Argeadedynastiet

Argeadedynastiet (gresk: Ἀργεάδαι) var en gresk-makedonsk kongefamilie i kongeriket Makedonia nord i dagens Hellas som tilsvarer hovedsakelig dagens greske region Makedonia. Denne kongeslekten styrte Makedonia fra rundt 700 f.Kr. og fram til 310 f.Kr. Deres tradisjon, slik som den er beskrevet i antikkens gresk historiografi, spores tilbake til byen Argos i sørlige Hellas, derav navnet argeader. Innledningsvis var de herskere av en enslydende stamme, men ved tiden til Filip II hadde de ekspandert deres kongedømmet videre til også å omfatte alle småstater i Øvre-Makedonia. Denne slektens mest kjente medlemmer var Filip II og hans sønn Aleksander den store. Under deres lederskap kom kongeriket Makedonia gradvis til å få overherredømme av hele Hellas, beseiret akamenide-dynastiet i Perserriket, og omfattet et verdensrike som strakte seg så langt som til Egypt og India.

Opprinnelse 
Argeadene hevdet at de nedstammet fra temenidene i byen Argos på den greske halvøya Peloponnes ved deres legendariske konge Temenos, som igjen nedstammet fra den mytiske helten Herakles. Under utgravningene av det kongelige palasset ved Aigai (dagens Vergina) oppdaget arkeologen Manolis Andronikos i tholos-rommet en inskripsjon som kan knyttes til denne forestilling. 

Dette er også bevitnet av historikeren Herodotos i hans Historier hvor han nevner at tre brødre i familie med Temenos, Gauanes, Aeropos, og Perdikkas flyktet fra Argos til illyrere og deretter til Øvre Makedonia og til en by kalt for Lebaea hvor de fungerte som konger. Perdikkas ba de andre om forlate hans område da han trodde på et varsel om noe stort ville skje med ham. De andre dro til en annen del av Makedonia, nær hagen til Midas hvor fjellet Bermio står overfor. Der fikk de sine hjem og gradvis fikk de deres eget kongerike. Herodotos fortalte også om hendelsen da Aleksander I av Makedonia deltok i de olympiske leker i år 504 eller 500 f.Kr. og hvor hans deltagelse ble bestridt av andre på det grunnlag at han ikke var gresk. Hellanodikai, «grekernes dommere», undersøkte hans argeadisk krav og bekreftet at makedonerne faktisk var grekere og tillot ham å delta.

I henhold til Thukydides i hans verk Historien om peloponneserkrigen var argeadene opprinnelig temenider fra Argos som nedstammet fra høylandet til Nedre Makedonia, forvist av folket i Pieria og de skaffet seg land i Paionia, en smal stripe land langs elven Axios som strakte seg til Pella og til havet. De la også Mygdonia til sitt område ved å forvise edonerne, eordaierne og almopierne.

Referanser

Litteratur 
 Andronikos, Manolēs (2004): Vergina: The Royal Tombs. Athen: Ekdotikē Athēnōn. ISBN 960-213-128-4.
 Hammond, Nicholas Geoffrey Lemprière (1986): A History of Greece to 322 BC. Oxford, UK: Clarendon Press. ISBN 0-19-873095-0.
 Howatson, M. C.; Harvey, Paul (1989): The Oxford Companion to Classical Literature. Oxford, UK: Oxford University Press. ISBN 0-19-866121-5.
 March, Duane A. (1995): «The Kings of Makedon: 399–369 BC» i: Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte (Franz Steiner Verlag) 44 (3): 257–282. JSTOR 4436380
 Rogers, Guy MacLean (2004): Alexander: The Ambiguity of Greatness. New York: Random House Publishing Group. ISBN 1-4000-6261-6.

Eksterne lenker 
 Liste over makedonske konger, Macedonia.com
 «Ancient Macedonia», Livius.org

Antikkens Makedonia