Foucaults pendel

Foucaults pendel er også en roman av Umberto Eco.
Foucaults pendel ble funnet opp av Jean Bernard Léon Foucault i 1851 for å anskueliggjøre jordens rotasjon om sin egen akse. Den er en lang pendel med en stor masse, som kan rotere fritt i opphengningspunktet. Observerer man pendelens bevegelse over flere timer, kan man fastslå at pendelens svingningsplan endrer retning. Dette vil bare kunne skje dersom jorden dreier om sin egen akse. Ved astronomiske betraktninger hadde det lenge (fra noen år etter Kopernikus' bok i 1543) vært klart at solen var bevegelsessentret for planetene (heliosentrisme) og at jorden dreier seg om sin egen akse. Denne dreiningen hadde likevel aldri før vært demonstrert eller bevist så udiskutabelt som ved den offentlige fremføringen i Panthéon i Paris i mars 1851, med en 67 m lang snor og 28 kg pendelmasse.

Dersom man plasserer Foucaults pendel på Nord- eller Sydpolen, kommer den til å rotere 360 grader på ett stjernedøgn. Årsaken er at jorden roterer, mens pendelen på grunn av sitt treghetsmoment svinger i samme retning. Relativt til jorden forandres dog svingningsplanet. På ekvator vil derimot pendelens svingninsplan ikke forandres, fordi det er loddrett i forhold til jordens rotasjonsakse. På alle andre plasser er tiden T for en hel omdreining avhengig av stedets geografiske bredde φ, slik at den øker fra polene og mot ekvatoren (T = 23,93  / sinφ). T= antall timer

Norges største foucaultpendel med en lengde på 25 meter befinner seg i Realfagbygget på NTNU (Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet). Med byggets geografiske bredde på 63,42° tar det 26 timer og 46 minutter for en hel omdreining av pendelen [23,93 h / sin(63,42°) = 26,76 h].
Vitenfabrikken (vitensenteret i Sandnes, Rogaland) har en Foucaults pendel som kan ses i første etasje. Sandnes ligger på nesten 60 grader nordlig bredde, så her vil pendelen i løpet av ett døgn rotere 310 grader i forhold til jorda.

Se også 
 Gyroskop
 Corioliskraft
 Loddsnor

Eksterne lenker 
 
  Om Foucaults pendel

Mekanikk
Vitenskap i 1851