Stemme

Stemmen er den lyden mennesker produserer gjennom munnen ved hjelp av leppene og stemmebåndene for å kommunisere gjennom språk og andre midler.

Oppbygning 
Stemmen dannes ved at stemmeleppene lukkes og at luft deretter presses gjennom stemmebåndene slik at de vekselvis åpnes og lukkes og at luften dermed slipper gjennom i svært kortvarige støt (mellom noen hundre og opp til flere tusen ganger pr. sekund). Frekvensen av disse luft-støtene danner tonehøyden – barn og kvinnestemmer har vesentlig raskere frekvens enn mannstemmer og klinger derfor «lysere».

Stemmenes faser 
Den vanlige stemme kan deles inn i tre hovedfaser:
 Stillefase. Her produseres utkastet til en gitt lyd som fastsettes av signaler fra hjernen. Stemmebåndet stiller seg inn for å forberede den ønskede lyden.
 Driftsfase. I denne fasen blåses luften gjennom stemmebåndene, som settes i bevegelse.
 Utdriftsfase. Her forsterkes lyden i svelget, munnen og nesehulen og formes med tungen, tennene og leppene og slynges ut i luften.

Variasjoner i stemmer 
Stemmeleiet kommer først og fremst an på stemmebåndenes størrelse. Når puberteten inntreffer vokser ofte «instrumentet» svært mye på kort tid og man gjennomgår et såkalt «stemmeskifte», noe som kan være en plage for den som gjennomgår dette – særlig for vordende menn med mørke stemmer er stemmeskiftet åpenbart.
Stemmens tonehøyde er først og fremst avhengig av spenningen i stemmebåndene, økt spenning fører til flere luftstøt pr. sekund og dermed en «lysere» tone.
Stemmens lydstyrke bestemmes av luftmengden som passerer stemmebåndene og hvor stort utslag stemmebåndssvingingene har. Mere luft og større utslag gir kraftigere tone.

Historisk perspektiv 
Gjennom vår historie har stemmen hatt tusenvis av forskjellige anvendelser og formål. I eldre kulturer har stemmen vært essensiell for å overlevere informasjon, kultur og historie til den neste generasjon. I vårt samfunn har skriftkulturen en vesentlig plass, men stemmen er fremdeles en av de viktigste og mest presise måter å kommunisere på – gjennom ord, lydstyrke og klang.

Stemmen som formidler 
Stemmen har en sentral plass i en lang rekke kunstformer – film, teater, konsert, musikal, opera, operette, i radio og fjernsyn og på plateinnspillinger. Stemmen kan også brukes som utgangspunkt for elektronisk musikk. Utøvere bruker svært mye tid på å lære seg å kontrollere stemmens omfang, klang og lydstyrke og undersøke hvordan man med ulik stemmebruk kan kommunisere på en mer intens og mangefassetert måte.

Sang 
I sang følger stemmen et bestemt musikalsk og rytmisk mønster, tilpasset ordenes innhold. Sangen kan være improvisert eller gjengi en komposisjon.

Stemmekategorier 
Man deler gjerne menneskestemmene i 6 grupper:

Sopran – lys kvinnestemme
Mezzosopran – normal kvinnestemme
Alt – dyp kvinnestemme

Tenor – høy mannsstemme
Baryton – normal mannsstemme
Bass – dyp mannsstemme

Menn som er flinke til å synge i falsett, kalles kontratenor. De synger i som oftest det samme stemmeleiet som en dyp kvinnestemme (alt).

I tidligere tider fantes det også kastratsangere, dvs. gutter som fjernet kjønnskjertlene før stemmeskiftet, slik at strupehodet ikke vokste og at de dermed beholdt den lyse stemmen gjennom hele livet. De kunne synge i samme stemmeleie som høye kvinnestemmer (sopran) og var meget etterspurt i Europa på 1600- og 1700-tallet.

Sangtyper i operasammenheng 
Innenfor opera kategoriseres stemmer gjerne i «stemmefag». Gjennom tidene har det utviklet seg ulike «typer» innenfor repertoaret som har noen fellestrekk, og det har dannet grunnlaget for denne inndelingen. Bruken av «fag» gjør det f.eks. enklere å besette en rolle med en passende sanger.

Subrette
Lyrisk koloratursopran
Lyrisk sopran
Dramatisk koloratursopran
Lyrisk-dramatisk (ungdommelig) sopran
Dramatisk sopran
Svært dramatisk sopran
Lyrisk mezzo-sopran / Spille-alt
Dramatisk mezzo-sopran
Dramatisk alt / dyp alt
Lyrisk tenor
Spille-tenor
Italiensk tenor
Ungdommelig helte-tenor
Helte-tenor
Lyrisk bariton
Kavalier-baryton
Heltebaryton / Høy bass
Spille-bass
Bassbaryton
Seriøs bass / Dyp bass

Høytlesning 
Høytlesning benyttes i litterære sammenhenger, der innholdet i teksten blir gjengitt ved å anvende stemmens klangvariasjonsmuligheter på en meningsfull måte.

Taler og foredrag 
Det samme gjelder for undervisning, i taler og foredrag m.m.

Se også
Fonologi
Tale
Sang
Knirkestemme
 Stemming av musikkinstrumenter

Fonologi
Musikkinstrumenter
Musikkteori
Sang
Muntlig kommunikasjon