Lillehammer

Lillehammer er en by og kommune i Gudbrandsdalen i Innlandet, ved nordenden av Mjøsa. Den grenser i nord mot Øyer, i sørøst mot Ringsaker, i sør til nord

Gjøvik, i sørvest mot Nordre Land, og i vest mot Gausdal. Sentrum, Nordre Ål, Søre Ål, Røyslimoen og Vårsetergrenda ligger på østsiden der Lågen renner ut i Mjøsa. Jørstadmoen, Fåberg og Rudsbygd ligger nord for sentrum, og Vingnes, Vingrom og Saksumdal på vestsiden av Mjøsa. 
Lillehammer blir også kalt «dølabyen» ut fra sin beliggenhet ved inngangsporten til Gudbrandsdalen. Byen er den nordlige endestasjonen for «Skibladner».

Areal og befolkning 
De fleste innbyggerne bor i sentrum, bydelene Busmoen, Nordre Ål, Søre Ål, Suttestad, Vingnes, Nybu, Jørstadmoen, Røyslimoen, Vårsetergrenda og Fåberg.
  
Lillehammer er et administrasjonssted i Innlandet fylke, og huser et av to fylkeshus i fylket. Tettstedet Lillehammer har  innbyggere per . Kirkelig er Lillehammer prostesete i Sør-Gudbrandsdal prosti.

Bydeler og tettsteder 
 Søre Ål
 Nordre Ål
 Sentrum og Nybu
 Vårsetergrenda og Røyslimoen
 Vingnes
 Jørstadmoen og Fåberg
 Rudsbygd
 Saksumdal
 Vingrom
 Nordseter
 Busmoen

Historie 

Lillehammer fikk kjøpstadrettigheter i 1827. I 1837 da formannskapslovene ble innført var byen enda liten, og Lillehammer hadde felles kommunestyre med omegnskommunen Fåberg. I 1842 fikk byen eget bystyre. Kjøpmann Ludvig Wiese har vært regnet som byens grunnlegger, og det ble reist en statue av ham på Lilletorget i forbindelse med byens 100-årsjubileum. Fram til midten av 1800-tallet lå bebyggelsen hovedsakelig i området rundt Hammer gård. Byen hadde i 1850 om lag tusen innbyggere, og hadde gode forbindelser sør- og nordover. Anleggelsen av hovedbanen Oslo-Eidsvoll i 1852 baserte seg på videreforbindelsen med dampskip langs Mjøsa til Lillehammer, og nylagt vei videre oppover Gudbrandsdalen. Dette transportsystemet muliggjorde transitt av tømmer og jordbruksvarer til hovedstaden, og bidro til byens framvekst.

Den 22. april i 1940 ble Lillehammer erobret av tyske styrker. Kampene på østsiden av Mjøsa var dermed over. Dermed var veien opp Gudbrandsdalen åpnet for de tyske styrkenes framrykning mot Dombås og Åndalsnes. 

I 1964 ble kommunen slått sammen med Fåberg kommune. I 1973 kom Lillehammer i verdens søkelys gjennom likvideringen av en marokkansk kelner, den såkalte Lillehammer-saken.

Lillehammer var arrangør av de 17. olympiske vinterleker i 1994, med deler av arrangementet viderefordelt til kommunene Gjøvik, Øyer, Ringebu og Hamar.

Espen Granberg Johnsen fra Arbeiderpartiet er ordfører i Lillehammer, mens Ingunn Trosholmen (AP) er varaordfører. Begge ble valgt høsten 2015 for perioden 2015-2019. Ap samarbeider med Venstre og SV.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Utdanningsinstitusjoner 

 Høgskolen i Innlandet (HiNN) 
 Nansenskolen – Norsk humanistisk akademi
 Cyberingeniørskolen – (tidligere Forsvarets ingeniørhøgskole)
 Lillehammer videregående skole, Sør og Nord. Tidligere også Mesna videregående skole, men denne ble nedlagt fra 01.01.2016. 
 Norges Toppidrettsgymnas.

Idrett

Idrettslag i kommunen 
Utdypende artikkel: Idrettslag i Lillehammer

 Faaberg Idrettslag
 Lillehammer Ishockeyklubb, Fjordkraftligaen
 Lillehammer Fotballklubb, 3. divisjon fotball for herrer
 Lillehammer kvinnefotballklubb, 3. div.
 Lillehammer skiklub
 Lillehammer Lawn Tennisklubb
 Lillehammer Innebandyklubb
 Søre Ål Idrettslag
 Lillehammer Faaberg Håndball 09, 3. divisjon håndball for herrer, 2. divisjon håndball for kvinner
 Roterud Idrettslag
 Rudsbygd Idrettslag
 Vingar Idrettslag
 Rinna Idrettslag
Vingrom Idrettslag
Mjøsa Pikes
Lillehammer Frisbee

Vinter-OL 1994 

Utdypende artikkel: Vinter-OL 1994

Vinter-OL for ungdom 2016 
Utdypende artikkel: Vinterolympiskeleker for ungdom 2016

Arrangement 

 Birkebeinerrennet arrangeres hvert år i mars.
 Ingalåmi arrangeres hvert år i mars.
 Birkebeinerrittet arrangeres hvert år i august.
 Birkebeinerløpet arrangeres hvert år i september.
 Et landsdekkende Russetreff på Birkebeineren skistadion hvert år i mai.
 World cup hopp i Lysgårdsbakken.
 World cup nordiske grener i Lysgårdsbakken og på Birkebeineren skistadion.
 Baldus cup, håndball, arrangeres hvert år i april.
 Lillehammer cup (inne fotball)
World cup i aking
VM i parabob
Europa cup i skeleton

Kultur

Tusenårsted 

Kommunens tusenårssted er Stortorget, og ble valgt til dette av kommunestyret i 1998. Torget ble rustet opp og ble gjenåpnet 21. juni 2001 samtidig som det ble erklært som Tusenårssted.

Kort etter at Lillehammer ble kjøpstad i 1827 ble strukturen for byen planlagt med den kvadratiske inndelingen av kvartaler. Torget var opprinnelig planlagt ovenfor Hammer gård, der Søndre Park er i dag. I 1868 ble plasseringen til der det er i dag vedtatt i formannskapet. Torget ble raskt et møtested for lillehamringer både til hverdag og fest. Her var det både utstillinger, marked, sang og musikk fra egen paviljong. Her mønstret Gudbrandsdal Bataljon, og dette var hovedarena for nasjonaldagsmarkeringen, noe det også er i dag. Den første torgdagen var i 1907.

Stortorget er utsmykket med «slaven» av billedhuggeren Rolf Lunde og en statue av Anders Sandvig, Maihaugens grunnlegger, laget av Arne Durban. Mellom Lillehammer kino og Lillehammer Kunstmuseum ligger kunsthagen som er laget av Bård Breivik.
 
Stortorget blir i dag brukt til torghandel mandag, onsdag og lørdag. En del lørdager i løpet av året arrangeres Bondens Marked hvor det blir solgt mat og håndverk fra lokale produsenter. De to siste årene har det også vært arrangert internasjonalt marked med produsenter fra Italia, Frankrike og andre land i Europa. Torget blir også brukt som parkeringsplass når det ikke er andre arrangement der. 

I 2017 ble Lillehammer tatt opp i det internasjonale Creative Cities-nettverket og utpekt som UNESCO Litteraturby.

Festivaler 
 Norsk Litteraturfestival – Sigrid Undset-dagene (mai/juni)
 DølaJazz (oktober)
 Amandusfestivalen (uka før palmesøndag)
 Teaterdagene (september)
 Kulturnatt (desember)

Severdigheter 
 Bjerkebæk, Sigrid Undsets hjem
 Kulturhuset Banken
 Lillehammer kunstmuseum
 Lillehammer Olympiapark, med Håkons Hall, Kristins Hall, Lysgårdsbakkene, Birkebeineren Skistadion, Kanthaugen freestyleanlegg og Hunderfossen bob- og akebane
 Maihaugen med friluftsmuseum, håndverksamling, Maihaugsalen, Postmuseet m.m.
 Mesna kultursti
 Fåberg kultursti med bl.a. helleristningene ved Drotten
 Norges Olympiske Museum
 Norsk Kjøretøyhistorisk Museum
 Svarga, Marcello Haugens hjem
 Lillehammer kirke, innviet i 1882
 Hunderfossen familiepark
 Lilleputthammer opplevelsespark. Miniatyrmodell av Storgata i Lillehammer slik den var på 1930-tallet
 Fabrikken – senter for kreative næringer
 Galleri Zink
 Skulpturstopp: Kunstverket «Menneske i Moderskipet» av Antony Gormley i Jernbaneparken

Forsvaret 

Forsvaret har lenge hatt virksomhet på Lillehammer ved Jørstadmoen nordvest for byen. Jørstadmoen har vært brukt som ekserserplass siden 1700-tallet, og på slutten av 1800-tallet ble Jørstadmoen leir med fast bygningsmasse.

Jørstadmoen militærleir er i dag hovedbase for følgende avdelinger:
 Cyberforsvaret
 Cyberingeniørskolen tilhørende Forsvarets høgskole
 Seksjon for dokumentasjonsforvaltning og arkiv (DA)
 Forsvarets sikkerhetsavdeling (FSA)

Videre har Regional støttefunksjon (RSF), Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO) og Forsvarsbygg avdelinger på basen. Dessuten holder også Hovedarsenalet til på Lillehammer.

Rettsvesen 
I Lillehammer ligger Lillehammer tinghus som betjener kommunene Lillehammer, Gausdal, Øyer, Ringebu og Sør-Fron innenfor Vestre Innlandet tingrett.

Kjente personer fra Lillehammer 

 Lars Olsen Skrefsrud (1840–1910), misjonær og språkforsker, Santalmisjonens grunnlegger
 Carl Lumholtz (1851–1922), oppdagelsesreisende, etnograf, forfatter
 Anders Sandvig (1862–1950), grunnlegger av Maihaugen
 Marcello Haugen (1878–1967), «synsk» naturlege 
 Sigrid Undset (1882–1949), forfatter og nobelprisvinner bosatt på Bjerkebæk fra 1919
 Anne Stine Ingstad (1918–1997), arkeolog og forsker
 Odd Grythe (1918–1995), underholder og fjernsynsmann (NRK)
 Jakob Weidemann (1923–2001), billedkunstner, bosatt på gården Ringsveen fra 1968
 Aase Nordmo Løvberg (1923–2013), operasangerinne
 Håkon Brusveen (1927–2021), skiløper og olympisk mester (1960)
 Sigbjørn Johnsen (1950–) politiker (Ap) og fylkesmann i Hedmark, født på Lillehammer
 Olemic Thommessen (1956–), politiker (H), stortingspresident 2013–2018
 Åsne Seierstad (1970–), forfatter og journalist
 Atle Antonsen (1969–), komiker og skuespiller
 Ingrid Olava (1981–), artist og skuespiller
 Kristine Grændsen (1992–), skuespiller og komiker.

Vennskapsbyer 

Lillehammer kommune har siden 50-tallet hatt vennskapsbyer i Sverige, Danmark og Finland. Lillehammer har senere også fått vennskapsbyer i flere andre land utenfor Norden.

  Autrans
  Hayward
  Hørsholm
  Düsseldorf
  Oberhof
   Leksand
  Oulainen
  Minakami
  Shiozawa
  Sarajevo

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Kommunefakta Lillehammer - Statistisk sentralbyrå
  Lillehammer turistinformasjon
  Fåberg og Lillehammer historielag
  Mennesket i moderskipet, Skulpturstopp   
  Turforslag til Lillehammer-Rondane på DNT og NRKs nettsted ut.no 
  Kultur i Lillehammer på kart fra Kulturnett.no
  Lillehammer 1827-1927. Bokhylla.no

 Nyheter 
  Gudbrandsdalen Dagningen 
  Lillehammer byavis

Historie
  Historiske bilder fra Lillehammer 1880–1927
  Bilder fra Lillehammer-OL i 1994

 
Vertsbyer for vinter-OL