Rivertonprisen

Rivertonprisen – «Den gylne revolver» – deles ut hvert år av Rivertonklubben, og skal gå til forfatteren av årets beste norske kriminallitterære arbeid enten det gjelder en roman, novellesamling, skuespill, originalmanus for spillefilm, fjernsynsdrama eller radioteater.

Prisen er et samarbeid mellom Rivertonklubben, Bokhandlerforeningen, Den norske Forleggerforening og De norske Bokklubbene. Det er Rivertonklubbens egen jury som utnevner vinneren.

Navnet 
Prisen og klubben er oppkalt etter forfatteren Stein Riverton, som var Sven Elvestads psevdonym som krimforfatter.

Historikk

Initiativet 
Nils Nordberg skriver om Rivertonklubbens historie at klubben startet som en idé hos Bjørn Carling som ble fulgt opp av Sigurd B. Hennum. Disse to etablerte klubben våren 1972 sammen med Gerd Nyquist, Tor Edvin Dahl og Nordberg. «Tre ting syntes opplagte fra starten: Klubbens fremste oppgave skulle være å fremme kvantitet og kvalitet i norsk kriminallitteratur, og den burde derfor dele ut en årlig pris til beste verk i genren (Hennums idé); klubben måtte ta sitt navn etter den fremste norske kriminalforfatter gjennom tidene, vår (til da) eneste internasjonale stjerne, Stein Riverton; og Gerd Nyquist var selvskreven som Rivertonklubbens første formann.»

Valget av revolveren som symbol 
Selve prisen var lenge en Nagantrevolver. Nordberg skriver «At prisen ble en gyllen revolver, eller rettere sagt en revolver med forgylt skjefte, har sin egen bakgrunn. Forslaget var Bjørn Carlings, som viste til at Rivertons detektiv Asbjørn Krag var den stolte besitter av to gullbelagte duellpistoler». Det var Kjell Hallbing som foreslo Nagant, en belgisk pistol som ble brukt av det norske politiet på Asbjørn Krags tid. Klubben kjøpte først et restlager av Nagant fra forsvaret, men «denne beholdningen er for lengst oppbrukt og nå må prisgjenstandene kjøpes inn for en ganske annerledes ublu samlerpris.» Naganten har blitt erstattet med en Smith & Wesson .38 Special.

Rivertonklubbens ærespris – også en gyllen revolver – gis til personer som «har gjort en særlig innsats for norsk kriminallitteratur, her hjemme eller utenlands.»

Flere tildelinger til samme forfatter 
Fram til 2001 kunne en person ikke motta prisen mer enn én gang. Etter 2001 kan forfattere få prisen to ganger, forutsatt at den andre tildelingen gjelder en bok som vurderes som et klart høydepunkt i karrieren, eller er et markant comeback. Sju forfattere har mottatt prisen to ganger: Gunnar Staalesen i 1975 og 2002, Jon Michelet i 1980 og 2001, Karin Fossum i 1996 og 2014, Torkil Damhaug i 2011 og 2016, Kjell Ola Dahl i 2000 og 2015, Unni Lindell i 1999 og 2018 og Jo Nesbø i 1997 og 2019. Torolf Elster (1982 og 1997) fikk tildelt både ordinær pris og ærespris, og Jo Nesbø har mottatt to ordinære priser (1997 og 2019) og ærespris (2016).

Prisvinnere 1972–2009 

1972 – Sigrun Krokvik, for romanen Bortreist på ubestemt tid. Filmatisert i 1974 under samme tittel.
1973 – David Torjussen (Tor Edvin Dahl), for romanen Etterforskning pågår
1974 – Anker Rogstad, for romanen Lansen
1975 – Gunnar Staalesen, for romanen Rygg i rand, to i spann. Overført til TV i 1993.
1976 – Pio Larsen, for romanen Den hvite kineser
1977 – Ingen pris utdelt
1978 – Jon Bing og Tor Åge Bringsværd, for tv-serien Blindpassasjer
1979 – Helge Riisøen, for romanen Operasjon 
1980 – Jon Michelet, for romanen Hvit som snø
1981 – Fredrik Skagen, for romanen Kortslutning
1982 – Torolf Elster, for romanen Thomas Pihls annen lov
1983 – Kim Småge, for romanen Nattdykk
1984 – Ingen pris utdelt
1985 – Michael Grundt Spang, for romanen Spionen som lengtet hjem 
1986 – Edith Ranum, for hørespillserien Ringer i mørkt vann
1987 – Lars Saabye Christensen, for romanen Sneglene 
1988 – Alf R. Jacobsen, for romanen Kharg 
1989 – Idar Lind, for romanen 13 takters blues 
1990 – Ingvar Ambjørnsen, for romanen Den mekaniske kvinnen
1991 – Audun Sjøstrand, for romanen Valsekongens fall
1992 – Arild Rypdal, for romanen Orakel 
1993 – Morten Harry Olsen, for romanen Begjærets pris
1994 – Anne Holt, for romanen Salige er de som tørster
1995 – Kolbjørn Hauge, for romanen Død mann i boks
1996 – Karin Fossum, for romanen Se deg ikke tilbake
1997 – Jo Nesbø, for romanen Flaggermusmannen 
1998 – Jan Mehlum, for romanen Kalde hender 
1999 – Unni Lindell, for romanen Drømmefangeren
2000 – Kjell Ola Dahl, for romanen En liten gyllen ring 
2001 – Jon Michelet, for romanen Den frosne kvinnen 
2002 – Gunnar Staalesen, for romanen Som i et speil 
2003 – Kurt Aust, for romanen Hjemsøkt
2004 – Ulf Breistrand og Jarl Emsell Larsen for tv-serien Svarte penger - hvite løgner
2005 – Frode Grytten, for romanen Flytande bjørn
2006 – Tom Kristensen for romanen Dødsriket
2007 – Jørgen Gunnerud, for romanen Høstjakt
2008 – Vidar Sundstøl, for romanen Drømmenes land
2009 – Tom Egeland for romanen Lucifers evangelium

Vinnere og nominerte fra 2010 
Fra 2010 begynte juryen med å offentliggjøre en kortliste over fem nominerte kandidater før det ble utpekt en vinner.

2010 

 Anne & Even Holt: Flimmer
 Jørn Lier Horst: Bunnfall
 Asle Skredderberget: Metallmyk
 Øystein Wiik: Dødelig applaus
 Chris Tvedt: Dødens sirkel – vinner

2011 

 Terje Emberland og Bernt Roughtvedt: Stormlaget
 Thomas Enger: Fantomsmerte
 Knut Faldbakken: Natthagen
 Jørn Lier Horst: Vinterstengt
 Torkil Damhaug: Ildmannen – vinner

2012 

 Jørgen Brekke: Drømmeløs
 Frode Granhus: Stormen
 Espen Holm: Kong Salomos Sverd
 Gard Erik Sandbakken: Skarpskytteren
 Jørn Lier Horst: Jakthundene – vinner

2013 

 Sidsel Dalen: 21 dager
 Nicolaj Frobenius: Mørke grener
 Jo Nesbø: Politi
 Roar Sørensen: Smertens aveny
 Gard Sveen: Den siste pilegrimen – vinner

2014 

 Asbjørn Jaklin: Rød sone
 Merete Junker: Venuspassasjen
 Marit Reiersgård: Jenta uten hjerte
 Gunnar Staalesen: Ingen er så trygg i fare
 Karin Fossum: Helvetesilden – vinner

2015 

 Ingebjørg Berg Holm: Stjerner over, mørke under
 Tore Aurstad og Carina Westberg: Nattevandreren
 Vidar Sundstøl: Djevelens giftering
 Frits de Bourg: Dødens elv
 Kjell Ola Dahl: Kureren – vinner

2016 

 Unni Lindell: Jeg vet hvor du bor
 Chris Tvedt: Den som forvolder en annens død
 Karin Fossum: Hviskeren
 Bjørn Olav Nordahl: Dødvinkel
 Torkil Damhaug: En femte årstid – vinner

2017 

 Øystein Borge: Det som aldri dør
 Lars Mæhle: Den stille flokken
 Trude Teige: Pasienten
 Kurt Aust: Skipet med det onde øyet
 Aslak Nore: Ulvefellen – vinner

2018 

 Gard Sveen: Bjørnen
 Samuel Bjørk: Gutten som elsket rådyr
 Tore Aurstad & Carina Westberg: Djeveldansen
 Heine Bakkeid: Møt meg i paradis
 Unni Lindell: Dronen – vinner

2019 

 Agnes Ravatn: Dei sju dørene
 Sigbjørn Mostue: Himmelen skal gråte blod
 Asle Skredderberget: Hevnen tilhører meg
 Jan-Erik Fjell: Gjemsel
 Jo Nesbø: Kniv – vinner

2020 

 Sven Petter Næss: Skjebnesteinen – vinner
 Kurt Aust: Hjertets mørke
 Frits de Bourg: Dykket
 Unni Lindell: Nabovarsel
 Karin Fossum: Bakom synger døden

2021 

 Heine Bakkeid: St. Avenger - vinner
 Anne Holt: Det ellevte manus
 Terje Bjøranger: Kalifatet
 Samuel Bjørk: Ulven
 Jan-Erik Fjell: Ringmannen

2022 
 Torkil Damhaug: Hund uten grav - vinner
 Myriam H. Bjerkli: Grønnøyd monster
 H.S. Palladino: Den som frykter snøen
 Johan Høst: En nasjon i sjakk
 Ingrid Berglund: Den svarte svanen

Rivertonklubbens ærespris 
1973 – André Bjerke
1976 – Bjørn Carling
1978 – Gerd Nyquist
1992 – Nils Nordberg
1997 – Willy Dahl, Sigurd B. Hennum og Torolf Elster
2012 – Varg Veum (karakter i Gunnar Staalesens verker)
2016 – Jo Nesbø
2018 – Tor Edvin Dahl
2019 – Hans H. Skei
2022 – Knut Gørvell og Pip Hallén (som står bak Krimfestivalen).

Rivertonklubbens internasjonale ærespris 
1990 – Tage la Cour
1991 – Ruth Rendell
1993 – P.D. James
1997 – Ed McBain
2006 – Maj Sjöwall
2012 – Henning Mankell
2022 – Håkan Nesser

Se også 
 Glassnøkkelen, en kriminallitterær pris fra Skandinaviska kriminalsällskapet

Referanser

Eksterne lenker
  
 Ny revolverpresident i gammel krimklubb. Om Rivertonprisens og Rivertonklubbens historie, Dagbladet 28. mars 2001

Norske litteraturpriser
Kriminallitterære priser
Utmerkelser etablert i 1972