Logistikk

Logistikk er kunnskapen om å planlegge, administrere og organisere vare- og informasjonsstrøm i næringslivet eller militæret. Det handler om å oppnå høyest mulig effektivitet gjennom god service og lave omkostninger. Den som arbeider med logistikk kalles logistiker. Begrepet logistikk har etter hvert glidd inn i dagligtalen for også å planlegge og organisere private aktiviteter.

Etymologi 
Logistikk som begrep, i betydningen «kunsten å flytte, innkvartere og forsyne tropper» er dokumentert i 1879. Begrepet er avledet fra fransk (l'art) logistique, fra mellomfransk logis, «losji», «innkvartering», fra gammelfransk logeiz, «kampering», «leir», «vern» for en hær, igjen avledet fra loge, «hus», «losji»; + endelsen -istique. En annen betydning, som formal logikk, er avledet fra middelalderlatin logisticus, igjen avledet fra greske logistikos i betydningen «ikledd med fornuft» via logikos (se logikk). Den beslektede betydningen i form av symbolsk logikk er fra slutten av 1500-tallet. En nyere forståelse av begrepets opphav sporer det til det greske λόγος i betydningen «fornuft» eller «tale»; λογιστικός i betydningen «regnskapsfører» eller «ansvarlig for telling».

Militær logistikk 
Logistikk som enkeltstående fag kommer fra militære behov for å kontrollere tilførsel av drivstoff, mat, materiell, ammunisjon og lignende i store mengder og andre forsyninger for å møte bestemte behov ved ulike frontavsnitt, planlagte og pågående angrep. En av de første som innså betydningen av logistikk i militæret og under krig, var Napoléon, som på begynnelsen av 1800-tallet opprettet en funksjon som het Générale de Logistique, det vil si «logistikk-general». Det ble enda tydeligere under den andre verdenskrig på den allierte siden da produksjonen av krigsmateriell foregikk i USA mens krigsfrontene var i andre verdensdeler og materiellet måtte fraktes over store avstander som Atlanterhavet og Stillehavet. Denne grenen av logistikken kalles militær logistikk.

I dagens samfunn er logistikk blitt et område som de fleste produserende og transporterende selskap og firmaer tar hensyn til ettersom logistikk utgjør en stor del av virksomhetens lønnsomhet.

Logistikk i næringslivet

Transportlogistikk 
Transportlogistikk er i sin enkelhet forflytning og overvåkning av fysisk gods fra et punkt A til et punkt B. De fire vanligste måtene å transportere gods på er tungtransport med lastebil, jernbane, skip og fly. Rørledning (for å frakte olje, gass eller vann) blir etter hvert referert til som den femte transportenheten.

Produksjonslogistikk 
Produksjonslogistikk handler om å forbedre produksjonsstrømmen gjennom å oppnå størst mulig effektivitet og kapasitet ved blant annet å styre og minske gjennomløpstid (tiden fra idé til ferdig produkt) og leveringstid. Ofte inngår det en rekke strategier for å oppnå best mulig effektivitet, noe som gjerne involverer flere enn ett foretak.

Tredjepartslogistikk 
Tredjepartslogistikk (TPL eller 3PL) henviser til når en tredje part påtar seg å utføre hele eller deler av de logistikktjenestene som trengs for sikre materiellstrømmen mellom et foretak og dets kunder. Vanligvis utfører tredjeparten transporten til kundene eller svarer for fysisk lagerholdning og administrasjon. Både små og store selskaper legger ut sin logistikk for å oppnå større fleksibilitet, kostnadseffektivitet og større fokus på sin kjernevirksomhet.

Fjerdepartslogistikk 
Når en fjerde part går inn og styrer den logistiske strategien for en hel forsyningskjede er det også for å oppnå maksimal effektivitet. Det er i mange tilfeller vanskelig å ha kontroll på en hel forsyningskjede ettersom det enkelte foretaket eller selskapet ikke får nødvendig informasjon om tilvirkningen og logistikken.

Juridisk logistikk 
Den juridiske tilknytningen til logistikk handler om transport, men også lagerhåndtering kan berøre juridiske spørsmål. Det angår ulike lovverk for transport, internasjonale så vel som nasjonale, samt avtalelover og kjøpslover.

IT-logistikk 
Koblingen mellom IT og logistikk er blitt langt viktigere i forbindelse med globaliseringen og det IT-samfunnet som har vokst fram. I en  verden der foretak velger å plassere produksjon, tilvirkning og lager på adskilte geografiske steder blir IT stadig viktigere, både som kontroll og kommunikasjonsmiddel. Mange foretak ser fordeler med eksempelvis å finansiere avanserte forretningssystemer eller systemer for merking av sine produkter. En fordel med et godt fungerende system er at den logistiske virksomheten synliggjøres innenfor og utenfor foretaket. Det letter planleggingen av produksjonen og transporten.

Den moderne logistikkens utvikling 
Oppfatningen av logistikk har utviklet seg stort det siste århundret. Fra å være et relativt smalt emne har det utviklet seg til å bli et stort og komplekst teoriemne. Logistikkutviklingen kan deles inn i fire ulike faser siden 1960-tallet og framover:

 Fase 1 – Transport- og lageroptimering
 Fase 2 – Materialadministrasjon
 Fase 3 – Logistikkstrategi
 Fase 4 – Administrasjon av forsyningskjeden

Spedisjon 
Spedisjon betyr å sende, og det er særlig innenfor logistikk og sjøtransport at spedisjon benyttes. Spedisjon kan defineres som en formidlingsvirksomhet som består i å ekspedere og motta gods for andre. En speditør håndterer hele transporten for en fraktkunde. Til speditørens oppgaver hører tradisjonelt å finne det beste transportmiddelet på kundens regning. Speditøren kan også selv håndtere hele transporten eller i noen tilfeller ha transportansvaret selv om han ikke utfører transporten selv. Speditøren kan også håndtere lagring av varer. Som en del av transportlogistikken er speditørens ansvar å ta imot en vare, fortolle den og håndtere alle nødvendige dokumenter som er nødvendige for import og eksport.

Logistikkutdannelse 
I dag undervises det i logistikk både på videregående skole, fagskoler og høyskoler. 

På videregående skole-nivå kan man utdanne seg til logistikkoperatør (lagerarbeider) og jobber da med transport av varer. Dette innebærer blant annet sikring av last, planlegging, lagring, produksjon og klargjøring for forsendelse av gods.

Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk er nasjonalt knutepunkt for forskning og utdanning innenfor logistikk, Supply Chain Management og transportøkonomi. Høyskolen er Norges eneste utdanningsinstitusjon som tildeler doktorgrad i logistikk. Handelshøyskolen BI har et eget institutt for strategi og logistikk. Det er flere andre høyskoler som tilbyr årsstudium og bachelor knyttet til logistikk.

Kühne Logistics University i Hamburg (Tyskland) er verdens eneste universitet med hovedfokus på forskning og undervisning i Supply Chain Management og logistikk .

Referanser