Oseansvalefamilien

se inndeling!

Oseansvalefamilien (Oceanitidae) er en familie i ordenen stormfugler (Procellariiformes). Familien består av ni arter som er fordelt i fem slekter, hvorav tre av slektene er monotypiske og to slekter består av tre arter hver.

Taksonomi 
Oseansvalefamilien ble tidligere betraktet som en underfamilie av stormsvalefamilien (Hydrobatidae), men det ble tidlig påpekt at analyser av skjelettet og av musklene i både vingene og de nedre lemmen ikke samsvarte med resten av stormsvalefamilien. Dette ble siden bekreftet i moderne studier, noe som førte til at at disse fuglene ble skilt ut i sin egen familie. Forholdet til de andre stormfuglene er imidlertid ikke helt klart enda.

Biologi 
Oseansvalene har kortere vinger og haler, men lengre bein enn stormsvalene. Et godt feltkjennetegn er at føttene stikker utenfor stjerten i flukt. Mens de leter etter mat, plasker de med føttene i vannet, slik at de nærmest ser ut til å løpe på vannoverflaten.

De er hovedsakelig utbredt på den sørlige halvkule, men oseanstormsvale kommer utenom rugesesongen nordover til omtrent 40˚ nord i både Stillehavet og Atlanterhavet. Fregattstormsvale hekker også i Nord-Atlanteren på Kapp Verde, Kanariøyene og Selvagensøyene.

Inndeling 
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020).

 Procellariiformes, stormfugler
 Oceanitidae, oseansvalefamilien
 Oceanites, 3 arter
 O. oceanicus, oseanstormsvale
 O. pincoyae, pincoyastormsvale
 O. gracilis, dansestormsvale
 Garrodia, monotypisk
 G. nereis, gråryggstormsvale
 Pelagodroma, monotypisk
 P. marina, fregattstormsvale
 Fregetta, 3 arter
 F. grallaria, hvitbukstormsvale
 F. maoriana, maoristormsvale
 F. tropica, svartbukstormsvale
 Nesofregetta, monotypisk
 N. fuliginosa, hvitstrupestormsvale

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stormfugler
Dyr formelt beskrevet av William Alexander Forbes
Fugler formelt beskrevet i 1882