Kragerø

Kragerø er en bykommune i Vestfold og Telemark fylke. Den grenser i sørvest til Risør, i vest til Gjerstad, i nordvest til Drangedal og i nordøst til Bamble. Kragerø by har per 1. januar  i alt  innbyggere, mens kommunen har nesten 11 000.

Kragerø er omtalt som «perlen blant kystbyene» av Edvard Munch.
«Denne byen burde males!» sa Christian Krohg da han var på besøk i Kragerø.

Kragerø har 495 øyer, holmer og skjær og 4 000 fritidsboliger. Det er også 190 ferskvann innenfor kommunens grenser. Kragerø vokste frem som ladested for trelasteksport under Skien, men fikk kjøpstadsprivilegier i 1666. Byen var i seilskutetiden en av Norges største sjøfartsbyer. Den eldste bebyggelsen lå på begge sider av Bysundet mellom fastlandet og en øy som nå bare heter Øya, men tidligere må ha blitt kalt Kragerø og har gitt navn til byen. Dette navnet er mest sannsynlig en dansk skrivemåte for Kråkerøy, etter fuglearten kråke.

I 1960 ble Kragerø slått sammen med Skåtøy i øst og Sannidal i vest. De andre tettstedene i kommunen er Kil og Helle.

Natur og geografi 
Denne delen av Telemark tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1600–1450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendgneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1250–1000 mill år gammelt, og stedvis 1550–1480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også noe ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning.

Opp igjennom årene har det vært omfattende gruvedrift i og rundt områdene i Kragerø. Den kanskje mest kjente er Rutilgruva på Storkollen, hvor det ble utvunnet rutil.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Turisme og næringsliv 
Kragerø er Vestfold og Telemarks sørligste kommune, og om sommeren mangedobler innbyggertallet seg på grunn av turisttilstrømningen. Blant de viktigste turistmålene er Jomfruland og Kragerø by, mens Bærøy like nordøst for sentrum har hatt betydelig utbygging og er et mye brukt sted for leirskoler og sommerleirer for organisasjoner.

Av lokalt næringsliv kan nevnes Kragerø Sparebank, og avisen Kragerø Blad Vestmar. Videre er det produksjonsanlegg for Weifa, Den Norske Høyttalerfabrikk, Kjættingfabriken A/S og Vafos Pulp

Kulturliv 
Kragerø inngår som en del av Gea Norvegica Geopark.

Det finnes en kino i byens sentrum; Kragerø Biograf åpnet dørene for første gang i 1904. Kinosalen brukes både til filmvisninger og til andre kulturarrangementer.

Maleren og tegneren Theodor Kittelsen ble født i Kragerø i 1857 og vokste opp der. I Kittelsenhuset er det en fast utstilling om hans liv og kunstneriske virke, eksemplifisert med skiftende utstillinger av originale Kittelsen-arbeider. Kittelsenhuset er en del av Berg-Kragerø museum, et kulturhistorisk museum med vekt på lokal byhistorie, kystkultur og landstedsliv med utgangspunkt i lystgården Berg fra tidlig 1800-tall. Som et ledd i den såkalte Museumsreformen er Berg-Kragerø Museum fra 2007 innlemmet i Telemark Museum.

Religion 
Kragerø kirke er en sognekirke som tilhører Den norske kirke. I Kragerø er det også andre menigheter; byen har en metodistkirke, pinsemenigheten «Elim», en frikirkemenighet og en baptistmenighet. Dessuten har både Frelsesarmeen og Normisjon lokale grupper i Kragerø. Det katolske St. Antonius-kapellet ble innviet i 2009.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Strandpromenaden langs Blindtarmen. Traseen ligger langs havnebassenget.

Historie

Bybrannen i 1886 
Mandag 14. juni 1886 brøt det ut brann i hotell Germania i Kragerø sentrum. Innen kort tid hadde ilden spredt seg, og i løpet av seks timer brant 180 bygninger ned til grunnen. Også rådhuset, der det også var fengsel, ble totalødelagt i brannen.

Kjente kragerøværinger 
 Anton Martin Schweigaard (1808–1870), professor og politiker
 Theodor Kittelsen (1857–1914), kunstmaler og illustratør
 Fernanda Nissen (1862–1920), norsk kvinnesakskvinne og politiker (Ap), født i Sannidal
 Knud Wefald (1869–1936), norsk-amerikansk politiker fra Minnesota, medlem av Kongressen (USA) 1923–1927
 Bodil Biørn (1871–1960), misjonær og hjelpearbeider i Armenia
 Geburg Aasland (1886–1970), organist, komponist og forfatter
 Ronald Fangen (1895–1946), forfatter
 Kirsten Heiberg (1907–1976), skuespiller og sanger
 Ole Myrvoll (1911–1988), professor (NHH), finansminister (V) 1965–1971
 Olaf Christiansen (1912–1992), kunstmaler
 Per Teigen (1915–1997), tegner, grafiker og kunstmaler
 Nils Ørvik (1918–2005), historiker, professor (Queens University, Canada)
 Per Hansson (1922–1982), journalist og forfatter
 Carsten Hopstock (1924–2014), konservator og kunsthistoriker
 Magnar Johan Kalseth (1932–2010), ordfører i Kragerø 1983–1999
 Alf Cranner (1936–2020), musiker
 Tore Juell (1942–), kunstmaler og grafiker
 Per Elsdorf Christiansen (1945–) kunstmaler og skulptør
 Svein Ragnar Kristensen (1946–), siviløkonom, skattedirektør 2006–2013
 Tore Stoa (1948–2019), kunstmaler og grafiker
 Knut Lundstrøm (1951–), idrettsutøver, født i Sannidal
 Gunn Olsen (1952–2013), stortingsrepresentant (Ap) 1997–2013
 Tore W. Aas (1957–), komponist og dirigent
 Robert Mood (1958–), generalløytnant, generalinspektør for Hæren, president i Norges Røde Kors fra 2017
Per Lundgren (1959–), kunstmaler og grafiker
 Simen Muffetangen (1971–), tidligere håndballspiller
 Sindre Bremnes (1970–), skrifttegner og tidligere redaktør/journalist. 
 Magnus Beite (1974–), komponist og musiker
 Henriette Killi Westhrin (1973–), generalsekretær i Norsk Folkehjelp
 Tobias Drevland Lund (1996–), stortingsrepresentant (Rødt) 2021–2025

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

 
Byer i Telemark
Fergesteder i Telemark
Havnebyer i Norge
Havnebyer ved Skagerrak