Løve (symbol)

Løve er brukt som symbol, dekorasjon og kjennetegn. Bruk av løve som symbol er beskrevet flere steder i Bibelen og ses i bildende kunst. Som kjennetegn for guddom, konge eller annen statsmyndighet er løver brukt i mynt, segl, faner, flagg og våpenskjold, på byggverk, som relieff og  skulptur m.v. Stiliserte løvefigurer og løvehoder brukt på lignende måter er kjent allerede fra oldtiden i Midtøsten, fjerne østen og Nord-Afrika.

Løve som symbol har stått for Jesus og de gode makter, såvel som for djevel og de onde makter. Løve er dermed et typisk eksempel på at et symbols betydning (det vil si tolkning) kan variere veldig mye med tid og sted.

Løve i europeiske våpenskjold er en grafisk og stilisert figur som ligner mer på en jaktgepard med smal kropp, lite hode og lang busket hale.
 
Løve eller løver inngår i europeiske riksvåpen for bl.a. Norge, Danmark (gående løver) , Sverige, Finland, Estland (gående), England (gående), Skottland,  Belgia, Nederland, Luxembourg, Spania, Tsjekkia, Montenegro (stående), Bulgaria. Løvefigurer i statsvåpen har også bl.a. Georgia (skjoldholdere), Marokko (skjoldholdere), Sierra Leone (gående og skjoldholdere), Sri Lanka (stående) og Dominica (hjelmtegn).

Løve ble fra senmiddelalderen en såvidt vanlig figur i europeiske våpenskjold, at det ble uttalt i heraldiske læreskrifter at «den som ikke har en våpenfigur, tar en løve». Likevel fortsatte løven å ha høy prestisje som våpenfigur, blant annet i våpen for de  utenekteskapelige barna til de dansk-norske unionskongene med navnet «Gyldenløve». Det er løver i forskjellige utforminger i norske kommunevåpen og slektsvåpen, bl.a. for Rødøy kommune (liggende løve) og slektene Hegermann, Løvenskiold, Printz, Sommerfelt, Tordenskiold med flere.

I våpenskjold finnes løver i mange forskjellige stillinger: opprett, stående, gående, sittende, liggende, oppspringende m. fl. Vi kan se andre former bl.a. halve løver, løver med dobbelthale eller uten hale, ett eller flere løvehoder, en eller flere løvelabber,løver med to hoder eller et løvehode med to kropper. Heraldiske løver forekommer med tilleggsfigurer, bl.a. ulike typer kroner på hodet, hodet i en hjelm, samt to vinger fra kroppen og en glorie rundt hodet til Markusløven i byvåpenet til Venezia.

Deler av løver kan inngå i fantasi- og fabeldyr. Det finnes løve som har en fiskehale til underkropp bl.a. i byvåpenet til Manila, og som skjoldholder for det engelske Merseyside County Council. Fabeldyret griff har overkroppen som en ørn og underkroppen til en løve, og det er bl.a. i fylkesvåpenet til Troms og i slektsvåpenet til Bjarkøyætten.

I flere våpenskjold og andre offentlige kjennetegn utenom Europa, bl.a. i afrikanske land, brukes mer naturtro utforminger av løver, i stedet for de europeiske stiliseringene. Det er bl.a. egne utforminger av en løvefigur i  Indias riksvåpen, av løvene i Sri Lankas riksvåpen og i Etiopias tidligere flagg, samt av en opprett løve i Jerusalems israelske byvåpen.

Galleri

Se også
 Den norske løve i Norges riksvåpen
 Løve, dyrearten
 Værnesløva

Litteratur 
Norsk
 Gustav Storm: Norges gamle vaaben, farver og flag, Christiania 1894
 Chr. Brinchmann: Norske konge-sigiller og andre fyrste-sigiller fra middelalderen, Kristiania 1924
 Hallvard Trætteberg: Norges våbenmerker. Norske by- og adelsvåben, samlehefte utgitt av Kaffe Hag, Oslo 1933 (også riksvåpenet)
 Hallvard Trætteberg: «Norges statssymboler inntil 1814», Historisk Tidsskrift, bind 29 hefte 8 og 9, Oslo 1933
 Hallvard Trætteberg: «Norges krone og våpen», Festskrift til Francis Bull, Oslo 1937
 Hans Krag: Norsk heraldisk mønstring fra Fredrik IVs regjeringstid 1699-1730, Drøbak 1942 – Kristiansand S 1955 (flere våpenskjold fra segl, med løve)
Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976) (våpenbeskrivelser og skjoldtegninger, flere med løve)
 Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978 (mange våpenskjold fra segl, med løve)
 Hans Cappelen og Knut Johannessen (red.): Norske kommunevåpen, Oslo 1987 med tilleggshefte 1988 (våpen med løve)
 Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, Trondheim 1990 (segl med løve)
 Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014 (flere segl med løve, avbildet, beskrevet og kommentert)

Utenlandsk
Carl-Alexander von Volborth: Alverdens heraldik i farver, Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
 Ottfried Neubecker: Heraldik. Kilder, brug, betydning, København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
 Carl-Alexander von Volborth: Heraldry – Customs, Rules and Styles, Dorset 1981, side 27-30
 Erling Svane: Det danske Rigsvåben og Kongevåben, Odense University Studies in History and Social Sciences 160, 1994
 Allan Tønnesen (redaktør): Magtens besegling. Enevoldsarveregeringsakterne af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af stænderne i Danmark, Norge, Island og Færøerne, utgitt av det skandinaviske Heraldisk Selskap på Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612 (mange segl med løve)

Heraldikk
Symboler