Hippodrom

Hippodrom (gresk: ἱππόδρομος, hippodromos, av hippos, «hest», og dromos, «løp») er en bane til hesteveddeløp. Også i dag betyr ordet hesteløpsbane i flere moderne språk, eksempelvis i moderne fransk. Av den grunn er det hesteløpsbaner som har ordet hippodrom som en del av navnet, blant annet Hippodrome de Vincennes i Paris og Hippodromen i Moskva (russisk: Tsentralnyj Moskovskij Ippodrom).

Historie 
En hippodrom var den banen som grekerne i antikken benyttet for hesteløp med og uten vogner. Ordet tilsvarer det Romerriketromerske for «circus», unntatt at romerne kun benyttet fire hestevogner om gangen, mens grekerne kunne benytte ti eller flere i de greske lekene og derfor hadde grekernes hippodrom også større vidde. Hippodromen var ikke et romersk amfiteater som ble benyttet for tilskuersport, leker og framvisninger, eller et gresk eller romersk semisirkulært tater som ble benyttet for dramatiske framføringer.

Den antikke gresk hippodrom ble vanligvis konstruert ved skråningen av en høyde, og grunnen som ble tatt fra den ene siden ble benyttet for å utgjøre vollen og dosseringen på den andre siden. Den ene enden av hippodromen var delvis sirkulær og den andre enden var kvadratisk med en omfattende portiko, og fronten av denne på lavere nivå inkluderte stallene for hestene og hestevognene. Begge endene av hippodromen var det stolper eller søyler (termai) som hestevognene vendte rundt for å kjøre ned den andre langsiden. Det var den farligste delen av løpet, og grekerne plasserte et alter til guddommen Taraxippos, «den som forstyrrer hester» på det sted hvor mange hestevogner veltet og ble ødelagt.

En av de største og meste berømte av de antikke hippodromene var hippodromen i Konstantinopel, bygget mellom 203 og 330 e.Kr. Imidlertid var denne bygget etter en romersk formgivning og var således et circus.

Referanser

Eksterne lenker 

 Hippodromen i Konstantinopel, framstilling i maleri

Gresk arkitektur
Antikkens Hellas
Travsport