Ordspråk

Ordspråk eller ordtak er korte, velformulerte og poengterte setninger som på en konkret måte uttrykker livsvisdom, allmenngyldige sannheter, erfaringer, leveregler eller betraktninger av forskjellig slag. Ordspråk kan også inneholde forklaringer av naturfenomener, skikker og seder. Ordspråk har en fast ordlyd som er kjent og blir sitert, for eksempel for å kommentere noe eller for å gi et råd.  

Mange ordspråk har uklar opprinnelse og er en del av gammel folkediktning og en muntlig fortellertradisjon. Det er også mange som er sitater fra bøker og fortellinger med kjent opphav, for eksempel fra Bibelen og Håvamål, selv om begrepet ordspråk ofte brukes om folkelige uttrykk uten kjent forfatter. 

Ordspråk kan være internasjonale, nasjonale og regionale og finnes i et nærmest uendelig antall og i en mengde varianter over hele verden. 

Studiet av ordspråk kalles parømiologi (fra gresk παροιμία, paroemia, «ordspråk», på engelsk paremiology). Også fraseologien beskriver etablerte flerordsenheter og -forbindelser i et språk, særlig faste uttrykk og idiomer, men også tekster som ordspråk.

Synonymer 
Ordspråk kalles på latin gjerne adagium, proverbium eller proverb. Andre betegnelser for stående vendinger og treffende, faste uttrykk er visdomsord, visdomsspråk, fyndord, fyndspråk og gullkorn. Begrepene munnhell og snakkemåte betegner også spesielle talemåter som brukes av enkeltpersoner og innenfor grupper. Litterære sitater, sentenser og aforismer kalles gjerne bevingende ord, et uttrykk den greske historiedikteren Homer bruker i Iliaden og Odysseen. I 1863 tok også tyskeren Georg Büchmann i bruk Geflügelte Worte om slike uttrykk. 

Adjektivet proverbial eller proverbiell kan brukes om uttrykk som er eller likner på ordspråk eller om det som gjelder ordspråk. Ordtak kan også kalles ordstø, ordtøk og ordstev i norske dialekter.

Ordspråk og ordtak 
Begrepene «ordspråk» og «ordtak» er synonymer. 'Ordtak' er i hovedsak særnorsk, 'ordspråk' er svensk og norsk, og 'ordsprog' er dansk. 'Ordspråk' står med 'ordtøke' og 'fyndord' oppført som synonymer i Nynorsk ordbok, og i Bokmålsordboka er 'ordtak' synonymt med 'ordspråk'.

Historikk 
Ordspråkene representerer en svært gammel og populær tradisjon, og en stor mengde ordspråk, også de vi bruker i dag, kan spores tilbake til India og høykulturene rundt Eufrat og Tigris for flere tusen år siden. Det samme gjelder for det gamle Egypt og Hellas, der blant andre filosofen og vismannen Anakharsis ble berømt for sine ordspråk. Også Bibelen, særlig Salomos ordspråk i Det gamle testamente, og de jødiske samlingene Talmúd og Midrasj er fulle av ordtak og ordspråkliknende leveregler og praktiske råd. I oldtiden var slik visdomsdiktning en egen litterær sjanger med profesjonelle vismenn, og mange bibelord ble derfor nedtegnet som ordspråk. En kjenner også en mengde latinske mottoer og ordspråk fra Romerriket, både oversettelser og nye. Oldnordisk visdomsdiktning finnes i rikt monn i Den eldre Edda, blant annet i Håvamål. 

I middelalderen kom det en rekke ordspråk til Spania og Europa fra araberne. Da ble ordspråk brukt i homilier og prekener for å understreke moralske poenger. Den engelske poeten Geoffrey Chaucer (1343–1400) brukte derimot ordspråk humoristisk.

Kjennetegn 
Både form og innhold i ordspråkene favner vidt. Det kan være praktiske råd og fornuftige leveregler, allmenne betraktninger og religiøse befalinger uttrykt som vakker poesi eller kvikk satire. De fleste vitner imidlertid om en muntlig fortellertradisjon. De er korte, velklingende og lette å huske. Mange ordspråk henvender seg dessuten direkte til tilhøreren, de er poengterte sitater fra fortellinger eller hele historier fortalt i en kort setning.  

Som skaldekunst og annen diktning inneholder ordspråkene flere dikteriske og språklige virkemidler. Særlig vanlig er sammenlikninger og metaforer, bokstavrim (brent barn skyr ilden), gjentakelse og rytme. Andre retoriske og metriske grep kan være bruk av hyperbol, besjeling, paradokser, ordspill og troper, særlig i nyere sitater og aforismer.

Ordspråkene forteller ikke bare om menneskelivet og naturen, men også om historie, kultur og skiftende skikker. Svært ofte tar de utgangspunkt i en gjenkjennelig situasjon eller typisk foreteelse og formidler noe generelt i form av et konkret bilde eller handling. Likevel kan gamle ordtak være vanskelig å forstå når tidene forandrer seg. Noen blir også forvansket, som for eksempel «Morgenstund har gull i munn» (fra tysk Morgemstunde hat Gold im Munde), som er kjent fra før 1600-tallet. Det skal visstnok ha oppstått som en feiltolkning av det latinske aurora, det vil si morgenrøden, som aurum in ore, altså «gull i munn». Tilsvarende er det ordspråkliknende uttrykket «ugler i mosen», som betyr noe mistenkelig eller truende, en språklig misforståelse av det danske ulve i mosen, det vil si «ulver i myra». På tross av dette har svært mange gamle ordspråk overlevd til moderne tid, ofte nettopp fordi de rommer noe allmennmenneskelig og er lette å kjenne seg igjen i eller fordi selve uttrykker klinger godt.

Utenlandske eller fremmede ordspråk og ordtak som er mindre kjent, kan virke særlig treffende fordi de oppleves som friskere og mindre klisjefylte. Når for eksempel begrepet hjemlengsel beskrives med det persiske munnehellet «elefantens drøm om India», eller «storm i et vannglass» erstattes med «tekoppmonsun», vil mange i Norge oppleve dette som spesielt poetisk og spennende.

Ordspråksamlinger 
Helt siden visdomslitteraturen i oldtiden har ordspråk vært populære i taler, fortellinger og i dagligspråket. Diktere og forfattere har skrevet og spredt nye ordspråk samtidig som folkeminnegranskere og andre har samlet inn og utgitt både klassiske og folkelige ordspråk. 

Ordspråksamlingene ble utgitt med særlig iver fra 1500-tallet, delvis på grunn av økt interesse for folkediktning, og siden som ledd i styrkingen av de europeiske nasjonalstatene fra 1700- og 1800-tallet. Dansken Peder Laale samlet imidlertid allerede på midten av 1300-tallet nesten 1200 nordiske ordspråk og talemåter, og skrev dem ned både på dansk og latin. I Norge utgav språkforskeren Ivar Aasen Norske Ordsprog først i 1856. I Finland samlet blant andre Henrik Florinus (1633–1705) og i Sverige Richard Dybeck (1811–1877) inn ordspråk.

Ordspråksamlinger (utvalg) 
Det har de siste hundreårene blitt utgitt svært mange samlinger med ordspråk og sitater på forskjellige språk. Lista viser et lite utvalg.
 ca. 1150–1180: The Proverbs of Alfred – en av de tidligste engelske ordspråksamlinger
 1500-tallet: Erasmus: Adagia
 1506: Peder Laale: Parabolae – den første trykte utgaven av Laales samling av danske og latinske ordtak fra 1350-tallet
 1549: Engelske ordspråk samlet av John Heywood
 1578: Engelske ordspråk samlet av Florio
 1604: Chr. Grubb: Svenske ordsedher (og seinere Penu proverbiale)
 1682–1688:  Peder Pedersen Syv (1631–1702): Almindelige danske Ordsprog 
 1685: Daniel Arnold: Sententiae proverbiales
 1732–1757: Poor Richard's – velkjent nordamerikansk almanakk med ordspråk utgitt av Benjamin Franklin
 1807: Lars Rhodin: Samling af svenska ordspråk 
 1830: Gudmund Jönsson: Safn af islenzkum oröskvidum – islandske ordspråk
 1840: H. Reuterdahl: Gamla ordspråk på latin och swenska 
 1841: Leroux de Lincys Le livré des proverbes franpais
 1842: Elias Lönnrot: "Sananlaskut, finske ordspråk
 1845: Nikolai Grundtvig (1783–1872): Danske ordsprog og mundheld
 1850: Kr. Molbech: Danske ordsprog
 1856: Ivar Aasen (1813–1896): Norske ordsprog – flere senere utgaver, sist 1993
 1856: Jens Andreas Friis (1821–1896): Lappiske sprogprøver – en samling af lappiske eventyr, ordsprog og gaader, med ordbog
 1857–1886: K. Strömbäck: Svenskt-nordiskt ordspråks-lexikon – svenske ordspråk sammenliknet med nordiske, engelske, franske, italienske, latinske og greske ordspråk.
 1858–1866: Harrebomée: Spreekwoordenboek – nederlandske ordspråk
 1862: Vladimir Ivanovitsj Dal: Det russiske folks ordspråk
 1863–1880: Wander: Deutsches sprichwörter-lexikon, fem bind med 45 000 tyske og 15 000 utenlandske parallellordspråk
 1865: Den svenska ordspråksboken
 1869: Harald Valdemar Rasmussen (1821–1891): Danske ordsprog
 1869: William C. Hazlitt: English proverbs and pro-verbial phrases –  berømt samling engelske ordspråk
 1879: Edvard Mau (1808–1885): Dansk ordsprogskat – ordspråk, skjemtespråk, munnhell, talemåter og tankespråk
 1889–1994: Ax. Kock og K. af Petersens : Östnordiska och latinska medeltids-ordspråk
 1923: Sigurd Nergaard: Eventyr, barnevers, spurningar og ordspraak : Folkeminne fraa Østerdalen 3, utgitt av Norsk folkeminnelag (NFL ; 7)
 1929: Peder Laale: Danske ordsprog – nyutgivelse av Lales ordspråksamlinger fra 1300-tallet
 1941: Knut Liestøl: Norsk folkedikting IV : rim, gåter, ordtøkje
 1944: Ragnvald Mo: Eventyr og segner. Barnerim, ordtak og gåter. Folkeminne frå Salten 2 (NFL ; 54)
 1960/62: Einar Seim: Ordtøkje og herme 2 bind (NFL 84 og 89)
 1965: The Book of Proverbs – berømt engelsk samling redigert av Paul Rosenzweig
 1969:  Bengt Holbek og Iørn Piø: Allverdens ordsprog
 1970. The Oxford Dictionary of English Proverbs – engelsk samling redigert av W. G. Smith og F. P. Wilson
 1983: Snorre Evensberget og Dag Gundersen: Bevingede ord – norsk, revidert utgave av en dansk bok, 12 000 oppslagsord
 1988: Reidar Th. Christiansen: Gamle visdomsord : norske ordsprog i utvalg – ny utgave 1988
 1996: Brikt Jensen: Ordspråkleksikon
 1999: Weiert Martin Velle: Dyrene i ordspråk og andre talemåter fra 1999
 2004: Harald Gaski: Tiden er et skip som ikke kaster anker, samiske ordtak
 2005: Ole Knudsen: Ordsprog fra hele verden – 10 000 ordspråk på dansk fra hele verden

Ordspråk i litteratur og kunst 

Mange kjente forfattere har latt seg inspirere av ordspråk, både av konkrete enkeltordspråk og av ordspråksformen som litterær sjanger. De har sitert gamle ordtak direkte, skrevet dem om eller funnet på nye i gammel stil. Enkelte har også basert fortellinger og sanger på innholdet i kjente ordspråk. 

Den nederlandske dikteren Jacob Cats (1577–1660) skrev folkelige, moralske ordspråk og annet som ble svært populært i sin samtid. Russeren Ivan Andrejevitsj Krylov (1769–1844) skrev satiriske fabler bygd over russiske ordspråk, populære historier som fikk betydning for det russiske språket. Den romantiske, franske dikteren Alfred de Musset (1810–1857) utgav på 1830-tallet flere komedier under navnet Proverbes («ordspråk»), et uttrykk som på den tiden også betegnet en dramatisk sjanger. I nyere tid har den tyske poeten Franz Mon (1926–) har brukt biter av ordspråk, sitater og talemåter i sin såkalte konkrete poesi. Det samme gjelder nigerianeren Gabriel Okara som i 1964 utgav romanen Voice der han leker med afrikanske ordspråk og annet. I moderne norsk kan nevnes dikteren Georg Johannessen (1931–2005). I Danmark lagde Piet Hein (1905–1996) sin egen ordspåksjanger gjennom sine gruk, rimede, poengterte smådikt.

Flere sitater fra kjente litterære verk har gått inn i språket som ordspråk eller ordtak. I den engelskspråklige kulturen blir særlig verselinjer av William Shakespeare (1564–1616) ofte sitert. I Norge er dramatikeren Henrik Ibsen (1828–1906) den forfatteren som siteres oftest. Hans skuespill har gitt oss munnhell som blant annet  «Troll, vær dig selv nok!», «Evig eies kun det tapte» og «Man skal ei lese for å sluke, men for å se hva man kan bruke».

Av bildekunstnere illustrerte både Pieter Brueghel den eldre (1525–1569) og Jacob Jordaens (1593–1678) ordspråk og talemåter. Også den italienske maleren Domnico Fetti (1589–1624) malte motiver basert på folkelige fortellinger og ordtak. Den engelske poeten og maleren William Blake utgav sin illustrerte bok Proverbs of Hell, «Ordspråk fra helvete», rundt 1793, mens den spanske billedkunstneren Fransisco Goya (1746–1828) lagde en serie visjonsaktige raderinger under tittelen Sueños, «Drømmer», eller Proverbios, «Ordspråk», noen tiår seinere.

De alvorlige ordspråkene har også blitt parodiert i ironiske nyskapninger, blant annet i form av såkalte wellerismer. Det samme gjelder i nyere tiders vittighetsblader og moderne graffiti, for eksempel i uttrykk som «bedre å være frisk og rik enn syk og fattig.» I fotobilledboken I og for seg av fotograf Jo Michael og forfatter Tor Åge Bringsværd leker forfatteren med nye og uventede tilnærminger til ordspråk, munnhell og idiomer.

Eksempler på ordspråk 

 Aldri så galt at det ikke er godt for noe. – En oppfordring til å se lyst på ting, i alle dårlig situasjon finnes det et element av noe godt.
 Alle veier fører til Rom. –  Alle løsningene, midler eller fremgangsmåter, er like gode og vil gi et godt resultat.
 Alt har en ende, alternativt variant Alt har en ende, så nær som pølsa som har to. – Også vonde (og gode) tider vil en gang ta slutt. Men det gjelder ikke pølsa som har to ender.
 Av barn og fulle folk får en høre sannheten. – Barn og fulle folk tenker ikke på hva personene de snakker med vil høre men sier det de mener.
 Av skade blir en klok, alternativt variant Klok av skade. – Man lærer av sine feil.
 Bak skyene er himmelen alltid blå. – Selv om det kan være mørkt (skyet) så er det alltid muligheter for at ting blir lysere, og at positive ting skjer.

 Bedre føre var enn etter snar. – Vær forsiktig istedenfor å måtte rette opp feilene senere.
 Bedre sent enn aldri. – Det betyr at det er bedre å gjøre noe sent, enn å aldri gjøre det i det hele tatt.
 Blind høne finner også korn. – Alle kan ha flaks.
 Borte bra hjemme best. – Selv om det kan være fint å reise og oppleve nye steder, er det alltid fint å komme hjem.
 Brent barn skyr ilden. – Negative opplevelser gjør at man senere unnviker dem.
 Den drukner ei som henges skal. – Hvis man slipper unna en ubehagelig hendelse er det sikkert fordi man vil havne i en annen ubehagelig hendelse.
 Den enes død den andres brød. – En ulykke for noen kan føre til lykke for andre.
 Den vet best hvor skoen trykker, som har den på. – Brukerne eller de som føler ubehaget forstår best hvordan det bør være, og det er vanskelig å forstå andres lidelse.
 Den som graver en grav for andre, faller selv i den. – Hvis man prøver å skade noen fysisk eller på andre måter, kan man ende opp med å skade deg selv.
 Den som intet våger, intet vinner. – Satser man ikke kan man heller ikke vinne.
 Den som ler sist, ler best. – Det er ikke hvordan det går under veis men sluttresultatet som betyr noe.
 Den som leter, han finner. – Man må lete for å finne, man må prøve for å klare det.
 Det dunkelt sagte er det dunkelt tenkte. – Man pakker det man sier inn i mange vanskelige eller uspesifikke ord når man ikke forstår hva man snakker om eller ikke ønsker å fortelle alt.
 Det er den late som sliter seg i hjel. – For eksempel om man bærer alt på en gang istedenfor å gå to ganger eller tar en dårlig snarvei istedenfor å gå på den vanlige veien.
 Det er ikke gull alt som glimrer. – Ting som ser verdifulle ut behøver ikke være det.
 Det er ikke lett, sa kjerringa. Hu stekte frosk i vaffeljernet. –
 Det er langt fram, sa kjerringa og så seg tilbake. – Man er kommet et stykke på vei men mye arbeid som gjenstår.
 Du skal høre mye før ørene detter av. – Det man hører virker usannsynlig, idiotisk eller tullete.
 Du skal ikke selg skinnet før bjørnen er skutt. – Ikke forskuter en seier eller gevinst. Eller ikke handle før man er helt sikker på at en har noe å handle med.
 Ei svale gir ingen sommer. – Et enslig eksempel kan ikke gis avgjørende betydning.

 En fugl i hånden er bedre enn ti på taket. – Det er bedre med en liten sikker fordel eller gevinst nå enn en potensiell større på et senere tidspunkt.
 En god tale er alltid kort. –
 En kan ikke sette bukken til å passe havresekken. – Ikke la noen få en ansvarsfull oppgave eller stilling, hvor personen kan skaffe seg selv personlige goder, utbytte eller fortjeneste.   
 En skal ikke kaste stein når en sitter i glasshus. – Man skal ikke kritisere andre for ting man gjør selv.
 En skal ikke skue hunden på hårene. – Man skal ikke bedømme noe eller noen etter det første umiddelbare inntrykket.
 En skal tidlig krøkes den som god krok skal bli. – Man trenger allerede i ung alder lærdom og erfaring, som av og til kan være smertefull, for å modnes som menneske.
 En ulykke kommer sjelden alene. – Når noe går galt, kan enda flere ting gå galt.
 Enhver er sin egen lykkes smed. – Hver person har hovedansvaret for sin egen lykke.
 Eplet faller ikke langt fra stammen. – Barn ligner på sine foreldre i oppførsel eller utseende.
 Etter den søte kløe kommer den sure svie. – Bruker man penger på noe man egentlig ikke har råd til må man svi for det senere.
 Etter regn kommer sol. – Selv om det kan være mørkt (regn) så er det alltid muligheter for at ting blir lysere, og at positive ting skjer. (Tilsvarer ordspråket Bak skyene er himmelen alltid blå).
 Falle mellom to stoler. – Det passer ikke inn i noen av kategoriene. Eller også brukt om at man havner i en vanskelig situasjon fordi man ikke passer inn i noen av alternativene.
 Fram og tilbake er like langt. –
 Førstemann til mølla får først male. – Den som kommer først får først. Eventuelt den som melder seg først, får velge først av et begrenset tilbud.
 Gammel kjærlighet ruster ikke. –

 Gammel vane er vond å vende. – Det er vanskelig å forandre på innarbeidede dårlige vaner.
 Gresset er alltid grønnere på den andre siden. – Man blir aldri helt fornøyd, og innbille seg at forholdene er bedre andre steder enn der en selv befinner seg.
 Han rir ikke den dagen han saler. – Hen er treig og lat.
 Har man sagt A, får man også si B. – Har man startet noe, bør man fullføre det og ta konsekvensene av det.
 Hastverk er lastverk. – Arbeid som blir raskt utført, blir ofte dårlig.
 Hovmod står for fall. – En person som er umåtelig stolt av seg selv er utsatt for å miste anseelse og posisjon.
 Hver fugl synger med sitt nebb. – Det beste er når enhver passer seg selv.
 Høyt henger de og sure er de. – Å snakke nedsettende om noe fordi det er uoppnåelig. Hentet fra Esops fabel, se teksten under bilde lenger opp i denne artikkelen.
 I mørket er alle katter grå. – Alle personer er ukjente før de har gjort seg bemerket.
 I nøden spiser fanden fluer. – I en nødsituasjon må man klare seg så godt man kan, selv om man må ty til uvanlige midler.
 Ingen regel uten unntak. – Uansett hvor absolutt en sak eller situasjon kan virke, vil det alltid være omstendigheter der det er unntak.
 Ingen røyk uten ild. – Er det rykter eller mistanker om noe, er det sannsynligvis noe sannhet i det.
 Ingen vet hvor haren hopper. – Ingen vet hva som vil skje.
 Jo flere kokker, jo mer søl. – Blir det for mange som skal bestemme blir det bare rot. Eller om det er for mange personer som skal utføre en oppgave går de ofte i veien for hverandre.
 Kast ikke ut barnet med vaskevannet. – Man skal ikke kvitte seg med det dårlige og la det gode følge med på grunn av uoppmerksomhet eller hastverk.
 Kaste penger ut av vinduet. – Man bruker penger på unødvendige ting. Sløser og ødsler.
 Kaste perler for svin. – Å gi bort noe til noen som ikke forstår å sette pris på det.
 Krake søker make. – Like fugler holder sammen. Like personer søker sammen.
 Lediggang er roten til alt ondt. – Gjør man ikke noe nyttig eller fornuftig, skaper man lett problemer for seg selv eller andre.

 Like barn leiker best. – Personer fra ulike miljø eller sosiale klasser går kanskje ikke så godt sammen.
 Litta rufse uten mat i munnen, vil ikke snufse hvis hun ikke får hunden. –
 Lykken står den kjekke bi. – Hellet er ofte med den som våger noe, eller tar sjanser.
 Man skal ikke gråte over spilt melk. – Man skal ikke bruke tid på å angre eller være opprørt over noe som allerede har skjedd og som man ikke kan endres.
 Man får ikke i både pose og sekk. Man kan ikke få alt man ønsker.
 Man kan ikke gjøre alle til lags. Det er umulig å tilfredsstille alle.
 Man kan ikke leve av luft og kjærlighet. – Man må arbeide og tjene penger.
 Man sår som man høster. – Man får som fortjent. Man må forholde seg til resultatene av det man selv har satt i gang.
 Mange bekker små blir en stor å. – Mange små bidrag vil til sammen kunne bli noe stort og viktig, et hvert tilskudd hjelper.
 Mens graset gror, dør kua. – Med sommel, altfor omstendelige forberedelser eller lang ventetid vil hjelpen kommer for sent. 
 Morgenstund har gull i munn. – Man er godt tjent med å stå opp tidlig om man skal oppnå sine mål og oppnå suksess.
 Mye vil ha mer. – Uttrykket brukes om en grådige personer. De som har mye, vil alltid ha mer. Noen får aldri nok.
 Nedfor bakke går det alltid lettest. – Det går lettere når det går i din favør.
 Noen liker mora, andre liker dattera. – Man har forskjellig smak.
 Nordavinden er kald, same hvor den kommer fra. – Grunnleggende sannheter vil ikke forandres uansett hvilke perspektiv man ser dem fra.
 Nød lærer naken kvinne å spinne. – I vanskelige situasjoner tvinges en til å finne andre måter å klare seg på.
 Når det regner på presten, drypper det på klokkeren. – Når den overordnede (hovedpersonen) får penger eller goder vil også den underordnede (bipersonen) tjene litt på det.
 Når en snakker om sola, så skinner den. – Når man snakker om noen eller noe, så dukker den/det opp.
 Når katten er borte, danser musene på bordet
 Når krybba er tom, bites hestene. – I dårlige tider kan det bli uvennskap og krangel selv blant venner.
 Når nøden er størst, er hjelpen nærmest.
 Når ølet går inn, går vettet ut. – Når man drikker alkohol vil evnen til å tenke klart og ta gode beslutninger bli svekket.

 Nye koster feier best. – Det kan være bra med nye folk i organisasjoner og på arbeidsplasser, de ser på saker på en ny måte og har ikke innarbeidede vaner og rutiner.
 Om hundre år er allting glemt. – Det kan virke viktig i dag men vil om en tid være uviktig og til slutt være glemt.
 Også små gryter har ører. – Et hint om at barn som er tilstede kan høre det vi sier.
 På seg selv kjenner en andre. – Man tror at andre tenker på samme måte som seg selv, vanligvis negativ, og tror at det er mulig å bedømme hvordan andre personer vil oppføre seg ut fra egen erfaring.
 Rette baker for smed. – Å beskylde, dømme eller straffe en annen enn den som har gjort det. Det stammer fra Johan Herman Wessel sitt dikt Smeden og Bageren, se teksten under bilde lenger opp i denne artikkelen.
 Rom bygdes ikke på en dag. – Ting tar tid.
 Samme hvor en snur seg så er rumpa bak. – Hvor mye man enn prøver å forandre situasjonen blir resultatet det samme.
 Se gjennom fingrene. – Godta en handling eller praksis som man egentlig ikke skulle godta, men påtale eller straffe.
 Selvgjort er velgjort.
 Sette pengene på rett hest. – Velge det som er riktig. Satse på det som gir god avkastning eller å være vellykket.
 Sette verden på hodet. – Å snu opp ned på ting, ofte med liten grunn, eller å gjøre ting på en uvanlig eller unødvendig omfattende måte.
 Slippe katta ut av sekken. – Komme med en nyhet, gjerne noe man har hatt lyst til å fortelle en stund eller noe andre har lurt på en stund.
 Slå to fluer i ett smekk. – Å utrette eller oppnå to (eller flere) ting på en gang.
 Smi mens jernet er varmt. – Man er nødt til å gjøre noe mens mulighetene er der. Utnytte en gunstig situasjon.
 Som gullring i et grisetryne er en vakker kvinne uten vett. –
 Som julekvelden på kjerringa. – Når noe kommer svært overraskende, selv om at man lenge har forventet at det skal skje.
 Som man reder, så ligger man. – Man må ta konsekvensene av sine handlinger.

 Som man roper i skogen får man svar. – Man får svar som egentlig ikke gir noe svar.
 Stange hodet i veggen. – Å møte uovervinnelige hindringer. Man kommer ikke videre.
 Stillest vann har dypest grunn. – En stille og beskjeden presjon har også en dypere klokskap eller tankevirksomhet.
 Svelge en kamel. – Man må godta noe som man er imot, gjerne for å oppnå noe annet.
 Tale er sølv, taushet er gull. – Ofte er det bedre å tie enn å tale.
 Tomme tønner romler mest. – De som er mest høylytt er ofte de som har minst fornuftig å si.
 Utakk er verdens lønn. – Man gjør en god gjerning eller anstrengelse, men den blir ikke verdsatt.
 Ute av syne, ute av sinn. – Når man ikke lenger ser det bryr man seg ikke lenger om det.
 Uten mat og drikke duger helten ikke. – En påminnelse om at selv de dyktigste og sterkeste ikke er så ulike andre men også trenger mat og drikke.
 Utsett ikke til i morgen hva du kan gjøre i dag. – Det er bedre å gjøre noe med en gang enn å vente med det.
 Væpne seg til tennene. – Forberede seg godt og være klar for hva som enn kan skje før en oppgave, diskusjon eller handling.
 Ærlighet varer lengst. – En påminnelse om at man skal være ærlig.
 Øvelse gjør mester. – Praktisering, repetisjon og hardt arbeid fører til suksess.
 Øynene er det første en blir blind på. – Man ser ikke det som er rett foran dem, det kan være å ikke legger merke til noe eller i figurativ forstand.
 Å sitte med skjegget i postkassa. – Havne i en pinlig situasjon som et resultat av egne handlinger eller å bli tatt på fersken.
 Å gjøre noen en bjørnetjeneste.  – Gjøre en velment tjeneste som får negative konsekvenser for mottakeren. Det stammer fra en fabel av Jean de La Fontaines, se teksten under bilde lenger opp i denne artikkelen.
 Å ha det som plommen i egget. – Bedre kan en ikke ha det.
 Å kalle en spade for en spade. – Man sier rett ut hva det er uten å pakke det inn i fine formuleringer eller forskjønnende ord.
 Å kjøpe katta i sekken. – Å kjøpe noe, oftest usett, og bli misfornøyd eller snytt.
 Å spare seg til fant. – Å spare på feil ting, som på lang sikt blir kostbart, slik som vedlikehold.
 Å ta rev i seilene. – Opptre forsiktig og å ta kontroll. Uttrykket kommer fra seiling hvor man rever et seil i mye vind, for å lettere kunne kontrollere båten.
 Å ta seg vann over hodet. – Å ta på seg for mange oppgaver eller overvurdere egen kapasitet.

Eksempler fra Bibelen 
Flere bibelord er gått inn som ordspråk i den kristne og jødiske verden

Fra Salomos ordspråk 
Salomos ordspråk, i dag også kalt Ordspråkene, er utelukkende bygd opp av faste munnhell. Her er noen formaninger om latskap:
 Gå til mauren du late! Se på dens ferd og bli vis! (Ordsp 6,6)
 Fattig blir den som er lat i sitt arbeid, men flittige hender gjør rik. (Ordsp 10,4)
 Latskap gjør at en synker i dvale, og den som er doven, må sulte. (Ordsp 19,15)

Fra Evangeliet etter Matteus 
 Den som griper til sverd, skal falle for sverd.

Eksempler på latinske ordspråk 
 Homo homini lupus est – mennesker er som ulven er mot andre mennesker
 Aegiptus est Nili donum – Egypt er Nilens gave
 A bonis bona disce – lærdom er godt for gode mennesker
 A bove maiore discit arare minor – stor okse lærer liten okse å pløye
 Arbor ex fructu cognoscitur  – på frukten skal treet kjennes
 A puro fonte defluit aqua pura – av reine kilder springer reint vann
 Absque argento omnia vana – uten penger er alt ubrukelig
 Acerba sunt bella fratrum – brødres kamp er uten medfølelse
 Amor tussisque non celantur – kjærlighet og hoste kan ikke skjules
 Ex oriente lux, ex occidente lex  – fra Østen kommer lys, fra Vesten lov
 Quid Saulus inter prophetas? – hva har vel Saul å gjøre blant profetene?
 Qui dormit, non peccat – den som sover synder ikke (Når man sover kan man ikke gjøre noe galt)
 Si vis pacem, para bellum - hvis du ønsker fred, vær da rustet til krig

Eksempler fra Håvamål i Edda 
Norrøn visdomsdiktning er representert i Den eldre Edda, en samling oldnordiske gude- og heltedikt som ble nedskrevet på Island på 1200-tallet. Edda inneholder blant annet Håvamål, det vil si «den høyes tale», der guden Odin gir gode råd og leveregler. Særlig det første avsnittet av Håvamål, det såkalte Ordspråkdiktet, rommer visdomsord og sentenser om etikk og livssyn i eldre tider. Noen eksempler herfra er:
 Har du ein venn og trur vel om han, så gjest han ofte, for kratt gror til og gras blir høgt på vegen som ingen går.
 Stol ikkje heilt på flygande pil, dalande båre, nattgammal is og orm som ligg kveila. Stol helst ikkje på brure-ord under dyna. Lit ikkje fullt ut på brote sverd, leikande bjørn eller barnet til ein konge.
 Fe døyr, frendar døyr, ein sjølv også. Men godt, fortent ettermæle varer ved.

Eksempler fra Peder Laales Ordsprog 
Ordspråkene fra Peder Laales samling av latinske og danske ordspråk fra 1300-tallet inneholder gamle fellesnordiske talemåter og ordtak som fremdeles er i bruk. Eksemplene her er gjengitt i nyere dansk språkdrakt:
 At give dårer råd, er som at slå koldt vand på en gås.
 Barn skal krybe før det nemmer at gå.
 Bedre halvt brød end intet.
 Den skal have stærke ben, der skal bære gode dage.
 Dåren lader ord gå ind ad det ene øre og ud af det andet.
 Mange bække små gør en stor å.
 Onde urter vokser mest.
 Rodløst træ giver sjældent frugt.
 Tyve elsker mørke.

Eksempler fra Peder Syvs Almindelige danske Ordspog 
Den danske presten og språkforskeren Peder Pedersen Syvs klassiske Almindelige danske Ordspog, som kom i to bind i  1682 og 1688, inneholder både danske og norske ordspråk:
 Det Onde skriver man i Steen, det Gode i Støv
 Kroget Træe bærer og god Frugt
 Mange bekke og smaa gjøre en stoor aa.
 Det stille vand har dend dybe grund.
 Smaa børn smaa sorger, store børn store sorger.
 Liden tue velter et stort læs.
 Bedre uret fred end retfærdig krig.
 Døden er ende paa visen.

Eksempler på fyndord 
 Du kan itj gå på null, «Hjallis» Andersen.
 Sølv er nederlag, «Kupper'n» Johannesen.
 To indre og vekk me'n, «Kupper'n» Johannesen.
 Hoppe etter Wirkola, tillagt Bjørge Lillelien, men det skal ha vært østtyskeren Dieter Neuendorf som først brukte uttrykket.
 Barneskirenn, Petter Northug.

Beslektede språklige og litterære sjangre 
 Aforisme er en kort, treffende setning eller et berømt sitat som uttrykker et poeng eller en tanke, særlig om vitenskap, kunst, moral og psykologi. En aforisme kan ofte være humoristisk, men ikke like komisk som en vits. Ordspåkene virker ofte litt mer folkelige enn «avanserte»  aforismer:
 Mangt et feiltrinn tas ved at man står stille. (Kaj Munk)
 Livet er en gåte, løsningen står på baksiden. (Storm P.) 
 Asyndeton er en forbindelse av ord eller setninger uten bindeledd. Et kjent eksempel er «jeg kom, jeg så, jeg vant».
 Bonmot er en vittig og treffende bemerkning eller vits. Et bonmot betyr egentlig «godt ord» på fransk og uttales bångmå.
 Devise er et opprinnelig fransk begrep som brukes både om valgspråk, for eksempel gjengitt i heraldikk, og om spøkefulle formaninger eller karakteristikker for eksempel ved overrekkelser i foreninger.
 Gnome er en kort fyndord, særlig i gresk eller latinsk tradisjon.
 Herme er også et fyndord eller sitat fra en person, gjerne en replikk. En herme har navn etter verbet å herme, det vil si «etterlikne».
 Idiom er et fast uttrykk eller uttrykksmåte som bare gjelder for ett språk og som ikke kan oversettes ord for ord med samme betydning til et annet språk. Idiomer henviser ofte til konkrete handlinger og kan likne på ordtak. Det norske idiomet «å gå over bekken etter vann», som brukes om noe tungvint eller meningsløst, må for eksempel oversettes med «carrying coals to Newcastle» på engelsk.
 Kjernesvar er kraftfullt svar eller kort fyndord
 Maksime er en kort, grunnleggende læresetning eller et fyndord som uttrykker en moralsk leveregel eller allmenn sannhet, ofte av praktisk slag.
 Proverb er et fremmedord som på latin, engelsk og andre språk betyr ordspråk, men som også er navnet på en litterær sjanger. Et proverb som kunstform er en kort komedie som er bygd over eller handler om et ordspråk eller et slagord. Proverb-lystspillene oppstod i Frankrike på 1700-tallet og var populære i Norden omkring 1880. Adjektivet proverbiell eller proverbial betyr «ordspråkaktig».
 Sentens brukes særlig om et mer litterært ordspråk eller en læresetning.
 Sprikvort er synonym til ordtak. Ordet et sprikvort kommer fra tysk.
 Visdomsord er nært beslektet med ordspråk, men er utformet mer kunstferdig og individuelt. Visdomsord var særlig populære i oldtidens Orienten og ble samlet i såkalte visdomsbøker. Denne visdomslitteraturen begynte hos sumererne og babylonerne og inneholdt  belærende fabler i tillegg til moralske, kulturelle og religiøse ordspråk. Av kjente visdomsbøker kan nevnes den babylonske Akhikarfortellingen og de jødiske Salomos Ordspråk, Salomos Visdom og Jesus Siraks bok. 
 Wellerisme, også kalt hermestev, er en parodi på og en lek med ordspråk, oppkalt etter den slagferdige Samuel Weller i Charles Dickens' Pickwick-klubben. 

Andre beslektede sjangre er slagord, valgspråk og mottoer. Også enkelte gåter, enkle stev og haikudikt kan minne om poengterte fyndord.

Se også 
 Aforisme
 Devise
 Epigram
 Epitaf
 Hermestev 
 Idiom
 Læresetning
 Metafor
 Motto
 Rim og regler
 Salomos ordspråk
 Slagord
 Stev
 Valgspråk
 Visdomsbøker
 Vits

Referanser

Litteratur 
 Magne Myhren. «Ivar Aasen og ordtøket : frå granskingsemne til nydikta versline» I: Norsk litterær årbok 1996

Eksterne lenker 
 

 Artikler om og samlinger av ordtak og sitater (Høgskolen Stord/haugesund) 

Det er ellers en mengde nettsteder på internettet som lister opp ordtak og sitater på forskjellige språk.

På norsk 
 Abakaus – søkbare sitater, ordtak, visdomsord og gullkorn
 Bevingede ord – ord, ordtak, munnhell og sitater
 Sitater og ordtak sortert etter emne og forfatter
 Søkbare ordtak og sitater
 Et utvalg norske ordtak etter Ivar Aasen

På utenlandsk 
 Norske og utenlandske ordspråk (godt organisert og stort utvalg)
 Oppslagsordet «Ordspråk» i Nordisk familjebok fra 1914 (på svensk)
 Gamle ordspråk om vær og vind (på svensk)
 300 av Peder Syvs ordspråk (fra dansk wikiquote)
 Danske ordspråk m.m. (på dansk)

Litterære sjangre