Purregebyr

Purregebyr tillegges et krav som er forfalt til betaling. Purregebyret ved første og andre varsling kan være på maksimalt 1/10 av inkassosatsen. Inkassosatsen fastsettes hvert år i Forskrift til inkassoloven.

Maksimal sats for gebyr på purrenota er pr. 1. januar 2013 kr 63  I 2012, 2011 og 2010 var satsen for purregebyr henholdsvis kr 62, 61 og 60.

Uten hensyn til det ovenstående kan man fra juridiske personer kreve en kompensasjon for forsinkelse tilsvarende € 40, fra første dags mislighold.  Bestemmelsen trådte i kraft 16. mars 2013. Det meste er uklart med hensyn til praktiseringen og en forskrift skal komme for avklare. 
 
Purregebyr kan legges til hvis følgende kriterier er oppfylt:

 En purring må være skriftlig og bør tydelig referere seg til det opprinnelige kravet (vise til eks. fakturanummer, fakturadato, fakturabeløp etc.)
 Det må ha gått minst 14 dager etter forfall, for opprinnelig krav eller siste utstedte purring, før purring med purregebyr kan utstedes. Dog kan en sende purring med renter og uten purregebyr umiddelbart etter forfall.
 En purring med purregebyr må ha minimum 14 dagers forfall.

Noen offentlige etater (for eksempel NRK, Statens lånekasse for utdanning og NAV) kan kreve en høyere sats. Disse satsene er da bestemt i egne forskrifter. De kalles da gjerne tilleggsavgift.

En trenger ikke sende purring med eller uten purregebyr før et krav sendes til inkasso.
for innfordring. For å kunne ilegge utenrettslige inkassoomkostninger, trenger en imidlertid å sende skyldner et inkassovarsel som tilfredsstiller vilkårene i inkassolovens § 9. Disse kravene til inkassovarsel er svært lik kravene for å sende en purring med purregebyr, men fordrer i tillegg at det tydelig blir opplyst om konsekvensen av ikke å betale det utestående beløpet innen fristen på 14 dager, nemlig at kravet blir sendt til inkasso.

Referanser

Pengekravsrett
Pengeinnkreving