Drøm

En drøm er en opplevelse under søvn, det vil si «en rekke av bilder, tanker, lyder eller følelser som passerer gjennom sinnet mens man sover». I drømmen er det vanlige skillet mellom sansning og forestilling opphevet; den som drømmer, befinner seg i en verden av fantasier opplevd som virkelighet. Den psykologiske og fysiologiske hensikten med drømmene er ikke fullstendig forstått, men virksomheten har vært et emne for spekulasjon og interesse i århundrer, for eksempel om innholdet og drømmebildene skyldes løse assosiasjoner eller har en dypere mening. 

Skremmende drømmer kalles mareritt. Det vitenskapelige studiet av drømmer kalles oneiromanti. 

Ordet «drøm» brukes i overført betydning også om mer eller mindre realistiske fantasier, ønsketenkning, visjoner, håp og liknende. Dagdrøm er fantasivirksomhet i våken tilstand.

Drømmenes opprinnelse 
Drømmer oppstår i hjernebarken, storehjernens ytre lag. I våken tilstand tenker vi med disse cellene, men de samler også inntrykk fra syn, hørsel og andre sanser. Inntrykkene tolkes ved hjelp av hukommelsen. I søvne får cellene færre sanseinntrykk, men signalstoffet acetylkolin endrer cellene, slik at de i stedet får lagret informasjon hentet fra hjernens indre. Dette oppleves som drømmer.

Psykisk opplevelse 
Drømmer oppstår i søvnens REM-fase, men også forsøkspersoner som vekkes av ikke-REM-søvn, forteller om drømmer i mer enn halvparten av tilfellene. Mental aktivitet forekommer også under dypsøvn (slow-wave sleep), men disse drømmene var oftest mindre levende enn drømmer under REM-søvn. av grekeren Artemidorus fra Daldis i Lilleasia. De tre første delene handler om drømmetydning, mens de to siste er rettet til Artemidorus' sønn som ønsket å følge i sin fars fotspor. 

I den førkristne norrøne kulturen var drømmer betydningsfulle som varsler, om de ble tolket riktig. I Gunnlaug Ormstunges saga opptrer Torsteins drøm i starten av sagaen, der Egil Skallagrimssons sønn Torstein venter barn med sin kone. Han forteller om en urovekkende drøm, og får den tolket av en tilreisende «austmann». Torstein misliker tolkningen: «Ille og uvennlig har du rådet drømmen».

I Halvdan Svartes saga lar Snorre dronning Ragnhild drømme om et stort tre som vokser fra en torn til det strekker seg over hele Norge og bortenfor landets grenser. Drømmen ble tolket slik at Halvdan Svartes ætt kom til å underlegge seg Norge.

I jødedommen har man det gamle drømmeritualet «hatavat halom». Opplever man et mareritt eller en annen foruroligende drøm, anbefaler Talmud at man samler tre av sine venner, forteller dem om marerittet, og de skal svare: «Dette burde være en god drøm, så la det være slik.» Dette avsluttes med opplesing av en rekke bibelvers om uhell som motvirkes.

Subjektive opplevelser 
Georg Brochmann drømte natt til søndag 29. mars 1925 at han og hans kone deltok på «en slags kvinnekongress» i Japan, selv om ingen av dem hadde Japan i tankene på den tiden. Fremme på podiet oppdaget Brochmann sin gymnaslærer, lektor Sigurd Høst, midt i et foredrag om Rousseau, der han opplyste at «Skjønt denne mann er kjent som Jean Jacques Rousseau, het han i virkeligheten...» etterfulgt av en oppramsing av franske fornavn. Fru Brochmann sprang da opp og ropte at Rousseaus fornavn var Jean Jacques «og skal aldri bli noe annet!» Også de kimonokledde japanske kvinnene rundt sprang opp, og Høst tilbød forskrekket fru Brochmann å overta foredraget. Så våknet Brochmann og fortalte sin kone om drømmen. De besluttet å legge søndagsturen til Ekeberg, og på broen over jernbanesporene i Oslo gate oppdaget de lektor Høst, som de ikke hatt sett på tre år. Brochmann fortalte Høst at han hadde drømt om ham om natten, og lektoren ble høyst forbauset: «Dette er aldeles merkelig. I går avsluttet jeg min forelesning om Voltaire og sa at hans egentlige navn var François Marie Arouet. Og til slutt sa jeg: «Neste gang begynner vi med Jean Jacques Rousseau». Før jeg la meg, leste jeg i The Times om kvinnefrigjøring i Japan og tenkte at nå begynner sannelig kvinnene å reise seg mot mannssamfunnet der også.» Brochmann tolket det som en ubevisst telepatisk forbindelse mellom Sigurd Høst og ham.

Referanser

Se også 
 REM-søvn, drømmesøvn
 bevisst drømming, bevissthetstilstand der personer er klar over at de drømmer
 mareritt
 dagdrøm
 drømmetydning
 hypnagog hallusinasjon, hallusinasjon i forbindelse med innsovning 
 hypnopomp hallusinasjon, hallusinasjon i forbindelse med oppvåkning

Eksterne lenker 
 
 Norsk Drømmeforening – En norsk side om drømmer
 LD Norge – En norsk nettside om bevisst drømming

Psykologi
Søvn