Blekkspruter

Ammonoidea (†)
 Coleoidea  
 Nautiloidea  

For den am. skrekkfilmen fra 1977, se Blekksprut (film)
Blekkspruter (Cephalopoda) er en klasse med bløtdyr som gjerne deles inn i tre underklasser, hvorav kun to har nålevende arter. Alle blekkspruter er rovdyr. De jakter og eter fisk, andre bløtdyr og krepsdyr. De fins omkring 900 arter, som de kan variere i størrelse fra ørsmå til opp mot 18 meter. Kolossblekksprut (Mesonychoteuthis hamiltoni) er størst, og den regnes som det største virvelløse dyret som noen gang har levd. Habitatet er stort sett marint, men noen arter lever også i brakkvann. Ingen lever i ferskvann. 

Blekkspruter kjennes av sin todelte kroppsform, og evne til å produsere blekk. Hodet har en munn med et nebblignende spiseorgan (to kraftige hornkjever) omgitt av en krans av fangarmer (åtte eller ti i tallet), mens kroppen bakenfor er enten sylindrisk tilspisset bakover eller pungformet avrundet i formen. Når blekksprutene føler seg truet kan de sprute ut en blekklignende substans (som produseres av en blekk-kjertel) fra en blekksekk, slik at de rekker å gjemme seg. Noen arter mangler imidlertid denne blekksekken. Blekkspruter har dessuten et velutviklet nervesystem, og artene regnes blant de mest intelligente blant de virvelløse dyrene.

Underklassen Nautiloidea har blekkspruter med et ytre skall, mens arter i Coleoidea har skallet innvendig eller mangler skall. Blant arter som fremdeles har skallet i behold, er det kun hos underklassene Nautiloidea, Spirulidae (som består av en eneste art) og Sepiida at skallet er forkalket. Hos de andre er det laget av kitin eller et brusklingnende materiale. Også hunnen hos papirbåter produserer et forkalket skall, men dette produseres av kjertler på et par av tentaklene og har ingenting med blekksprutenes opprinnelige skall å gjøre. 

I Norge er de vanligste tiarmede blekksprutene akkar og Loligo forbesi.

Den utdødde Nectocaris pteryx er av de tidligste blekkspruter man kjenner til.

Inndeling 
Inndelingen under følger WoRMS  og er i henhold til Gofas (2009). Norske navn følger i hovedsak Artsdatabanken, men navn i parentes er kun uoffisielle beskrivelser.

 Animalia, dyreriket
 Mollusca, bløtdyr
 Bivalvia, muslinger
 Caudofoveata, ufurede ormebløtdyr
 Cephalopoda, blekkspruter
 Ammonoidea (†)
 Coleoidea
 Decapodiformes, tiarmede blekkspruter
 Myopsida
 Australiteuthidae Lu, 2005
 Loliginidae Lesueur, 1821
 Oegopsida
 Ancistrocheiridae Pfeffer, 1912
 Architeuthidae Pfeffer, 1900, kjempeblekkspruter
 Batoteuthidae Young & Roper, 1968
 Brachioteuthidae Pfeffer, 1908
 Chiroteuthidae Gray, 1849
 Cranchiidae Prosch, 1847
 Cycloteuthidae Naef, 1923
 Enoploteuthidae Pfeffer, 1900
 Gonatidae Hoyle, 1886
 Histioteuthidae Verrill, 1881
 Joubiniteuthidae Naef, 1922
 Lepidoteuthidae Pfeffer, 1912
 Lycoteuthidae Pfeffer, 1908
 Magnapinnidae Vecchione & Young, 1998
 Mastigoteuthidae Verrill, 1881
 Neoteuthidae Naef, 1921
 Octopoteuthidae Berry, 1912
 Ommastrephidae Steenstrup, 1857
 Onychoteuthidae Gray, 1847
 Pholidoteuthidae Adam, 1950
 Promachoteuthidae Naef, 1912
 Psychroteuthidae Thiele, 1920
 Pyroteuthidae Pfeffer, 1912
 Thysanoteuthidae Keferstein, 1866
 Sepiida, sepiablekkspruter
 Sepiadariidae Fischer, 1882
 Sepiidae Keferstein, 1866
 Sepiolidae Leach, 1817
 Spirulida
 Spirulidae Owen, 1836
 Octopodiformes, åttearmete blekkspruter
 Octopoda, egentlige åttearmete blekkspruter
 Vampyromorpha, vampyrblekkspruter
 Nautiloidea, nautiloideer
 Nautilida
 Aturioidea (†)
 Hercoglossidae Spath, 1927 (†)
 Nautilidae Blainville, 1825, perlebåter
 Gastropoda, snegler
 Monoplacophora, urbløtdyr
 Polyplacophora, leddsnegler
 Rostroconchia, rostroconcher (†)
 Scaphopoda, sjøtenner
 Solenogastres, bukfurede ormebløtdyr

Geologi 
Fossile blekkspruter finnes fra ordoviciumtiden og frem til i dag. De kalles da med sitt latinske navn Cephalapoda. Spesielt kjent er ortocerkalken i Oslofeltet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Dyr formelt beskrevet av Georges Cuvier
Bløtdyr formelt beskrevet i 1797