Romsdal

For dalføret, se Romsdalen.

Romsdal er et distrikt i den midtre delen Møre og Romsdal fylke, mellom Sunnmøre i sørvest og Nordmøre i nordøst. Romsdal er omfatter Romsdalsfjorden med forgreninger og tilliggende landområder (inkludert dal- og fjellstrøk) samt øyene ved Romsdalsfjordens munning. Distriktet omfatter fire og en halv kommune med til sammen 60 525 innbyggere og 3 808 km² som utgjør 22,8 % av folkemengden og 26,3 % av arealet i fylket.

Folk fra Romsdal kalles romsdalinger og snakker romsdalsdialekt som tilhører gruppen nordvestlandsk e-mål som også snakkes på Sunnmøre og i Fjordane. Romsdalsbunaden kommer fra området. De to byene i Romsdal er Molde og Åndalsnes.

Midøya var historisk delt mellom fogderiene Sunnmøre og Romsdal der den sørlige delen av Midøya hørte til Vatne (senere Haram kommune). I middelalderen gikk Gulatingets nordgrense over Midøya. På nordsiden av øya snakkes det tradisjonelt romsdalsdialekt (med pronomenet «i» i førsteperson entall) og sunnmørsdialekt på sørsiden. Grensen gikk over Harøya slik at den sørlige delen av Harøya hørte til Haram kommune på Sunnmøre til 1965 da den ble overført til Sandøy kommune. Fra 1622 hørte Sunnmøre til Bjørgvin og Romsdal til Nidaros bispedømme. Nordøyane regnes til Sunnmøre og inngår sammen med Sandøy fra 2020 i Ålesund kommune. Mot Innlandet fylke grenser Romsdal til Lesja og Skjåk. Vannskillet mellom elven Rauma og Gudbrandsdalslågen går i Lesjaskogsvatnet øst for fylkesgrensen.

Området som stort sett utgjør Møre og Romsdal fylke gikk under navnet Romsdals amt fra 1689 til 1919, oppkalt etter Romsdalen, det største dalføret i området i Romsdal distrikt, som i sin tur har navn etter elven Rauma. Fra 1919 hadde fylket navnet Møre og i 1935 ble Romsdal tatt inn i fylkesnavnet. Avisa Romsdalsposten ble utgitt i Kristiansund og skiftet i 1986 navn til Nordmørsposten.

Målføre
Romsdalsdialekten regnes som vestnorsk og har noen trekk felles med østlandsk og trøndersk. Dialekten i Romsdal skiller seg fra dialekten på Nordmøre som har trøndersk preg og på Sunnmøre som er vestlandsk. Romsdalsdialekt har tradisjonelt tjukk l, bare utviklet fra vanlig «l» (som i dal) og ikke for «-rd» som på i østnorsk. I romsdalsk blir det som var -rð på gammelnorsk uttalt som -r. Sunnmørsdialekt har ikke tjukk l. Palatalisering er utbredt som i Trøndelag og på Sunnmøre. Romsdalsdialekt hører som sunnmørsk til de nordlige e-målene med for eksempel kaste og ikke a-ending (kasta) som lenger sør på Vestlandet. Sunnmørsdialekt har til forskjell fra romsdalsdialekt rester av stungen d ved at for eksempel sau heter sauð eller saud. Halvemål som skilte sunnmørsdialekt fra romsdalsk er stort sett forsvunnet. Romsdalsdialekt har færre diftonger enn sunnmørsk. Pronomenet i første person entall er i noen som særmerker romsdalsk og skiller det fra sunnmørsk ej og nordmørsk æ (eller æg). I store deler av Romsdal brukes flertallsformen oss også som subjekt, i likhet med den nordlige Gudbrandsdalen og nordre Sunnmøre. En del pronomen har trykksvak og trykksterk variant. Hannkjønn tredjeperson heter han (eller hannj og hånå) når det uttales med ettertrykk, men forkortes til -nå eller -n når trykket er svakt.

Geografi

Ytterst mot havet landskapet preget av skjærgården og strandflaten, øyene er flate som Gossa eller fjellendte med en brem av flatt land som Otrøya. Ved Hustadvika er det store, myrlendte flate områder. Fjellene lenger stiger til høyder på 1500 til nesten 2000 meter. De høyeste fjellene ligger innenfor fjordbunnen og ved vannskillet mot Innlandet fylke og Sunnmøre. Trolltindene og Venjetindene ligger like innenfor fjordbunnen i Romsdalen og Isfjorden. På sørsiden av Romsdalsfjorden mellom Tresfjorden og Isterdalen er det alpine topper på 1000 til 1500 meter langs vannskillet mot Sunnmøre. På øyene når fjellene 500 og 700 meter.

Største innsjø er Eikesdalsvatnet. Aursjøen som delvis ligger i Lesja er dannet av tre mindre vann ved regulering. De store høydeforskjellene og vassdragene i indre Romsdal utnyttes i Aura kraftverk, som er et av Norges største, og i Grytten kraftverk i foten av Romsdalshorn.

Historie
Før sogneinndelingen ble innført på 1100-tallet var Romsdal administrativt inndelt i åttinger: Fanne (omkring Fannefjorden med dagens Molde), Eresfjord, Rødven, Romsdal (Romsdalen og Isfjorden), Voll, Vestnes, Sund (kystområdet med blant annet Fræna) og Våge (øyene i fjordmunningen).

I 1801 hadde de tre delene («fogderiene») av Møre og Romsdal omtrent like stort folketall, i 1865 var Sunnmøre klart foran de to andre (og Ålesund hadde fått bystatus) og i 1980 hadde Sunnmøre over halvparten av fylkets befolkning.

Romsdal fogderi tilsvarer omtrent middelalderens Raumsdølafylke eller Romsdølafylke.

Kommuner 
Romsdal er fra 2020 inndelt i fire kommuner, pluss Hustadvika kommune som ligger både i Romsdal og på Nordmøre. Ålesund kommune på Sunnmøre omfatter fra 2020 Sandøy kommune som tradisjonelt regnes som en del av Romsdal.

Administrative inndelinger 

 Romsdalkommunene samarbeider i Romsdal regionråd, utenom Sandøy som er medlem av Sunnmøre regionråd. Vestnes er medlem av begge.
 Distriktet utgjør domsmyndighetsområdet til Romsdal tingrett under Frostating lagdømme.
 Distriktet utgjorde det tidligere Romsdal fogderi.
 Indre Romsdal prosti omfatter Vestnes, Rauma og Nesset, de øvrige kommuner omfattes av Molde domprosti, begge under Møre bispedømme i Den norske kirke.
 Møre og Romsdal politidistrikt dekker alle kommunene i fylket.
 Helse Møre og Romsdal dekker alle kommunene i fylket.

Befolkningsutvikling
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Romsdal i årene 1769-2001 basert på kommunegrensene fra 2002.

Tettsteder 

Tettsteder i Romsdal, rangert etter innbyggertall  (kommune i parentes):

Molde –  (Molde)
Elnesvågen –  (Hustadvika)
Vestnes –  (Vestnes)
Åndalsnes –  (Rauma)
Isfjorden –  (Rauma)
Tomrefjord –  (Vestnes)
Hollingen –  (Aukra)
Hjelset –  (Molde)
Aukra –  (Aukra)
Eidsvåg –  (Nesset)
Bud –  (Fræna)
Midsund –  (Midsund)
Tornes –  (Fræna)
Nesjestranda –  (Molde)
Voll –  (Rauma)
Steinshamn –  (Sandøy)
Kleive –  (Molde)
Malme –  (Hustadvika)

( • Eide –  (Hustadvika) ligger i nordmørsdelen av kommunen Hustadvika som befolknings- og arealmessig hovedsaklig ligger i Romsdal )

Byer
 Molde fikk bystatus første gang som ladested i 1614, og ble oppgradert til kjøpstad i 1742.
 Åndalsnes fikk bystatus av egen kommune i 1996

Politikk

Stortingsvalgene 1906-1918 
Romsdal var 3. valgkrets valgkrets av Romsdals amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Romsdal valgte således én representant og én personlig vararepresentant.

Valgkretsen Romsdal bestod av herredene Vestnes, Sylte, Eid, Vold/Voll, Grytten, Hen, Veø/Veøy, Eresfjord og Vistdalen, Nesset, Bolsø/Bolsøy, Akerø/Aukra til 1915 og Sandø til 1915 med rundt 21 000 innbyggere og 10 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett. I 1918 ble Aukra og Sandøy overført til Romsdals amts nyopprettede 4. valgkrets, Møre og Rauma. 3. valgkrets hadde da 17 700 innbyggere og 9 500 stemmeberettigede.

Valgresultat

Stortingsrepresentanter

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Fjellturer i Romsdal (på tysk)
 Romsdal Regionråds nettsider
 Turistinformasjon for Møre og Romsdal

 
Møre og Romsdals geografi
Distrikter i Norge