Kvalifisering

Kvalifisering brukes i flere sammenhenger om framgangsmåter for å vise at noen har visse ferdigheter, erfaringer, kunnskaper eller lignende.

I sport er kvalifisering en metode for å oppnå rett til å delta videre i en konkurranse eller for å tildelt en god startposisjon. I større turneringer må spillere eller lag ofte kvalifisere seg først for å få delta i selve turneringen. I motorsport kjøres det vanligvis kvalifiseringsrunder før selve konkurransen for å avgjøre hvem som skal få de beste startposisjonene.

I sjonglering er en kvalifisering pr. definisjon «antall hender × antall objekter du sjonglerer med» mottak. Det vil si – har du to hender og syv baller; 14 mottak for en kvalifisering. Driver man med passing, det vil si sjonglere/kaste til hverandre, kan man benytte flere objekter, for eksempel 13. 13 baller × 4 hender = 52 mottak for en kvalifisering. En kvalifisering er kriteriet for å «sjonglere» med noe. En flash, like mange mottak som objekter, består av å kaste all objektene opp, for så å ta i mot igjen; for eksempel fem kast og fem mottak med fem baller. Dette er da ikke «en sjonglering».

Kvalifisering og kvalifikasjon brukes også juridisk, blant annet ved søknad om ansvarsrett etter plan- og bygningslovgivningen og ved offentlige anskaffelser. 

Kvalifiseringen kan ved offentlige anskaffelser foregå enten samtidig med tilbud eller i en forutgående prekvalifisering.  I konkurransegrunnlag fastsetter oppdragsgiver de kvalifikasjonskravene som gjelder for å delta i konkurransen. Kvalifikasjonene er minstekrav til tilbyderen og må være oppfylt for at tilbudet skal bli vurdert. Ved prekvalifisering kan det imidlertid være konkurranse om hvilke tilbydere som er best kvalifisert. 

Sport
Konkurranse
Offentlig rett
Entreprise- og bygningsrett