Kaura fyr

Kaura fyrstasjon er et ledfyr i Kaurafjorden i Åfjord kommune i Trøndelag fylke. Fyret ble etablert for å belyse innseilingen gjennom Kauraleia.

Fyrtårnet er et 22 m høyt rødt støpejernstårn hvitt belte. Tårnet er plassert på en sokkel av betong og uthugget naturstein. Inntil tårnet ligger et naust av betong. Fra naustet er det en støpt bro ut til landingen. Kaura fyrstasjon ble bygget i 1931 som det nest siste bemannede fyret i Norge. Stasjonen ble automatisert og avfolket i 1959. I boligdelen er mange av de opprinnelige detaljene intakt. Fyrstasjonen eies i dag av Staten ved Kystverket og er fredet etter lov om kulturminner.

Historie og utvikling 
Kaura fyr ble opprettet i 1931 og var det det nest siste bemannede fyret som ble opprettet i Norge. Fyret ble tidlig avfolket og derfor et av de fyrene med minst endringer av de opprinnelige detaljer i boligdelen i fyrtårnet. Det orginale franske linseapparatet er fortsatt i funksjon. Fyret er fredet etter kulturminneloven.

Et tårn av støpejern på sokkel av betong og naturstein er hoveddelen av fyret, i tillegg til at det helt inntil sokkelen ble bygget et naust av betong. Det ble også støpt en bro med skinnegang ut til landingen (kaien). I perioder var stasjonen isolert på grunn av dårlig vær og vanskelige landingsforhold.

Bakgrunn for etableringen 
På begynnelsen av 1900-tallet var det skippere og andre sjøfarende som hadde tatt kontakt med myndighetene for å få bygget et fyr på holmen Kaura utenfor Bessaker. Begrunnelsen var at Kauraleden var en god innseiling fra havstrekningen Folda om det var behov for å søke havn ved motvind, samt at et et fyr ville bedre forhold for fisket i området. Fyrdirektøren uttaler i Stortingspreposisjonen for 1902–1903 at «Paa Kaura er landingen saa vanskelig, at en fyrlampe der ikke kan underholdes. Et fyr med fast betjening vilde falde meget kostbart, da hele holmen ligger under vand i svært hav. Om man end ikke kan benekte, at et fyr på Kaura til sine tider kunde komme vel med for seilfartøyer under opkommende uveir, antager jeg ikke der for tiden bør blive spørsmaal om at skride til et saadant anlægg.»

I 1921 ble Vingleia fyr og Asenvågøy fyrstasjon etablert. Kaura var en opplagt fortsettelse av fyrutbyggingen. Overslaget for byggingen av Kaura fyr var på 225 000 kr som ble gjort på midten av 1920-årene. Holmen var lav, noe som gjorde at den var sterkt utsatt for bølger som slo over den. Det ble derfor ikke etablert noe familieboliger, kun boligdel for vokteren, assistent og reserveassistent.

I 1930-årene ble det bare oppført to fyr i Norge, i tillegg til Kaura ble Anda fyr bygget. Begge disse var kyst- eller ledfyr, etter dette var det ikke langer så stort behov for å få bygget nye fyr med fast betjening. Istedenfor kunne en etter dette konsentrere seg om å få etablert radiofyr, tåkesignaler, samt oppgraderinger på eksisterende installasjoner.

Fra bygder i Volda og andre kommuner i Møre og Romsdal var det mange som arbeidet med bygging av fyrstasjoner langs hele Norskekysten på 1800- og 1900-tallet. Årsaken var at de ble sett på som stabil arbeidskraft, og at folk herfra hadde drevet med anleggsarbeid langs kysten helt siden første halvdel av 1800-tallet. Kaura fyrstasjon ble bygget av menn fra Folkestad, med Kristian Folkestad som arbeidsformann. Han hadde vært med i et slikt arbeidslag fra rundt 1900 og i 1912 ble han ansatt som arbeidsformann hos fyrvesenet.

Beskrivelse av fyret og installasjonen 
Fyret består av et 22 m høyt støpejernstårn, som igjen står på en 6,5 m høy steinsokkel. Det ligger på en lav holme og har et naust av betong. Tårnet er rødmalt med et hvitt belte. Deler av steinsokkelen er malt hvit. Det er et galleri med gelender som omkranser tårnet ved overgangen mot steinsokkelen.

Landingen (kai for ilandstigning) ved fyret består av en bro av betong med fire støpte brokar, slik at det dannes fem brospenn. Kaien består av en sokkel murt i naturstein. Langs hele broen og rundt selve kaien er det rekkverkstolper. Det er også innstøpte jernbaneskinner på broen. Disse starter inne i naustet og går hele veien ut til kaien.

Landskapet rundt er stort sett svaberg. Fyret ligger i Kaurafjorden.

Videre utvikling 
Fyrdirektøren hadde over flere år fått opplysninger fra besetningen på skipene om at fyret måtte kunne erstattes av en automatisk fyrlykt. Spørsmålet om nedleggelse ble gjort i 1959 da fyrmesteren skulle slutte i tjenesten. Det ble istedenfor fyrlykt besluttet å erstatte petroleumsbrenneren med gasslys (Daléns automatisk acetylengasslykt). Samtidig ble lysvidden økt fra 14,9 nautiske mil til 16,0. Fyret ble automatisert og avfolket i 1951. I mars 1984 ble et solcelleanlegg som skaffer strøm til lyset satt i drift.

Fredning 
Fyrstasjonen ble vurdert fredet på slutten av 1990-årene. I riksantikvarens begrunnelsen for fredningen som ble besluttet, heter det at det er den nest siste bemannede fyrstasjonen som ble bygget i landet. Den ble også tidlig avfolket, dermed er det også blant de fyrene med flest detaljer intakt fra boligdelen. Det opprinnelige franske linseapparatet er også bevart og i fortsatt bruk. Fyret gir en monumental virkning på den lave holmen ut mot havet. Anlegget vurderes til å ha stor fyrhistorisk verdi spesielt fordi det er det siste bemannede fyret med tårn av støpejern, men også karakteristisk form og plassering er viktig. For øvrig trådte fredningen i kraft i 2000.

I henhold til vernebestemmelsene sies det: – Fyret en karakteristisk form med sitt kompakte tårn, hvite betong- og steinsokkel, innebygde boligkvarter og med en skorstein stikkende opp bak selve fyrlykten på toppen. Det her en imponerende og ruvende betongbro ut til landingen.

Tilgang for allmennheten 
Det har vært forsøkt satset på fyrturisme på fyrstasjonen. Det ble hold et folkemøte i Roan i 2006 der lokalbefolkningen var interessert i å få åpnet fyret for turister og fastboende. På møtet ble vanskene med landingen diskutert og helikopterplass, oppheisbare flytebrygger og løsninger med heisekraner for båter ble diskutert. 

I 2012 ble foreningen Kauras Venner dannet for å samarbeide med Kystverket for å få enklere tilgang til fyret. Foreningen inngikk en leieavtale med Kystverket får å åpne fyret for allmennheten. Det arbeides per 2023 med en konstruksjon for å få dradd mindre båter på land på holmens sørside. Holmen er lavest mot sør slik at en slik innretning er lettes å installere der. Det er estimert at kostnaden vil være rundt  kr. Kystverket har ellers planer for vedlikehold og reparasjoner av konstruksjonene tilhørende fyrstasjonen.

Tekniske fyrdata 
Fyrkarakteren er FI(2) 10s, hvilket betyr to lysblink hvert 10. sekund. Lysstyrken er 3730 (2. orden), lysets høyde over havet (høyvann) er 30,0 metter og lysvidden er 16,0 nautiske mil. For øvrig er tårnet rødt med hvitt belte og det står på en hvit sokkel.

Referanser

Litteratur

Se også 
 Norske fyr

Eksterne lenker 
 Kaura; fyr.no – Norsk fyrhistorisk forening
 

Fyr i Trøndelag
Åfjords geografi
Byggverk fullført i 1931
Kulturminner i Åfjord
Fredete byggverk i Trøndelag
Byggverk i Åfjord
Samferdsel i Åfjord
Roan
Artikler i sjøfart-prosjektet