Salmebok

En salmebok er en kirkes felles trykte samling av salmer (og religiøse sanger). Den kan inneholde bare tekster eller både tekster og melodier. 

De fleste kirkesamfunn har sin egen salmebok som avspeiler kirkesamfunnets teologiske og liturgiske profil. En salmebok var tidligere som regel en privat eiendel, i lommeformat, som man brakte med seg til kirke. I dag kjøper menighetene inn salmebøker som lånes ut til kirkegjengerne. En salmeboks bruksområder har tradisjonelt vært hjemmet, skolen og gudstjenesten. 

I Norge er salmebøkene blitt autorisert til gudstjenestebruk ved kongelig resolusjon, jfr. grunnloven §16. Denne myndigheten er nå for Den norske kirkes vedkommende delegert til Kirkemøtet. Den første autoriserte salmeboken var Thomissøns Den danske Psalmebog fra 1569. Frem til 1814 ble alle salmebøkene utarbeidet og autorisert i Danmark. Av disse har utvilsomt Kingos fra 1699 betydd mest for norsk salmesang. Den første offisielle norske salmebok er Landstads salmebok fra 1869. 

En salmebok ordnes enten etter kirkeårets enkelte søn- og helligdager (Kingo, Landstad) eller etter en mer saklig disposisjon (Norsk salmebok). Mens de fleste av de eldre salmebøkene ble utarbeidet av en enkelt mann, skjer prosessen i dag mer demokratisk. Et utvalg legger frem et forslag som så sendes til høring i en lang rekke instanser, eventuelt også til utprøving i menighetene. Til sist går et eget høringsutvalg gjennom alle høringsuttalelsene, og Kirkemøtet gjør det endelige vedtak om godkjenning. De nåværende liturgiske ordninger gir også rom for salmer som ikke står i den godkjente salmeboken. Godkjenning av en ny salmebok opphever ikke godkjenningen av en eldre salmebok. Den enkelte menighet bestemmer hvilken salmebok som skal benyttes.

Salmebøker i Norge (og Danmark)

Før reformasjonen 
1528: Malmø-salmeboken (red.: Claus Mortensen)
1533: Malmø-salmeboken (red.: Christiern Pedersen)

Den norske kirke (fra 1536) 
1536: En Ny Psalmebog (red.: Hans Vingaard/Hans Tausen)
1536: Nogle nye Psalmer oc Lofsange (red.: Dietz)
1538: Første tillegg til En Ny Psalmebog
1544: Andre og tredje tillegg til En Ny Psalmebog (red.: Hans Tausen)
1554: En Ny euangelisk Rimstaack (red.: Peder Palladius)
1569: Den danske Psalmebog ( Hans Thomissøns salmebok), første offisielle salmebok for Danmark-Norge
1573: Gradval. En almindelig Sangbog (Jespersens Graduale)
1575: Reravs salmebog (Rasmus Hansen Rerav)
1589: En liden Vandrebog (Hans Christensen Sthens salmebok), privat utgivelse
1699: Dend Forordnede Ny Kirke-Psalme-Bog (Kingos salmebok)
1740: Den Nye Psalme-Bog (Pontoppidans salmebok)
1778: Psalme-Bog eller En Samling af gamle og nye Psalmer (Guldbergs Salmebog)
1798: Evangelisk-kristelig Psalmebog til Brug ved Kirke- og Huus-Andagt
1853: Tillæg til den evangelisk-christelige Psalmebog, det såkalte Kristiania-tillegget
1869: Kirkesalmebog, Landstads første salmebok
1873: Hauges Salmebok, utgitt av Andreas Hauge, sønn av Hans Nielsen Hauge
1892: Nokre salmar, Elias Blix' nynorske salmebok
1926: Landstads reviderte salmebok, tidligere offisiell salmebok (revidert av Gustav Jensen med bistand av en komité)
1926: Nynorsk salmebok
1957: Gir'ko-sál'bmagir'ji
1973: Salmer 1973, prøvesalmehefte
1985: Norsk Salmebok, tidligere offisiell salmebok
1997: Salmer 1997, tidligere offisielt salmeboktillegg
2007: 316 salmer og sanger, med salmetekster av Eyvind Skeie og musikk av en rekke ulike komponister
 2013: Norsk salmebok 2013, nåværende offisiell salmebok

Den katolske kirke 

2000: Lov Herren, norsk katolsk salmebok
2008: Adoremus, sangverk utgitt av Norges Unge Katolikker

Referanser

Eksterne lenker 
 Danske salmebøger og -samlinger
 Danske Salmebøger Gennem 475 År
 De danske kirkesalmebøger