Sjøliljer

Articulata
 Cladida (utdødd)
 Flexibilia (utdødd)
 Camerata (utdødd)
 Disparida (utdødd)

Sjøliljer er en klasse av pigghuder.

Anatomi 
De fleste har stort sett fastsittende ungdomsstadium og frittlevende voksent stadium. Sjøliljer fester seg permanent til substratet med en stilk. Den festede enden til stilken bærer en flat skive som er festet til substratet. Skiveliknende ossicler til stilken er stablet oppå hverandre, og blir holdt sammen av sammenhengende vev, som gir et leddet utseende. Stilken har vanligvis cirri.

Den enden av sjøliljen som ikke er festet, er kalt for kronen. Enden til kronen fester seg til stilken og blir støttet av et sett med ossicler, kalt for calyx. Fem armer fester seg også til calyx. Disse armene er grenede, støttet at ossicler og har igjen mindre grener, som gir dem et fjærliknende utseende. På hver arm er det tubeføtter i doble rekker. Veien som leder til munnen er en dekket vei langs armene, som blir kalt for ambulacralfelt. Den ligger på utsiden av radialkanalene hos kråkeboller, sjøpølser og sjøliler. Munnen og anus åpnes ved den orale overflaten.

Fjærsjerner er ganske lik sjøliljer, bare at de mangler stilk, og er svømmende og krypende dyr. Enden av kronen bærer en ring av rotliknende cirri, som holder den fast når dyret hviler på et substrat. Fjørstjerner svømmer med å løfte og senke armene, og de kryper over substratet ved å løfte tuppen av armene.

Vedlikeholdsfunksjoner 

Sirkulasjon, gassutveksling og -utsondring er lik som hos andre pigghuder. Men når det gjelder fødning bruker de fjærede utstrekte armer til å fange byttet sitt.
De mangler nerveringen som finnes i de aller fleste pigghuder. I stedet har de en koppformet nervemasse under calynx, som gir opphav til radiale nerver som forlenges gjennom hver arm, og kontrollerer tubeføttene og arm muskulaturen.

Eksterne lenker 
 

Pigghuder
Pigghuder formelt beskrevet i 1821