Beleiringen av Fredriksten festning

Beleiringen av Fredriksten festning var et av de svenske forsøkene på å erobre Norge under den store nordiske krig. Sveriges konge Carl XII og hans hær angrep Fredriksten festning i Fredrikshald (Halden). Beleiringen varte fra den 20. november til den 14. desember 1718.

Tidligere angrep
Fredriksten festning var et viktig militært støttepunkt som grensefestning mellom Norge og Sverige. Svenskene forsøkte å erobre festningen også to år tidligere, men mislyktes.

Beleiringen i 1718
Høsten 1718 kom svenskene tilbake for å innta festningen. Kong Karl XII ankom med den svenske hær, med cirka 35 000 mann til Fredrikshald. Med seg hadde Karl XII den franske beleiringseksperten Philippe Maigret. Senere kom også Carl Gustaf Rehnskiöld, frigitt etter russisk fangenskap. Festningen hadde en styrke på 1400–1800 mann, som visste at veien ville stå åpen til Christiania dersom festningen skulle falle.

Soldatene beleiret den med kanoner og gravde løpegraver rundt festningen. Om kvelden den  ble kong Carl XII truffet av en geværkule over høyre øye med utgangssår gjennom venstre tinning, et umiddelbart drepende skudd. 

Det er mange teorier om hvem som drepte kongen. En av dem går ut på at han ble drept av sine egne soldater, men det er ikke funnet bevis for noen konspirasjon mot kongen. Mest sannsynlig ble han truffet av en norsk kule som ble avfyrt fra festningen.

Etter kongens død og det maktvakuum som oppstod, ble beleiringen hevet av det hastig innkalte krigsrådet, og svenskene trakk seg tilbake. 

Retretten ble innledet den 14. desember. Den gikk hastig for seg - overmåte forhastet og ukoordinert, slik at soldatene verken hadde klare marsjruter eller forpleining på veien. De siste ukenes vedvarende regn var nå avløst av snø, og det ble meget kaldt. Under retretten omkom flere svensker av hunger og kulde. Den svenske garde talte ved felttogets begynnelse 2500 mann, men i januar 1719 hadde den bare 500 manns styrke igjen.

Følger i Sverige
Etter Karl XIIs død ble hans søster Ulrika Eleonora valgt til svensk dronning den 23. januar 1719, og kronet 17. mars i Uppsala. Med hennes tronbestigelse fulgte det imidlertid en regjeringsreform som overførte maktens sentrum til Riksdagen. Den 29. februar 1720 takket Ulrika Eleonore av til fordel for som sin ektemann, Fredrik I, som ble den eneste hessiske tysker på den svenske trone. Det var knyttet den betingelse til hennes avgang: Dersom mannen skulle dø før henne, skulle hun igjen bestige tronen.

Litteratur
 Anders Fryxell: Lebensgeschichte Karl des Zwölften, Königs von Schweden Band 2, Braunschweig 1861
 Knut Lundblad, Georg Friedrich Jenssen-Tusch: Geschichte Karl des Zwölften, Königs von Schweden, Band 2, Hamburg 1835

Referanser

Eksterne lenker 
 De svenske invasjonene av Norge i 1716 og 1718, artikkel hos Norgeshistorie.no
 Norge i den store nordiske krig, artikkel hos Norgeshistorie.no
 Fredriksten festning, artikkel hos Store norske leksikon

Slag i Norge 
Fredriksten
Konflikter i 1718
1718 i Norge