Andhrimner

Andhrimner, i de første numrene Manden, var et satirisk og litterært ukeblad, utgitt anonymt i Kristiania av Paul Botten-Hansen, Henrik Ibsen og Aasmund Olavsson Vinje.

Bladet utkom ukentlig i perioden fra 5. januar til 28. september 1851, og svarte genremessig til det danske ukebladet Corsaren, utgitt 1840–46 av Meïr Aron Goldschmidt. Andhrimner hadde aldri mer enn 100 abonnenter, og abonnementsprisen var i starten 100 skilling kvartalet, pluss 17 skilling i porto. For andre kvartal ble prisen nedsatt til 72 skilling pr. kvartal, pluss porto. Fra først av var bladet trykt uten tittel, bare kalt Manden. Først fra tredje kvartal fikk bladet tittelen Andhrimner, etter kokken i Valhall som hver dag slaktet grisen og fant den like levende dagen etter. Det var vignetten som gjorde bladet kjent som Manden, men satiren var for beisk, og utsalgsprisen urimelig høy. Etter bare trekvart år gikk bladet inn.

Men det var her at Ibsen under pseudonymet Brynjolf Bjarme fikk trykt sine første dikt. Dette pseudonymet hadde han også brukt da han utga skuespillet Catilina. Ibsen bidro også med enkelte tegninger. Vinje bidro med flere skjønnlitterære kritikker, bl.a. av den dansk-jødiske Meïr Aron Goldschmidt og hans skribentvirksomhet i Corsaren som hadde inspirert Andhrimner.

Botten-Hansen offentliggjorde føljetongene Norske Mysterier og Huldre-Brylluppet som også ble utgitt i bokform, men solgte bare 30 eksemplarer. Attpåtil fikk han bare en eneste anmeldelse, skrevet av Rolf Olsen i Nationalbladet. Botten-Hansen gjorde narr av sine lyriske måneskinnsstemninger som Marcus Thrane viste til med «den blege Maane». Men Huldre-Brylluppet ble likevel sitert av Ibsen både i Kjærlighedens Komedie og i Peer Gynt.

23. september 1850 var Botten-Hansen vært i selskap med faktor Niels Fredrik Axelsen fra A.Th. Nissens trykkeri. De snakket om Botten-Hansens planer om et satirisk-humoristisk ukeblad. Akselsen var ingen idealist, men en ren profittjeger. Tredje og siste kvartal ble utgitt uten illustrasjoner. Ibsen tok hevn ved å portrettere Axelsen som den narraktige boktrykkeren Aslaksen vi møter både i De unges Forbund og En folkefiende.

Takket være Henrik Wergeland hadde Norge fått sine første xylografer, da han på sitt dødsleie budsendte den danske xylografen Hans Peter Hansen, og fikk ham til å skjære ut illustrasjoner til Hassel-Nødder (1845). Hansen utdannet de første norske xylografene, Haakon Adelsten Lunde og Harald Nissen, bror av forlegger A.Th. Nissen. Lunde hadde i 1850 begynt å utgi Illustreret Maanedsskrift for Moerskabslæsning,

Komplette eksemplarer av vittighetsbladet er svært sjeldne.

 Referanser 

 Kilder 
 Halvdan Koht: Henrik Ibsen i Manden. (Avhandlinger utgitt av Det Norske Videnskaps- Akademi i Oslo. II. Hist.-Filos. Klasse. 1928. No.1. I kommisjon hos Jacob Dybwad. Oslo 1928.
 Salmonsens konversationsleksikon. Anden Udgave fra runeberg.org
 Reinert Torgeirson: "Norges merkeligste ukeblad". Aftenposten'' 8. september 1941.

Nedlagte norske tidsskrifter
Nedlagte norske ukeblader
Norske vittighetsblader
Publikasjoner etablert i 1851
1851 i Norge
Kunst og kultur i 1851