Kløverslekta

alsikekløver
 bakkekløver
 brunkløver
 gullkløver
 harekløver
 hvitkløver
 jordbærkløver
 krabbekløver
 musekløver
 rødkløver
 skogkløver

Kløverslekta er en slekt i erteblomstfamilien. Kløverartene er ett- eller flerårige urter med tredelte blader. Blomstene sitter i blomsterhoder eller tette aks. 
Blomstene er røde, lilla eller hvite, og hos noen få arter gul.

Bruk og betydning 
Blant kløverne er det flere viktige kulturplanter, deriblant rød-, hvit- og alsikekløver. Disse er viktige fôrplanter både til beite og slått. Kløvere er også svært viktig som underkultur og grønngjødslingsvekst i økologisk landbruk, på grunn av den biologiske nitrogenfikseringen. Dette skyldes at kløvere, og alle andre planter i erteblomstfamilien, har muligheten til å binde nitrogen fra luften ved hjelp av bakterier som finnes i jorden (Rhizobium leguminosarum).

Tre- og firkløvere 
Det vitenskapelige navnet Trifolium kommer fra latin tres («tre») og folium («blad»), og kløveren har som regel tre småblader. Noen eksemplarer har imidlertid fire, og kalles derfor for firkløver. Disse er uvanlige, og regnes derfor for å bringe lykke. Likevel er de ikke sjeldnere enn at man ofte kan finne en hvis man leter. I spesielle tilfeller kan man også finne kløvere med fem eller enda flere blader.

Godteriprodusenten Freia har siden 1926 laget en populær melkesjokolade med ristede hasselnøtter under varenavnet Firkløver.

Arter 
Det fins over 300 arter av kløver i verden, men størst artsmangfold er det på den nordlige halvkule. I Norge fins det kun 11 viltvoksende arter.

 Alsikekløver – Trifolium hybridum (innført)
 Bakkekløver – Trifolium montanum
 Brunkløver – Trifolium spadiceum (innført)
 Gullkløver – Trifolium aureum
 Harekløver – Trifolium arvense
 Hvitkløver – Trifolium repens
 Jordbærkløver – Trifolium fragiferum
 Krabbekløver – Trifolium campestre
 Musekløver – Trifolium dubium
 Rødkløver – Trifolium pratense
 Skogkløver – Trifolium medium

Galleri

Eksterne lenker 
 

Erteblomstfamilien
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné