Ullevål Hageby

Ullevål Hageby er et boligstrøk i bydel Nordre Aker i Oslo vest, oppkalt etter – og ligger på deler av – Store Ullevål gård. Boligene i Ullevål Hageby utgjør borettslaget Oslo Havebyselskap. Det bodde  personer i strøket (per 1. januar 2009).

Avgrensning
Ullevål Hageby er 300 dekar stort og er avgrenset av Sognsvannsbanen i nord, gaten Langlia i nordøst/øst, Ullevål universitetssykehus område i sørøst og sør, og gatene først Sognsveien deretter Vestgrensa i vest. Vestgrensa følger den gamle gårdsgrenselinjen mellom Store Ullevål gård og Øvre Blindern gård, mens Langlia følger de gamle gårdsgrensene mellom Store Ullevål og mot Tåsen og Berg.

Navnene går mye igjen i nabostrøkene: Hagebyen har Sogn i nord (på andre siden av Sognsvannbanen), Berg i nordøst, Tåsen i øst, Ullevål universitetssykehus i sør, og Blindern i vest.

Hagebytanken 

Hagebyen ble anlagt 1915–1922, og består av 116 bygninger med 654 boliger. Det gjør den til den største hageforstad i landet. Ullevål Hageby ble planlagt som «hus for smaakaarsfolk» – arbeiderne skulle ut av kasernene og inn i sunne boliger med bedre plass og egen hageflekk. Men det ble i hovedsak middelklassen som sikret seg tomter, og kvadratmeterprisene ligger i dag i Oslos øverste prisskikt.

Grunnen tilhørte opprinnelig Store Ullevål gård, som kommunen hadde kjøpt i 1909. Bebyggelsen består av murbygninger: Villaer, todelte hus, firefamiliehus og lengder med flere leiligheter. En engelskinspirert hagebymodell danner grunnlaget for anlegget. Modellen kommer fra Ebenezer Howard, som presenterte den først i boken Tomorrow i 1898 og i en bearbeidet utgave av boken Garden Cities of Tomorrow i 1902. Ideen var å anlegge mindre selvforsynte enheter utenfor storbyene.

Arkitekter 
Arkitekt Oscar Hoff er ansvarlig for helhetsutformingen av hagebyen, med bidrag fra arkitekt Adolf Jensen Talberg samt arkitekt og mangeårig byplansjef Harald Hals. Sistnevnte har gitt navn til Harald Hals' park i den nordlige enden av hagebyen. Arkitekt Aasmund Vinje utbedret i 2017 området rundt Damplassen ytterligere.

Beboernes krigsinnsats 
I okkupasjonstiden 1940–1945 kom Ullevål Hageby til å spille en spesiell rolle ved at flere aktive motstandsmenn kom fra dette området. Det gjaldt også lederen for den hemmelige militære etterretningsorganisasjonen XU, Arvid Storsveen. Mennene fra området som mistet livet i kampen mot nazismen, har fått sitt monument i Minneparken vis-à-vis Ullevål skole. Det er utført i bronse av Joseph Grimeland, og ble avduket 1948.

TV 
Hagebyen er ramme for NRK-serien «Kampen for tilværelsen», som hadde første sesong i 2014.

Se også
Ullevål hageby-linjen

Litteratur
 Ullevål hageby gjennom 90 år – Fra bolignød til Kardemomme by, Unipax, Oslo 2007, ISBN 9788281520066

Referanser

Eksterne lenker 
 Oslo Havebyselskap
 Garden Cities of Tomorrow (engelsk)
  Hagebybevegelsen (engelsk)
 Historisk turtips i Ullevål Hageby

Strøk i Oslo
Borettslag i Oslo
Hagebyer i Oslo
Bydel Nordre Aker
Skjøter i Monopol (norsk utgave)
Harald Hals
Etableringer i 1915