Thomas Kingo

Thomas Hansen Kingo (født 15. desember 1634 i Slangerup på Sjælland, død 14. oktober 1703 i Odense) var en dansk biskop og salmedikter.

Oppvekst og skolegang 
Thomas Kingos far, Hans Thomsen Kingo, kom som toåring fra Crail i Skottland til Danmark. Familien måtte da endre det skotske etternavnet sitt, Kinghorn, til Kingo. Thomas Kingos mor Karen Sørensdatter kom fra en gårdbrukerfamilie ved Slangerup. Kingos far var «tapetserer», dvs. en som vevde gobeliner, møbelstoff og stoff til finkjoler, regnet som et lønnsomt håndverk. Sønnen begynte på Slangerup latinskole, men ble forflyttet til Christian 4. nye latinskole i Hillerød da det ble oppdaget at 16-åringen hadde gjort en jente gravid.

Dikteren 
Som huslærer på Vedbygård i svenskekrigenes tid huskes Kingo fordi han ble såret i kamp mot en svensk soldat. Hans diktning fra den tid var leilighetssanger og morsomme viser, slik som diktet Seeby-Gaards-koe-klage som han debuterte med i bokform i 1665. Fra da av ga han jevnlig ut diktsamlinger og skrev salmer. Mange av salmene hans ble skrevet til verdslige melodier, fordi han mente det var viktig at ikke bare overklassen sang salmer, men også alminnelige mennesker. 

I 1674 utgav Kingo første del av sin andaktsbok Aandelige Siunge-Koor.

10 år senere ble han sogneprest i hjembyen Slangerup. Han klatret videre på karrierestigen og ble utnevnt til biskop i Odense i 1677.

Andre del av Aandelig sjungekor fulgte i 1681. Sangene er karakteristiske for barokken.

Kingo fikk i oppgave å lage en salmebok for hele riket,  men på grunn av ryktespredning og misunnelse ble oppgaven gitt til andre. Et meklingsforslag resulterte likevel i 1699 at den såkalte Kingos salmebok ble utgitt. Den inneholdt ca. 300 salmer, og 86 av dem er skrevet av Kingo. 

Kingos salmebok var i bruk til innpå 1960-tallet, da den ble endelig avskaffet i de siste kirkesognene mellom Horsens og Vejle; men i en enkelt luthersk frikirke nord for Herning holdt den seg fortsatt. Salmeboken fikk også stor utbredelse i Norge.

Ekteskap og familieliv 

Kingo var gift tre ganger. Som kapellan for Peder Worm overtok han både presteembetet og presteenken da Worm døde. Enken var den norskfødte Sille Balkenborg med røtter i Sunndal. Kingo tilegnet henne diktet Chrysillis, mit Hjeertes Guld. () De giftet seg i 1669, men dessverre døde Sille i barselseng alt året etter at de ble gift.

Henning Sommerro tolker diktet om Chrysillis slik at Sille beskrev Sunndalsfjellene for sin mann, for i 1674 skrev han dette verset:
Nå rinner solen opp
av østerlide,
forgyller fjellets topp
og bergets side.
Vær glad, min sjel, og la din stemme klinge,
stig opp fra jordens bo
og deg med takk og tro
til himlen svinge! Hans tredje og siste kone var en 30 år gammel kvinne, halvparten så gammel som ham da han som 60-åring giftet seg med henne i 1694.

Et annet kjent vers skriver seg fra 1689: 
Som den gylne sol frembryter
gjennom den kullsorte sky
og sin stråleglans utskyter,
så at natt og mulm må fly,
så min Jesus av sin grav
og det dype dødens hav
oppstod ærefull av døde
imot påskemorgenrøde.

 Noen verk 
 Seeby-Gaards-koe-klage (1665)
 Af Næfve-tuud og Knud-herud (1667)
 Aandelige Siunge-Koors Første Part (1674)
 Aandelige Siunge-Koors Anden Part (1681)
 Vinterparten (1689)

«Hver har sin Skæbne» fra Samlede digte'' er tatt opp i Kulturkanonens lyrikkantologi.

Piet Hein om Kingo 
Piet Hein skrev ett av sine gruk til Kingos ære:
Mang en dikter her til lands
er en spurv i tranedans,
men salmisten Thomas Kingo
er blant spurver en flamingo.

Referanser

Se også
 Petter Dass
 Dorothe Engelbretsdatter

Eksterne lenker 
 Dikt, biografi og bibliografi www.kalliope.org
 Pietisme, artikkel hos Store norske leksikon
 Pietismen, artikkel hos Norgeshistorie.no

Danske lutherske biskoper
Biskoper i Fyens stift
Danske lyrikere
Danske salmediktere
Personer med enkeltverk i den danske kulturkanonen
Ansatte ved Københavns Universitet
Alumni fra Københavns Universitet
Personer fra Slangerup