Hawick

Hawick (skotsk-gælisk: Hamhaig; skotsk: Haaick) er en by (town) i Scottish Borders i det sørlige Skottland. Den ligger 16,1 km sørvest for Jedburgh og 14,3 km sør-sørøst for Selkirk. Det er en av de byene i Skottland som ligger lengst fra sjøen, i hjertet av Teviotdale, dalen som elven Teviot renner gjennom, rett ved stedet hvor elven Slitrig renner inn i Teviot. Hawick er også den største byen i det tradisjonelle grevskapet Roxburghshire. Byens arkitektur er preget av en særskilt arkitektur bestående av mange bygninger i sandstein og tak dekket av skiferplater. 

Byen er kjent for sin årlige rytterfestival til minne om lokale ungdommers seier over en engelsk hærstyrke som herjet området i 1514. Byen er også kjent for sin rugbylag, Hawick RFC, og for sin industri med strikkevarer. I henhold til folketellingen hadde byen en befolkning på 14 294 innbyggere i 2011, beregnet til 13 940 for 2014.

Byen har ikke hatt jernbaneforbindelse siden 1969, men det er busskorrespondanse til Carlisle, omkring 80 km unna, og veien A7 mellom Edinburgh og Carlisle går rett utenfor Hawick.

«Teribus ye teri odin» 

Innbyggerne kalles seg selv teris, etter den tradisjonelle sangen «Teribus ye teri odin». Det er antatt at det er gammelt krigsrop som ble benyttet av menn fra Hawick under slaget ved Flodden Field i 1513, og som endte i et blodig og katastrofalt nederlag for skottene og var det største slaget (i antall stridende menn) som ble utkjempet mellom de to nasjonene. Det er fortsatt bevart i byens tradisjoner, og hvor refrenget stadig blir sunget ved samlinger og festivaler, ikke bare i byen, men også i fjerne områder i Canada, USA og Australia hvor folk fra Hawick, teris, har utvandret.

Tidligere måtte man være født i Hawick for å være en teri, men siden juli 1988 har det ikke vært noen lokal fødeavdeling, slik at det fleste barn av byens borgere blir født på Borders General Hospital i Melrose. Derfor er kravet nå at man bor i byen fra så kort tid som mulig etter fødselen.

Hva «Teribus ye teri odin» betyr er mer uklart. Poeten Charles Mackay (1814-1889) mente at de merkelig ordene var en forvrenging av skotsk-gælisk: Tìr a buaidh, 's tìr a dìon («land av seier og land av forsvar»). Mackay ble kritisert for å tolke alt i lys av gælisk opprinnelse, noe som gjorde hans tolkninger spekulative og fantasifulle, i henhold til lingvisten Anatoly Liberman. Den mest nærliggende forklaringen, at krigsropet er avledet fra norrønt, Týr hæbbe us, e Týr e Oðinn, i betydningen at krigsgudene Tyr og Odin er med de stridende, er heller ikke lett å bevise, men den tradisjonelle avvisningen av denne forklaringen er ikke overbevisende begrunnet.

Den full versjonen som synges i dag ble skrevet som en ballade av James Hogg i 1819 og erstattet da en tidligere tekst skrevet av Arthur Balbirnie en generasjon tidligere.

Referanser

Eksterne lenker 

 Old Photographs Of Hawick And The Scottish Borders
 Photos Of Hawick

Byer i Scottish Borders