Hornfuglfamilien

neshornfugler
 hornravner

Hornfuglfamilien (Bucerotidae) er en familie i ordenen Bucerotiformes (hornfugler). De 62 artene (flere er nylig oppdaget og mangler norsk navn) i familien deles inn i to underfamilier; neshornfugler (60 arter i 15 slekter) og maskehornravner (2 arter i 1 slekt).

Evolusjon 
Basert på fossile funn regner man med at hornfugler må ha utviklet seg under eocen, men det er svært få fossile data før miocen, og selv da er informasjonen sparsom og lite informativ. Det eksisterer flere hypoteser om hvordan hornfuglfamilien utviklet seg, og de fleste ser ut til å være enige om at hornravner er søstergruppen til neshornfugler og at den tidlige utviklingen tok til i Afrika.

Kinnaird & O’Brien (2007) favoriserer synet på en hypotetisk progenitor, som de kaller «proto-Buceros». De ser for seg en stor, terrestrisk kjøttetende hornfugl, som nedstammer fra hornravnlignende forfedre og gav opphav til endemiske afrikanske taxa, som Tockus og Tropicranus, og mer skogtilpassede fruktetende linjer som emigrerte til Asia. I Asia skjedde det omfattende radiering, som senere førte til re-innvandring til Afrika, der Ceratogymna og Bycanistes oppsto fra re-innvandrende arter. Kinnaird & O’Briens modell er mer eller mindre sammenfallende med topologiene som ble gjenvunnet i de fylogenetiske analysene Gonzalez et al. publiserte i 2013.

Etymologi 
Familienavnet Bucerotidae følger av slektsnavnet Buceros og betyr med horn som en okse. Det stammer fra det greske uttrykket boukerōs (βουκερως), som består av forstavelsen bous (βους = okse) og endelsen kerōs (κερως = horn). Slektsnavnet er således opphav til både det vitenskapelige familienavnet Bucerotidae og ordensnavnet Bucerotiformes.

Typearten er neshornfugl (B. rhinoceros), som derav er opphav til gruppenavnet for underfamilien Bucerotinae.

Biologi

Beskrivelse 
Hornfugler er mellomstore til svært store fugler med karakteristiske lange, nedoverkrummede hornlignende nebb med hul hjelm på overnebbet, brede avrunda vinger, og lang stjert. Artene måler . Hos flere arter av neshornfugler er nebbet, hvis konstruksjon er hul, enormt stort. Og man har lenge antatt at hjelmen har en akustisk funksjon, men noen arter bruker den også som et våpen i regulære luftkamper. Hjelmen utvikler seg først etter at artene blir kjønnsmodne, og den blir vanligvis størst hos hanner. Det er derfor plausibelt å anta at hjelmen også er en indikator for seksuell kjønnsmodenhet, noe som er tilfellet for andre arkosaurer.

Utbredelse og habitat 
Hornfuglene hører i hovedsak hjemme i den afrotropiske og orientalske faunaregionen, men noen arter finnes også i Australasia. Habitatet består hovedsakelig av tropiske og subtropiske løvskoger, spesielt eviggrønn skog, men noen arter finnes også i tempererte skoger og på skogbevokst savanne og halvørken.

Atferd 
Hornfugler regnes i hovedsak som frugivore, men artene eter en blanding av animalsk og vegetabilsk føde, selv om den enkelte arten typisk har en preferanse for enten frukt eller smådyr. Maskehornravner er primært terrestrisk anlagt, mens neshornfugler gjerne er trelevende.

Inndeling 
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Kemp (2016). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Ikke alle arter har rukket å bli navngitt på norsk.

 Bucerotiformes, hornfugler
 Bucerotidae, hornfuglfamilien
 Bucorvinae, hornravner
 Bucorvus
 B. leadbeateri, rødmaskehornravn
 B. abyssinicus, blåmaskehornravn
 Bucerotinae, neshornfugler
 Lophoceros
 L. pallidirostris, miombotoko
 L. nasutus, gråtoko
 L. semifasciatus, (ikke navngitt)
 L. fasciatus, palmetoko
 L. hemprichii, klippetoko
 L. camurus, brundvergtoko
 L. alboterminatus, bantutoko
 L. bradfieldi, ravinetoko
 Tockus
 T. flavirostris, gulnebbtoko
 T. leucomelas, banantoko
 T. jacksoni, turkanatoko
 T. deckeni, savannetoko
 T. monteiri, hererotoko
 T. damarensis, (ikke navngitt)
 T. erythrorhynchus, rødnebbtoko
 Berenicornis
 B. comatus, hvitmankehornfugl
 Horizocerus
 H. albocristatus, langhaletoko
 H. cassini, (ikke navngitt)
 H. granti, (ikke navngitt)
 H. hartlaubi, svartdvergtoko
 Ceratogymna
 C. elata, høvdinghornfugl
 C. atrata, svarthornhornfugl
 Bycanistes
 B. brevis, sølvkinnhornfugl
 B. subcylindricus, gråkinnhornfugl
 B. cylindricus, brunkinnhornfugl
 B. albotibialis, båndhalehornfugl
 B. bucinator, trompeterhornfugl
 B. fistulator, piphornfugl
 B. sharpii, (ikke navngitt)
 Rhinoplax
 R. vigil, hjelmhornfugl
 Buceros
 B. hydrocorax, blodhornfugl
 B. mindanensis, (ikke navngitt)
 B. bicornis, storhornfugl
 B. rhinoceros, neshornfugl
 Anorrhinus
 A. galeritus, bronsehornfugl
 A. austeni, hvitkinnhornfugl
 A. tickelli, brunhornfugl
 Ocyceros
 O. birostris, indiahornfugl
 O. griseus, malabarhornfugl
 O. gingalensis, singaleserhornfugl
 Anthracoceros
 A. malayanus, malayhornfugl
 A. montani, suluhornfugl
 A. coronatus, hinduhornfugl
 A. albirostris, orienthornfugl
 A. marchei, palawanhornfugl
 Aceros
 A. nipalensis, rødhalshornfugl
 Rhabdotorrhinus
 R. corrugatus, rynkehornfugl
 R. exarhatus, sulawesihornfugl
 R. leucocephalus, brunkronehornfugl
 R. waldeni, negroshornfugl
 Penelopides
 P. panini, visayhornfugl
 P. affinis, mindanaohornfugl
 P. mindorensis, mindorohornfugl
 P. manillae, luzonhornfugl
 Rhyticeros
 R. cassidix, knopphornfugl
 R. everetti, sumbahornfugl
 R. undulatus, arrhornfugl
 R. subruficollis, gulpunghornfugl
 R. narcondami, narcondamhornfugl
 R. plicatus, papuahornfugl

Referanser

Eksterne lenker 
 

Bucerotiformes