Harpiks

Harpiks (fra via lavtysk, fra gammelfransk harpois, av gammeltysk hart, «harpiks» og fransk poix, av latin pix, «bek») eller kvae (norrønt kváða) som mange kaller det, er et sekret fra planter, særlig trær, en seigtflytende blanding av terpener, fenylpropanoider og gummistoffer som utsondres fra sårflater på trær og stivner i kontakt med luft. Det er løselig i egnede organiske løsemidler, men ikke i vann. Trær utsondrer harpiks grunnet deres beskyttende fordeler som forsvar mot skader og ved at det beskytter trærne fra insekter og patogener.

Harpiks, som lages og utskilles i spesielle harpikskanaler, er vanlig hos vekster i furufamilien, styraksfamilien og skjermplantefamilien. Den er treets forsvarsystem mot angrep av insekter og sopp. Når for eksempel en stor granbarkbille forsøker å gnage seg inn under barken starter kvaeutfloden; et friskt tre vil normalt skille ut så mye at billen må gi tapt.

Harpiks består av ulike hydrokarboner og stivner fort, ettersom eteriske oljer fordamper. Den brukes til en rekke formål, blant annet i produksjonen av terpentin. Såkalt gummiharpiks (tørket gummi-oleoresin) brukes til mer eksotiske ting, som røkelse (fra slekten Boswellia), myrra (fra slekten Commiphora) og rav stammer fra harpiks. Sistnevnte er fossil harpiks.

Syntetisk harpiks 
Betegnelsen harpiks er også tatt i bruk om syntetiske stoffer med lignende mekaniske egenskaper, tyktflytende væsker som herder til gjennomsiktig fast stoff.

Se også 
 Balsam
 Sevje
 Kolofonium
 Lateks
 Lakk

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Plantemorfologi