Hjalmar Welhaven

Hjalmar Welhaven (født 26. desember 1850, død 18. april 1922) var en norsk arkitekt og skientusiast.

Welhaven studerte ved Den kongelige tegneskole i Kristiania i 1870, og fikk deretter sin arkitektutdannelse ved den tekniske høyskole i Hannover i perioden 1871–73. Fra 1875 etablerte Welhaven eget arkitektkontor, med spesialitet innen trebygninger i sveitserstil. Tidvis underviste han også ved Tegneskolen. Welhaven var slottsforvalter fra 1883 til 1920, først for kong Oscar II og etter tronskiftet i 1905 for Haakon VII, med drifts- og vedlikeholdsansvar for mange av kongens eiendommer som Det kongelige slott, Bygdøy kongsgård, Oscarshall og ferieboligen Skinnarbøl. 

Som arkitekt huskes han kanskje mest for murhuset Polhøgda fra 1902 i litt tung nyromansk stil til Fridtjof Nansen. Hjalmar var via Heiberg-slekten også søskenbarn til kona Eva Nansen, og hadde i 1889 tegnet dragestilvillaen «Godthaab» i Svartebukta til det nygifte ekteparet Nansen. Ellers vant Hjalmar en sølvmedalje ved Verdensutstillingen i Paris (1889) for arbeiderblokkene i Ruseløkkveien 60, som skulle bli det siste bygget oppført av det filantropiske eiendomsselskapet Arbeiderboligen av 1851.

I 1892 tok Hjalmar Welhaven initiativ til å bygge Skimuseet. Han hadde en stor, privat skisamling, og denne ble grunnstammen i det nye museet.  Han skrev også artikler om skisporten.

Hjalmar var sønn av dikteren Johan Sebastian Cammermeyer Welhaven (1807–1873) og Josephine Angelica Bidoulac (1812–1866). Hjalmar ble gift med maleren Margrethe Backer (1851–1940), som stilte ut på Høstutstillingen i 1898 og forøvrig var søster av blant andre maleren Harriet Backer (1845–1932). To av deres barn ble profesjonelle kunstnere: Astri Welhaven Heiberg (1881–1967) og Sigri Welhaven (1894–1991).

Trebygg 
 Villaene «Eugen», «Carl», «Oscar», «Gustaf», «Victoria» og «Sophie», brukt som losjihus på vestsiden av Bygdøy, ved Bygdøy kongsgård, 1876. Den tilhørende «økonomibygningen», nybygg etter brann, 1881
 Hovedbygninger på Maarud og Kjærnsmo
 Nordstrand gamle skole (1891)
 Turisthyttene Gjendebu 1892, Steinbergdalshytten 1895, Glitterheim (1901 og Torfinnsbu 1905.
 Prinsehytten i Sikkilsdalen.
 Villa i Frognerveien 19 (1892) 
 Tømmervilla på Blindern (nå tilhørende universitetet på Blindern (1894).
 Mysen kirke (1903)
 Kristinelundveien 14, ombygging i 1902

Murbygg 
 Arbeiderboligene i Platous gate 4 (1880) og Ruseløkkveien 60 (1881).

Referanser 

 
Personer tilknyttet Det kongelige hoff
Personer fra Oslo