Frukt

Frukt i dagligtale sikter vanligvis til en saft- og kjøttrik plantedel som kan spises. En frukt i botanisk sammenheng er et omdannet fruktemne hos dekkfrøete planter.

Terminologi 

Innen biologi (botanikk) har frukt klar definsjon: Det er blomsterplantenes organ for spredning av frø. Dette organet er laget fra fruktemnet. Inne i fruktemnet finnes det en fruktknute med ett eller flere frøemner (ovuler) som befruktes etter pollinering. Befruktede frøemner utvikles til små "plantefostre" med opplagsnæring og tette skall, et frø. Fruktknuteveggen utvikles samtidig til et spredningsorgan, og dermed oppstår en frukt. Spredningen av frø kan foregå ved at frøene sendes ut enkeltvis, hele frukta spres, eller ved at frukten vokser sammen med andre plantedeler og spres ved hjelp av dem. En slik spredningsenhet kalles en diaspore uavhengig av hvilket organ det er som blir spredt sammen med frøet.

Noen frukter vil falle inn under to ulike definisjoner. For eksempel har planten jordbær hjelpefrukter (som er det røde gode) hvor det sitter nøtter (som er de som sitter utenpå og som setter seg fast i tennene). Et annet eksempel er bringebær som er en samfrukt som består av sammenvokste steinfrukter.

I dagligtale har begrepet mange ulike betydninger som avhenger av kontekst. I matmessig sammenheng, f.eks., betyr frukt vanligvis de frøholdige delene som er søte og spiselige i frisk (rå, ubehandla) tilstand og som finnes hos noen planter. Eksempler er epler, appelsiner, jordbær, druer og bananer. Også lignende strukturer hos andre planter kalles frukt i denne konteksten selv om de ikke er spiselige rett-fra-planta, eks.: oliven, sitron. Plantestrukturer med frø som ikke passer i disse, uformelle, definisjonene kalles normalt grønnsaker (eks. bønner, nøtter, agurk, tomat).

Fruktkjøtt (eller pulpa) er kjernen eller vevet i frukt og bær. Ordet er som regel brukt om den spiselige delen. Noen typer frukt, som bananer, plommer, fersken og avocado, fortsetter å modnes etter at de er plukket, mens hos andre typer frukt, som epler, druer, jordbær, ananas, moreller, og sitrusfrukter, vil modningsprosessen stanse etter innhøsting.

Ulike frukttyper 

Belgkapsel er en tørr frukt dannet fra ett fruktblad og som åpner seg for å spre frøene.
Kapsel er en tørr frukt dannet fra to eller flere fruktblad og som åpner seg for å spre frøene.
Nøtt er en tørr frukt som ikke åpner seg for å spre frøet.
Bær er en frukt med (som oftest) mange ubeskyttede frø spredt i fruktkjøttet.
Steinfrukt er en frukt med (oftest) et beskyttet frø midt i fruktkjøttet.
Hjelpefrukter («Falske frukter») er spredningsenheter (diasporer) som inneholder andre typer vev enn bare fruktvev. Selve frukten kan sitte inne i eller utenpå dette vevet.
Skulpe er en tørr frukt som åpner seg med to langsgående sprekker for å spre frø. Frøene sitter på en indre skillevegg og selve frukten er dannet fra et fruktemne fra to fruktblader.
Belg er en frukt som åpner seg med to langsgående sprekker for å spre frø. Frøene sitter på fruktveggen og selve frukten er dannet fra et fruktemne fra ett fruktblad.

Forskjellige frukter 
Ananas Appelsin Aprikos 
Bananer Barlind Bitterappelsin Bjørnebær Blodappelsin Blokkebær Blåbær Bringebær Brødfrukt 
Cherimoya 
Drue Dvergmispel 
einerbær Eple 
Fersken Fiken 
Granateple Grapefrukt Guava
Jordbær 
Kaktusfiken Kirsebær Kiwi Klementin Kumquat 
Lime Litchi 
Mango Melon Moreller Multe
Nektarin Nype 
Papaya Pasjonsfrukt Plomme Pomelo Pære 
Rips Rogn 
Sitron Solbær Stikkelsbær Stjernefrukt Svartsurbær
Tranebær Tyttebær Tomat
Vannmelon

Referanser 

 
Plantemorfologi
Formering
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha