigste veiforbindelsene på Hadeland er riksvei 4 og europavei 16. Riksvei 4 går fra Oslo til Mjøsbrua, og passer gjennom Lunner og Gran. I 2017 ble det åpnet 9,5 km. firefelts motorvei mellom Jaren og grensen mellom de kommunene, med planlagt videreføring til Roa. Europavei 16 går gjennom Lunner og Jevnaker, og fungerer som regionenes viktigste veiforbindelse til Gardermoen og Hønefoss.

Gjøvikbanen går over Hadeland og benyttes av et stort antall pendlere, med Jaren som utgangspunkt for mange av pendlertogene. Bergensbanens strekning mellom Hønefoss og Roa benyttes i all hovedsak av godstransport, og passasjertogene har ingen av- eller påstigning for passasjerer. Røykenvikbanen var i drift mellom 1900 og 1957.

I tidligere tider var fjorden mest sentral når det gjaldt samferdsel, med båtruter fra skysstasjoner rundt om ved fjorden, litt seinere kom jernbanen og båtruter fra endestasjonene på Randsfjordbanen på Jevnaker og på Røykenvikbanen i Røykenvika til Odnes i Land og videre til Vestlandet, Jotunheimen eller Valdres. Vinterstid var det mest iskjøring med hest og slede. Bergensbanens strekning fra Hønefoss til Roa er fortsatt i drift, men alle stasjonene som tidligere var i drift da den såkalte «Kesjø-blakken» (lokaltog) gikk fra Hønefoss via Kalvsjø til Roa er nå nedlagt.

Matkammer, trevarer, gruver o.a 
Hadeland har i flere århundre levert landbruksvarer, tømmer m.v., særlig til Oslo, tidligst med de såkalte lasskjørerne, og de seinere år med tog og bil. Harestua sies å være en forkortelse for Hadelendingstua og var opprinnelig en hvilestue for lasskjørerne. Det påstås også at Hake, høvdingen i Hakadal, fikk navnet sitt fra hadene. Det som senere ble kjent som Hakadals Verk og som sannsynligvis var det eldste jernverket i landet, het opprinnelig Hadelands Jernverk, da det fikk malmen fra Grua på Hadeland. Ifølge sikre kilder ble driften startet omkring 1550 som et offentlig foretagende på kongens befaling. Marmor ble brutt oppe i Granåsen i et par perioder og den vakre røde, hvite og gråblå, men litt sprøe marmoren ble blant annet brukt til pryd i Oslo rådhus og i Fredrikstad (rådhus?). Nå er det pukkverk for Vegvesenet rett ved siden av stedet hvor marmorbruddet lå. Randsfjorden ble fram til rundt 1970 brukt til stor tømmerfløting fra skogindustrien lokalt, i Land og deler av Valdres. Tømmeret ble fløtet ned elvene som renner ut i fjorden (Dokkaelva, Etna og mange mindre elver) og sørover fjorden til Jevnaker og sagbrukene og papirfabrikkene på Bergerfoss, Kistefoss og Viul. En av landets mest kjente skofabrikker og den aller siste egenproduserende, Alfa Skofabrikk i Brandbu, avviklet sin produksjon per 28. september 2007 og er etter dette kun distributør og lager for sko og støvler produsert i Øst-Europa og Asia.
Hadeland Bio Olje AS, Habiol, var et annet foretak som produserte bio-diesel fra raps og andre oljeplanter. I 2010 måtte foretaket gi opp etter 16 års drift.

Pendlerkommuner  
Siden 1960-tallet har det vært stor grad av pendling av arbeidstakere fra Hadeland, grunnet nærheten til store arbeidsmarkeder i Osloområdet, Gardermoen og Ringerike.  

Det er store variasjoner i omfanget av pendling for de tre kommunene. Størst er pendlingen fra Lunner kommune, hvor over 40 prosent av de sysselsatte pendlet i 2013, de fleste til andre deler av Osloområdet. I Gran er pendlingen til Osloområdet rundt 15 prosent, mens den er elleve prosent i Jevnaker. Der pendling til Osloområdet er det vanligste i Gran og Lunner, er Ringerike det viktigste området for Jevnaker. Nesten 30 prosent av de sysselsatte i Jevnaker pendler til Ringerike.

Severdigheter 
 Lunner kirke
 Søsterkirkene på Granavollen
 Tingelstad gamle kirke
 Steinsettingen på Bilden
 Hadeland Glassverk
 Hadeland Folkemuseum
 Kistefos-Museet
 Solobservatoriet på Harestua
 Skulpturstopp: skulptur av Rachel Whiteread

Se også 
 Hadafylke
 Oplandene
 Vestoppland
 Hadelandsdialekt
 Hadelandsdrapene

Referanser

Eksterne lenker 
 Turforslag til Hadeland, Gjøvik og Land på DNT og NRKs nettsted ut.no
 Skulpturstopp: skulptur av Rachel Whiteread

Distrikter i Norge
Hadeland