1854



Begivenheter

Utlandet 
 17. februar – Storbritannia anerkjenner Oranjefristatens uavhengighet.
 28. februar – Det republikanske parti blir grunnlagt (Ripon, Wisconsin).
 28. mars – Storbritannia og Frankrike erklærer krig mot Russland etter at russiske tropper krysset Donau, starten på Krimkrigen
 12. april – Buenos Aires bryter ut av Argentina og antar en egen grunnlov
 juli – Den russiske marinebasen Bomarsund på Åland ødeleges av britiske og franske fartøyer
 8. august – Et program med fire punkter med fredsvilkår overfor Russland fremlegges i Wien av Storbritannia, Frankrike og Østerrike
 14. august – Britiske og franske styrker går i land på Krimhalvøya
 20. september – Ved elven Alma blir de russiske styrkene beseiret av de fransk-britiske styrkene
 15. september – Byen Sevastopol blir beleiret av de fransk-britiske styrkene
 25. oktober – Den russiske hær blir i slaget ved Balaklava slått av de alliertes tropper
 5. november – den russiske hær lider enda et nederlag da de blir beseiret i slaget ved Inkerman
 2. desember – Østerrike undertegner en allianse med Frankrike og Storbritannia og mobiliserer.

Norge 
 28. april – Stortinget bevilger penger til opprettelsen av et norsk telegrafvesen.
 23. mai – Bybrann i Hønefoss. 20 bygninger brenner ned til grunnen.
 7. juli – Frimerker vedtas utgitt.
 26. august – Den nye vernepliktsloven, der alle norske menn uansett stand og stilling ha plikt til å tjenstjøre i forsvaret, blir sanksjonert
 1. september – Norges første jernbane, Hovedbanen Oslo–Eidsvoll, ble åpnet.

Fødsler

Første kvartal 
 4. januar – Henrik Jæger, norsk kritiker og litteraturhistoriker (d. 1895)
 8. januar – Samuel Liddell MacGregor Mathers, britisk okkultist (d. 1918)
 31. januar – Stefan Stambolov, bulgarsk statsminister (d. 1895)
 17. februar – Friedrich Alfred Krupp, tysk industrimann (d. 1902)
 10. mars – Joseph Maria Stowasser, østerriksk filolog (d. 1910)
 14. mars – Paul Ehrlich, tysk kjemiker og lege (d. 1915)
 14. mars – Thomas R. Marshall, USAs 28. visepresident (d. 1925)
 15. mars – Emil von Behring, tysk lege og bakteriolog (d. 1917)

Andre kvartal 
 22. april – Henri Marie La Fontaine, belgisk politiker (d. 1943)
 13. juni - Charles Algernon Parsons, engelsk oppfinner, ingeniør og industrimann (d. 1931)

Tredje kvartal 
 3. juli – Leoš Janáček, tsjekkisk komponist (d. 1928)
 12. juli – George Eastman, amerikansk oppfinner (d. 1932)
 21. juli – Albert Edelfelt, finsk maler (d. 1905)

 22. august – Kong Milan Obrenović IV av Serbia (d. 1901)

 1. september – Engelbert Humperdinck, tysk komponist, (d. 1921)
 2. september – Hans Jæger, norsk forfatter (d. 1910)
 9. september – Carl Tellefsen, norsk-amerikansk skihopper (d. 1908)

Fjerde kvartal 
 16. oktober – Oscar Wilde, britisk forfatter (d. 1900)
 18. oktober – Salomon August Andrée, svensk vitenskapsmann og eventyrer (d. 1897)
 20. oktober – Arthur Rimbaud, fransk poet (d. 1891)
 27. oktober – Gustav Adolph Guldberg, norsk medisinprofessor (d. 1908)

 6. november – John Philip Sousa, amerikansk komponist og dirigent (d. 1932)

Ukjent dato 
 Sultan Ali bin Said av Zanzibar (d. 1893)

Dødsfall 
 17. februar – John Martin, engelsk maler (f. 1789)
 13. juli – Abbas I av Egypt, pasja av Egypt (f. 1813)
 6. juli – Georg Simon Ohm, tysk fysiker (f. 1789)
 20. august – Friedrich von Schelling, tysk filosof (f. 1775)
 26. september – Helmer Andersen Gjedeboe, eidsvollsmann (f. 1786)
 4. oktober – András Bartay, ungarsk komponist (f. 1799)
 15. desember – Kamehameha III, konge av Hawaii (f. 1813)

Musikk 
 Hector Berlioz – L´enfance du Christ, på norsk; Kristi barndom, oratorium.
 Richard Wagner – Das Rheingold, på norsk; Rhingullet, opera, 1. del av Der Ring des Niebelungan.

Litteratur 
 Charles Dickens – Hard Times
 Alfred Tennyson – The Charge of the Light Brigade, dikt over slaget ved Balaklava
 Henry David Thoreau – Walden, på norsk Livet i skogene

1854