Clare (grevskap)

Clare (irsk: Contae an Chláir; engelsk: County Clare) er et grevskap i Irland. Det ligger i provinsen Munster, på Irlands vestkyst nordvest for elven Shannon og inntil innsjøen Lough Derg. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2022. Adminstrasjonssetet er Ennis som også er den største byen. Området tilhørte tidligere distriktet (og småkongeriket) Thomond, som var en del av Connacht, og da grevskapet Clare ble opprettet gikk det også under navnet Thomond. Det omfatter blant annet kalksteinslandskapet Burren. Området har en sterk tilknytning til den tradisjonelle irske folkemusikken.

Clare har en overfloden av arkeologiske levninger som er spredt over hele grevskapet og som vitner om forhistorien og historien til innbyggere. Det er minst 2300 jord- og steinborger, 130 megalittiske graver, 190 festninger og slott, 150 gamle kirker, 3 katedraler, 8 klostre, 10 steinkors, 5 rundtårn og flere mindre monumenter.

Geografi 

Clare ligger nordvest for elven Shannon og dekker et totalt areal på 3450 km2. Clare er det syvende største av Irlands 32 tradisjonelle grevskaper i areal og det 19. største når det gjelder befolkning. Det grenser til to grevskaper i Munster og et grevskap i ]]Connacht]]: Limerick i sør, Tipperary i øst og  Galway i nord. Clares tilnavnnavn er «Banner County».

Vannmasser definerer store deler av de fysiske grensene til Clare. I sørøst ligger elven Shannon, Irlands lengste elv, og i sør ligger elvemunningen til Shannon. Grensen mot nordøst er definert av innsjøen Lough Derg som er den tredje største innsjøen i Irland. I vest ligger Atlanterhavet, og i nord ligger Galwaybukta. Loop Head (irsk: Ceann Léime, som betyr «sprangodden») er grevskapets vestligste landpunkt.

I Clare er også området Burren, en unik karstregion, som inneholder sjeldne blomster og fauna. På den vestlige kanten av Burren, vendt mot Atlanterhavet, ligger de høye og brette Cliffs of Moher. Det høyeste punktet i grevskapet Clare er fjellet Moylussa, 532 meter, øst i Clare.

Følgende øyer ligger utenfor kysten av grevskapet:
 Aughinish
 Inishmore (Deer Island)
 Inishloe
 Mutton Island
 Inis Cathaigh (Scattery Island)

Historie

Oldtiden 

Det eldste kjente beviset på menneskelig aktivitet i Irland er i grevskapet Clare. Kneskjellet til en bjørn som ble slaktet er blitt funnet i Alice and Gwendoline-hulen, nær Edenvale House ved landsbyen Clarecastle. Beinet har en rekke lineært kuttmerker, og har blitt datert til rundt 10 500 f.Kr., fra paleolittisk tid (den eldre steinalderen). Denne oppdagelsen, publisert i 2017, presset den første menneskelige tilstedeværelse i Irland tilbake med 2500 år — det som tidligere ble sett på som det eldste stedet for bosetning var det mesolittiske stedet Mount Sandel i Londonderry (grevskap)|Londonderry]]. Dette bjørnebeinet ble oppdaget i 1903 under en arkeologisk utgravning, men ble ikke studert før over et århundre senere.

Det var bosetning i Clare under neolittisk tid (bondesteinalderen) som etterlot seg forhistoriske dysser, store megalittiske graver, vanligvis bestående av tre eller flere oppreiste steiner og dekket med jord. Jorden er borte, men de store steinene står igjen som monumenter om fortiden i landskapet. Clare er et av de rikeste stedene i Irland for disse steinaldergravene. Den mest bemerkede dyssen er i området Burren; det er kjent som Poulnabrone-dyssen. Det er avdekket levninger av 16 døde i graven og datert til 3800 f.Kr.

Den gresk geografen Klaudios Ptolemaios i Aleksandria lagde et kart over Irland i sitt verk Geographia med den annenhånds informasjonen han hadde på 100-tallet e.Kr. Det er det eldste skriftlige omtalen av den irske øya som omfattet geografiske kjennetegn. Innenfor hans kart navngir Ptolemaios gæliske stammer som var bosatt der og de områdene hvor de var. I området for Clare har han identifisert en stamme han kalte Gangani. Historikerne har imidlertid hatt vanskeligheter med identifisere stammer vest i Irland med kjente folke, men historikerne William Camden og Charles O'Conor har spekulert om det er en mulig forbindelse mellom Gangani og Concani, en av de elleve stammene i forbundet til Cantabri i den nordlige delen av Den iberiske halvøy. Merk at dette er historisk teori, ikke faktisk historie.

Etableringen av Clare 

I løpet av tidlig middelalder var området en del av kongeriket Connacht styrt av det lokale småkongeriket Uí Fiachrach Aidhne. I middelalderen ble det underlagt til kongeriket Munster for å bli bosatt av den irske klanen Dál Cais. Det ble omdøpt til Thomond, som betyr nordlige Munster. Brian Boru ble en leder herfra i løpet av denne perioden, kanskje den mest bemerkede storkongen av Irland.

Fra 1118 og framover var kongeriket Thomond på plass som sitt eget smårike, styrt av O’Brien-ætten. Etter den normanniske invasjonen av Irland etablerte Thomas de Clare et kortvarig normannisk herredømme av Thomond, som ble utslettet i slaget ved Dysert O'Dea i 1318 under krigføringen til skotske Edward Bruce.

Det er to hovedhypoteser for opprinnelsen til navnet Clare. Den ene er at navnet er avledet fra Thomas de Clare som var dypt involvert i lokalpolitikk og kamper på 1270- og 1280-tallet. En alternativ hypotese er at Clare kommer fra bosetningen Clare (nå landsbyen Clarecastle), hvis irske navn Clar («plankebro») refererer til en kryssing over elven Fergus.

Engelsk kolonisering 

I 1543, under den engelske erobringen av Irland i Tudortiden, ble Murrough O'Brien, den sisten kongen av Thomond og en etterkommer av Brian Boru, ble tvunget til å underkaste seg kong Henrik VIII av England, og gjort til jarl av Thomond. Desmondopprørene mellom 1560- og 1580-tallet ble ledet av nettopp jarlene av Thomond. Opprøret dreide seg hovedsakelig om uavhengighet for føydale herrer fra monarken, men hadde også elementer av religiøs konflikt (katolisisme versus protestantisme). Henry Sidney som Lord Deputy of Ireland reagerte på Desmond-opprøret ved å opprette presidentskapet i Connaught i 1569 og presidentskapet i Munster i 1570. Resultatet var at jarlene i Desmond ble utslettet og Munster ble kolonisert av engelske nybyggere på bekostning av irere.

Rundt 1600 ble Clare fjernet fra presidentskapet i Connaught og gjort til et presidentskap i seg selv under jarlen av Thomond. Da Henry O'Brien, 5. jarl av Thomond, døde i 1639, bestemte Lord Deputy (stattholder) Thomas Wentworth, 1. jarl av Strafford at Clare skulle vende tilbake til presidentskapet i Munster, men krigene mellom de tre kongedømmene forsinket dette fram til gjeninnføring av monarkiet etter Oliver Cromwell i 1660.

Tilnavnet til grevskapet Clare er «Banner County». Det er uklart hvor dette har sinn opprinnelse, men det er foreslått at det er for fanene til Clares dragoner (opprinnelig O'Brien's Regiment) i slaget ved Ramillies i 1706; eller fanen for katolsk frigjøring reist av Daniel O'Connells seier i et mellomvalg i 1828 for grevskapet Clare som førte til at parlamentet vedtok loven Roman Catholic Relief Act 1829 som innebar at medlemmer av den katolske kirke fikk lov til å sitte i parlamentet.

Inis Cathaigh (Scattery Island), i munningen av Shannon utenfor kysten av Clare, ble overført til Limerick Corporation (byens myndigheter) og grevskapet i byen Limerick etter oppløsningen av klostrene under Henrik VIII av England på midten av 1500-tallet. Det ble tildelt grevskapet Clare etter loven Municipal Corporations (Ireland) Act 1840. Under loven Local Government (Ireland) Act 1898 ble en del av det rettslige grevskapet Galway (valgdivisjonene Drummaan, Inishcaltra North og Mountshannon) overført til grevskapet Clare. Dette området inneholder landsbyen Mountshannon på den nordvestlige bredden av innsjøen Lough Derg.

Byer, landsbyer og sogn 

Burren
Corrofin, Clarecastle, Cratloe
Doolin
Ennis, Ennistimon
Inagh
Kilkee, Killadysert, Killaloe, Kilrush
Lahinch, Liscannor, Lisdoonvarna, Lissycasey
Mountshannon, Meelick
Newmarket-on-Fergus
O'Briensbridge
Quin
Shannon, Sixmilebridge, Spanish Point

Annet 
Et fylke, Clare County, i den amerikanske delstaten Michigan er oppkalt etter det irske grevskapet.

Referanser

Litteratur 
 Anthon, Charles (1855): A Classical Dictionary. Harvard University.
 O'Laughlin, Michael C. (2000): The Families of County Clare, Ireland. Irish Roots Cafe. ISBN 0-940134-98-5.
 The Four Masters (2003): The Annals of Ireland by the Four Masters, oversatt av Owen Connellan. Irish Roots Cafe. ISBN 0-940134-14-4.

Eksterne lenker 
 
 Clare County Council
 Clare County Library
 War Of Independence in Clare
 Attraksjoner for turister og besøkende, arkivert fra  originalen 20. november 2020