Selma Lagerlöf

Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf (født 20. november 1858 i Mårbacka i Värmland i Sverige, død 16. mars 1940 samme sted) var en svensk forfatter, internasjonalt anerkjent for barneboken Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige. Hun fikk nobelprisen i litteratur i 1909. Flesteparten av hennes historier er lagt til hennes hjemlige Värmland. Hun engasjerte seg også sterkt i kampen om kvinners stemmerett. Mellom 1991 og 30. juni 2016 var hun avbildet på den svenske 20-kroneseddelen.

Liv og virke

Bakgrunn, oppvekst 
Selma Lagerlöf ble født på herregården Mårbacka som femte barn av seks til løytnant Erik Gustaf Lagerlöf (1819–1885) og Elisabet Lovisa Wallroth (1827–1915). Hennes farfar, Daniel Lagerlöf (1776–1852), var fetter til Esaias Tegnér og hennes farmor, Elisabet Maria Wennervik (1784–1864), var datter til en komminister. Selma Lagerlöf var også i slekt med Erik Gustaf Geijer. Hun ble født med en hofteskade som skyldtes at leddkulen i hoften ikke hadde ordentlig feste.

Da Selma var tre og ett halvt år gammel, sommeren 1862, ble hun syk og helt lammet i bena. Dette forsvant like plutselig som det var kommet, men hun hadde i sin barndom ikke like lett for å leke som andre barn.

Som mange andre barn i borgerlig miljø den gang, fikk søsknene Lagerlöf utdannelsen i hjemmet ettersom det nye folkeskolesystemet ikke var fullt utbygd. Deres lærer kom til Mårbacka og underviste, og Selma fikk undervisning i både engelsk og fransk. 

Selma Lagerlöf var alvorligere og stillere enn sine søsken og venner, noe som delvis skyldtes hennes hofteskade. Men hun var et begavet barn og likte å lese. Den første romanen hun leste var en indianerbok – Osceola av Thomas Mayne Reid – og allerede da, hun var bare 7 år, bestemte hun seg for å bli forfatter. Lagerlöf skrev følgende i Troll och människor:

Hennes oppvekst ble også preget av de muntlig gjengitte fortellingene som farmoren, Elisabet Maria Wennervik (1784–1864), fortalte. 

Da Selma var ti år, i 1868, leste hun gjennom hele Bibelen. Hennes far var da svært syk og hun håpet at Gud skulle gjøre faren frisk om hun leste Bibelen fra perm til perm. Faren levde 17 år til. Slik ble Selma Lagerlöf tidlig kjent med språket i Bibelen, noe hun nok hadde glede av i sitt forfatterskap. Da hun var tolv år skrev hun et lengre dikt om Mårbacka og fortsatte å skrive på vers. Først da en av hennes velgjørere, Sophie Adlersparre, foreslo at hun skulle skrive på prosa, gjorde hun det – og ble forfatter.

Da hun var 14 år, tilbragte Lagerlöf en tid i Stockholm for å få sjukgymnastik for sin hofteskade. Om reisen til hovedstaden og hendelser der skriver hun i Dagbok för Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf. Der skriver hun at hun var noen måneder i Stockholm for sjukgymnastik allerede som niåring.

Studier og yrkesliv 

Etter avsluttet skolegang tilbragte Lagerlöf noen år som hemmadotter innen hun høsten 1882 begynte på Högre lärarinneseminariet i Stockholm, mot farens vilje. I Lagerlöfs utdannelsestid kom familien i betalingsnød og Mårbacka måtte selges. Faren døde i 1885, samme år som Lagerlöf avsluttet sine lærerstudier.

Da Lagerlöf leste litteraturhistorie innså hun plutselig at de figurer og skjebner hun hadde hørt om i barndommen i Värmland, var vel så fantasieggende som Bellmans og Runebergs persongalleri. Men det tok flere år og mange mislykkede skriveforsøk, innen hun debuterte som forfatter.

Etter avsluttet utdannelse var Selma Lagerlöf lærer på Elementarläroverket för flickor i Landskrona 1885–95. Hun trivdes som lærer og ble godt likt av elevene. Selma Lagerlöf hadde evnen til på et fengslende vis å fortelle for barn om hvert nytt land de leste om, eller om Jesus og hans disipler. Hun bodde sammen med sin tante på farssiden, Lovisa Lagerlöf, i Landskrona og hadde et rikt sosialt liv.

Forfatterskap 
Lagerlöf debuterte i 1891 med romanen Gösta Berlings saga etter å ha vunnet en konkurranse i avisen Idun. Lagerlöf ferdigstilte boken med hjelp av et stipend ordnet av Sophie Adlersparre, grunnlegger av Fredrika-Bremer-Förbundet. Gösta Berlings saga er en av svensk litteraturs største klassikere – en rik og fantastisk skrøne om kavalerene og livet i Värmland på 1800-tallet. Den brøt mot daværende stilidealer som foretrakk realistisk saklighet. Boken fikk blandet mottakelse av kritikerkorpset.

I 1895 forlot Lagerlöf sin lærerjobb. Fra den tiden forsørget hun seg helt av sitt forfatterskap, og i 1897 flyttet hun med sin faster til Falun for å være nærmere sin søster, Gerda.

Lagerlöf foretok flere lengre reiser i Europa med Sophie Elkan og i 1899–1900 en lengre reise til Midtøsten. Vel hjemme skrev hun romanen Jerusalem som ble hennes store internasjonale gjennombrudd.

Lagerlöfs internasjonalt mest kjente bok er Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige, som først var bestilt og utgitt som lesebok for folkeskolen. I den får vi oppleve Sveriges geografi gjennom en fjortenårig gutt (Nils Holgersson) som flyr på en gåserygg over landet.

Nobelprisen 

Selma Lagerlöf mottok nobelprisen i litteratur i 1909. Svenska Akademien begrunnet tildelelsen med: «på grund av den ädla idealitet, den fantasiens rikedom och den framställningens själfullhet, som prägla hennes diktning». Lagerlöf hadde blitt nominert flere ganger de foregående årene, men hennes kandidatur ble da motarbeidet av Akademiets daværende faste sekretær, Carl David af Wirsén. I 1909 ble han til slutt nedstemt av et flertall av akademimedlemmene som ønsket å tildele henne utmerkelsen. Lagerlöf var den første kvinne og svenske som mottok den litterære nobelprisen. Fra 1909 bodde hun periodevis igjen på Mårbacka, som hun hadde klart å kjøpe tilbake med hjelp av prissummen fra sin nobelpris.

Selma Lagerlöf nådde verdensry i sin levetid og hennes bøker ble utgitt på mange språk. Nils Holgerssons underbara resa ble oversatt til omkring 60 språk, Gösta Berlings saga til drøyt 50 språk.

Medlem av Svenska Akademien 
I 1914 ble Lagerlöf som første kvinne, innvalgt i Svenska Akademien. Hjalmar Gullberg sa i sin inntredelsestale da han i 1940 ettertrådte henne i akademiet, at hun var «drottningen i vår litteratur, den mest berömda av svenska kvinnor i världen sedan Heliga Birgitta».

70-årsdagen 
I samband med sin 70-årsdag den 20. november 1928, ble hun feiret med en festforestilling på Kungliga Teatern, som viste Kavaljererna på Ekeby, et lyrisk drama i fire akter basert på hennes roman Gösta Berlings saga.

Politisk engasjement 
Selma Lagerlöf deltok i kampen for kvinnelig stemmerett, blant annet som taler på den internasjonale stemmerettskongressen i Stockholm i 1911 og ved seiersfesten i 1919. Hun ble medlem i Frisinnade landsföreningen i 1916 og forble en organisert liberaler livet ut. I 1934 var hun en av dem som skrev under oppropet for folkpartiets dannelse. Hun var også aktiv i kommunepolitikken i Östra Ämterviks landskommun, der hun i 1919 ble innvalgt for fire år til kommunestyret, på de frisinnades liste.

Selma Lagerlöf tok avstand fra forfølgelsen av jødene i Tyskland på 1930-tallet. Hun hjalp Nelly Sachs til å flykte til Sverige og skjenket en novelle til arbeidet for forfulgte i det nazistiske Tyskland. Det førte til en tysk boikott, men Lagerlöf lot seg ikke påvirke, selv om det fantes dem som ville at hun skulle engasjere seg enda mer. Journalisten og forfatteren Bosse Schön hevder til og med at hun støttet den rasebiologiske bevegelsen ettersom hun i 1921 skjenket en premie til en skjønnhetskonkurranse for kåringen av en «äktsvensk kvinnotyp».

Brevveksling 

Et fordypet eller fornyet bilde av Selma Lagerlöf er fremkommet i og med at brevvekslingene med Lagerlöfs to nære venner/livskamerater, Sophie Elkan (Du lär mig att bli fri, 1992) og Valborg Olander (En riktig författarhustru, 2006) ble publisert. I brevene beskrives en meget sterk kjærlighet til de to kvinnene og det rådde formodentlig en kraftig rivalisering mellom Lagerlöfs to nære venninner (en rivalisering som imidlertid kan ha gjaldt både vennskap og kjærlighet), noe som Elin Wägner også berørte i sin biografi om Lagerlöf (1942-43), med støtte av brevvekslingen mellom Olander og Lagerlöf og samtaler med Valborg Olander under bokens tilkomst. Det er mulig at Wägner også hadde lest deler av Selmas brev til Sophie Elkan, som ellers ikke ble tilgjengelige en gang for forskere før i 1990. Kjærlighet mellom personer av samme kjønn var den gang problematisk, men samtidig kunne grensen mellom språklige uttrykk for vennskap og kjærlighet være mer flytende enn senere, en arv fra romantikken, som alle de tre kvinnene var sterkt preget av. 

Også forfatterinnens brev til moren er blitt utgitt under tittelen Mammas Selma (1998).

Selma Lagerlöfs død 

Torsdagskvelden den 7. mars 1940 satt hun sammen med sin søster da hun begynte å kjenne seg klein og trett. Om natten ble hun heftig syk og lå bevisstløs til sengs en uke. Lørdag morgen klokken 07:25 den 16. mars døde Selma Lagerlöf, 81 år gammel, som følge av en hjerneblødning og lungebetennelse. Hun ble begravet i Östra Ämtervik på påskeaften. Akten ble referert i radioen av Sven Jerring.

Bibliografi 
 Gösta Berlings saga (1891)
 Osynliga länkar (1894)
 Antikrists mirakler (1897) – utgitt på norsk under tittelen Miraklet i Diamante i 1956. Den samme oversettelsen ble gjenutgitt i 1964 under tittelen Antikrists mirakler.
 En herrgårdssägen (1899)
 Jerusalem (del 1-2, 1901–02)
 Herr Arnes penningar (1904)
 Kristuslegender (1904) 
 Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige (del 1-2, 1906–07)
 Liljecronas hjem (Liljecronas hem) (1911)
 Körkarlen (1912)
 Kejsarn av Portugallien (1914)
 Troll och människor (del 1-2, 1915–21)
 Bannlyst (1918)
 Mårbacka (1922) 
 Löwensköldska ringen (1925)
 Charlotte Löwensköld (1925)
 Anna Svärd (1928)
 Ett barns memoarer (1930)
 Dagbok för Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf (1932)
 Höst (1933)
 Från skilda tider (del 1-2, 1943–45, posthumt)

Svenska Akademien 
Lagerlöf ble innvalgt som medlem av Svenska Akademien 28. mai 1914 og tok sete på stol nummer 7 etter Albert Gellerstedt den 20. desember samme år.
Hun var den første kvinnen som ble innvalgt i Akademien.

Referanser

Litteratur 
 Jan Verner-Carlsson. Kjære frøken Lagerlöf. (Forlaget Geelmuyden.Kiese, 1999), ISBN 82-7547-014-5

 Fjellander, Eva (2014). Myndighetsperson, själasörjare eller driftkucku. En studie av prästgestalter i svenska romaner 1809-2009. Artos 2013

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Svenske forfattere
Svenske novellister
Svenske nobelprisvinnere
Nobelprisvinnere (litteratur)
Antroposofer
Pasifister
Medlemmer av Svenska Akademien
Medlemmer av Samfundet De Nio
Personer fra Sunne kommun