Søterot

Søterot (Gentiana purpurea) er en flerårig urt med en tykk og grov, ofte krypende rot. Stengelen er stiv. Den kan bli opp til en halv meter høy, og bladene er elliptiske. Hele planten er glatt og uten hår. Blomstene sitter tett samlet på toppen av planten. De er spesielle, for de åpner seg aldri helt, og kronbladene vikler seg om hverandre. Fargen på blomsten er mørk brunrød og den har en god duft.

Utbredelse 
Søterot er en europeisk fjellplante. Hovedutbredelsen er i fjelltraktene i Mellom-Europa. I Norge finnes den fra Åseral til Trøndelag og den er kommuneblomst for Bykle. Søterot vokser på gammel beitemark i fjellbjørkeskog og vierkratt

I Sverige blir planten  kalt baggsöta. Den ble første gang funnet der på 1970-tallet og er fredet i Sverige. Navnet der kommer nok av samme ord som «norrbaggar», et nedsettende ord for nordmenn, og viser at den tidligere ble innført fra Norge.

Medisinplante og krydderplante 
Søterot har blitt benyttet innen medisinen og homøopatien ved lever- og gallesykdommer, mot appetittløshet og ved lav magesaftsekresjon. 

Rota benyttes også som krydder i brennevin. Den er svært bitter og smaken sitter lenge på tunga. Søterot er også brukt som appetittvekker. Navnet har den antakelig fått for at den helsebringende «ånden» ikke skal fornærmes (veldig bitter).

Litteratur 
 Søterot er omtalt i Reier Gjellebøl: Beskrivelse over Sætersdalen i Christiansands Stift fra 1781.
 Birger Aase: Søterot i Årbok 1998-1999: Skien-Telemark turistforening 1999 – S.89 ISBN 82-91264-03-1 (h

Eksterne lenker 
 
 Søterot
 Planter på Hardangervidda
 Kommuneblomst i Bykle
 Om bestøving hos søterot
 Årets blomst 2006 i Telemark

Røde blomster
Brune blomster
Søterotfamilien
Urter
Arter som tidligere har stått på norsk rødliste
Medisinplanter
Stauder
Bykle
Norges flora