Hesiod

Hesiod (gresk: Ἡσίοδος Hesiodos) var en tidlig gresk poet, rapsode og bonde fra Boiotia, som kan ha levd omkring 700 f.Kr.-600 f.Kr.. Han regnes som forfatter av to verk som er blant de viktigste kildene til gresk mytologi og det gamle greske samfunnet: Arbeid og dager og Theogonien.

I Arbeid og dager beskriver delen om «arbeid» bondens oppgaver, mens delen om «dager» redegjør for årets heldige og uheldige dager. Hesiod var nesten samtidig med Homer, men er i motsetning til ham en historisk person; den første i europeisk litteratur. Det har likevel vært diskutert om Hesiod kunne være mytisk opphav til en samling tekster skapt og overlevert på folkemunne, tilskrevet «Hesiod», på samme måte som Homers verker tilskrives ham. Hesiod og Homer, som Hesiod ofte blir sammenlignet med, er ansett for å være de tidligste greske poetene hvis verker har overlevd siden Herodots tid (Historier, 2.53). Tidlige historikere diskuterte hvem som levde først, og noen utgivere har til og med brakt dem sammen i en innbilt poetisk konkurranse. Aristarkhos hevdet Homers forrang, en påstand som generelt ble akseptert senere i antikken. Dagens forskere er uenige om hvem som levde tidligst, om noen av dem i det hele tatt har levd; i alle fall skal begge ha levd i århundret før bokført historie, og noen nøyaktig tidfestelse blir dermed spekulativ. Herodot innrømmer at hans datering av de to er hans egen oppfattelse.

Verker 
Hesiods verker tjener som en viktig kilde for kunnskap om gresk mytologi, landbruksteknikker, arkaisk gresk astronomi og antikkens kalender. Hans viktigste diktsamling heter Arbeid og Dager. Dette verket inneholder også en del biografiske opplysninger om Hesiod selv, noe som styrker teorien om at han var en faktisk person. Et annet styrkende indisium er navnet Hesiod; det er ikke et vanlig gresk navn (det var for øvrig heller ikke Homer) og dets betydning er høyst usikker (det kan bety «den som kaster stemmen»).

Hjemme i byen Askra i Boiotia var Hesiod sauegjeter på fjellet Helikon, der han i et syn opplevde at musene utnevnte ham til dikter. I Arbeid og dager som minner om sjangeren «visdomslitteratur» kjent fra Egypt og det nære østen, fortelles verdensaldermyten om verdens tilbakegang fra en gullalder til samtidens jernalder, og myten om ondskapens komme (myten om Pandoras eske). Hesiod forteller fabelen om hauken og nattergalen, der rovfuglen holder sangfuglen i klørne uten å bry seg om dens smerter og fortvilelse: «Din stakkar, hva hjelper det deg å skrike slik? Nå har en som er sterkere, deg i sin vold.»

Hans far var handelsmann fra Kyme i Anatolia, mens Hesiod strevet på sin skrinne jordflekk og beskrev Askra som «et forbannelsens sted, grusomt om vinteren, hardt om sommeren, aldri behagelig» (Arbeid og dager 640). Hesiods eiendom var et småbruk ved foten av Helikon, og årsak til et par runder i retten med broren Perses som vant begge rettssakene, angivelig etter å ha bestukket dommerne. (Perses har vært mistenkt for å være et rent litterært påfunn av Hesiod, som begrunnelse for moraliseringen i Arbeid og dager, ettersom det aldri er funnet noen dokumentasjon for rettssakene.) Men han nevner en lyrikk-konkurranse i Khalkis der han deltok og vant en premie.

Noter

Nordiske oversettelser av Hesiod
 Hesiod, Theogonien; Arbeid og Dager; Skjoldet, gjendiktet av Aslak Rostad. Gyldendal Norsk Forlag 2014. ISBN 978-82-05-44660-1
 Hesiodos, Theogonin; och Verk och dagar; tolkade av Ingvar Björkeson; inledning och kommentar av Sture Linnér. [Parallell gresk og svensk tekst]. Stockholm 2003: Natur och Kultur. ISBN 91-27-09678-5
 Hesiod, Theogonien; Værker og dage; Skjoldet; ved Lene Andersen. Klassikerforeningens kildehæfter 1999. ISBN 87-89504-31-3

Eksterne lenker

Greske poeter fra oldtiden
Personer fra Viotia
Religiøse lærere og filosofer representert i bokserien Verdens hellige skrifter