Thomas Jefferson

Thomas Jefferson (født , død 4. juli 1826) var USAs tredje president (1801–1809), andre visepresident (1797–1801) og en amerikansk statsmann. Han var minister i Frankrike, politisk filosof, revolusjonær, jordbruker, gartner, landeier, arkitekt, arkeolog, slaveeier (han forsøkte i hele sin embetstid å oppheve eller redusere slaveriet), forfatter, oppfinner og grunnlegger av University of Virginia. Jefferson var en av de viktigste personene bak USAs uavhengighetserklæring.

President John F. Kennedy tok imot 49 nobelprisvinnere til Det hvite hus i 1962 med å si at «jeg tror dette er den mest ekstraordinære samlingen av talenter av menneskelig kunnskap som noen gang har vært samlet i Det hvite hus, muligens med unntak av da Thomas Jefferson spiste middag alene.» Bedriftene fra hans tid som president inkluderer Louisiana-kjøpet og Lewis og Clark-ekspedisjonen.

Biografisk informasjon 
Jeffersons foreldre var Peter Jefferson (29. mars 1708–17. august 1757) og Jane Randolph (20. februar 1720–31. mars 1776), begge fra familier som hadde slått seg ned i Virginia flere generasjoner tidligere. Han gikk på og forsøkte så å innføre mange reformer ved College of William & Mary før han grunnla sin egen visjon om høyere utdanning, University of Virginia.

Jefferson var den primære forfatteren av uavhengighetserklæringen og kilde til mange andre bidrag til amerikansk politisk og sivil kultur. Den kontinentale kongress gav oppgaven med å skrive erklæringen til en komité som inkluderte Jefferson, John Adams, Benjamin Franklin, Roger Sherman og Robert R. Livingston. Komitéen møttes og bestemte enstemmig at Jefferson skulle forberede utkastet til erklæringen alene.

Kongressbiblioteket ble grunnlagt fra salget av hans samling av bøker. Biblioteket ble grunnlagt i 1800 og Jefferson solgte sitt tredje bibliotek til kongressen i 1815. Jefferson tegnet selv sitt berømte hus, Monticello, nær Charlottesville, Virginia. Det inkluderte automatiske dører, den første svingstolen og andre behagelige konstruksjoner oppfunnet av Jefferson. I nærheten ligger University of Virginia, der Jefferson tegnet den opprinnelige arkitekturen og satte sammen utdanningstilbudet.

Jeffersons interesser inkluderte arkeologi, en disiplin som da var i sin spede begynnelse. Han er noen ganger blitt kalt «arkeologiens far» i anerkjennelse av hans rolle i å utvikle utgravningsteknikker. Da han utforsket en indiansk gravhaug på eiendommen sin i Virginia i 1784, unngikk han den vanlige praksisen med å grave nedover til noe dukket opp. I stedet skar han en kile ut av haugen slik at han kunne gå inn i den, se på lagene i den og trekke konklusjoner fra dette.

Jefferson var også vinkjenner og flink som gourmet. I hans tid som minister i Frankrike (1784–1789) foretok han betydelige reiser rundt i Frankrike og andre europeiske vinregioner og sendte de beste tilbake til Det hvite hus. Han er kjent for det modige utsagnet: «Vi kunne lage en like stor variasjon av viner i USA som de som lages i Europa, ikke nøyaktig de samme, men uten tvil like gode.» Det var vidstrakte vinmarker på Monticello, der store arealer var beplantet med den europeiske vindruen Vitis vinifera som imidlertid ikke overlevde de mange vindruesykdommene som fantes i Amerika.

Jeffersons idé for USA var en landbruksnasjon av selveiende bønder, i motsetning til visjonen til Alexander Hamilton, som så for seg en nasjon av handel og videreforedling. Jefferson hadde stor tiltro til det unike ved USA og det potensialet landet har og han blir ofte regnet som faren av amerikansk eksepsjonalisme.

Jefferson var den første utenriksministeren i USA og tjente fra 1789 til 1795. Han var også den andre visepresidenten av USA, under John Adams fra 1797 til 1801. Han fikk denne posisjonen etter å ha fått andreplass i presidentvalget i 1796.

Jefferson stilte til valg mot sittende president John Adams med sin tidligere motstander Aaron Burr som visepresidentkandidat og vant overbevisende i valget som også har fått tilnavnet Revolusjonen av 1800. Thomas Jefferson vant ni delstater mot Adams syv delstater, til tross for at han fikk 41 583 stemmer mot Adams 8,623 stemmer. Hermed var Føderalistenes tid for det meste forbi, mens det Demokratiske-Republikanske partiet til Burr og Jefferson skulle komme til dominere De forente stater i en generasjon fremover.

Jefferson døde 4. juli 1826, samme dag som John Adams. Han er gravlagt på sin eiendom Monticello. Hans gravskrift, skrevet av ham med instruksjoner om at bare hans ord og «ikke et ord mer» skulle skrives inn: 

Her ble gravlagt
Thomas Jefferson 
Forfatter av den amerikanske uavhengighetserklæringen
av statuttene til Virginia for religiøs frihet 
& far av University of Virginia

Presidentskap 

Jeffersons presidentskap fra 1801 til 1809 var det første som startet og sluttet i Det hvite hus. Han var også den første president fra det Demokratisk-Republikanske partiet.

Edsavleggelsen 
Thomas Jefferson, en mektig forkjemper for likhet og frihet, holdt sin innsettelsestale 4. mars 1801. Prinsippene i denne talen kan hovedsakelig kategoriseres som enhet og ekspansjon, men viktigst likhet. Landet var svært delt da Jefferson overtok som president, politisk hovedsakelig mellom føderalistene og demokrat-republikanerne (forløperen til dagens Demokratiske parti). Den andre presidenten, John Adams, var den eneste føderalisten som USA har hatt. Jefferson var den første republikanske presidenten. På dette tidspunktet ble det svært viktig å samle landet under felles mål og idéer.

I USAs uavhengighetserklæring og konstitusjonen var idéen om at majoriteten ikke kunne ha all makt, for å beskytte rettighetene til minoritetene, svært fremtredende. Jefferson gjentok stort sett disse idéene i sin tale. Han forklarte hvordan enhet var nødvendig for den umiddelbare ekspansjonen USA ville legge ut på.

Et annet av hans viktige punkter var at USA trengte å bli sterkt i øynene til utenlandske makter. Han innså implikasjonen av å bli sett ned på av det mektige England, i tillegg til andre land. Mangel på gode relasjoner ville begrense mye handel og kvele den økonomiske veksten, i tillegg til å gjøre USA til en svært svak politisk makt. Jefferson og hans parti var i hovedsak mer sympatisk innstilte overfor Frankrike, mens føderalistene generelt var pro-britiske.

Det siste punktet Jefferson tok opp var at amerikanske borgere ikke var amerikanske fra fødselen av, men fra å dele de samme idéene. Han sa dette ville gjøre USA til en stormakt. Han sa også at amerikanere var forent i en felles religion, med dette mente han antagelig identisk moral i likhet og frihet.

Hendelser i hans presidenttid 
 Louisiana-kjøpet (1803)
 Ohio innlemmes i unionen 1803
 Opprettelsen av Orleans Territoriet i 1804
 Marbury mot Madison (1803)
 Landloven av 1804
 Det 12. tillegget i grunnloven blir ratifisert (1804)
 Lewis og Clark-ekspedisjonen (1804–1806)
 Opprettelsen av Louisiana-territoriet (senere omdøpt til Missouri-territoriet) i 1805
 Splittelse i Det republikanske partiet
 Embargoloven av 1807, et forsøk på å fremtvinge respekt for amerikansk nøytralitet ved å gjøre slutt på handelen med de stridende i Napoleonskrigene
 Avskaffelse av ekstern slavehandel i 1808

Regjeringen

Utnevnelser til høyesterett 
Jefferson utnevnte de følgende dommerne til høyesterett: 

 William Johnson – 1804
 Henry Brockholst Livingston – 1807
 Thomas Todd – 1807

Stater innlemmet i unionen 
 Ohio (1803)

Jefferson og slaveriet 
Til tross for at han stod for forbudet mot internasjonal slavehandel, eide Jefferson om lag 600 svarte slaver gjennom sitt voksne liv, og hadde minst seks barn med en av sine slaver, Sally Hemings, som var halvsøster til hans kone, Martha.

Ettermæle
Jefferson ville ha klare rammer for USAs interesser og begrense USAs innblanding i resten av verden. Dette preger en hovedretning i amerikansk utenrikspolitisk tenkning og kalles derfor «jeffersonianisme».

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

USAs presidenter
USAs visepresidenter
USAs utenriksministre
Guvernører i Virginia
Arkeologer fra USA
USAs ambassadører til Frankrike
ambassadører fra USA
Opplysningstidens representanter
Plantasjeeiere
Gartnere
Personer fra Charlottesville
USAs uavhengighetserklæring