Kongelibeller

Anotogaster
 Cordulegaster
 Neallogaster
 Sonjagaster

Kongelibeller (Cordulegastridae) er den eneste delgruppen i overfamilien kongelibeller (Cordulegasteridea). De er som navnet antyder store libeller (Odonata). Kongelibeller er utbredt i hele verden, men særlig på den nordlige halvkule. De fleste arter finnes i varmere strøk. I Norge finnes bare én art, kongelibelle Cordulegaster boltonii.

Utseende 
Kongelibellene er blant de større øyenstikkerne, vanligvis større enn vannymfene, men størrelsen varierer mellom de ulike artene. Kroppen har ofte mørke og kraftige grønne, svarte eller gule farger. Hanner er generelt mer fargerike enn hunnene. Øynene møtes, støter sammen, bare i ett lite punkt, på hodet overside.

Alle de fire vingene er omtrent like av utseende og størrelse, de holdes rett ut fra kroppen under hvile.  Bakvingene er noe bredere ved roten, nærmest kroppen, enn framvingene.  Vingemerket (pterostigma) er langt, svært smalt og firkantet. Vingespennet er mellom 50 og 100  millimeter.

Nymfene er kraftige, avlange med en sylindrisk kropp. På ryggsiden har den anlegg til vinger. Beina er godt utviklet. På hodets underside har nymfene en fangmaske (en «leddet munn»).

Levevis 
Kongelibeller er gode flygere, men holder vanligvis til i vegetasjonen ikke langt fra vannet der de hadde sine nymfestadier.  Hannene er de mest aktive og kan fly ett stykke på jakt etter mat. Ofte ses de patruljerende på den samme strekningen langs vassdraget, en skogsbilvei eller i en kraftlinjegate. Hunnene finnes ofte gjemt i vegetasjonen eller sittende på en grein, og er ikke så aktive som hannene.

Hunnen legger egg i mindre elver og bekker med ganske stri strøm. Nymfene lever det meste av sitt liv nedgravd i sand og stein, på bunnen. Nymfene er rovdyr og spiser andre mindre dyr.

Kongelibeller har ufullstendig forvandling, overgang fra nymfe til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere hudskift (nymfestadier). Nymfene lever i vann og ligner derfor lite på de voksne (imago), bortsett fra størrelsen. Når nymfen kommer til det siste hudskiftet finner den et strå eller noe, der den kan klatre opp over vannflaten. Her blir den hengende, mens huden revner på ryggsiden. Den nyklekte øyenstikkeren blir hengende på den gamle huden, eller like ved siden av, helt til den nye huden er noe herdet, og vingene har fått sin endelige form.

Systematisk inndeling - med europeiske arter 
 ordenen øyenstikkere, (Odonata)  
 delgruppe libeller (Anisoptera). 
 overfamilie   kongelibeller (overfamilie), (Cordulegasteroidea)
 familien kongelibeller', (Cordulegastridae)
 slekt Anotogaster slekt Cordulegaster Cordulegaster bidentata Selys 1843
 Kongelibelle, Cordulegaster boltonii (Dovovan, 1807) 
 Cordulegaster charpentieri (Kolenati 1846)
 Cordulegaster helladica (Lohmann 1993)
 Cordulegaster heros Theischinger 1979
 Cordulegaster insignis Schneider 1845
 Cordulegaster trinacriae Waterston 1976
 slekt Neallogaster slekt Sonjagaster Referanser 

 Litteratur 
 Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr.
 Sahlén, Göran. 1996. Sveriges Trollsländor. Feltbiogerna. 165 sider. ISBN 91-85094-43-9 
 Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods''.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4

Eksterne lenker 
 
  www.nhm.uio.no/norodo/  – Et norskspråklig nettsted om norske øyenstikkere.
 Cordulegasteridea - http://www.taxonomy.nl

Øyenstikkere