Mungofamilien

Alexanders mangust
 Ansorges mangust
 bengalmungo
 buskhalemungo
 båndmungo
 dvergmungo
 egyptisk mungo
 gambisk mungo
 gulmungo
 halsbåndmungo
 hvithalemungo
 indisk gråmungo
 indisk mungo
 Jacksons mungo
 kappgråmungo
 korthalemungo
 krabbespisermungo
 liberiermungo
 Mellers mungo
 nakkestripemungo
 namaquasmalmungo
 Pousargues' mungo
 rødmusset mungo
 Selous' mungo
 smalmungo
 sort smalmungo
 sumpmungo
 surikat
 svartfotmungo
 svartmangust
 ørkendvergmungo

Mungofamilien (Herpestidae), også kalt manguster og mungoer, er en familie med kattelignende rovpattedyr (Feliformia) som finnes i Afrika og det sørlige Eurasia. Mungoenes nærmeste slektninger er trolig gassiske snikekatter (Eupleridae), der flere av artene fortsatt kalles mungoer. Gassiske snikekatter kan imidlertid ikke regnes som ekte mungoer, selv om de i en tid ble regnet med i denne familien. De er nå skilt ut i sin egen familie.

Beskrivelse 
Mungoene er små rovpattedyr, som i lengde varierer fra ca. 23 cm til ca. 75 cm. De veier normalt fra i underkant av 1 kg til ca. 5-6 kg. De fleste artene i denne familien er fra brun til gråbrune eller grå i fargen. Noen arter har stripemønster, men de fleste er tilnærmet ensfargede. Bare noen få arter har ringmønster på halen. De har vanligvis forholdsvis små hoder med spisse snuter og små runde ører. Skallen er vanligvis lang og flat.

Mungoene spiser en variert rovdyrkost som består av bl.a. små pattedyr, krypdyr, fugler, krabber, fisk, insekter og egg. Noen arter spiser også frukt og bær og annet vegetabilsk føde. Noen arter er selskapelige og lever i store flokker på opp mot 50 dyr, mens andre for det meste lever i ensomhet utenom paringstiden.

Mungoene er blant annet kjent for sitt umåtelige pågangsmot og sine evner som slangedrepere. De er ikke immune mot slangegift, slik mange tror, men har lynhurtige reflekser som setter dem i stand til å unngå å bli bitt.

Fylogeni

Anetre 
Anetreet er i henhold til Yoder m. fl. (2003).

Systematikk 
 Herpestidae (mungofamilien) 
 Herpestinae (mungoer) 
 Atilax (sumpmungo)  
 Atilax paludinosus (sumpmungo) 
 Bdeogale (mungoer) 
 Bdeogale crassicauda (buskhalemungo) 
 Bdeogale jacksoni (Jacksons mungo) 
 Bdeogale nigripes (svartfotmungo) 
 Crossarchus (manguster) 
 Crossarchus alexandri (Alexanders mangust) 
 Crossarchus ansorgei (Ansorges mangust) 
 Crossarchus obscurus (langnesemangust, svartmangust) 
 Cynictis (gulmungo) 
 Cynictis penicillata (gulmungo) 
 Dologale (Pousargues' mungo) 
 Dologale dybowskii (Pousargues' mungo) 
 Galerella (smalmungoer) 
 Galerella flavescens (sort smalmungo) 
 Galerella pulverulenta (kappgråmungo) 
 Galerella sanguinea (smalmungo) 
 Galerella swalius (namaquasmalmungo) 
 Helogale (dvergmungoer) 
 Helogale hirtula (ørkendvergmungo) 
 Helogale parvula (dvergmungo) 
 Herpestes (mungoer) 
 Herpestes brachyurus (korthalemungo) 
 Herpestes edwardsii (indisk gråmungo) 
 Herpestes ichneumon (egyptisk mungo) 
 Herpestes javanicus (indisk mungo) 
 Herpestes naso (langnesemungo) 
 Herpestes palustris (bengalmungo) 
 Herpestes semitorquatus (halsbåndmungo) 
 Herpestes smithii (rødmusset mungo) 
 Herpestes urva (krabbespisermungo) 
 Herpestes vitticollis (nakkestripemungo) 
 Ichneumia (hvithalemungo) 
 Ichneumia albicauda (hvithalemungo) 
 Liberiictis (liberiermungo) 
 Liberiictis kuhni (liberiermungo) 
 Mungos (båndmungo og gambisk mungo) 
 Mungos gambianus (gambisk mungo) 
 Mungos mungo (båndmungo) 
 Paracynictis (Selous' mungo) 
 Paracynictis selousi (Selous' mungo) 
 Rhynchogale (Mellers mungo) 
 Rhynchogale melleri (Mellers mungo) 
 Suricata (surikat) 
 Suricata suricatta (surikat)

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Pattedyr formelt beskrevet i 1845
Dyr formelt beskrevet av Charles Lucien Bonaparte