Landsskytterstevnet

Landsskytterstevnet er Norges største skytearrangement og et av Norges største idrettsarrangementer, og arrangert i regi av Det frivillige Skyttervesen. Stevnet samler hvert år mellom 3500 og 7000 deltakere, og mellom 15 000 og 20 000 tilreisende til stevnestedet. 

Det avvikles hvert år som et åpent norgesmesterskap innen øvelsene arrangert av Det frivillige Skyttervesen. Skytterne skyter både felt og baneskyting med rifle, hvor Sauer 200 STR er hovedvåpenet i kaliber 6,5 eller .22 for de yngste. Menn og kvinner i alle alderstrinn fra 11 til over 90 år deltar på stevnet, og begge kjønn konkurrerer sammen i alle disipliner. 

Den beste skytteren i klasse 3-5 på baneskying blir skytterkonge/skytterdronning Skytterne inndeles i klasser etter kvalitet fra 18-55 år mellom klasse 1-5, mens skyttere under 18 år og over 55 år inndeles etter alder. Skyttere i klasse 3-5 skyter alle stillinger (liggende, knestående og stående), og det er disse som skyter om konge- eller dronningtittelen. Klasse 5 består av de 800 beste skytterne i landet.

Historie
Det første offisielle landsskytterstevnet ble arrangert i Kristiansund i 1893 hvor ca, 200 skyttere deltok. Før Det frivillige Skyttervesen ble opprettet i 1893, ble det fra 1885 arrangert landsskytterfester i regi av folkevæbningssamlagene, det første på Skarnes i 1885.

Den aller første vinner (skytterkonge er først nevnt som betegnelse i 1904) het Chr. Østern fra Oslo Skytterlag,. I 1904 endret stevnet navn fra Landsskytterfesten til Landskytterstevnet. Senere har landsskytterstevnet blitt arrangert hvert år, bortsett fra krigsårene 1940–1945. Det største antallet deltagere før krigen var 1 808 skyttere i Kristiania i 1914. Deltagerantallet  steg kraftig etter krigen, og den foreløpige rekorden er fra Elverum i 1990 med 7 181 deltakere.

Program 
Fram til 1914 ble det skutt på ulike avstander, helt opp til 1500 meter (Elverum i 1895), mens det fra og med 1914 ble et fast program på 30 skudd for å kåre Skytterkongen. Fra 1958 ble programmet 35-skudd på 10-delt skive, og nærmest identisk med dagens skyteprogram. De 35 mesterskapskuddene på avstand 200 meter foregår på en ti-delt skive hvor tieren er 10 centimeter (0,5 mrad). Programmet består av 5 skudd liggende, 5 skudd stående, 5 skudd knestående og en 10-skudd med 3 skudd stående, 3 skudd knestående og 4 skudd liggende. De 15 beste på 25-skudden kvalifiserer seg til Kongelaget som er blitt vist årlig på NRK siden 1963.

Arrangørsteder, deltakere og vinnere
Lars L. Ese d.y. er den som har vunnet landsskytterstevnet flest ganger, den eneste som har vunnet fire ganger (1947, 1951, 1954 og 1955), og en av fem som har vunnet to år på rad.

Fire personer har vunnet tre ganger:
 Tor-Erik Fossli (1996,  1998 og 2000)
 Magne Landrø (1961, 1976 og 1981)
 Bjørn Solberg (1978, 1983 og 1984)
 Olav Medås (1952, 1963 og 1971)

Ingen har vunnet flere enn to landsskytterstevner etter hverandre, det er fem personene som har klart dette:
 Jens Fredbo (1948 og 1949)
 Vebjørn Berg (2008 og 2009)
 Bjørn Solberg (1983 og 1984)
 Lars L. Ese d.y (1954 og 1955)
 Mathias Glomnes (1906 og 1907)

Stevnearenaer
Landsskytterstevnet har historisk blitt arrangert fra Kristiansand i sør til Hammerfest i nord. Stevnet alternerer mellom landsdelene Nord-Norge, Midt-Norge, Vestlandet, Sørlandet og Østlandet hvert femte år.

Individuelle grener
Individuelt konkurrerer skytterne i baneskyting og feltskyting med en innlagt minneskyting. Som en del av feltskytingen arrangeres også hurtigskytingskonkurransene felthurtigskyting og Stang-skyting. Vinneren av Stang-skytingen får Oberst Georg Stangs minnemedalje i ekte gull. Gullmedaljen er den eneste medalje i norsk idrett som tildeles i ekte gull.

Lagkonkurranser
Det arrangeres også samlagsskytinger på landsskytterstevnet mellom de 48 skyttersamlagene.,Den mest prestisjefylte er samlagsskytingen for seniorklassene på 200 meter, hvor vinnerlaget får Ese-medalje i gull til minne om Landsskytterstevnets eneste firedobbelte skytterkonge, Lars L. Ese d.y. Det arrangeres også samlagsskyting for rekrutteringsklassene (under 18 år) og for veteranklassene (over 55 år) som begge foregår på 100 meter. Fra og med 2017 arrangeres også egen lagskyting mellom skytterlagene.

Mesterskapsmedaljen 
Mesterskapsmedaljen på landsskytterstevnet deles ut til de beste skytterne etter 35 skudd (25 skudd innledende skyting og 10-skudds mesterskapsomgang). Antall medaljer er avhengig av antall deltakere. Medaljen kan bare vinnes én gang, hvis man kvalifiserer til medalje senere får man i stedet stjerne. Alle med samme poengsum som siste medalje deles ut på skal ha medalje eller stjerne.

Siste medalje eller stjerne er delt ut på følgende poengsummer:

 1957: 303
 1958: 309
 1959: 304
 1960: 308
 1961: 310
 1962: 317
 1963: 307
 1964: 317
 1965: 317
 1966: 314
 1967: 320
 1968: 320
 1969: 323
 1970: 322
 1971: 322
 1972: 324
 1973: 322
 1974: 328
 1975: 327
 1976: 327
 1977: 327
 1978: 329
 1979: 331
 1980: 330
 1981: 327
 1982: 329
 1983: 330
 1984: 333
 1985: 333
 1986: 333
 1987: 332
 1988: 336
 1989: 337
 1990: 336
 1991: 339
 1992: 338
 1993: 339
 1994: 339
 1995: 339
 1996: 339
 1997: 340
 1998: 341
 1999: 339
 2000: 339
 2001: 338
 2002: 340
 2003: 340
 2004: 339
 2005: 340
 2006: 340
 2007: 341
 2008: 340
 2009: 341
 2010: 
 2011: 
 2012: 
 2013: 
 2014: 
 2015: 
 2016: 
 2017: 
 2018: 
 2019:

Referanser

Kilder 
 Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
 Skytterboka 2010-2011, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
 Landsskytterstevnet 120 år (2013) - Norges viktigste sportsarrangement: Tor Idar Aune, Terje Vestvik og Per Jorsett

Eksterne lenker
 Landsskytterstevnet hos DFS.no

 
NM i skyting