Vendetunnel

En vendetunnel er en hestesko- eller spiralformet tunnel som lages der vei eller jernbane må legges i slyng i terrenget for å omgå kraftige stigninger. Der det er liten plass, kan svingen i slynget legges i tunnel i fjellet. Slike vendetunneler brukes enkelte steder av jernbanen, siden slyng på jernbanelinjene krever stor svingradius. Vendetunneler brukes også noen steder på vei der det er for liten plass til å bygge slyng utenpå fjellet.

Jernbane

På jernbanenettet i Norge er det vendetunneler på fire steder. 
 På Dovrebanen ovenfor Dombås ligger vendetunnelen Grønbogen tunnel. Dette var den første vendetunnelen på jernbane i Norge. 
 På Raumabanen ved Verma ligger vendetunnelen Stavem tunnel, samt Kylling tunnel som sammen med Kylling bro utgjør andre halvdel av vendesystemet. 
 På Flåmsbana nedenfor Myrdal ligger vendetunnelen Vatnahalsen tunnel (i tillegg er det en hesteskosving i dagen ved Reinunga). Ved vendetunnelen krysser Flåmsbana sin egen høyereliggende trase to ganger.
 På Sørlandsbanen (mellom Kongsberg og Nordagutu) er Kolset tunnel (899 meter) en vendetunnel.

Veg

Vendetunneler er brukes noen steder i det norske veinettet.  
 Fylkesvei 50 i Aurlandsdalen har fire vendetunneler: Langetunnelen, Kroktunnelen og Låvisbergtunnelene
 Fylkesvei 53 mellom Tyin og Øvre Årdal har tre 
 Europavei 134 ved Røldal har to Hordatunnelen (som er på felles strekning med riksvei 13) og Austmannalitunnelen 
 Riksvei 7 i Måbødalen har én vendetunnel: Storegjeltunnelen 
 Fylkesvei 500 (Rogaland) i Lysefjorden har én vendetunnel: Lysetunnelen
 Spiralen er på en kommunal vei i Drammen. 
 Aursjøvegen har en vendetunnel i det bratte berget ovenfor Finnset i Eikesdalen.

Enkelte vendetunneler finnes også på anleggsveier og mindre, offentlige veier. Veitunnelene er ofte avløsere for serpentiner (siksakk-veier), og leder gjerne veien gjennom både 360 og 720 graders svinger og mer, med betydelig nivåforskjell fra en inngang til den andre.

Referanser 

Tunneler
Veier
Jernbaneteknikk