Vierslekten

babylonpil 
 blekvier 
 blokkevier 
 blåvier 
 doggpil 
 finnmarksvier 
 grønvier
 gråselje 
 gullpil 
 hvitpil
 istervier 
 kjertelvier 
 krypvier 
 kurvpil 
 lappvier
 mandelpil
 musøre
 myrtevier
 polarvier
 rosmarinvier
 rynkevier
 rødpil
 sandvier
 selje
 setervier
 sibirvier
 silkeselje
 skjørpil
 småvier
 svartvier
 sølvvier
 tundravier
 ullvier 
 ørevier

Vierslekten (Salix) er en planteslekt i vierfamilien med løvfellende trær, busker og dvergbusker. Trær og store busker med smale blad kalles pil, trær og store busker med brede blad kalles selje, og lave busker og dvergbusker kalles vier. 

Barken er grå, og det er ofte ribber under barken. Vinterknoppene er dekket av ett skjell i motsetning til poppelslekten som har flere skjell. Bladene er spredte, enkle og helrandete eller tannete. Vierslekten er særbu med egne hann- og hunnplanter. Blomstene er insektpollinerte og samlet i opprette rakler. Blomstringen skjer tidlig på våren og er viktig for humledronninger, honningbier og andre tidlige insekter når de våkner etter vinterdvalen.  

Slekten har omkring 400 arter. Den forekommer hovedsakelig i arktiske og tempererte områder på den nordlige halvkule, men det er også noen få arter i tropene og de tempererte områdene i sør. Hybrider er vanlige, og noen eksemplarer er svært vanskelig å artsbestemme.

I Norge finnes det naturlig 23 arter og i tillegg mange hybrider. Den mest kjente er selje som vokser i hele landet. Svartvier og ørevier er vanlige i lavlandet. Et ganske vanlig tre i lavlandet utenom Vestlandet er istervier. Vanlige vierarter i fjellet er sølvvier, lappvier, ullvier, setervier og den lille musøre. På kalkrik grunn i fjellet finnes den aller minste arten, polarvier, sammen med rynkevier og småvier. Langs kysten vokser krypvier.

Doggpil og mandelpil finnes viltvoksende ved store elver i indre strøk på Østlandet, og mandelpil finnes også i Trøndelag. Hvitpil, kurvpil, grønnpil og skjørpil vokser ikke vilt i Norge, men er vanlig plantet og finnes forvillet.

Artene i vierslekten spiller en viktig rolle i økosystemene, spesielt i tundraområder og langs elver og vassdrag. Insekter, som biller og sommerfugllarver, eter bladene. Mange bladveps har larver som lever enten i sammenrullede blader eller i galler på bladene hos Salix-arter. Hjortedyr og bever beiter på blader, kvister og bark. Den forholdsvis løse veden gjør at hakkespetter ofte hakker reirhull i selje og piletrær. Hullene blir senere tatt i bruk av andre fuglearter, pattedyr og insekter.

Blad og bark inneholder salisylsyre som har blitt brukt som smertestillende og feberdempende medisin. Den er nå erstattet av kunstig fremstilt acetylsalisylsyre.

Bilder

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Vierfamilien
Medisinplanter
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné