Egelands jernverk

Egelands jernverk ligger på Fiane, i tettstedet Eikeland, i Gjerstad kommune i Aust-Agder. Jernverket var i drift i perioden fra 1706 til 1884. Lokaliseringsfaktorene var fossekraft, lokal malm, og transportmuligheter for så vel tilførsel av trekull fra skogene i Gjerstad, malm fra jerngruver i Arendalsfeltet og utskiping av ferdige produkter vannveien til Søndeled. Verket anses som et mellomstort jernverk og representativt for denne type bedrifter i Norge. Alle rester av jernverkets anlegg og bebyggelse ble fredet av Riksantikvaren i 2017.

Historikk
Egelands Jernverk ble grunnlagt av Christian Albrecht Ginheimer i 1706, etter at Bergamtssesjonen på Kongsberg vedtok privilegier for Egelands Jernverk den 8. mai 1706. Privilegiene ble den 5. desember 1707 konfirmert av Frederik IV av Danmark og Norge. Bøndene i området støttet også opprettelsen av jernverket. C.A. Ginheimer måtte gi fra seg verket i 1720, og Henrich Weichart eide verket i en kort periode frem til 1723. Da overtok Ellef Thommesen, og senere hans kone Margarethe. I 1739 overtok sønnene Hans, Peder og Nils Thommesen. Verket forble i Thommesen-familiens eie frem til 1790. Etter denne perioden overtok major Holfeldt verket, og drev virksomheten i 10 år frem til 1799. Da ble verket kjøpt av forretningsmannen Henrich Carstensen fra Risør. Han drev verket til 1835. Han overlot det til Carsten Henrik Carstensen (hovedarving). Han døde i 1852 og året etter ble Egeland Jernverk solgt til Nicolai Aall. Han drev det som et underbruk til Næs Jernverk frem til konkursen i 1884.

Konkurs og ny virksomhet
Egelands jernverk gikk konkurs i 1884 og jernverksdriften opphørte. Verket ble i 1885 solgt til Gjerstad kommune, som skilte ut jord og solgte den til enkeltgårder. Hovedgården ble i 1888 solgt til statsråd Gunnar Knudsen. I 1888 ble Egelands Verks Interessentskab stiftet. Foretaket bygde en tremassefabrikk på tomten etter jernverket. Denne virksomheten opphørte i 1916.

Fredning
Bebyggelsen som stammer fra jernverket er viktige kulturminner. Boliger fra driften ligger fremdeles her, og flere er restaurert og i bruk som ferieboliger. Mange av bygningene på Egelands verk ble fredet i 1923. I 2017 ble  den nye forvalterboligen fredet sammen med murer og murrester etter industrianlegg og bolighus/uthus, steingjerder, trerekker og veier. Riksantikvarens fredning har hjemmel i kulturminnelovens paragrafer 15 og 19.

Arkivet
Arkivet etter Egelands jernverk befinner seg ved KUBEN i Arendal og på Næs Jernverksmuseum i Tvedestrand.  Arkivet omfatter blant annet kopibøker, regnskapsbøker, ordrebøker, arbeidsbøker, krambodbøker, kornbøker og brev.

Referanser

Litteratur 
 Kirsten Hellerdal: Fredningen av Eikelands Verk. i FMF Aust-Agder årsskrift 2018.

Eksterne lenker 
 
 
(no) Arkivet etter Egelands jernverk (1853-1884) på Arkivportalen
 Om Egelands jernverk fra Kulturminneløypa
 
(no) https://www.jernverksmuseet.no

 Kjemiske industrianlegg
 Jernverk
 Næringsliv i Agder
 Aust-Agders historie
 Kulturminner i Gjerstad
 Byggverk i Gjerstad
 Privatarkiv fra Aust-Agder
 Arkiv oppbevart ved KUBEN
 Historiske jernverk
 Etableringer i 1706
 Næringsliv i Gjerstad
 Fredete byggverk i Agder