Wernigerode

Wernigerode er en by i landkretsen Harz i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt.

Geografi 
Byen ligger ca. 250 moh. ved nordøstranden av fjellområdet Harz og ved foten av nordtysklands høyeste fjell Brocken. Wernigerode ligger til Bundesstrasse 6 og Bundesstrasse 244 og langs jernbanelinjen Halberstadt–Vienenburg, som forbinder Halle (Saale) og Hannover.

Historie 
Det finnes ingen sikre kilder til å avgjøre tidspunktet for den første bosetting på stedet. Den siste stavelsen i byens navn kommer av (zu) roden som betyr å rydde (land), og dermed forteller at urskogen måtte ryddes for å gi plass til byen.

Stedet nevnes skriftlig første gang i 1121 i forbindelse med grev Adalbert zu Haimar. Grevene kalte seg senere zu Wernigerode. Byrettigheter ble tildelt Wernigerode i 1229 og 775-års jubileet til minne om dette ble feiret i 2004.

Etter at grevene av Wernigerode døde ut i mannlig linje i 1429 ble Wernigerode sete for grevene zu Stolberg som regjerte over området helt til 1714. Da måtte slekten avgi makten til Brandenburg-Preussen. Under den tyske bondekrigen i 1525 ble flere klostre i egnen plyndret og delvis ødelagt, bl.a. klosteret Himmelpforten i det som nå er bydelen Hasserode. Plyndringer og ødeleggelser gjennom brann under tredveårskrigen påførte befolkningen i området store lidelser.

Mellom 1807 og 1813 var Wernigerode en del av det Napoleons kongerike Westfalen, før byen ble innlemmet i den prøyssiske landkretsen Osterwieck i den prøyssiske provinsen Sachsen. Men grev Henrich zu Stolberg-Wernigerode fikk 1825 igjennom at Wernigerode skulle være sete for en egen landkrets innenfor regjeringsdistriktet Magdeburg. 

Fra andre del av det 19. århundre opplevde Wernigerode økende turisme og i tillegg en sterk industrialisering med produksjon av maskiner og verktøy, elektromotorer, farmasøytiske produkter, sjokolade, skrivevarer og byggstoffer. Bydelen Hasserode har gitt navn til et av Tysklands større bryggerier, Hasseröder.

Severdigheter 
Sentrum av byen består for en stor del av bindingsverkshus. Slottet i nygotisk stil som troner over byen er et av Wernigerodes vartegn. Det vakre rådhuset er fra 1490-årene. Den smalsporete Harzer Schmalspurbahn som går gjennom Harz, starter i Wernigerode.

Bildegalleri

Kjente personer fra byen 
 Julius Leopold von Caprivi (1695–1768), arkivar og historiker, oldefar til den tyske rikskansler Leo von Caprivi
 Johann Georg von Langen (1699–1776), forst- og overjaktmester i grev Christian Ernst zu Stolberg-Wernigerodes tjeneste
 Victor Aimé Huber (1800–1869), litteraturhistoriker og sosialpolitiker
 Ernst Helbig (1802–1866), romantisk maler
 Julius Graf von Bose (1809–1894), prøyssisk general av infanteriet
 Heinrich Pröhle (1822–1895), forfatter
 Cornelius Krummacher (1824–1884), evangelisk teolog
 Johannes Karl Friedrich Hesekiel (1835–1918), evangelisk teolog
 Fyrst Otto zu Stolberg-Wernigerode (1837–1896), tysk visekansler, overhode for huset Stolberg-Wernigerode
 Prof. Dr. Walter Friedensburg (1855–1938), arkivar og historiker
 Wilhelm Schmidt (Heißdampf-Schmidt) (1858–1924), ingeniør og oppfinner 
 Käthe Papke (1872–1951), forfatterinne
 Christian Gottlieb Kratzenstein (1713–1795), professor og en av grunnleggerne av fysikalsk medisin 
 Grev Heinrich Ernst zu Stolberg-Wernigerode (1716–1778), domherre, prost og salmedikter
 Martin Heinrich Klaproth (1743–1817), kjemiker og oppdager av uran, zirkonium, titan, cerium og tellur
 Grev Henrich zu Stolberg-Wernigerode (1772–1854), politiker
 Christian Heinrich Delius (1778–1840), arkivar og historiker 
 Grev Anton zu Stolberg-Wernigerode (1785–1854), politiker ved Fredrik Wilhelm IV av Preussens hoff
 Gustav Eduard von Hindersin (1804–1872), prøyssisk general
 Guido Fulst, (1970 – ), olympisk mester og verdensmester på sykkel, forfølgelsesritt for lag.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Informasjon om 775-årsjubileet for byrettigheter

Byer i Sachsen-Anhalt