Brukermedvirkning

Brukermedvirkning (pasientmedvirkning har også blitt brukt) handler om at pasienter og brukere skal ha innflytelse på beslutningsprosesser og utforming av tjenestetilbudet . Begrepet "bruker" viser til mottakere av offentlige tjenester, spesielt innen helse, og arbeids- og velferdsetaten. Brukermedvirkning er en generell rettighet i et demokratisk samfunn: Mottakere av tjenester og ytelser har rett til å medvirke og ta beslutninger i forhold som angår dem. Brukermedvirkning skjer når brukeren på individnivå og brukerorganisasjonene på tjeneste- og systemnivå deltar i planlegging, gjennomføring og evaluering av tiltak . I forordet til Plan for brukermedvirkning beskrives brukermedvirkning på følgende måte :

"Brukere har rett til å medvirke, og tjenestene har plikt til å involvere brukeren. Samtidig har brukermedvirkning en egenverdi, terapeutisk verdi og er et virkemiddel for å forbedre og kvalitetssikre tjenestene. Brukermedvirkning innebærer at brukeren betraktes som en likeverdig partner i diskusjoner og beslutninger som angår hans eller hennes problem".

Innenfor helse- og omsorgstjenesten er brukermedvirkning en tydelig føring . Det må blant annet ses i sammenheng med målet om å skape pasientenes helsetjeneste . I utviklingen av pasientenes helsetjeneste står en ny brukerrolle sentralt: Pasienter, brukere og pårørende skal være like viktige som fagfolk og politikere i dette arbeidet . I en publikasjon fra Folkehelseinstituttet fra 2016 beskrives eksempler på en ny brukerrolle i praksis .

Generelt

Helse- og omsorgstjenesten 
I helsetjenesten skal brukermedvirkning gjennomføres på tre nivåer, og hvert av disse nivåene er regulert av egne lovverk:

 Individnivå
Brukermedvirkning på individnivå reguleres i Lov om pasient- og brukerrettigheter, og gjelder uavhengig av om tjenestene tilbys i kommune- eller spesialisthelsetjenesten . Loven regulerer blant annet retten til informasjon og retten til å medvirke ved gjennomføring av helse- og omsorgstjenester. Retten til individuell plan ved behov for langvarige og koordinerte tjenester hjemles også i denne loven. Tjenestene skal ta utgangspunkt i brukerens egne mål. Fagkompetansen og brukerkompetansen utfyller hverandre .
 Tjenestenivå
På tjenestenivå reguleres brukermedvirkning i Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten: Pasientenes, brukernes og de pårørendes erfaringer skal benyttes til forbedring av tjenestene. 
Systemnivå
På systemnivå - i spesialisthelsetjenesten, reguleres brukermedvirkning i Lov om helseforetak § 35: Styret skal sørge for at representanter for pasienter og andre brukere blir hørt i forbindelse med utarbeidelse av planer for virksomheten . På kommunalt nivå reguleres brukermedvirkning i Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester § 3-10: Kommunen skal sørge for at representanter for pasienter og brukere blir hørt ved utformingen av kommunens helse- og omsorgstjeneste . Brukerorganisasjonene er representert på ulike måter for å ivareta brukernes erfaringer med basis i brukerkompetansen. Dette skjer gjennom brukerutvalg, møter, høringer og deltakelse i prosjekter.

Arbeids- og velferdsetaten 
I forbindelse med opprettelsen av Ny arbeids- og velferdsforvaltning (NAV) og opprettelsen av lokale arbeids- og velferdskontorer har brukermedvirkning blitt en viktig del. Velferdsalliansen og ulike brukerorganisasjoner som for eksempel Aleneforeldreforeningen og Mental Helse deltar på systemnivå.

Referanser

Eksterne lenker
 Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon
 Nasjonalt senter for erfaringskompetanse innen psykisk helse
 Unge Funksjonshemmede
 Veileder i brukermedvirkning
 Pasientrettighetsloven

Norges helsevesen
Trygd i Norge
Arbeidsliv i Norge