Søvnparalyse

Søvnparalyse, også kalt søvnlammelse, er en tilstand med midlertidig, total eller delvis lammelse av kroppen (paralyse) rett etter at en person våkner eller er i ferd med å falle i søvn. Anfallet kan også medføre syns- og hørselshallusinasjoner.

Beskrivelse og forklaring

Fysiologisk er tilstanden nært beslektet med paralysen som oppstår som en naturlig del av REM-søvn, «paradoksal søvn» med raske øyebevegelser. Søvnparalyse oppstår når hjernen våkner fra en REM-tilstand, men kroppen fortsetter å være lammet. Dette fører til at personen er lys våken, men ute av stand til å røre seg. Personen kan også oppleve hallusinasjoner, både via syn, hørsel og berøring, samt fornemmelser og overbevisninger for eksempel om at noe ukjent er til stede i rommet.

Som oftest tolker pasienten søvnparalysen som et mareritt eller en drøm. Hallusinasjoner av uvirkelige gjenstander og skapninger i et ellers kjent soverom vil støtte denne antagelsen.

Søvnparalyse oppstår under REM-søvn for å unngå at kroppen manifesterer bevegelser som oppleves i en drøm, for eksempel å unngå at man rører på føttene hvis man drømmer om å løpe.

Mange mennesker som opplever søvnparalyse jevnlig lider også av narkolepsi, men forskning viser også at de fleste vil oppleve søvnparalyse en eller to ganger i løpet av livet.

Søvnparalysen kan vare fra noen sekunder til noen minutter, men man vil sjelden ha noe realistisk tidsopplevelse i denne tilstanden.

I folketroen
I gamle dager trodde enkelte at disse opplevelsene var virkelige. Det oppsto derfor myter om at hvis man ikke oppførte seg skikkelig, ville det komme et troll eller en heks for å straffe deg om natten. Særlig kjent er forestillingene om «å bli ridd av en mare» og mareritt. På grunn av paralysen føles kroppen gjerne tung, som om noen sitter på brystet eller ryggen, og det kan være vanskelig å puste.  

Søvnparalyse kan også være en årsak til opplevelser av å bli besøkt eller bortført av overnaturlige krefter, som romvesener og spøkelser.

Hypnagog og hypnopomp 
Fremmedordet «hypnagogi» (hypnagogie , tysk Hypnagogie og engelsk hypnagogia) kan brukes om overgangen mellom våken tilstand og søvn. Adjektivet «hypnagog» betegner det som skjer når en person sovner eller døser. Hypnagoge hallusinasjoner (på fransk halucinations hypnagogiques) er hallusinasjoner som kan forekomme rett før en sovner. De er harmløse, men kan være skremmende.

På samme vis kan «hypnopompi» (på engelsk hypnopompia) brukes om tilstanden når en våkner opp. Hypnopompe hallusinasjoner er sansebedrag ved oppvåkning.

Betegnelsen «hypnagogi» skal stamme fra en atikkel av den franske kulturhistorikeren Alfred Maury (1817–1892) fra 1848. Begge betegnelsene ble videre kjent gjennom den engelske poeten Frederic William Henry Myers (1843–1901). 

Enkelte mener imidlertid at det er unødvendig å skille mellom innsovning og oppvåkning i denne sammenhengen, og bruker «hypnagog» om begge bevissthetstilstandene. Hypnagoge sansebedrag ble først beskrevet av Jules Baillarger (1809–1890) i Frankrike og Wilhelm Griesinger (1817–1869) i Tyskland omkring 1845.

Se også

 hypnagog hallusinasjon, hallusinasjon i forbindelse med innsovning 
 hypnopomp hallusinasjon, hallusinasjon i forbindelse med oppvåkning
 bevisst drømming (lucid dreaming, LD), bevissthetstilstand der personer er klar over at de drømmer
 falsk oppvåkning
 dyssomni, søvnforstyrrelser
drøm, drømmetydning
mareritt
REM-søvn (rapid eye movements), drømmesøvn
 hallusinasjon, sanseopplevelse uten ytre sansepåvirkning
søvnforskning

Referanser

Eksterne lenker
 «Så vanlig er søvnparalyse» (fra forskning.no)]
 «Det spøker i sengen» (Morgenbladet 04.05.2012)

Søvnforstyrrelser
Menneskelig atferd
Nevropsykologi