Bybrann

En bybrann er en brann i en by der større deler av bebyggelsen legges i aske. Gjennomgås kildene for forskjellige norske byer, er det store variasjoner i hvor mye som skal brenne før en brann klassifiseres som bybrann. 

Ofte brukes «kvartalsbrann» om en storbrann som begrenses til ett kvartal.

Hyppige bybranner var så ødeleggende også fordi alle gjeldsbrev var private. Hvis skjøter eller gjeldsbrev gikk tapt, måtte krav bortfalle, om ikke motparten vedstod seg forholdene. Det var påbudt å føre tingbøker, men de var ofte mangelfulle, eller tingbøkene kunne gå med i brannen. Det var kanskje ikke så rart at det het seg at den som var skyld i en brann, «skulle uten all nåde kastes inn i ilden etter privilegienes lydelse». Å hjelpe til med slukningsarbeid var heller ikke helt trygt, for det var dødsstraff for den som hjalp til med en brannhake uten å være rådet til det av «en som hadde forstand». Men ingen slik var utpekt i forkant. 

Ut fra gamle dagers manglende kloakk- og sanitæranlegg har det vært hevdet at bybranner delvis har vært årsak til at det ikke oftere brøt ut pest.Reidar Marmøy: «Gjennom bølgedalen», Vårt folks historie, bind 4, (s. 362)

Mest brannfarlige er hus av tre eller bambus, eller med strå- eller torvtak eller tak av takspon. Trange gater øker brannfaren ytterligere, siden de også er til hinder ved slukningsarbeidet. Når branntilløp utviklet seg til bybranner, skyldtes det iblant at de ble sent oppdaget og varslet fordi folk var i kirken. Brannen skapte like mange husville på seks timer som brannen i København 1728 på 60.
I juni 2010 omkom minst 108 i løpet av tre timer da minst syv høyhus ble rasert av brann i et tettpakket boligstrøk nær Bangladeshs hovedstad Dhaka. Feil ved det elektriske anlegget ble regnet som sannsynlig brannårsak.
Februar 2011: Opptil 30 000 ble hjemløse ved branner i Manilas slumstrøk.
19. april 2011 ble anslagsvis over 2 000 familier med til sammen 8 000-10 000 mennesker hjemløse ved en brann i Makati, Manila.
18. mars 2012 brøt det ut brann i Quezon. På et kvarters tid rakk den å ødelegge ca. 25 hus og gjøre 75 familier hjemløse.
Juledag 2012 ble 5 000 hjemløse ved en brann i Manila, hvor en mann ble slått i hjel av sinte naboer etter at han i fylla hadde skreket at han hadde stiftet brannen. Brannen startet i et hus hvor barn hadde lekt med brennende lys. Samme dag omkom syv ved en brann i et annet av byens slumområder.
17. februar 2019 omkom minst ni ved en brann i Chittagongs slum.
Natt til 21. februar 2019 omkom minst 80 ved en brann i Dhakas gamleby, et område med mange kjemiske fabrikker og parfymefabrikker. Flasker og beholdere med ildsfarlige væsker og gasser eksploderte. Det gjorde at brannen spredte seg med voldsom fart, selv om «bare» fire bygninger ble ødelagt..
17. august 2019 ble ca. 50 000 hjemløse ved en brann i Dhakas slumområde Mirpur.

Branner i flyktningleirer

Noen steder har flyktningleirer vokst til byer hvor folk kan bli boende i årevis. Dette er noen av de verste brannene:
12. mai 2020 brøt det ut brann i en leir med rohingya-flyktninger fra Myanmar ved Cox's Bazar i Bangladesh, hvor rundt 600 000 mennesker bodde på kun 13 km². over 300 hus ble ødelagt
17. mai 2020: Ny brann ved Cox's Bazar i Bangladesh. Flere tusen ble hjemløse.
I september 2020 ble nærmere 13 000 hjemløse etter branner i flyktiningleirene på den greske øya Lesbos. Iallfall noen av brannene var påsatt.
14. januar 2021: Ny brann i en flyktningleir ved Cox's Bazar i Bangladesh. På to timer ble hjemmene til 3 500 mennesker ødelagt eller skadet i brannen.
22. mars 2021: Enda en brann – den tredje på fire dager – utviklet seg til den verste hittil ved Cox's Bazar. Pr. 25. mars var 15 mennesker funnet omkommet, mens nærmere 400 var savnet. Ifølge Human Rights Watch hindret piggtrådgjerdet rundt leirene folk i å flykte, eller påførte dem skade da de forserte det. Ca.  50 000 ble husville. Brannen rammet et område på 0,61 km².
5. mars 2023. Ny brann i flyktningleir ved Cox's Bazar, hvor det samlede antall flyktninger hadde passert millionen. I sterk vind spredte brannen seg med rasende fart. Da den kom under kontroll etter tre timer, hadde den gjort ca. 12 000 mennesker husløse og ødelagt minst 35 moskeer og 21 skoler.

Overtro, vandrehistorier og konspirasjonsteorier
I middelalderen og langt inn i nyere tid fantes mye overtro i forbindelse med branner: Hekser kunne stifte branner, eikehjorter fløy rundt med glødende kullbiter mellom kjevene for å sette fyr på gårder og uthus, branner kunne slukkes med magiske ritualer og besvergelser osv. Så sent som under Peshtigo-brannen i 1871 gav enkelte opp og omkom fordi de trodde dette var dommedag.

Det har florert vandrehistorier og konspirasjonsteorier om både uoppklarte branner og branner som regnes å være oppklart. Noen eksempler:
Brannen i Chicago 1871 skal ha startet ved at en ku tilhørende Catherine O’Leary sparket til en fjøslykt under melking. Brannårsaken er ikke kjent, men Chicago Republican-reporteren Michael Ahern innrømmet i 1893 at han hadde kokt i hop ku-historien for å lage en fargerik reportasje.
Brannen i Chicago, Peshtigo-brannen og samtidige branner i bl.a. Michigan skal ha vært forårsaket av en komet eller av meteorittnedslag den 8. oktober, til tross for at de fleste brannene hadde opphav i gamle branner som hadde rast i flere døgn.
I 1759 skal Emanuel Swedenborg på overnaturlig vis ha sett Mariabrannen i Stockholm bryte ut mens han spiste middag hos Wilhelm Castels i Göteborg. Dette er blitt en av de mest berømte okkulte anekdoter, men brannen brøt vitterlig ut torsdag 19. juli og var antagelig kunngjort med kurér i Göteborg lørdag 21. eller søndag 22., mens middagen er datert til lørdag og/eller 29. juli (som var en søndag).
Keiser Nero skal ha stått og betraktet brannen i Roma år 64 mens han spilte lyre, men ifølge Tacitus befant han seg i Antium da brannen brøt ut.

Se også 
 Liste over norske bybranner
 Bybranner i Trondheim
 Bybranner i Arendal
 Brann (katastrofe)
 San Francisco etter et jordskjelv i 1906
 Nedbrenningen av Finnmark

Referanser

Eksterne lenker 
 Bybranner i Bergen
 Bybrannen i Ålesund