Grete Waitz

Grete Waitz (født Grete Andersen; 1. oktober 1953, død 19. april 2011) var en norsk friidrettsutøver, og Norges mestvinnende langdistanseløper gjennom alle tider. Mest kjent var hun som maratonløper, med VM-gull, OL-sølv og ni seire i New York City Marathon. Hennes innsats som banebrytende kvinnelig langdistanseløper har hatt stor betydning for utviklingen av kvinneidrett.

Bakgrunn 
Hun vokste opp på Keyserløkka og gikk på Hasle skole. Hun begynte karrieren som Grete Andersen, og utdannet seg samtidig til lærer. Hun  giftet seg med Jack Henry Nilsen 27. juni 1975, og de tok da begge etternavnet Waitz. Jack Waitz ble hennes trener, i tillegg var Johan Kaggestad også sentral som trener i store deler av hennes karriere. I juni 2005 ble det offentlig kjent at hun var under medisinsk behandling for kreft.

Mellomdistanseløperen 
I begynnelsen av karrieren var hun mellomdistanseløper, og deltok på 1500 meter i OL i München i 1972. Hennes bestenoteringer på 1500 og 3000 meter, på 4.00,55 og 8.31,75, satt i henholdsvis 1978 og 1979, er fremdeles norgesrekorder. I 1975 og 1976 satte hun to ganger verdensrekord på 3000 meter. Hun har også to bronsemedaljer fra EM i friidrett, på 1500 meter i Roma 1974, og på 3000 meter i Praha 1978. I 1977 vant hun 3000 meter under verdenscupfinalen, mens hun ble nummer 2 i 1979.

Hun har 33 norgesmesterskap; 6 på 800 meter, 8 på 1500 meter, 5 på 3000 meter og 14 i terrengløp. Hun har 7 kongepokaler.

Maratonløperen 
Mot slutten av 1970-tallet valgte hun å satse på stadig lengre distanser. I 1978 deltok hun i New York Marathon uten å ha gjennomført et så langt løp tidligere og hun hadde på det tidspunktet ikke ambisjoner om å satse videre. Hun og Jack Waitz var i New York mest som turister. I alt deltok  i løpet 22. oktober 1978. Grete Waitz var en ukjent løper og vant overraskende. 

I tillegg til de årvisse seirene i New York City Marathon (som hun vant i 1978–80, 1982–86 og 1988) vant hun London Marathon i 1983 og 1986 og ble fem ganger verdensmester i terrengløp (1978–1981 og 1983). I 1983 ble hun tidenes første verdensmester i friidrett, da hun på åpningsdagen kom alene inn på Olympiastadion i Helsingfors.

Det tidligere Grete Waitz-løpet (som nå heter Vårspranget) var oppkalt etter henne, og ble arrangert for første gang i 1984 og for siste gang i 2004. Løpet nådde 48 461  påmeldte deltakere i 1996 og antas å være verdens største kvinneløp gjennom tidene.

Norsk flaggbærer 
Waitz var norsk flaggbærer i sommer-OL 1988 i Seoul.

Utmerkelser 
Kongen utnevnte 20. november 2008 Waitz til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hennes betydning som rollemodell». Waitz mottok St. Olavsmedaljen i 1981 og St. Hallvard-medaljen i 1989. Ingen har mottatt Sportsjournalistenes statuett for «Årets idrettsnavn» flere ganger enn Waitz. Hennes fire statuetter fikk hun i 1975, 1977, 1979 og etter VM-gullet i 1983. I 1974 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris. Hun fikk Morgenbladets gullmedalje i 1977. Som første utøver fikk Waitz Fearnleys olympiske ærespris uten å vinne OL, men på bakgrunn av sitt sølv fra Los Angeles OL 1984. Hun ble hedret med Hedersprisen på Idrettsgallaen 2008.

En statue av Grete Waitz laget av Nils Aas ble avduket av kronprinsesse Sonja utenfor «Maratonporten» (inngang 3 i syd) til Bislett stadion i Oslo 12. mai 1984. I 2016 fikk plassen utenfor porten navnet Grete Waitz’ plass. Eksemplarer av statuen finnes også i den norske paviljongen i Epcot i Walt Disney World i Florida og utenfor Nils Aas
Kunstverksted på Inderøy. Grete Waitz ble modellert som miniatyrmaske av Nils Aas i 1992 og inngår i samlingen Nils Aas Kunstverksted på Inderøy.

The New York Road Runners Club sponser hvert år et halv-maraton i Central Park som heter «Grete's Great Gallop» til ære for Grete. Dette er i tilknytning til den årlige «Norwegian Festival» i starten av oktober som promoterer norsk mat, kultur og design.

1. oktober 2011 markerte Google det som ville vært hennes 58-årsdag ved å bytte ut den vanlige logoen på søkemotoren med et søk for «Grete Waitz». Dette er også kjent som Google Doodle.

Høsten 2021 ble Waitz hedret som del av veggmaleriet «Romsås Wall of Fame» på Romsås senter, sammen med 12 andre kjente lokale helter.

Grete Waitz var avbildet på haleflaten på EI-LND, en av Norwegian Air Shuttles  Boeing 787 Dreamlinere.

Meritter i utvalg 
 VM-gull i maraton 1983
 5 VM-gull i terrengløp (1978–1981 og 1983)
 OL-sølv i maraton 1984
 9 seire i New York City Marathon
 2 seire i London Marathon
 7 kongepokaler (1973–79)
 33 individuelle norgesmesterskap

Medaljer i norske mesterskap

Død 
Waitz døde tirsdag 19. april 2011 etter en lengre tids kamp mot kreft.

Se også 
 Norske rekorder i friidrett
 Mestvinnende utøvere i NM i friidrett
 Liste over norske idrettspersoner på sokkel

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Google Doodle

Norske langdistanseløpere
Norske maratonløpere
Norske pedagoger
Kongepokalvinnere i friidrett
Norgesmestere i friidrett
Verdensmestere i friidrett for Norge
Vinnere av Fearnleys olympiske ærespris
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1972
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1972
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1976
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1976
Medaljevinnere under Sommer-OL 1984
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1984
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1984
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1983
St. Hallvard-medaljen
Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
St. Olavsmedaljen
Personer fra Oslo
Friidrettsutøvere for SK Vidar
Verdensrekordsettere i friidrett
EM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Norge
Verdensmestere i terrengløp
Vinnere av New York City Marathon
Vinnere av London Marathon
Vinnere av Stockholm Marathon
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1971
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1974
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1978
Begravelser på statens bekostning