Vårfluer

Annulipalpia 
 Spicipalpia 
 Integripalpia

Vårfluer (Trichoptera) er en gruppe  av insekter.  Larvene lever i ferskvann og hos enkelte arter bygger de hus de bor i. De voksne lever ikke langt fra vannet de vokser opp i, men kan fly et godt stykke.   
Det er omtrent 195 arter i Norge og omtrent 11 000 i verden.

Dette er ikke en «ekte» flue, selv om navnet sier så.  De «ekte» fluene er alle plassert i ordenen tovinger (Diptera).

Utseende 

Vårfluer har ofte blekbrune, litt grå farger, og kroppen har et nokså bløtt hudskjelett. De kan minne litt om sommerfugler, men skilles fra disse på kroppen og vingene som er uten skjellbekledning, dessuten har vårfluene ingen sugesnabel.  Noen har vinger med hår (ikke skjell) andre med bare, glatte vinger.  Ellers er forvingene ofte ensfarget gult til blekt gråhvitt, men noen arter har mønster på vingene, som flekker og lignende.  Bakvingene er tynne. mebranøse og gjennomsiktige.

I hvile holdes vingene taklagt bakover og tett inntil kroppen. Under flyvning er vingene foran og bak festet sammen med noe spesielle hår, slik at de fungerer som en stor vinge.

På hodet er det to store fasettøyne og mange arter har også tre punktøyne (ocelli)  Antennene er lange og trådformede.  Munndelene kan være reduserte, men maksillarpalpene (munnfølere) er vanligvis lange.

Beina er middels lange, leggene har vanligvis kraftige, utstående sporer, tallet på disse er en god karakter for å skille ulike undergrupper.

Larvene er lange og mer eller mindre sylindriske. Kroppen er vanligvis bløt, men de kan ha harde ryggplater på thorax. Beina er vanligvis temmelig lange og fremoverrettede. Mange gjemmer kroppen inne i et larvehus.

Levevis 
Vårfluelarver lever som  rovdyr på andre mindre dyr, eller de er plantespisere.  De voksne spiser ikke, men kan trolig ta til seg flytende føde.

De fleste artene flyr om natten, men det finnes også noen som er dagaktive. Mange arter blir tiltrukket av lys, og de kan derfor fly til lyskilder som utelamper og lignende, om høsten når det er mørkt.

Eggene er innkapslet i en slags gele og festes under vann, på blad og stilker til vannplanter.

Larvene lever i ferskvann, noen i stillestående vann, noen i små dammer og andre i rennende vann.

campodeiforme, hodet er retter framover og beina eller bryststykket er mye mer avlangt en den andre typen larver. Dette gjør at de lett kan krype fritt rundt på bunnen. De er frittlevende, det vil si at de kryper rundt uten et beskyttnende hus, å gjemme seg i. Selv om enkelte arter har et hus som sitter fast i bunnen, hvor de kan trekke seg tilbake.

eruciforme, hodet er rettet nedover og larvene har et kort bryststykke og omtrent alle beina samlet langt fram, under hodet. Disse larvene bygger et sylindrisk hus som de stikker bakkroppen inn i.  Huset er ikke festet til bunnen og larvene kan bære dette med seg.  Byggematrialene er strå, små steiner og annet som de finner og spinner sammen.

Vårfluer, gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium.

Når puppestadiet nærmer seg festes huset til en trerot eller en stein og larven tetter huset i enden med et åpent nett av spinntråder, slik at vann kan sirkulere ut og inn av puppekammeret, dette er nødvendig for at puppen skal kunne ta opp oksygen (åndedrett)  fra vannet i puppestadiet. Puppestadiet finner sted inne i den siste larvehuden.

Når tiden for klekking er kommet gnager puppen eller larven seg ut med kjevene, og svømmer til overflaten. Her brister larvehuden og det voksne insektet kan krype ut.

Systematisk inndeling 
Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.

 Klasse Insekter (Insecta)
 Vingede insekter (Pterygota)
 Holometabole insekter (Holometabola, «insekter med fullstendig forvandling»)
 Vårfluer (Trichoptera)
 Gruppen Annulipalpia – larvene i denne gruppen lager fangstnett og spinner seg et hus de kan trekke seg tilbake til. 
 Familien Philopotamidae – 4 norske arter.
 Familien Stenopsychidae – ikke i Norge.
 Familien Hydropsychidae – 8 norske arter. 
 Familien Arctopsychidae – 1 norsk art, gjerne regnet som en undergruppe av Hydropsychidae. 
 Familien Psychomyiidae – 3 norske arter. 
 Familien Xiphocentronidae – ikke i Norge. 
 Familien Ecnomidae – 1 norsk art. 
 Familien Polycentropodidae – 13 norske arter. 
 Familien Dipseudopsidae – ikke i Norge.  
 Gruppen Spicipalpia – larvene i denne gruppen har forskjellig måte å leve på.  
 Overfamilien Rhyacophiloidea
 Familien Rhyacophilidae – 3 norske arter. Larvene er frittlevende og er rovdyr, som ikke bygger noe hus. De spinner bare sammen noen små steiner som puppekammer.
 Familien Hydrobiosidae – ikke i Norge. Artene i denne familien regnes ofte inn i (sammen med) familien Rhyacophilidae.
 Familien Glossosomatidae – 4 norske arter. Larvene bygger fine hus,  av sandkorn eller mindre plantematerialer, som de kan bære med seg. De kan være som en sadel eller som et skilpaddeskall, larven kan bærer med seg. Disse larvene bygger nye større hus for hvert hudskifte. Puppestadiet er i det siste huset, som da festes til bunnen med spinntråder.
 Overfamilien Hydroptiloidea
 Familien Hydroptilidae – 20 norske arter.  Larvene er frittlevende til siste larvestadium og bygger da et hus de kan ta med seg eller fast i bunnen. Her oppholder den seg under puppestadiet.
 Gruppen Integripalpia – larvene i denne gruppen lager hus som er sylindriske (rør). Materialene kan være sandkorn, planterester, strå, og ofte kan en skille ut de ulike gruppene (eller også artene) på måten, og med hvilke materialer, huset er bygd. Husene kan bæres og puppestadiet finner som regel sted i huset.  
 Overfamilien Phryganeoidea
 Familien Oeconesidae – ikke i Norge.
 Familien Brachycentridae – 3 norske arter.
 Familien Phryganopsychidae – ikke i Norge. 
 Familien Phryganeidae – 14 norske arter. 
 Familien Plectrotarsidae – ikke i Norge. 
 Familien Lepidostomatidae – 2 norske arter. 
 Familien Kokiriidae – ikke i Norge.
 Familien Pisuliidae – bare i Afrika. 
 Overfamilien Limnephiloidea  
 Familien Rossianidae – bare i Nord-Amerika. 
 Familien Limnephilidae – 78 norske arter. 
 Familien Apataniidae – 8 norske arter. 
 Familien Uenoidae – ikke i Norge. 
 Familien Goeridae – 2 norske arter. 
 Overfamilien Leptoceroidea 
 Familien Odontoceridae – én art i Norge. 
 Familien Atriplectididae – ikke i Norge. 
 Familien Philorheithridae – ikke i Norge. 
 Familien Limnocentropodidae – ikke i Norge. 
 Familien Calamoceratidae – ikke i Norge. 
 Familien Molannidae – 3 norske arter. 
 Familien Leptoceridae – 27 norske arter. 
 Familien Tasimiidae – ikke i Norge, usikker plassering. 
 Overfamilien Sericostomatoidea  
 Familien Anomalopsychidae – ikke i Norge. 
 Familien Calocidae – ikke i Norge. 
 Familien Chathamiidae – ikke i Norge. 
 Familien Conoesucidae – ikke i Norge. 
 Familien Helicophidae – ikke i Norge. 
 Familien Hydrosalpingidae – ikke i Norge. 
 Familien Sericostomatidae – 2 norske arter. 
 Familien Helicopsychidae – ikke i Norge. 
 Familien Petrothrincidae – ikke i Norge. 
 Familien Barbarochthonidae – ikke i Norge. 
 Familien Beraeidae – 3 norske arter. 
 Familien Antipodoeciidae – ikke i Norge.

Kilder 
 Andersen, T. og Hagenlund, L.K. 2012. Caddisflies (Trichoptera) from Finnmark, northern Norway. Norwegian Journal of Entomology 59: 133-154.
 Morse, J.C. (2003) Trichoptera (Caddisflies). Side 1145-1151 i: Resh, V.H. og Cardé, R.T. (red.): Encyclopedia of Insects. Academic Press (Elsevier). ISBN 0-12-586990-8
 Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider.

Eksterne lenker 
 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
 Tree of life - Vårfluer - engelskspråklig. Med fine bilder.