Kebabnorsk

Kebabnorsk er et begrep som viser til en norsk multietnolekt med mange innslag av lånord fra språk som opprinnelig tales av ikke-vestlige innvandrergrupper i Norge. Kebabnorsk som fenomen ble først identifisert i 1990-årene i miljøene rundt innvandrerungdom i østre deler av Oslo. Selve begrepet kebabnorsk hentyder til at det importeres både nye ting og ord, for eksempel matretter som får beholde sitt opprinnelige navn. Uttrykket har ikke vært bruk om eget språkbruk av brukerne selv. Begrepet ble første gang brukt i Stine Aasheims hovedoppgave i 1995. Oppgaven og begrepet fikk mye oppmerksomhet i media og begrepet etablerte seg.

Påvirkningen og de språklige bidragene kommer fra en rekke språk som tyrkisk, kurdisk, arabisk, pashto, somali, persisk, urdu, punjabi, tamilsk, spansk og Balkan. En vurdering av hvilke ord som kan regnes som kebabnorsk eller slang er nærmest umulig. I denne multietnolekten er setningsbygning (leddstilling) en variabel som skiller denne multietnolekten fra andre dialekter. Et eksempel på forskjellige regler for setningsbygning er ved setninger som innledes av adverb som «egentlig», «etterpå» eller «plutselig», som i «Egentlig jeg syns det er bra», «Etterpå jeg avor hjem» eller «Plutselig jeg måtte jette derfra».

I 2000 begynte nordiske forskere, blant annet ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo å bruke uttrykket «multietnolektisk norsk».

Oversetteren Andreas Eilert Østby har skrevet en egen Kebabnorsk ordbok, som delvis bygger på Aasheims hovedoppgave, men som også er en oppfølger av hans arbeid med å oversette romanen Ett øye rødt fra shobresvensk til (kebab)norsk. I 2017 kom romanen Tante Ulrikkes vei, skrevet av Zeshan Shakar der forfatteren brukte Kebabnorsk for å gi et realistisk bilde av oppveksten til to ungdommer i drabantby-Oslo tidlig i 2000-årene.

Kebabnorsk er en talt sosiolekt og brukes ikke ofte i skrevne sammenhenger. Det eksisterer ingen formell normering av staveform for ordene før de blir inkludert i ordbøker. Noen eksempler på ulike skriveformer er wolla kontra wallah, sjpa kontra schpaa. En naturlig faktor som medfører endret stavemåte over tid, er at en språkforsker som aktivt jobber med å samle inn og klassifisere et slikt talespråk ofte vil se lingvistiske årsaker for å velge andre stavemåter enn hva de daglige brukerne av kebabnorsk vil.

Utvalg av ord på kebabnorsk 

 Avor = å stikke (av), flykte, komme
 Babes = jenter
 Baosj = politi
 Blod = bror (nær venn)
 Blæste = beseire, ha sex med, gi juling
 Broshan, brosjan = bror
 Business = handle, jobb, tjuvgods, innbrudd
 Charz = hasj
 Faite = slåss
 Floser, flus = penger
 Gerro = å røyke (hasj)
 Habibi = venn, min kjære
 Jalla = kom igjen (skynd deg)
 Jette = å stikke
 Karni = bullshit
 Khoya = bror
 Kæbe = jente, dame
 Kæze = å banke 
 Lægs = penger
 Lø(h) = dårlig, nei, ikke, teit,, kjedelig
 Mæbe = dame
 Para = penger
 Pæse, pæze = å sende over noe
 Sahbi, saheb = kompis
 Schmø, sjmø = bra, pen, kul
 Schpa, sjpa = digg
 Sjofe, schofe = å se, holde utkikk
 Tert, Tært = bra, pen, kul
 Tæsje = lure, stjele
 Walla(h), wolla(h) = å love, sverge (ved Allah)
 Ållø = veldig fin

En rekke europeiske storbyer har multietnolekter, oftest fremvoksende i arbeiderklassestrøk med større andel innvandere. I Berlin kalles det Kiezdeutsch; i København, perkerdansk; i London, Multikulturell London engelsk; i Paris, Verlan; i Stockholm, rinkebysvensk og i Rotterdam, Straattaal.

Se også 
 Slang
 Kebab
 Multietnolekt
 Sosiolekt
 Perkerdansk
 Rinkebysvensk

Litteratur 
 Andreas Eilert Ostby. Kebabnorsk ordbok. Gyldendal, 2005. ISBN 82-05-33910-4

Referanser

Eksterne lenker 
 Kebabnorsk ordliste, nettside med kebabnorsk ordliste
Kebabnorsk goes caramba på aftenposten.no
 «Misliker kebabnorsk», Forskning.no, 10. desember 2010

Norsk
Sosiolingvistikk
Innvandring til Norge