John Tyler

John Tyler (født 29. mars 1790, død 18. januar 1862) var USAs tiende president. Han var visepresident under William Henry Harrison som døde nøyaktig en måned etter at han hadde tiltrådt, og Tyler ble dermed den første visepresidenten som tok over presidentembetet som følge av presidentens død. Som følge av dette ble han aldri tatt på alvor i samtiden. Han ble helst referert til som «den fungerende presidenten». 

Den største begivenheten i hans presidentperiode var innlemmelsen av Republikken Texas i 1845.

I 2020 var to av hans barnebarn fortsatt i live og flere oldebarn. Tre generasjoner Tyler dekker nesten hele USAs historie i fire århundrer.

Liv og virke

Bakgrunn 
Tyler ble født i Virginia i 1790. Han tjente som medlem av kongressen, senator og Virginias guvernør før han ble valgt som William Henry Harrisons visepresidentkandidat i 1840. Dette var overraskende, idet Tyler var forholdsvis ny innen Whig-partiet og hadde forlatt Det demokratiske parti i 1833 på grunn av motstand mot daværende president Andrew Jacksons politikk. 

Han ble ansett for å være en prinsippfast mann som satte den amerikanske konstitusjonen over partipolitikk. Selv gjorde han lite eller ingenting for å posisjonere seg som kandidat til visepresidentvervet. Det har blitt hevdet at Whig-partiet endte opp med Tyler som kandidat i tospann med presidentkandidat Harrison, i håp om å vinne stemmer i sørstatene.

Harrison vant presidentvalget, men holdt den hittil lengste innsettelsestale i en kald mars måned i 1841. Måneden etter var han død av lungebetennelse.

Presidentperioden 
Whig-partiet sto deretter med en president som ville føre en politikk uavhengig av partiinteresser. Partifellene gikk derfor inn for at visepresidenten ikke skulle overta presidentembedet permanent, men i stedet fungere som en overgangsfigur inntil nyvalg kunne utskrives. Tyler avla like fullt presidenteden, holdt sin innsettelsestale og satte seg fore å fullføre den valgperioden som Harrison og han selv var valgt for. Dermed var presedens skapt. 

Da Tyler nedla veto mot opprettelsen av en føderal bank (stikk i strid med Whigs-partiets vedtak), trådte samtlige medlemmer av kabinettet tilbake, med unntak av utenriksminister Daniel Webster, som kun ble på sin post på grunn av viktige forhandlinger med Storbritannia om grensedragninger.

Dette samt andre kontroverser med det partiet som hadde fått ham nominert til visepresidentposten, førte til at Tyler ikke ble nominert som partiets presidentkandidat foran valget i 1844. President Tyler valgte dermed å trekke sitt kandidatur.

Årene etter 
John Tyler gjorde i 1861 en del bestrebelser på å megle mellom nord- og sørstatene, men uten å lykkes. Da mulighetene for en fredelig løsning syntes uttømt, støttet Tyler sørstatene da de forlot unionen. Deretter brøt den amerikanske borgerkrigen ut.

Tyler ble valgt til Konføderasjonens utgave av Representantenes hus, men døde snart etter i 1862. Han ble 71 år gammel.

Familie

Tyler var den første presidenten som mistet sin hustru i sin embedsperiode. Den 10. september 1842 døde Letitia Tyler. Hun hadde vært bundet til en rullestol siden like før sin manns embetsinnsettelse.

Tyler fikk til sammen 15 barn med to ektefeller. Hans sønn Lyon Gardiner Tyler (1853-1935) var i 30 år rektor ved College of William and Mary. Tylers barnebarn, Lyon G. Tyler jr., døde i 2020, 95 år gammel. Hans yngre bror, Harrison Ruffin Tyler (født 1928), var deretter det siste gjenlevende barnebarn av president Tyler. Tyler-familien har siden 1842 eid og bodd Sherwood Forest Plantation, Virginia, som er oppført på National Register of Historic Places som National Historic Landmark.

Litteratur

Bøker

Artikler 
  
 
 
 
 
 
 
 
Offentlige arkiver
 Et privatarkiv etter familien Tyler, herunder John Tyler, finnes hos Special Collections Research Center ved College of William and Mary.
 Offisielle dokumenter fra John Tylers periode som guvernør i Virginia oppbevares ved Virginias delstatsbibliotek (Library of Virginia).

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

USAs presidenter
USAs visepresidenter
Guvernører i Virginia
Senatorer fra Virginia
Kongressrepresentanter fra Virginia
Plantasjeeiere
Personer fra Charles City County i Virginia