Johan Castberg

For kunstmaleren og fiolinisten, se Johan Christian Castberg

Johan Castberg (født 21. september 1862 i Brevik i Telemark, død 24. desember 1926 i Oslo) var en norsk jurist og politiker. Han er kjent som forslagsstiller og pådriver for de Castbergske barnelover.

 Familie 
Han var sønn av Johan Christian Tandberg Castberg.

I 1892 giftet han seg med Karen Anker, som var eldste datter av Herman Anker (1839-1896) og danskfødte Marie Elisabeth «Mix» Bojsen (1843-1892).

Sønnen Frede Castberg ble født på Gjøvik i 1893.

 Utdannelse 
Johan Castberg ble cand.jur. i 1884.

 Jurist 
I 1888 slo han seg ned på Gjøvik, hvor han drev praksis som overrettssakfører 1888-1901. Deretter var han statsadvokat i Hedmarken og Kristians lagsogn 1902-1906 og sorenskriver i Toten, Vardal og Biri 1906-1924. Fra 1924 til sin død var han høyesterettsassessor.

 Politiker 
Castberg var stortingsrepresentant fra 1901 til 1909, fra 1913 til 1921 og fra 1924 til 1926 for Arbeiderdemokratene (som startet som en radikal fløy i Venstre). Castberg var statsråd i Gunnar Knudsens første regjering som leder av justisdepartementet fra 1908 til 1910, og i Gunnar Knudsens andre regjering som leder av Handelsdepartementet 1913 og Sosialdepartementet (som Castberg fikk opprettet) fra 1913 til 1914. Ved unionsoppløsningen fra Sverige i 1905 agiterte han for opprettelse av den norske stat som republikk. 

Castberg ledet den norske regjeringsdelegasjonen til Washington-konferansen som etablerte Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO) i 1919.

Trond Åm beskriver Castberg som den fremste sosialradikale tidlig på 1900-tallet. Castbergs viktigste politiske forbilde var Ferdinand Lassalle, grunnlegger av det tyske sosialdemokratiske parti. Hjemfallsretten og prinsippet om at fellesskapet skulle eie naturressursene var inspirert amerikanske Henry George. Ifølge Åm sto Castberg ikke for egentlig sosialisme – han var aldri motstander av privatkapitalisme. Ifølge Rune Slagstad bygget Castberg en ideologisk bro mellom liberaldemokratisk folkelighet og norsk sosialdemokrati. Castberg var motstander av toll og ville i stedet ha progressiv skatt på inntekt og formue. Castberg ønsket også tvungen voldgift som løsning når partene i arbeidslivet ikke blir enige om lønn og arbeidsvilkår, i Stortinget stemte han mot tvungen voldgift fordi arbeiderforeningen fikk mot.

 «Castbergske lover» 

 «De Castbergske konsesjonslover» 
Castberg er særlig knyttet til konsesjonslovene for vannkraftutbygging av 1909. Disse er ofte kalt «De Castbergske konsesjonslover». Hans navn er også direkte eller indirekte knyttet til lovene om sykeforsikring 1909 og 1915, fabrikktilsynsloven av 1909, ulykkesforsikring for fiskere (1908), sjøfolk (1911) og industriarbeidere (1915), og arbeiderbeskyttelse i industrien (1915).

 «De Castbergske barnelover» 
Castberg er også – sammen med svigerinnen Katti Anker Møller – kjent som mannen bak de Castbergske barnelover, seks lover som ble vedtatt av Stortinget i 1915. Lovene innebar at barn født utenfor ekteskap fikk rett til arv og navn etter faren, og at far måtte betale barnebidrag for utenomekteskapelige barn. De Castbergske barnelovene ga myndighetene ansvaret for å kreve farskapet fastslått og på til å kreve inn bidragene fra faren. Lovene fastslo også at kommunen hadde plikt til å bistå mor og barn økonomisk i månedene rundt fødselen, dersom moren ikke mottok bidrag fra barnets far. Lovene møtte mye motstand. Man fryktet moralsk forfall og kyniske kvinner som skulle skaffe seg barn med velstående menn for å få penger. Mange hadde også vanskelig for å akseptere en slik statlig regulering av noe man mente tilhørte privatlivet. Frykten viste seg å være overdrevet, og de Castbergske barnelover ble en av forløperne til den moderne velferdsstaten.

 Utmerkelser og æresbevisninger 

 Castberg ble tildelt 7. juni-medaljen.
 Johan Castbergs vei i Oslo er oppkalt etter Castberg.

 Vest for Gjøvik kirke er et minnesmerke over ham som fremhever innsatsen hans;  skulpturen «Mor og barn» har et relieff av Castberg på sokkelen og teksten: Nasjonal selvstendighet. Fritt folkestyre. Sosial rettferd. Monumentet er laget av Arne Durban og ble avduket 1967.

 22. april 2013 ble det annonsert at oljefeltene Skrugard og Havis skulle oppkalles etter Johan Castberg og få navnet Johan Castberg-feltet.

Johan Castberg-dagene
Gjøvik kommune, Mjøsmuseet og NTNU har tatt initiativet til å arrangere de årlige Johan Castberg-dagene på Gjøvik hvert år. Det første ble arrangert i 2021 som et prøveseminar, mens det første offisielle arrangementet er lagt til Arbeidersamfundet på Gjøvik som Castberg fikk reist.

 Referanser 
 

 Litteratur 
 Geir Kjell Andersland (red.) De Castbergske barnelover 1915-2015'' (Cappelen Damm Akademisk, 2015)

Eksterne lenker 
 
 
 Privat slektsside: Johan Castberg
 Norsk biografisk leksikon
 Politiske taler av Johan Castberg, virksommeord.uib.no

Norske handelsministre
Norske sosialministre
Norske statsråder 1905–1940
Stortingsrepresentanter fra Arbeiderdemokratene
Stortingsrepresentanter for Oppland
Stortingsrepresentanter 1901–1903
Stortingsrepresentanter 1904–1906
Stortingsrepresentanter 1907–1909
Stortingsrepresentanter 1913–1915
Stortingsrepresentanter 1916–1918
Stortingsrepresentanter 1919–1921
Stortingsrepresentanter 1925–1927
Norske jurister
Norske dagboksforfattere
Personer fra Porsgrunn kommune
Personer fra Gjøvik kommune
Personer begravet på Vestre gravlund
Castbergslekten