Store kattedyr

brølekatter
 treleoparder

Store kattedyr (Pantherinae) er en monofyletisk gruppe i kattefamilien (Pantherinae) og består av de to slektene med brølekatter (Panthera) og treleoparder (Neofelis). I dag refererer moderne forskning gjerne til denne gruppen som panterlinjen.

Biologi 

Store kattedyr utviser tydelig kjønnsdimorfisme, i det hanner blir klart større enn hunner. Tannsettet er som hos andre kattedyr: , mens kromosomtallet for artene i denne gruppen er 2ɳ=38. Den fysisk minste arten er treleoparden (N. nebulosa), der hunnen kan veie ned mot . Den fysisk største arten er tiger (P. tigris), der enkelte hanner kan veie mer enn .

Bortsett fra løver, som lever og jakter sammen i komplekse sosiale enheter, så lever og jakter disse dyra stort sett solitært. De er hovedsakelig nattaktive og skumringsaktive, men de kan også være aktive om dagen. Byttet utgjør for det meste middels store og store hovdyr, men annet vilt står også på menyen.

Taksonomi 
De store kattedyra nedstammer fra et felles opphav som utviklet seg i Asia for omkring 10,5–11,5 millioner år siden. Neofelis var den første linjen som oppsto, for cirka 6,5 millioner år siden, og deretter Panthera for cirka 6–4 millioner år siden. Artene i gruppen har spredt seg til nesten hele verden, unntatt Oseania og Antarktika. Fossiler etter tigre er aldri funnet utenfor Asia, men for cirka  siden var løver distribuert over nesten hele Eurasia, og for cirka  siden krysset det løver over Beringlandbrua og etablerte seg i Nord-Amerika. Løvene døde imidlertid ut i Amerika og det meste av Eurasia mot slutten av siste istid. Også jaguarer har vært bredt distribuert gjennom Europa, for omkring 1,5–1,9 millioner år siden. Den tok seg også over til Nord-Amerika via Beringlandbrua under pleistocen, der etterkommerne fortsatt lever. Det eldste fossile beviset man med sikkerhet har for jaguar i Nord-Amerika dateres til cirka  siden.  Leoparden er i dag imidlertid den eneste av de store kattedyra som lever fritt på mer enn ett kontinent, nemlig Afrika og Eurasia. Arten er faktisk det ville kattedyret med størst utbredelse av alle katter, uavhengig av størrelsen.

Den eldste arten man kjenner til er P. blytheae, som levde under miocen–tidlig pliocen i Himalaya. En annen av de tidligste kjente artene i denne gruppa oppsto trolig i Kina, i perioden pliocen–pleistocen. Den har fått det vitenskapelige navnet . Tidligere ble denne arten antatt å være en progenitor for tiger, men andre har antydet at den var en opphavet for leopard eller også to andre nå utdødde Panthera-linjer. Nyere forskning konkluderer imidlertid med, at  må være nærmere beslektet med løve og leopard enn tiger. Det har derfor oppstått en teori om at  kan være opphavet for minst to arter i gruppen Pantherinae, og kanskje til og med selv være basal i gruppen.

Den systematiske gruppen store kattedyr (Pantherinae) må ikke forveksles med den uformelle gruppen store katter (på engelsk gjerne referert til som the great cats). Den gruppen omfatter alle kattedyrarter med en vekt på  eller mer, herunder også gepard og puma.

Fylogeni 
Fylogenien følger Johnson, Eizirik & Pecon-Slattery et al. (2006).

Inndeling 
Inndelingen følger IUCN/SSC Cat Specialist Group og er i henhold til Cat Classification Task Force (2017).

 Carnivora, rovpattedyr
 Feliformia, kattelignende rovpattedyr
 Felidae, kattefamilien
 Pantherinae, store kattedyr
 Panthera, brølekatter
 P. tigris, tiger
 P. uncia, snøleopard
 P. onca, jaguar (monotypisk)
 P. leo, løve
 P. pardus, leopard
 Neofelis, treleoparder
 N. nebulosa, treleopard (monotypisk)
 N. diari, borneotreleopard

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Dyr formelt beskrevet av Reginald Innes Pocock
Pattedyr formelt beskrevet i 1917