Aslak Bolts jordebok

Aslak Bolts jordebok er en jordebok, en oversikt over Nidaros erkebispedømmes jordegods og eiendommer, og inntektene fra det. Jordeboken har navn etter Aslak Bolt (erkebiskop 1428–1450), som skrev boken, sannsynligvis vinteren 1432-33. Bolt stod for mesteparten av nedtegnelsene, men også senere erkebiskoper, først og fremst Gaute Ivarsson (erkebiskop 1475-1510), har kommet med tilføyelser.

Aslak Bolts jordebok er skrevet på pergament og oppbevares hos Riksarkivet.

Kilde til norsk middelalder 
Boken er en viktig kilde til norsk administrativ og økonomisk historie i senmiddelalderen. For å øke erkestiftets inntekter, gjeninnførte biskop Bolt en rekke mindre avgifter som hadde gått i glemmeboken, hvilket slettes ikke var populært blant egnens borgere. Man regner med at erkebiskop Bolt fikk nedtegnet den eksisterende boken på grunnlag av et eldre, som nå er tapt, jordebok eller eiendomsregister. Til sammen angir jordeboken omkring 2600 jordebokenheter, dvs. gårder og gårdparter på Aslak Bolts egen tid, av dem er ca. 1560 enheter fra Trøndelag. Det er oppført både gammel landskyld; den leien som gjaldt i første halvdel av 1300-tallet, og ny landskyld; slik den stabiliserte seg på Aslak Bolts tid på første halvdel av 1400-tallet. At erkebiskopen førte inn ny landskyld viser at kirken erkjente at forholdene ikke ville vende tilbake til slik de var før pesten. Inntektene fra jord var sunket til en fjerdedel, grunnet befolkningsnedgang og ødelegging av gårder.

I det hele gir Aslak Bolts jordebok viktige opplysninger om administrative og topografiske forhold i erkestiftet i senmiddelalderen. Jordeboken er også viktig for stedsnavnforskning, da alle de middelalderlige navneformer er bevart gjennom den. Det er likevel tydelig at en del navneformer er endret fra norrønt og viser påvirkningen fra birgittinersvensk.

Trykte utgaver 
P.A. Munch gav ut et nytt trykk av Aslaks Bolts jordebok allerede i 1852, som har vært en viktig middelalderkilde i Norge i halvannet hundreår. Oluf Rygh sammenlignet Munchs utgave med originalmanuskriptet da han arbeidet med Norske Gaardnavne, og Ryghs korrigerte utgave finnes i Riksarkivet.

I 1997 gav Riksarkivet ved Jon Gunnar Jørgensen ut en ny utgave av jordeboken.  Denne utgaven er tospråklig, slik at venstre oppslagsark gir en mest mulig skrifttro tolkning eller avskrift, mens høyre oppslagsark er teksten gjengitt på moderne norsk. En del stedsnavn har imidlertid ikke latt seg identifisere og er således gjengitt i originalform.

I oversikten under gjengis den administrative inndelingen i fylker og skipreider som er gitt i jordeboken. Det antas å være enkelte lakuner i jordeboken, og disse er merket med "●" og korrigert for som angitt i 1997-utgaven. Det tidsriktige navnet og avgrensning er da ikke kjent for disse skipreidene.

Trondhjems stift

Øyna fylki 
 Beitstadar (Beitstad)
 Sandavalla (Sandvollan)
 Vera (Verran)
 Vidbyggia (Vidbyggja)
 Ysta (Ytste)
 Rørna (Røra)

Sparbo fylki
 Snǫs (Snåsa)
 Skaunar (Kvam)
 Wigmundar (Vemund)
 Stodes (Stod)
 Ognadal (Ogndal)
 Baghabu (Båbu)
 Throttar (Trott)
 Sparbyggia (Sparbyggja)

Weradals fylki
 Haugx (Verdal)
 Ofuan myra (Ovanmyra)
 Ffarar (Fåra)
 Weddrar (Veddrar)
 Rabyggia (Råbyggja)

Skøyna fylki
 Frolar (Frol)
 Alfwisshaugh (Alstahaug)
 Refskøna (Revskøyna)
 Ekni (Ekne)
 Ytrøy (Ytterøya)
 Mosawijk (Mosvik)

Strindafylki
 Lexowik (Leksvik)
 Ffrosto (Frosta)
 Asenom (Åsen)
 Strindh (Strinda)

Stioradals fylki
 Agloo (Aglo)
 Warnes (Værnes)
 Hof (Hove)
 Hegren (Hegra)
 Øyia (Øyjar)
 Lexodal (Leksdal)
 Sælaboo (Selbu)
 Tydal●

Gauladals fylki
 Klæbu●
 Setna dalom (Tiller)
 Leina (Leinan)
 Gimsa (Gimsan)
 Høylandhom (Hølonda)
 Vighleikstadha (Vigleikstad)
 Haslabrekko (Haltbrekka)
 Ffors (Foss)
 Støren●
 Soknedal●
 Øfsta (Øvsta)
 Holtaale (Haltdalen)

Orkadals fylki
 Vpdall (Oppdal)
 Renneboo (Rennebu)
 Medhaldall (Meldal)
 Orkadall (Orkdal)
 Skaun
 Bodhuik (Buvik)
 Birgsa (Børsa)
 Nes (Byneset)

Normøra fylke
 Bjørnør●
 Åfjord●
 Ørlandet●
 Herdzlawikom (Hasselvika)
 Hitra
 Hempne (Hemne)
 Selnes kirkio j Hempne
 Rissa
 Stadz (Stadsbygd)
 Wanguika (Vanvikan)
 Thorkuislom (Tautra)
 Awra (Aure)
 Holsyniar (Halsa)
 Stangarwika (Stangvik)
 Swrnadal (Surnadal)
 Thingwalla (Tingvoll)
 Barknafyrde (Gjemnes)
 Afrøyiar (Averøy)
 Sundala (Sunndal)
 Løkina (Løykja)
 Hofs kirkiu (Hov)
 Vsmodals kirkio (Øksendal)

Raumsdals fylki
 Alfwndar kirkio (Ålvundeid)
 Øris fiordz
 Eikis dale (Eikesdalen)
 Eriksffiorde (Eresfjord)
 Lærheim (Eid)
 Straum (Voll)
 Ness (Grytten)
 Bylingxøy (Bolsøy)
 Wæstness
 Sund (Aukra)
 Stym (Fræna)

Sunnmøra fylki
Nørdra lutanom:
 Haarhamar (Haram)
 Vigrene (Vigra)
 Dals (Norddal)
 Borgund
 Skodynar (Skodje)
 Watna (Vatne)
 Aura (Sykkylven)
 Øraskog
 Stoladal (Stordal)
 Sløstada (Stranda)
 Sunnifle (Sunnylven)
 Sulta (Sylte)
 J Pædhers kirkio sokn a Strandenne
Sydra lutanom:
 Hadareid
 Vlfstein (Ulstein)
 Bonadale (Hjørundfjord)
 Ærst (Østra)
 Halkelsuik (Volda)
 Sybde (Syvde)
 Wanifle
 Sandz
 Herøyia

Nomedals fylki
J yttre halffuo:
 Birnodale (Bindal)
 Niærdhøyiar (Nærøy)
J øfra halffuo:
 Overhalla

Halogalande
 Heriøyia halffylke oc Alastarhaugx syslo
 Brunnøy
 Sømpnenne (Sømna)
 Weiga (Vega)
 Rauðeyjar halffylke (Rødøy)
 Boðinjar syslo (Bodin)
 Salthen
 Steigar syslo (Steigen)
 Lofota sysla j Wedher øyiom (Værøy)
 Wargfoot
 Knutzfiorde j Wargfot (Nusfjord)
 Lofot
 Gimisto
 Wagesokn (Kabelvåg)
 Foxstrandh (Austvågøy)
 Andanes syslo
 Ylfue syslo oc Hǫfðasegls profastdøme
 Throndanes fylki
 Trumpsar sokn

Se også 
 Biskop Eysteins jordebok
 Graagaas
 Bergens kalvskinn
 Olav Engelbrektssons jordebok
 Trondhjems Reformats 1589
 Diplomatarium Norvegicum
 Skipreide

Referanser

Eksterne lenker 
 https://www.digitalarkivet.no/source/102948
 Aslak Bolts jordebok, ISBN 82-548-0052-9. Utgitt ved Jon Gunnar Jørgensen, Riksarkivet 1997
 Aslak Bolts Jordebog. Utgitt ved Peter Andreas Munch, Christiania 1852 
 Aslak Bolts jordebok, hos Store norske leksikon

Nidaros erkebispedømme
Jordebøker