NTH-ringen

NTH-ringen (opprinnelig Høiskoleringen, også kjent som Ringen, Sivilingeniørringen, NTNU/NTH-ringen).

Ringen er formgitt i 1914 av daværende arkitektstudent ved NTH Tormod Kristoffer Hustad fra Inderøy. Studentene ved daværende Norges Tekniske Høiskole (NTH) hadde i flere år engasjert seg for å finne et merke, et symbol,  som kunne identifisere deres tilhørighet til NTH. Det ble utlyst en internasjonal konkurranse der Hustads forslag vant blant 134 deltagere.

Helt fra starten ble alle ringene nummerert og gullsmeden har oversikt over alle som har mottatt ringen. Går ringen i arv føres det nye navnet ved siden av det gamle. For å få ringen kreves det akkreditering fra NTNU som gis kun til fullført mastergrad ved arkitekt- og teknologiutdanningene. Dette inkluderer de tradisjonelle sivilingeniørgradene, sivilarkitektgraden samt noen av de nyere mastergradene (Master of Science).

Ringen har en enkel symbolikk som er ment å fremheve sivilarkitekt- og sivilingeniøryrket. Kulen, utført i gull, symbolserer jorden. Den omsluttes av en ring som igjen er festet på stolper, det hele utført i stål. Stolpene, eller stativet, representerer den tekniske kunnskap som holder og bærer jorden fremover.

Fra 1914 ble ringen produsert av Gullsmed Møller, men fra 1928 fikk Gullsmed Dahlsveen eneretten på produksjon og salg av ringen, det var også da nummereringen av ringene startet. I 1995 ble Møllers gullsmedforretning igjen produsent etter initiativ fra NTH, slik at det fra da av er to leverandører av ringen. Den første ringen Gullsmed Dahlsveen laget, ble utlevert i 1928 til en student som da var ferdig på «elektro»-linjen. Dette var den første av i alt 78 ringer dette året.

Ringen har vært populær med nedgang under annen verdenskrig da det kun ble utlevert 572 ringer på grunn av den økonomiske situasjonen, og på syttitallet da den ble oppfattet som ganske politisk ukorrekt. Ringen ble sett på som tegn på gammeldags laugstenkning, dessuten mislikte nok en del at den var formgitt av Hustad, som var medlem av Nasjonal Samling.

I de siste årene har det blitt utlevert rundt 600-700 ringer per år.

Ringen ble mønsterbeskyttet i 1965 etter at det ble oppdaget flere etterligninger.

Produksjon
Materialene og utformingen er en håndverksmessing utfordring ved produksjon. I dag, i 2011, støpes ståldelen som ett stykke. Dette emnet files og poleres til ferdig ståldel.  Stålet er en 304-legering, som er et austenitisk stål med krom og nikkel som de viktigste legeringselementene. Stålet har stort sett gode korrosjonsegenskaper, men er ikke rustbestandig i sjøvann.  Kulen i gull, lages ved å lodde sammen to halvkuler som deretter loddes på den indre fingerringen i gull. Gullringen er laget i en renhet på 585 ‰ (14 karat), og har en svak rille som stålringen skal ligge i. Gullringen er laget litt for liten slik at den kan smettes inn på plass. Deretter settes det hele i en ekspanderende dor og gullringen ekspanderes slik at den sitter fast i stålringen. 

I 1970 ble ståldelen bygget opp av to deler: en «hestesko» rundt fingeren og «ekvator» rundt gullkulen. Disse delene ble deretter loddet sammen. 

Tidlige ringer hadde en annen stålkvalitet (brunert jernlegering) hvor stålet over tid blir svart.

Referanser

Eksterne lenker 
 Høiskoleringen - Updated 18.07.95, Christian Viken

NTNU
Smykker
Insignier
1914 i Norge