Anglisisme

En anglisisme er et ord eller uttrykk som har sitt opphav i engelsk. Det brukes særlig om ord som er oversatt, men ikke er i samsvar med vanlige regler for grammatikk, orddannelse eller uttrykksmåter i mottagerspråket. Eksempel på oversatt uttrykk er «når det kommer til …» i betydningen «når det gjelder» og «regjeringen har møtt med de andre partiene» der norsk vanligvis er uten «med». Formuleringen «å stå ut» i betydningen å skille seg ut er en anglisisme ved direkte oversettelse av engelsk «stand out». Norsk har til forskjell fra engelsk refleksivt pronomen. «Jeg kan relatere til det» mangler «meg» etter «relatere». Det refleksive eiendomspronomenet «sin/sitt/sine» finnes ikke på engelsk og skaper en tvetydighet som ikke finnes på norsk. Formuleringen «ute av spørsmål» er en anglisisme ved ordrett oversettelse av «out of the question» og «miksede følelser» er en oversettelse av «mixed feelings». Dette er en form for oversettelseslån som kan se helt norske ut, men det faste uttrykket finnes ikke på norsk fra før for eksempel «Jeg velkommer dere om bord». Formuleringen «har ikke vært for salg i Tyskland på 70 år» har overtatt uttrykket «for sale» og er feil preposisjonsbruk på norsk og burde vært «i salg». «Det kunne registreres en svak bølge av interesse fra folk i lobbyen» er preget av engelsk setningsbygging og uttrykksform.

I moderne tid har mange anglisismer fått fotfeste i norsk. «Jeg tenker at ...» er en anglisisme oppstått fra «I think...» og som tradisjonelt oversettes som «Jeg synes...». Særlig Språkrådet forsøker å motarbeide dette ved å lansere alternative ord for nye fenomener og innretninger.

Pseudoanglisismer er ord som tilsynelatende er engelske, men som enten ikke finnes i engelsk, eller har helt annen betydning.

Se også 
 Germanisme
 Svesisme, svorsk
 Pseudoanglisisme

Referanser

Eksterne lenker 
 På godt norsk – Avløysarord – Språkrådets avløserordliste
 Digital blakopi av Anne-Line Graedlers og Stig Johanssons Anglisismeordboka : engelske lånord i norsk (Universitetsforlaget, 1997)

Lingvistikk