Michael Polanyi

Michael Polányi (født 11. mars 1891 i Budapest – død 22. februar 1976 i Oxford) var en britisk lege, kjemiker, vitenskapsteoretiker og filosof, født i Ungarn av jødisk familie. Polanyi er særlig kjent for sin teori om taus kunnskap (tacit knowledge) som han presenterte i sin bok The tacit dimension (1966).

Biografi
Polányi ble født i Budapest som femte barnet til Mihály Pollacsek og Cecília Wohl som var sekulære jøder. Faren kom fra Ungvár i Karpato-Ruthenia den gangen en del av Kongeriket Ungarn. Morens familie kom fra Vilnius der hennes far var rabbiner. Cecílias far hadde sendt henne til Zürich og Wien for holde henne unna hennes russiske venner som var politisk aktive og risikerte arrestasjon. Faren Mihály var utdannet ingeniør ved ETH i Zürich og gjorde det godt som forretningsmann innenfor jernbane. Han anla omkring 1000 km jernbane i Ungarn og gikk konkurs i 1900. De giftet seg rundt 1880 og var relativt velstående, de hadde boliger både i Budapest og Wien. I 1867 fikk jødene i dobbelmonarkiet fulle borgerretter og større muligheter til å delta i arbeids- og forretningsliv. I Ungarn ble ikke-magyrarer oppmuntret til å ungarsk-klingende etternavn. Familien tilpasset navnet til ungarsk og Michael endret det til Polányi i desember 1919 (noen kilder oppgir at faren endret navnet da han flyttet fra Wien til Budapest). Hjemme lærte han og søskenene ungarsk, tysk og engelsk. Karl og Michael gikk på Trefort elitegymnas i Budapest. Moren hadde en bred omgangskrets og føre 1919 inkluderte denne blant andre György Lukács, Béla Balázs, Oszkár Jászi og Ervin Szabó, på 1920-1930-tallet blant andre Attila József og Gyula Illyés. Moren døde i 1939 rett før utbruddet av krigen og alle hennes barn var da i eksil. 

Polányi studerte medisin og ble uteksaminert i 1914, og fikk deretter stipend for å studere kjemi i Karlsruhe i Tyskland. I Karlsruhe skrev han en artikkel om termodynamikkens tredje lov, Einstein ble imponert av denne artikkelen. Han korresponderte med Einstein til utbruddet av krigen. Han tjenestegjorde som feltlege under første verdenskrig til 1917. Han fullførte sin doktoravhandling i 1916, som ble støttet av Albert Einstein, og fikk graden i 1919 (i 1917 ifølge noen kilder). Polányi ble i 1918 helseminister, men da kommunistene overtok i 1919 ble han igjen lege, og emigrerte siden til Tyskland. Via sin onkel Karl i Wien skaffet han seg attest på at han var døpt katolikk (ifølge Knepper konverterte han og ble døpt i oktober 1919) og i 1920 hadde han skaffet seg østerriksk statsborgerskap. I 1921 giftet han seg med kjemistudenten Magda Elizabeth Kemeny som var oppdratt som katolikk. Han ble britisk statsborger i 1939 rett før andre verdenskrig begynte og unngikk dermed internering. 

Polanyi vokste opp i et sekulært miljø blant jødiske familier i Andrássy út. Han gikk ikke på jødisk skole, ba ikke i synagogen, lærte ikke hebraisk og hadde ikke bar mitzvah. Uten jødisk utdanning hadde han liten kjennskap til jødisk kultur og forestilte seg jødedommen som bakstreversk og dominert av rabbinerne.

I 1923 konverterte han til katolisisme og giftet seg med Magda Elizabeth Kemeny. De fikk sønnene George og John Polanyi der sistnevnte fikk Nobelprisen i kjemi i 1986. Da nazistene overtok makten i 1933 reiste Polányi til Manchester University som opprettet en stilling for ham.

Polányi ble medlem av Royal Society i 1944, og pensjonerte seg i 1958. I 1962 ble han æresmedlem i American Academy of Arts and Sciences. Polanyi korresponderte med Karl Popper, også han flyktning fra nazistene. De hadde ulike vitenskapsfilosofiske perspektiver og Popper mente at Polanyis posisjon innebar kognitiv relativism og irrasjonalisme. Polanyi korresponderte med Friedrich von Hayek i 30 år.

Broren Karl Polanyi ble en fremstående økonom.

Sønnen John Charles Polanyi ble professor kjemi og tildelt nobelprisen i 1986.

Filosofi og vitenskapsteori
Polányi var en kritiker av positivisme, utilitarisme og marxisme. Positivismen antar at objektiv observasjon av målbare objekter og sammenhenger, uten ytre påvirkning og forutinntatte holdninger, gir kunnskap og viten. Polányi hevder at mennesket av natur ikke bare er "rasjonelle maskiner", og at det er umulig å studere detaljer helt adskilt fra virkeligheten. Positivismen kan derfor føre til en subjektiv forståelse av verden når den ikke tar hensyn til den tause kunnskapen som ligger under og ikke så lett kan identifiseres eller forklares. Polányi argumenterte mot kravet om at viten skal være upersonlig, helt objektiv og eksplisitt, og for at metafysiske verdier som sannhet, rettferdighet, godhet og toleranse er avgjørende for et fritt samfunn og fri tenkning.

Referanser

Se også 
 Thomas Kuhn
 Vitenskapelig metode
 Taus kunnskap
 Epistemologi

Eksterne lenker 
 Bokanmenldelse for norsk utgave av The tacit dimension. (Lenke besøkt: 2011-04-12)

Britiske filosofer
Britiske kjemikere
Personer fra Budapest