Aksjeselskap

Et aksjeselskap er et selskap hvor ikke noen av deltakerne har personlig ansvar for selskapets forpliktelser, udelt eller for deler som til sammen utgjør selskapets samlede forpliktelser. Et aksjeselskap har en innbetalt aksjekapital fordelt på antall aksjer i selskapet. Eierne har ikke noe personlig ansvar for selskapets gjeld ut over den aksjekapital som eierne har skutt inn. Selskapets øverste organ er generalforsamlingen, hvor aksjonærene har stemmerett vektet etter andelen av aksjene de eier (selskapsvedtektene kan spesifisere enkelte aksjer som stemmerettsløse, såkalte «B-aksjer»).

Et aksjeselskap ledes av et styre som velges av generalforsamlingen. Styret tilsetter daglig leder, i mange tilfeller kalt administrerende direktør, og holder oversikt over selskapets økonomi.

Bakgrunn for aksjeselskapsformen
Før reguleringen av aksjeselskap, var selskapets gjeld og forpliktelser også eiernes personlige gjeld og forpliktelser. Dette medførte at det var en stor risiko ved å overlate ledelsen av selskapet til eksterne (profesjonelle) ledere, fordi eierne da ville ha en ubegrenset gjeld hvis selskapet gikk konkurs.

Dette la en sterk demper på investeringer og selskapsetableringer, og førte til at de fleste selskaper ble drevet som små familieeide foretak. Aksjeselskapsformen muliggjorde profesjonell (ansatt) ledelse og spredt eierskap som ikke var enekontrollert av enkeltfamilier. Økonomihistorikere (som for eksempel Alfred D. Chandler) har hevdet at organisatoriske oppfinnelser som aksjeselskapet var like viktig for industrialiseringen som tekniske oppfinnelser.

Norge

Aksjeselskapformens utvikling i Norge
Partrederiet var en populær finansieringsmetode under veksten i handelsflåten på 1800-tallet. Denne selskapsfinansieringsformen hadde klare likheter med den senere aksjeselskapsformen, i og med at et stort antall selskapsdeltakere kunne skyte inn henholdsvis (finans-)kapital, arbeidskraft eller råmaterialer for å bygge og utruste skip, og få avkastning i henhold til innskudd. I 1910 var det 1600 aksjeselskaper i Norge, mot 350 i 1891.

Skillet AS / ASA
Aksjelovene av 1910 og 1976 hadde operert med samme regler for store og små selskaper. Mange europeiske land hadde tidlig etablert et skille mellom selskaper med liten aksjespredning og selskaper som omsatte eierandelene mot allmennheten på børs. I 1997 ble det innarbeidet et EU-direktiv som etablerte et skille mellom aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper.

Et aksjeselskap (forkortet AS, tidligere ⅍) skal ha en minimum aksjekapital på  kroner som skal være fordelt likt på én eller flere aksjer.

Et allmennaksjeselskap (forkortet ASA) er en betegnelse beregnet på aksjeselskaper med mange aksjeeiere. I et allmennaksjeselskap kan aksjer tegnes av eller selges til en ubestemt krets – allmennheten. Et allmennaksjeselskap må ha en aksjekapital på minimum 1 million kroner, et styre på minst tre medlemmer og én daglig leder. Blant styremedlemmene i allmennaksjeselskaper stiftet etter 1. januar 2006 skal det være et minimumsantall av hvert kjønn tilnærmet 40 prosent. Allmennaksjeselskaper som er stiftet før 1. januar 2006 får to år på seg før de må oppfylle kravene til kjønnsrepresentasjon.

I Norge kan allmennaksjeselskap noteres på Oslo Børs. Det er opp til selskapet selv å søke om å bli tatt opp til notering på Oslo Børs, men selskapet må oppfylle gjeldende krav som blant annet omfatter antall eiere, antall aksjer og størrelse. Et selskap ønsker som regel å noteres på børsen for å få tilgang til et større marked for aksjen og enklere tilgang til kapital ved en emisjon.

Oversikt

Ideelt aksjeselskap 
I et ideelt aksjeselskap er målet om profitt satt til side til fordel for et annet formål. Eierne kan ikke ta utbytte, men selskapet reguleres allikevel av aksjeloven.

Andre land
Mange land har tilsvarende selskapsformer, for eksempel:
 Den europeiske union: Societas Europaea, forkortet SE
 Latvia: Akciju Sabiedrība, forkortet AS
 Danmark: Aktieselskab, forkortet ⅍
 Sverige: Aktiebolag, forkortet AB 
 Finland: Osakeyhtiö, forkortet Oy (Ab eller Abp på svensk)
 Færøyene: Partafelag, forkortet P/F
 England: Public limited company, forkortet plc, PLC eller Ltd. 
 Spania: Sociedad Limitada, forkortet SL
 Frankrike: Société Anonyme, S.A./SA
 Italia: Società per azioni, forkortet S.p.A.
 Tyskland, Østerrike, Sveits: Aktiengesellschaft, AG og Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH
 Nederland: Besloten Vennootschap, B.V. og Naamloze Vennootschap, N.V.
 Polen: Spółka Akcyjna, forkortet S.A. 
 Hellas: Ανώνυμη Εταιρεία, Α.Ε.
 USA: Corporation, forkortet Inc. eller Corp. 
 Japan: Kabushiki kaisha [eller mer alminnelig Kabushiki gaisha], 株式会社, forkortet K.K.
 Russland: Акционерное общество, forkortet АО (står før firmanavnet)
 Romania: Societate pe acțiuni, forkortet S.A.
 Estland: Aktsiaselts, forkortet AS.
 Ungarn:  Korlátolt Felelősségű Társaság, forkortet KFT

Referanser

Eksterne lenker
 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven)
 Lov om allmennaksjeselskaper (allmennaksjeloven)
 Aksjeselskap (AS) – Altinn (Starte og drive bedrift)
 Driftsoppgaver for aksjeselskapet – Altinn (Starte og drive bedrift)
 Skatt for aksjeselskap - Altinn (Starte og drive bedrift)
 Starte og registrere aksjeselskap (AS) - Altinn (Starte og drive bedrift)
 Starte og registrere allmennaksjeselskap (ASA) - Altinn (Starte og drive bedrift)
 Hvordan oppløse og slette et aksjeselskap - Altinn (Starte og drive bedrift)
 Skjema for stiftelse av aksjeselskap (AS) - Altinn
 Samordnet registermelding – elektronisk skjema for registrering av aksjeselskap – Altinn/Brønnøysundregistrene
 Søk etter foretak – Brønnøysundregistrene
 Søk i kunngjøringer om foretak – Brønnøysundregistrene

Selskapsformer