Lars Roar Langslet

Lars Roar Langslet (født 5. mars 1936 i Nesbyen i Buskerud, død 18. januar 2016) var en norsk politiker (H) og forfatter. Han satt på Stortinget fra 1969 til 1989 og var kultur- og vitenskapsminister i Kåre Willochs regjering fra 1981 til 1986.

Liv og virke

Bakgrunn 
Lars Roar Langslet gjennomførte Forsvarets russiskkurs, og utdannet seg til mag.art. i idéhistorie. Han gjorde seg tidlig bemerket med sin avhandling «Den unge Karl Marx og menneskets "fremmedgjørelse"» (1963). Han var redaktør for Minerva i årene1957–1968, og formann i Det Norske Studentersamfund i 1960.

Langslet konverterte til katolisismen i 1963. Få år etter ble han formann for språkkommisjonen i Oslo katolske bispedømme, og ledet som sådan oversettelsen av Det romerske missale fra latin til norsk i årene etter at annet vatikankonsils liturgireform munnet ut i en ny messeliturgi og en åpning for oversettelser til folkespråkene.

Politikk

Sentralstyremedlem og stortingspolitiker 
Langslet var medlem av Høyres sentralstyre fra 1970, stortingsrepresentant for Oslo 1969–1989, og formann i Stortingets kirke- og undervisningskomité 1973–1980.  Han var Høyres fremste skolepolitiker på 1970-tallet, og var en ledende kritiker av «Enhetsskolen» og det som av partifeller ble oppfattet som Arbeiderpartiets overdrevne reformideologi.

På slutten av 1970-tallet og frem til Høyres landsmøte i 1981 preget spørsmålet om selvbestemt abort den politiske debatten i partiet. Langslet spilte her en sentral rolle som forsvarer av Høyres standpunkt mot selvbestemt abort. Høyre unngikk en åpen strid om saken på partiets landsmøte i 1981, da det ble vedtatt å fristille alle stortingsrepresentantene i saken om selvbestemt abort.

Kulturminister 
Langslet var kultur- og vitenskapsminister i Kåre Willochs regjering 1981–1986. Han var den første minister med denne porteføljen; det dreide seg om Kultur-, kirke- og utdanningsdepartementet, men departementet måtte deles, ettersom Langslet var katolikk, og derfor etter rådende lovforståelser ikke kunne ha ansvar for kirkesaker knyttet til Den norske kirke.

Langslet  avskaffet NRKs monopol på kringkasting ved i 1981 å endre kringkastingsloven til å tillate de første ikke-reklamefinansierte såkalte nærradioer (lokalradioer drevet på frivillig basis og med visse krav til programinnhold). Det ble også tillatt enkelte lokale fjernsynssendinger. Nærradioene som ble etablert etter bruddet med NRKs kringkastingsmonopol i 1981 var imidlertid bare begynnelsen på det store mangfoldet av private norske radiokringkastere som skulle komme senere utover på 1980-tallet. Innvilgelsen av et stort antall konsesjoner gav en bred faglig basis for det utredningsarbeid som resulterte i en helt ny medielov 1984.

Senere karriere 
Etter årene som yrkespolitiker var Langslet kulturdirektør i Oslo kommune i perioden 1989–1990, og senere også skribent i Aftenposten. Han var medlem av Det Norske Akademi for Språk og Litteratur, og var akademiets preses o årene 1995–2011. Fra 1997 var Langslet statsstipendiat. 

I 2006 var det 100 år siden dramatikeren Henrik Ibsens død. Dette ble markert på ulike måter av det offisielle Norge. Langslet var leder for Nasjonalkomitéen for Ibsensatsingen, som stod i spissen for 100-årsmarkeringen.

I oktober 2006 ble det kjent at Langslet var under behandling ved Radiumhospitalet for kreftsykdom.

Forfatterskap 
Langslet skrev en lang rekke biografier om kjente nordmenn, samt riksmålsbevegelsens historie, I kamp for norsk kultur: riksmålsbevegelsens historie gjennom 100 år (1999). I 1991 ga han ut kriminalromanen Mord ved statsministerens kontor under pseudonymet Bendik Rosenlund. Langslet har skrevet biografier om Ludvig Holberg, Sigurd Ibsen og John Lyng. Han har skrevet kongebiografier om Olav den hellige, Christian IV, Christian Frederik og om Kong Olav V, samt oversiktsverk om Norges konger Våre konger - en vei gjennom norgeshistorien.

Bibliografi 
 
 Søkelys (2015)
 Veivisere – Ni norske profiler (2009)
"Konservatismen". I: Tre essays om Konservatisme. Oslo: Civita. 2008. ISBN 9788292581247. 
 Christian Frederik (1. bind 1998, 2. bind (1999)
 Sønnen (2004) – biografi om Sigurd Ibsen
 Den store ensomme – En biografi om Ludvig Holberg (2005)

Festskrift til Lars Roar Langslet

Priser og utmerkelser 
 Lytterprisen 1977, utdelt av Riksmålsforbundet
 Kommandør med stjerne av Sankt Gregor den stores orden 1980 (Vatikanstaten) 
 Fritt Ords honnør 1984
 Kommandør av Ordenen for kunst og litteratur 1986 (Frankrike)
 Kommandør med stjerne av Adolf av Nassaus sivile og militære fortjenstorden 1990 (Luxembourg)
 Norsk språkpris 1992
 Kommandør av Den islandske falkeorden 1993
 Kommandør av Dannebrogordenen 1996 (Danmark)
 Kommandør av St.Olavs Orden 1996
Admiral Carl Hammerichs minnelegat 2000
 Karen Blixen-medaljen 2007
 Anders Jahres ærespris, 2011

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Lars Roar Langslet  i Cappelen Forlag
 Lars Roar Langslet i Dagbladet Forfatter
 Lars Roar Langslet i NRK Forfatter

Norske kulturministre
Høyre-statsråder
Statsråder i Regjeringen Willoch
Stortingsrepresentanter for Oslo
Stortingsrepresentanter fra Høyre
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Stortingsrepresentanter 1981–1985
Stortingsrepresentanter 1985–1989
Statsstipendiater
St. Olavs Orden
Dannebrogordenen
Den islandske falkeorden
Sankt Gregor den stores orden
Ordre des Arts et des Lettres
Medlemmer av Det Norske Akademi
Formenn av Det Norske Studentersamfund
Vinnere av Prix Radio
Norske biografer
Norske forfattere av erindringsbøker
Personer tilknyttet bokserien Verdens hellige skrifter
Personer fra Nesbyen kommune
Lytterprisen