Bahamas

Bahamas (engelsk: The Bahamas), eller formelt Bahamassambandet (engelsk: Commonwealth of The Bahamas), er en selvstendig engelskspråklig stat i Vestindia. Landet er en samling av 700 øyer i Atlanterhavet, øst for Florida i USA, nord for Cuba og resten av Det karibiske hav, samt vest for Turks- og Caicosøyene.

Naturgeografi
Den største øya på Bahamas er Andros, som ligger helt i vest. Andre øyer er Eleuthera, Cat Island, Long Island, San Salvador, Acklins, Crooked Island, Exuma og Mayaguana. 

Bahamas' hovedstad og største by Nassau ligger på den lille øya New Providence. Øyene har et subtropisk til tropisk klima som i betydelig grad blir moderert av Golfstrømmen, særlig om vinteren.

Turks- og Caicosøyene og tre øyer til er en geografisk fortsettelse av Bahamas, men hører ikke til Bahamas-samveldet.

Klima 
Bahamas har subtropisk klima der vintrene er milde og somrene er varme og fuktige. Det subtropiske klimaet påvirkes av Golfstrømmen og nordøstpassaten. Temperaturene varierer fra 21 grader om vinteren (januar) til 27 grader om sommeren (august). Årsnedbør er omkring 1 170 millimeter. Det faller mest regn i sommermånedene. Orkaner er en trussel fra midten av juli til midten av september.

I 2019 ble landet hardt rammet av orkanen Dorian. Orkanen var den sterkeste som hadde blitt registrert i Atlanterhavet siden 1935 og hadde en styrke på fem da den traff øygruppen. Den traff Bahamas den 1. september og brukte to døgn til å forlate øygruppen. Over  ble gjort hjemløse (nesten en femtedel av befolkningen).

Historie
Paleo-indianere kan ha vært bosatt i området opprinnelig, men ble fortrengt av arawak-talende taino-indianere fra Hispaniola og Cuba som innvandret til det sørlige Bahamas på 700-tallet e.Kr. og etter hvert dannet befolkningsgruppen lucayanerne. Det ble gjort et overslag på at det fantes 40 000 lucayanere i området da Christofer Colombus kom til øyene. Columbus' første landgang i Amerika var på øya San Salvador, også kalt Watling Island (etter en senere engelsk pirat), som ligger i de sørlige deler av Bahamas. Det var her Columbus fikk kontakt med lucayanerne og begynte å bytte varer med dem.

Etter at de bahamanske lucayanerne ble sendt til Hispaniola som slaver, gikk mange lucayanske samfunn til grunne etterhvert som befolkningen ble redusert på grunn av tvangsarbeid, tvungen militærtjeneste, utvandring og ekteskap, og av at de pådro seg europeiske sykdommer som de ikke var resistente mot. Etter at den lucayanske befolkningen var nesten utryddet, var øyene praktisk talt uten bosetning helt til engelske kolonister kom fra Bermuda i 1647. De såkalte «eleutherianske eventyrerne» bosatte seg på øya Eleuthera.

Bahamas ble en britisk kronkoloni i 1718. Omtrent 8 000 lojalister og deres slaver flyttet til øyene sent på 1700-tallet fra de nordamerikanske delstatene New York, Florida og Carolina. Slaveriet ble endelig opphevet i hele det britiske imperiet 1. august 1834, og dette gjaldt også for Bahamas. Dette førte til at mange rømte slaver flyktet over havet fra USA i håp om å få frihet på Bahamas.

Britene ga øyene indre selvstyre i 1964, og i 1973 fikk Bahamas full uavhengighet. Landet fortsatte som monarki med dronning Elizabeth II som statsoverhode. Det ble medlem av Samveldet av nasjoner.

Politikk og administrasjon

Bahamas er en selvstendig stat siden 1973. Landets lovgivende og politiske tradisjoner står veldig nær Storbritannias.

Den ikke-fastboende kongen av Bahamas, Charles III, er det seremonielle statsoverhodet, representert av en bahamansk generalguvernør. Statsministeren er regjeringssjefen, og er leder av partiet med flest medlemmer i det valgte House of Assembly. Det andre kammeret utenom House of Assembly er Overhuset eller Senatet. Senatets medlemmer er ikke folkevalgte, men blir utnevnt av generalguvernøren. Den utøvende makten ligger hos regjeringen, mens den lovgivende makten utøves av både regjeringen og de to kamrene.

Partisystemet er dominert av det Progressive Liberale Partiet som er et sentrum-venstre parti og den Frie Nasjonale Bevegelsen som er et sentrum-høyre parti. Det finnes også andre små partier som ikke har vunnet valg til parlamentet. Av disse partiene kan nevnes Bahamas Demokratiske Bevegelse, Samlingen for Demokratisk Reform og det Bahamanske Nasjonalistpartiet.

Konstitusjonell beskyttelse inkluderer ytrings- og pressefrihet, religions- og organisasjonsfrihet. Bahamas er et fullverdig deltakende medlem av CARICOM, det karibiske fellesskapet.

Den dømmende makten ligger hos den utøvende makten og den lovgivende forsamling. Rettssystemet er basert på britisk alminnelig lov («common law»).

Administrative inndelinger
Bahamas er delt inn i 31 distrikter.

Acklins
Berry Islands
Bimini
Black Point 
Cat Island
Central Abaco
Central Andros
Central Eleuthera
City of Freeport 
Crooked Island
East Grand Bahama
Exuma
Grand Cay 
Harbour Island 
Hope Town 
Inagua
Long Island
Mangrove Cay 
Mayaguana
Moore's Island
North Abaco
North Andros
North Eleuthera
Ragged Island
Rum Cay 
San Salvador
South Abaco
South Andros
South Eleuthera
Spanish Wells
West Grand Bahama

Forsvars- og utenrikspolitikk
Landets forsvarsstyrke, Royal Bahamas Defence Force, ble etablert i 1980. I tillegg til oppgaven med å ivareta landets forsvar, skal forsvarsstyrken også bidra til indre sikkerhet og orden og bistå ved naturkatastrofer og krisesituasjoner.

Royal Bahamas Defence Force består av en sjøforsvarsskvadron og en luftforsvarsving. Til sammen disponerer forsvaret en styrke på  mann (2010).

Næringsliv

Den største industrien på Bahamas er turistindustrien. Hovedstaden Nassau har jevnlig besøk av cruiseskip.

Kultur
Popgruppen Baha Men, mest kjent for hiten Who Let the Dogs Out fra 2000, er fra øystaten.

Referanser

Eksterne lenker
 

 Utenriksdepartementets informasjonssider om Bahamas 

   
Øystater
Øygrupper i Nord-Amerika
Karibias geografi
Konstitusjonelle monarkier
Samveldet av nasjoner
Stater og territorier etablert i 1973