Metylfenidat

Metylfenidat er et amfetamin-liknende stoff som brukes i legemidler for behandling av Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) hos barn og voksne. Preparater med metylfenidat markedsføres i Norge med produktnavnene Ritalin, Concerta, Delmosart, Equasym og Medikinet.

Metylfenidat står på dopinglista til Antidoping Norge, og er også oppført på den norske narkotikalisten.

Metafylenidat er dopaminergisk, og den farmakologiske virkningen ligner på kokain, da begge disse stimulanter virker ved å binde seg til, og blokkere både dopamintransportører og noradrenalintransportører.

Farmakologi 

Metylfenidat er både dopamin-transporter/DAT og noradrenalin-transporter/NET. Både den dekstro- og levo-isomeren fungerte som ligand for det serotonerge 5HT(1a) og 5HT(2b)reseptor subtypene, men direkte binding til serotonin-transporterne ble ikke observert.

Metafylenidat er dopaminergisk, og den farmakologiske virkningen ligner på kokain, da begge disse stimulantene binder seg til, og blokkerer både dopamintransportører og noradrenalintransportører.

Forskning 
Klinisk signifikante bivirkninger er søvnvansker, magesmerter, hodepine, manglende sultfølelse (vekttap) og tørr munn. Mindre vanlige bivirkninger er hjertebank, høyt blodtrykk og pulsforandringer. Ritalin ble tidligere brukt som antidepressiva, men dette kunne føre til dypere depresjon når stoffet ikke lenger ble tilført.

Metylfenidat kan hemme veksten.
Andre studier indikerer at kan normaliseres i voksen alder.
I en studie i 2005 ble bare ubetydelige endringer i høyde og vekt registrert."

En undersøkelse i 2006 på sikkerheten ved bruk av metylfenidat på utviklingen av hjernen fant at i dyr med psykomotoriske forstyrrelser ble strukturelle og funksjonelle parametre i dopaminsystemet bedre ved behandling.

Et studium i 2003 testet virkningen av d-metylfenidat (Focalin), l-metylfenidat og d, l-metylfenidat (Ritalin) på mus for å undersøke carcinogene effekter. Forskerne fant at alle tre var non-genotokse og non-klastogene; d-MPH, d, l-MPH, og l-MPH gav ikke mutasjoner eller genfeil.

I februar 2005 fant forskere fra The University of Texas M. D. Anderson Cancer Center ledet av R.A. El-Zein at metylfenidat kan være kreftfremkallende. I studiet av 12 barn hadde alle kromosomfeil etter tre måneder. Dette er den første studien av denne typen som er utført på mennesker.

Teresa Milner, professor i nevrologi ved Weill Cornell Medical College, Journal of Neuroscience, 2007 oppdaget at metylfenidat kan hemme utviklingen av hjernen hos barn, men at denne bivirkningen stanser når inntaket stanser.

Se også 
 Amfetamin
 Metamfetamin
 Kokain
 Psykoaktivt stoff

Referanser

Eksterne lenker 
 Metylfenidat hos Foreningen Tryggere Ruspolitikk
 Metylfenidat i Norsk legemiddelhåndbok
 Metylfenidat i Felleskatalogen
 Ritalin hos Rusinfo

Sentralstimulerende midler
ATC N06B