Furufamilien

Cathaya
 douglasgranslekten
 edelgranslekten
 furuslekten
 granslekten
 Gullerkslekten
 Hemlokkslekten
 Keteleeria
 Lerkeslekta
 Nothotsuga
 sederslekten

Furufamilien (Pinaceae) er den største av totalt syv bartrefamilier og består av 220-250 arter fordelt på 11-12 delgrupper, litt avhengig av hvordan arter og slekter defineres. Trærne i furufamilien er vanligvis eviggrønne, unntaket er lerka som feller nålene om høsten, og har hann- og hunnblomster på samme individ. Hannblomstene består av noen skjell nederst og tallrike pollenbærere, hver med to pollensekker. Hunnblomstene er samlet i blomsterstander (kongler). En hunnblomst består av et kongleskjell med to frøemner samt et ytre dekkskjell. Frøene ligger åpne (nakne) og furufamilien tilhører de nakenfrøede blomsterplantene. Det vil si at det ikke dannes frukt hos disse plantene.

Furufamilien er en av syv bartrefamilier. Tre av bartrefamiliene finnes i Norge. Det er barlindfamilien, furufamilien og sypressfamilien.

For en mer overordnet taksonomi, se: Bartrær.
For en mer detaljert taksonomi, se: Furuslekten eller de andre slektene (nedenfor).

Slekter 
Furufamilien deles inn i elleve slekter:
 Cathayaslekten (Cathaya)
 Douglasgranslekten (Pseudotsuga)
 Edelgranslekten (Abies)
 Furuslekten (Pinus)
 Granslekten (Picea)
 Gull-lerk (Pseudolarix)
 Hemlokkslekten (Tsuga)
 Keteleeria (Keteleeria)
 Lerkeslekta (Larix)
 Nothotsuga (Nothotsuga)
 Sederslekten (Cedrus)

Arter 
Furufamilien består av ca. 250 arter fordelt på 11 slekter.

Cathaya 
I slekten cathaya finner vi artene:
 Cathaya argyrophylla

Douglasgranslekten 
I slekten douglasgraner finner vi artene:
 Nord-Amerika
 Douglasgran eller Kystdouglasgran, Pseudotsuga menziesii subsp. menziesii
 Rocky Mountain douglasgran, Pseudotsuga menziesii subsp. glauca
 Meksikansk douglasgran, Pseudotsuga lindleyana
 Storkronet douglasgran, Pseudotsuga macrocarpa
 Asia
 Japansk douglasgran, Pseudotsuga japonica
 Kinesisk douglasgran, Pseudotsuga sinensis var. sinensis
 Smalkronet kinesisk douglasgran, Pseudotsuga sinensis var. gaussenii
 Kortbladet kinesisk douglasgran, Pseudotsuga sinensis var. brevifolia
 Yunnan douglasgran, Pseudotsuga sinensis var. forrestii
 Taiwan douglasgran, Pseudotsuga sinensis var. wilsoniana

Edelgranslekten 
I Edelgranslekten finner vi:
 Balsamgraner
 Balsamedelgran (Abies balsamea) (østre Canada)
 Canaangran (Abies balsamea var. hanerolepis) (nordøstre USA)
 Fjelledelgran (Abies lasiocarpa) (Rocky Mountains)
 Arizonagran (Abies lasiocarpa var. arizonica) (Arizona, New Mexico)
 Sibiredelgran (Abies sibirica)
 Sakhalingran eller «Sakhalin Fir» (Abies sachalinensis)
 Koreansk gran eller «Korean Fir» (Abies koreana)
 Frasergran eller «Fraser Fir» (Abies fraseri)
 Abies phanerolepis eller «Bracted Balsam Fir» (Abies phanerolepis)
 Abies bifolia eller «Rocky Mountains Subalpine Fir» (Abies bifolia)
 Abies nephrolepis eller «Khinghan Fir» (Abies nephrolepis)
 Veitchs edelgran (Abies veitchii)
 Shikokugran eller «Shikoku Fir» (Abies sikokiana)
 Nobelgraner 
 Nobelgran (Abies procera)
 Praktedelgran (Abies magnifica)
 Shastagran eller «Shasta Red Fir» (Abies magnifica var. shastensis)
 Abies
 Vanlig edelgran eller sølvgran, «Silver Fir» (Abies alba)
 Siciliansk gran, Sicilian Fir (Abies nebrodensis)
 Kong Boris' edelgran, Bulgarian Fir (Abies borisiiregis)
 Gresk edelgran, Greek Fir (Abies cephalonica)
 Nordmannsedelgran (Abies nordmanniana)
 Tyrkisk gran eller «Turkish Fir» (Abies equitrojani)
 Kilikia-edelgran eller «Cilician Fir» (Abies cilicica)
 Kjempeedelgraner
 Kjempeedelgran (Abies grandis)
 Abies grandis var. idahoensis eller «Interior Grand Fir» (Abies grandis var. idahoensis)
 Koloradoedelgran (Abies concolor)
 Oregongran (Abies concolor subsp. lowiana) 
 Durangogran, Durango Fir (Abies durangensis) 
 Coahuilagran, Coahuila Fir (Abies coahuilensis) 
 Meksikansk gran, Mexican Fir (Abies mexicana)
 Jaliscogran, Jalisco Fir (Abies flinckii)
 Guatemalagran, Guatemalan Fir (Abies guatemalensis)
 Piceaster
 Spansk edelgran eller «Spanish Fir» (Abies pinsapo) 
 Marokkansk edelgran eller «Moroccan Fir» (Abies marocana)
 Algieredelgran eller «Algerian Fir» (Abies numidica)
 Momi 
 Taiwangran eller «Taiwan Fir» (Abies kawakami)
 Nikkogran eller «Nikko Fir» (Abies homolepis)
 Abies recurvata «Min Fir» (Abies recurvata) 
 Abies ernestii «Min Fir» (Abies ernestii)
 Momigran eller «Momi Fir» (Abies firma)
 Baishanzugran eller «Baishanzu Fir» (Abies beshanzuensis)
 Mansjurisk gran «Manchurian Fir» (Abies holophylla)
 Shensigran eller «Shensi Fir» ('bies chensiensis) 
 Salweengran eller «Salween Fir» (Abies salouenensis)
 Pindrowgran eller «Pindrow Fir» (Abies pindrow)
 Ziyuangran eller «Ziyuan Fir» (Abies ziyuanensis)
 Amabilis
 Stillehavsedelgran eller «Pacific Silver Fir» (Abies amabilis)
 Mariesgran eller «Maries' Fir» (Abies mariesii)
 Pseudopicea 
 Delavaygran eller «Delavay's Fir» (Abies delavayi)
 Fabergran eller «Faber's Fir» (Abies fabri)
 Forrestgran eller «Forrest's Fir» (Abies forrestii)
 Chenggran eller «Cheng's Fir» (Abies chengii)
 Bhutangran eller «Bhutan Fir» (Abies densa)
 Abies spectabilis eller «East Himalayan Fir» (Abies spectabilis)
 Fargesgran eller «Farges' Fir» (Abies fargesii)
 Fangjinshangran eller «Fanjingshan Fir» (Abies fanjingshanensis)
 Yuanbaoshangran eller «Yuanbaoshan Fir» (Abies yuanbaoshanensis)
  Abies squamata eller «Flaky Fir» (Abies squamata)
 Oiamel 
  Abies religiosa eller «Sacred Fir» (Abies religiosa)
 Vejargran eller «Vejar's Fir» (Abies vejarii)
 Hickelgran eller «Hickel's Fir» (Abies hickelii) 
 Oaxacagran eller «Oaxaca Fir» (Abies oaxacana Bracteata 
 Abies bracteata eller «Bristlecone Fir» (Abies bracteata)

 Furuslekten 
Furuslekten består av ca. 115 arter, her gjengis bare de viktigtste, hvor arter som ikke vokser i Norge står i kursiv:

 Vanlige furuer (Pinus) (Europa, Nord-Amerika, noen få arter i Asia)
 Furu P. sylvestris (Spania, Skottland, Norden, Sibir)
 Lappfuru P. sylvestris. var. lapponica (Nordkalotten)
 Pinus sylvestris var. hamata (Balkan, Tyrkia, Kakasus)
 Pinus sylvestris var. mongolica (Mongolia, Sibir, Kina)
 Nevadafuru  P. sylvestris ssp. nevadensis (Spania, Sierra Nevada)
 Buskfuru P. mugo ssp. mugo
 Bergfuru P. mugo ssp. uncinata
 Alpefuru P. mugo ssp. x rotundata
 Vrifuru P. contorta ssp latifolia
 Kystvrifuru P. contorta subsp. contorta
 Kystvrifuru P. contorta subsp. contorta var. contorta
 Mendocinokystvrifuru P. contorta subsp. contorta var. bolanderi
 Sierravrifuru P. contorta subsp. murrayana
 Aleppofuru (Pinus halepensis)
 Pinje (Pinus pinea)
 Strandfuru (Pinus pinaster)
 Sumpfuru (Pinus palustris)
 Svartfuru (Pinus nigra)
 Virakfuru (Pinus taeda)
 Hvitfuruer (Strobi) (Amerika, Eurasia)
 Sibirsk sembrafuru eller «Sibirfuru» (Pinus sibirica) 
 Weymouthfuru (Pinus strobus)
 Hvitbarkfuru (Pinus albicaulis) 
 Kinesisk hvitfuru (Pinus armandii)
 Sembrafuru eller «sveitsisk furu» (Pinus cembra)
 Koreafuru (Pinus koraiensis) 
 Sukkerfuru (Pinus lambertiana) 
 Vestlig hvitfuru (Pinus monticola) 
 Silkefuru (Pinus peuce) 
 Sibirsk dvergfuru (Pinus pumila)
 Tårefuru eller «blåfuru» (Pinus wallichiana)
 Trevlebarkfuruer''' (Ducampopinus) (Nord-Amerika, Asia)
 Urfuru (P. aristata) 
 Revehalefuru (P. balfouriana) 
 Trevlebarkfuru (P. bungeana) 
 Coloradofuru (P. edulis) 
 Texasfuru (P. remota) Granslekten 
I granslekten finner vi blant annet disse artene:
 Gran (Picea abies)
 Sibirgran (Picea obovata)
 Picea alcoquiana (Picea alcoquiana)
 Picea asperata (Picea asperata)
 Picea brachytyla (Picea brachytyla)
 Picea breweriana (Picea breweriana)
 Chihuahuagran (Picea chihuahuana)
 Engelmannsgran (Picea engelmanni)
 Kvitgran (Picea glauca)
 Lutzgran eller Lutsigran (Picea glauca x sitchensis)
 Sitkagran (Picea sitchensis)
 Picea glehnii (Picea glehnii)
 Picea jezoensis (Picea jezoensis)
 Picea koyamai (Picea koyamai)
 Picea likiangensis (Picea likiangensis)
 Svartgran (Picea mariana)
 Maximowiczgran (Picea maximowiczii)
 Picea morrisonicola (Picea morrisonicola)
 Serbergran (Picea omorika)
 Orientgran (Picea orientalis)
 Blågran (Picea pungens)
 Picea purpurea (Picea purpurea)
 Rødgran (Picea rubens)
 Picea schrenkiana (Picea schrenkiana)
 Picea smithiana (Picea smithiana)
 Picea spinulosa (Picea spinulosa)
 Toranogran (Picea torano)
 Wilsongran (Picea wilsonii)

 Hemlokkslekten 
I hemlokkslekten finner vi artene:
 Kanadahemlokk Tsuga canadensis Vestamerikansk hemlokk Tsuga heterophylla Carolinahemlokk Tsuga caroliniana Kinahemlokk Tsuga chinensis Nordjapansk hemlokk Tsuga diversifolia Himalayahemlokk Tsuga dumosa Forresthemlokk Tsuga forrestii Sørjapansk hemlokk Tsuga sieboldii Fjellhemlokk Tsuga mertensiana Lerkeslekta 
I lerkeslekta (Larix) finner vi artene:
 Nordlig, korte dekkblad
 Europalerk (Larix decidua)
 Dunkeldlerk (Larix X marschlinsii) = syn. Larix decidua X Larix kaempferi Mongollerk (Larix gmelinii) / (Larix dahurica)
 Kongboensislerk (Larix kongboensis)
 Japanlerk (Larix kaempferi) / (Larix leptolepis)
 Principis-rupprechtii (Larix principis-rupprechtii)
 Sibirlerk (Larix sibirica)
 Sørlig, lange dekkblad
 Sikkimlerk (Larix griffithii) / (Larix griffithiana)
 Langtanglerk (Larix himalaica) (ikke allment anerkjent art)
 Larix mastersiana (Larix mastersiana)
 Larix potaninii (Larix potaninii)
 Yunannlerk (Larix speciosa) (ikke allment anerkjent art)
 Nord-Amerika
 Amerikansk lerk eller «Tamarack» (Larix laricina)
 Fjellerk (Larix lyallii)
 Vestlig lerk (Larix occidentalis)

 Sederslekten 
I sederslekten finner vi artene:
 Himalayaseder (Cedrus deodara)
 Libanonseder (Cedrus libani)
 Atlasseder (Cedrus libani var. atlantica)
 Kyprosseder (Cedrus libani var. brevifolia)
 Stenocoma (Cedrus libani var. stenocoma)

 Gull-lerk 
I gullerkslekten finner vi arten:
 Gullerk (Pseudolarix amabilis)

 Nothotsuga 
I slekten Nothotsuga, som bare vokser i kina,  finner vi den ene arten:
 Nothotsuga longibracteata eller Bristlecone hemlock (Nothotsuga longibracteata)

 Keteleeria 
I slekten Keteleeria'' finner vi artene:
 Keteleeria davidiana (Kina)
 Keteleeria evelyniana (Kina, Laos, Vietnam)
 Keteleeria fortunei (Kina, Vietnam)

Litteratur 
 CAPLEX Leksikon, J.W.Cappelens Forlag AS, 2001, ISBN 82-02-18165-8

Eksterne lenker 
 
 Norsk Botanisk Forening
 Nettverk for miljølære
 GeoCities
 Universitetet i Oslo