Trips

Trips (Thysanoptera) er en gruppe med insekter. Navnet kommer fra gresk  thysanos (frynse) og pteron (vinge). Frynsevinger er derfor et brukt navn på norsk. Trips er små insekter mellom 0,5 og 14 mm lange, men de fleste er under 1 millimeter.

I Norge er det funnet 162 arter, hvorav 11 er importerte og finnes bare i drivhus. I verden er det omtrent  5000 arter.

Utseende 
Munndelene er stikkende og sugende, asymmetrisk. Bare den venstre kjeven (mandible) er utviklet. Antennene er trådformet, korte, med seks til ti ledd. Bakkroppen (abdomen) har ingen haletråder (cerci). Vingene (begge par) er like store, og kjennes på de særegne frynsene (hår) langs bakkanten. Det finnes også arter med reduserte vinger eller som helt mangler vinger.

Liv og utvikling 
Trips er ofte gulbrune eller mer svart av farge og lever i blomster. Voksne (imago) finnes hele sommeren. De fleste er dårlige flygere selv om de har vinger, ofte er det med vindens hjelp at flytter fra blomsten de har vokst opp i.

Trips lever av plantesafter som den suger fra blomsten den lever i.

Forplantning  
 Hunner i underordenen Terebrantia har et eggleggningsrør som de bruker til å skjære snitt i plante, for å plassere eggene, presist.  
 Hunner i  underordenen Tubulifera mangler eggleggningsrør, og plasserer sine egg utvendig på planten ofte i grupper.

Trips har ufullstendig forvandling, men har allikevel et puppestadium (metamorfose) som finner sted mellom larvestadiet og voksent insekt (imago).  Vingeanlegg er synlige i de siste larvestadiet og puppen er en fri puppe (exopterygote).

Skadedyr og nyttedyr 
En typisk trips som lever i blomster (som Frankliniella sp.) bruker bare mellom 7 og 22 dager på en generasjon, avhengig av temperaturen.  Med en så kort generasjonstid kan antallet raskt stige og gjøre skade på avlinger i jordbruket. Jomfrufødsel (Parthenogenese) kan forekomme hos noen arter. Eggene er omtrent 0,2 millimeter lange og klekkes etter bare 3 døgn, og første larvestadie er bare 2 dager. De neste hudskiftene skjer med bare 1 til 4 dagers mellomrom.

Enkelte arter kan opptre i så store mengder at de gjør skade på avlingene i landbruket, og de regnes blant skadedyrene på blad, blomster, gress og korn, særlig i veksthus. Samtidig som andre arter brukes til biologisk kontroll av uønskede planter (ugress). Trips er også viktige i pollinering av mange blomster.

Trips kan være vert for mikroorganismer/virus, derfor kan noen arter kan være skadelige, ved at planter (frukt og grønnsaker) som mennesker spiser, har fått smitte i seg.

Systematisk inndeling 

 Ekte insekter (Ectognatha) 
 Dicondylia
 Vingede insekter 
 Neoptera 
 Eumetabole insekter 
 Holometabole insekter
 Parametabole insekter (Paraneoptera) 
 Lus (Psocodea) 
 Nebbmunner (Hemiptera) 
 Trips (Thysanoptera) 
 Underorder Terebrantia – ca. 2000 arter
 Familie Adiheterothripidae – 6 arter
 Familie Aeolothripidae – ca. 200 arter
 Familie Fauriellidae – 5 arter 
 Familie Heterothripidae  – 70 arter, bare i Amerika
 Familie Melanthripidae – 60 arter
 Familie Merothripidae – mindre enn 20 arter
 Familie Thripidae – ca. 2000 arter
 Underfamilie Dendrothripinae
 Underfamilie Panchaetothripinae
 Underfamilie Sericothripinae
 Underfamilie Thripinae
 Familie Uzelothripidae – bare én art
 Underorder Tubulifera 
 Familie Phlaeothripidae – ca. 3500 arter
 Underfamilie Idolothripinae
 Underfamilie Phlaeothripinae

Kilder 
 Kobro, S. 2003. On the Norwegian thrips fauna (Thysanoptera). Norwegian Journal of Entomology 50 (1),  side 17-32.
 Kobro, S. 2011. Checklist of the Nordic Thysanoptera. Norwegian Journal of Entomology 58: 20-26.

Eksterne lenker 
 
 Tree of Life: Thysanoptera Med flotte bilder.
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

 
Skadedyr