Realkonjunkturteori

Realkonjunkturteori (ofte forkortet til «RBC») er det aller enkleste moderne rammeverket for å redegjøre for konjunktursvingninger.

En standard realkonjunkturmodell er en modell hvor individene i samfunnet maksimerer nåværende og fremtidig velferd.  Beskrankningene på optimeringsproblemet deres er de fundamentale, reelle nasjonalregnskapssammenhengene:
 Produksjonstilnærmingen for å måle BNP
 Inntektstilnærmingen for å måle BNP
 Utgiftsstilnærmingen for å måle BNP
 Bevegelsesloven for aggregert produktiv kapitalstokk
 En stokastisk prosess for total faktorproduktivitet, estimert på historiske serier

Målet på velferd er vanligvis en såkalt additiv-separabel nyttefunksjon.  Dette er det vanligste og minst kontroversielle velferdsmålet i økonomi.

Det er flere misforståelser knyttet til såkalt realkonjunkturteori og mye støy som står i veien for reell forståelse.  Den grunnleggende modellen bidrar til tross for sin enkelhet til viktig innsikt. Blant de groveste feilaktige påstandene er:
 «Ufrivillig arbeidsløshet eksisterer ikke»:  I den aller enkleste modellen som er skissert over eksisterer ikke arbeidsledighet, verken frivillig eller ufrivillig.  I de mest stiliserte modellene hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene er fokuset for modellen gjennomsnittlig antall timer jobbet.  Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for variasjoner i arbeidsledighet og ledige stillinger over konjunktursykelen

 «Alle markeder klarerer til enhver tid»: Igjen, i de enkleste og mest stiliserte modellene, hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene, så blir det implisitt antatt at alle markeder er konkurranseutsatte.  Dette er primært for å sikre konsistens mellom nasjonalregnskapssammenhengene i bibeskrankningene.   Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for imperfekt konkurranse og hvordan det kan bidra til konjunktursvingninger

 «Realkonjunkturmodeller kan ikke brukes til å studere nominelle størrelser som inflasjon»:  Igjen, feil.  Ett eksempel: såkalt nykeynesiansk teori er essensielt realkonjunkturteori med nominelle friksjoner.

 «Teknologiske sjokk alene vanskelig kan forklare store konjunktursvingninger»:  Det som omtales som «teknologisjokk» er residualer i total faktorproduktivitet.  

Det interessante spørsmålet er hva total faktorproduktivitet er og hvorfor det endrer seg.  Dette spørsmålet forener moderne makro- og mikroøkonomer som forsøker å forstå og tilnærmer seg dette spørsmålet fra hver sin side: Moderne makroøkonomer fra det aggregerte, men stadig mer disaggregerte data.  Moderne mikroøkonomer fra det partikulære, men med stadig mer aggregerte konklusjoner.

Relaterte personer 
 Knut Wicksell
 Ragnar Frisch
 Robert Lucas
 Finn E. Kydland
 Edward C. Prescott
 Kjetil Storesletten

Økonomisk teori