Oslo katedralskole

Oslo katedralskole – Schola Osloensis, populært kalt «Katta», er en videregående skole i Oslo med lokaler  i Ullevålsveien på Meyerløkka ved Vår Frelsers gravlund. Skolen skårer ofte høyt i karaktersnitt blant skoler i Oslo. Skolen er en av tre norske skoler som kan føre sin historie uavbrutt tilbake til middelalderen. Navnet er knyttet til Oslos eldste domkirke, Hallvardskatedralen, som ligger i ruin ved Oslo torg i Gamlebyen. Oslo katedralskole holdt hus i Gamlebyen til et godt stykke inn på 1600-tallet. De nåværende lokalene har skolen benyttet siden 1902.

Historie 
Man regner normalt med at Oslo katedralskole ble etablert om lag 1152/1153, da den pavelige utsendingen kardinal Nicolaus Breakspeare (senere pave Hadrian IV) proklamerte at det skulle være skoler ved bispesetene Oslo, Bergen og Hamar, i tillegg til erkebispesetet i Nidaros. Historiker og tidligere lektor ved skolen, Oskar Garstein, har ført argumenter for at skolen er eldre. Det er mulig Breakespeare stadfestet en skole som var etablert allerede i forbindelse med kanoniseringen av St. Hallvard.

I reformasjonsårhundret var skolen sentrum for den såkalte Østlandshumanismen, der biskop og forfatter Jens Nilssøn, teolog og forfatter Jacob Jacobsen Wolf og teolog og forfatter Hallvard Gunnarsøn var sentrale. Nilssøn og Wolf var også rektorer ved skolen.

1600-tallet regnes som det lærde århundre. Flere av dem som var tilknyttet katedralskolen var av de mest velutdannede i sin tid. I 1636 ble det i tilknytning til skolen opprettet et gymnasium, Cathedralcollegiet. Gymnasiet fikk lokaler sammen med katedralskolen. Flere av katedralskolens fremste menn underviste ved Cathedralcollegiet.

Fra annet skoleår fikk ikke katedralskolens elever snakke annet enn latin med hverandre, heller ikke på fritiden. I Kirkeordinansen av 1607 het det at icke skal der heller andit læris udi dem [skolene] end Latine.

Man vet ikke sikkert når skolen flyttet fra det gamle Oslo til det nye Christiania. Det man imidlertid vet er at skolen fortsatte i Gamlebyen noen år etter at kong Christian IV bestemte at byen skulle gjenoppbygges vest for Bjørvika, etter den skjebnesvangre brannen i 1624. Man vet også at Katedralskolen i 1637 kjøpte nye lokaler ved Christiania torv – ved hovedstadens andre domkirke, Hellig Trefoldighed, reist i perioden 1632-1639. 

Gymnasiet som fikk eget auditorium i katedralskolens nye lokaliteter, kunne blitt det første tilløpet til et norsk universitet, hadde det ikke vært for at gymnasiet, av økonomiske årsaker, ble nedlagt i 1660-årene.

I 1719 flyttet skolen fra Christiania torv til nye lokaler i Dronningens gate 15, der det gamle hovedpostkontoret lå. 

Frem til slutten av 1700-tallet var katedralskolen først og fremst en skole for utdanning av prester. Skolereformen av 1775 ble slutten for den rene latinske presteskole; den innførte undervisning i norsk og realfag. 

Da det nyopprettede Stortinget trengte forsamlingslokaler i 1814, ble Katedralskolens festsal i Dronningens gate leid. I 1823 overtok Stortinget hele lokalet og skolen flyttet til Treschowgården i Fred Olsens gate.

I 1869 fikk skolen nye lokaler i Akersgata 73a. I 1902 flyttet skolen til dagens lokaler i Ullevålsveien, tegnet av arkitekt Carl Michalsen. Bygget i Akersgata ble senere Hammersborg skole. Samme år begynte de første jentene på skolen.

Andre verdenskrig
Under andre verdenskrig ble først deler av skolebygningen benyttet av okkupasjonsmakten, mens undervisningen fortsatte i noen av rommene i skolebygningen. Etterhvert rekvirerte okkupasjonsmakten hele skolebygningen, og 7. mai 1942 flyttet Oslo katedralskole inn i Nissens Pikeskole i Niels Juels gate 56, der katedralskoleelevene ble undervist sammen med Nissen-elever og elever fra Frogner skole i et drøyt år. Høsten 1943 hadde katedralskolen undervisning i lokalene til Vestheim skole, Universitetet, Studenterforbundets lokaler i Munchs gate 4 og i Universitetsgaten 6. I desember 1943 flyttet katedralskolen til Statens kvinnelige industriskole i Cort Adelers gate 33. Etter Filipstadeksplosjonen flyttet katedralskolen tilbake til Nissens Pikeskole en periode. Siden var det undervisning delvis på Foss og delvis på industriskolen. I september 1944 ble katedralskolens bygning frigitt av okkupasjonsmyndighetene, og skolen flyttet tilbake i oktober samme år. På grunn av brenselsproblemer flyttet skolen i januar 1945 en kort periode tilbake til Foss, før den igjen flyttet tilbake til sin egen skolebygning 1. mars 1945.

Senere historie
I 1986 var Tysklands forbundspresident Richard von Weizsäcker på besøk og hans samtale med elevene ble overført i tysk radio og norsk skolekringkasting.

I dag eier Stiftelsen Oslo katedralskole skolebygningen og biblioteket, mens selve skoledriften er overtatt av kommunen. Biblioteket har en betydelig bredde og er Norges eldste.

I 2005 ble Holmboeprisen etablert, navngitt etter Katedralskolens tidligere elev og lærer, matematikeren Bernt Michael Holmboe (1795–1850). Prisen tildeles årlig fra Oslo katedralskole av Det Norske Videnskaps-Akademi.

Elevliv 
Elevene ved Oslo katedralskole er kjent for å være svært aktive utenfor skolen. Skolen har flere elevsamfunn og elevlag. Skolens eldste elevsamfunn er Gymnassamfunnet Kattuglen, populært kalt «Ugla», som ble stiftet i 1846 og har spilt en viktig rolle i elevenes skoleliv. Flere kjente elever har både vært medlemmer og ledere i elevsamfunnet i løpet av disse årene. Skoleavisen heter Kort sagt. Skolen har også et kor kalt «Peblingene», som ledes av en fast ansatt kantor, Olav Morten Wang. 

I tillegg finnes det elevlag for en rekke interessefelt. I 2010- og 2020-årene har elevlagene blant annet vært viet bøker, Doctor Who, Game of Thrones, Magic: The Gathering, Kattarock, Katta Målungdom, Model United Nations, bueskyting, hütteturer, koffein, fabelprosa, vanndrikking, Marvel, Disney og filosofi. I 2018 ble elevlaget «Apekatta» opprettet; dette elevlaget har ukentlig klatretrening og årlige turer til Kolsåstoppen. I 2020 ble Kattas AmatørFilosofiske ForEning (KAFFE) dannet for å arrangere studentdiskusjoner rundt filosofi og samfunnsrelevante temaer samt besøk av filosofer som Jon Elster og Lars Svendsen. I 2021 ble elevlaget Kattas Politiske Forum (KPF) opprettet, for å fremme elevenes rike politiske engasjement. Et annet elevlag er «KattasIsbadeKlubb» (KIK), som arrangerer månedlige bad på Tjuvholmen skoleåret igjennom. Det største elevlaget er kalt Kattas Fabelprosaiske Elevsamfunn (KFE). Gruppen står for blant annet: Zombie laiv, ninjalekene, diverse hytteturer og mange flere spennende aktiviteter ved skolen.

En av Katta sine mest profilerte elevlag er MUNK (Model United Nations of Katta). Elevlaget arrangerer årlige konferanser BAKMUN der over 100 elever fra flere forskjellige skoler har mulighet til å delta. MUNK har også årlige reiser til Nederland der elever selv deltar på viktige samfunnsdebatter på en internasjonal skala.

Elevene har lange tradisjoner for å sette opp årlige teaterforestillinger, og Kattateateret drives frivillig av over 150 elever ved skolen.

Skolens rektorer

Tidligere elever (alumni) 

Laurids Nielsen («Laurentius Norvegus») (ca. 1540–1622) professor og nøkkelfigur i motreformasjonen var elev ved katedralskolen. Prins Harald (senere kong Harald V) begynte på katedralskolen i 1952 og tok eksamen artium i 1955. Harald gikk realfagslinjen i en klasse med 27 gutter. I skolebygninger henger det minnetavler i marmor over kjente elever, rektorer siden reformasjonen og falne under andre verdenskrig samt skolens legater. Tavlen over falne har 37 navn: to var lærere da de falt og 35 var tidligere elever. Hallvard Gunnarssøn (død 1608) var elev og senere lektor i teologi ved skolen, utga blant annet en norgeshistorie Chronicon regum Norvegiæ. Johan Ernst Gunnerus (1718–1773) var elev 1729-1737, senere biskop, naturforsker og grunnlegger av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab. Johan Herman Wessel (1742–1785) var elev fra 1758 og han ble senere en kjent dikter. Jens Christian Berg (1775–1852) var elev fra 1792 og ble jurist, historiker og politiker (medlem av det overordentlige Storting i 1814). Astronomen Christopher Hansteen (1784–1873) var elev fra 1793 til 1802.

Litteratur 
 Aas, Einar: Kristiania katedralskole i det nittende århundre. Oslo, 1935
 Einar Høigård: Oslo katedralskoles historie. Oslo, 1942
 Bjerke, Ernst: Bibliotheca Scholæ Osloensis. Oslo, 2002
 Eek, Øystein (red.): Gode gamle Katta. Oslo, 2003

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Kattateateret
 Bilde av prosesjon ved skoleball desember 1955, Oslo Museum

 
Skoler i bydel St. Hanshaugen
Etableringer i 1153
Utdanningsinstitusjoner etablert på 1100-tallet
Byggverk fullført i 1902
Katedralskoler
Kulturminner i bydel St. Hanshaugen
Carl Michalsen