Fisk

slimåler
 niøyer
 bruskfisker
 strålefinnefisker
 kjøttfinnefisker

Fisk er primært vannlevende virveldyr med gjeller, og med finner i stedet for bein. Avkommet kalles yngel. Det fins nærmere  fiskearter, med noen flere representanter for havlevende arter enn for ferskvannsarter.

Fiskene oppstod trolig i kambrium, for drøye  år siden. Det dypeste man antar fisk kan overleve er  m.

Biologi 

Fiskene var de første dyrene med virvelsøyle. De fleste fiskene har sanser, som synssans, luktesans, følesans og smakssans, i likhet med de landlevende virveldyrene. Fisk har i utgangspunktet fargesyn. I tillegg har fiskene et sidelinjeorgan som oppfatter vibrasjoner og endringer i vanntrykket. Sidelinjeorganet er tett forbundet med hørselen hos fisk. Trykk og vibrasjoner oppfanges av forskjellen i tetthet mellom fiskens kroppsvev og øresteinene. Hos noen arter bidrar også svømmeblæren til å bedre hørselen. Hos labyrintfisk har labyrinten, som også brukes til oksygenopptak, en lignende sekundær funksjon. 

Fisker er vekselvarme, slik at kroppstemperaturen stort sett er lik temperaturen til vannet den svømmer i. Noen fiskearter prøver å påvirke kroppstemperaturen for eksempel ved å oppsøke varmere eller kaldere vann. Andre arter kan påvirke temperaturen ved å skifte farge (mørke/lyse) ved hjelp av pigmenter. Enkelte arter utnytter også varmen som produseres av musklene når de er aktive til å øke kroppstemperaturen.

Et tynt lag av slim dekker fiskehuden og gjellene på alle fisker. Mens fisken lever er slimlaget tynt og blankt og har en aktiv bakteriehemmende virkning som beskytter mot sopp, bakterier og parasitter. Når fisken dør blir slimlaget tykkere, og det blir gråere. Det bakteriehemmende stoffet brytes etter hvert ned. Det skjer selv om fisken fryses ned. Men når fisken fryses ned vil temperaturen holde seg lav slik at bakteriene ikke trives så godt. Slimet vil etter hvert gi gode vekstvilkår for bakterier.

Systematikk

Formell systematisk inndeling 
I klassisk systematikk er fiskene delt i tre klasser:
 Kjeveløse fisker (slimål og niøye)
 Bruskfisker (Haier, skater og havmus)
 Beinfisker (alle øvrige fisker).

Disse tre gruppene utgjør utviklingstrinn (grader) i fiskenes historie mer enn egne greiner på stamtreet (klader), men er likevel den vanligste formen for inndeling man finner i litteratur som ikke er systematikere. Innenfor fylogenetikk har man gått bort ifra å sammenfatte fiskene i de over nevnte klassene, fordi hver av dem representerer en grad av utvikling: Kjeveløse fisker har gitt opphav til bruskfisker, som igjen har gitt opphav til beinfisker, som selv har gitt opphav til landlevende virveldyr. Inndelingen av fisker kan variere noe fra verk til verk, blant annet deler noen beinfiskene i to klasser, strålefinnefisker og kjøttfinnefisker, der i alle fall den første av dem representerer en monofyletisk gruppe, mens kjøttfinnefiskene har gitt opphav til panserpaddene i devon, og derved fortsatt er parafyletiske. Av samme grunn regner man ikke lenger fisker som sådan som noen egen gruppe i systematikken.

Fylogenetikk 
Stamtre over fiskenes evolusjon. De fleste gruppene er utdødde (markert med et lite kors). Stamtreet er hentet fra Tree of Life Web Project.

Størst og minst 
Verdens største fisk er hvalhaien. Det største eksemplaret av en hvalhai som har blitt målt var på 15 meter med en vekt på 20 tonn. Men som med alle fiskehistorier går det rykter om enda større eksemplarer. Hvalhaien spiser stort sett plankton, selv om de har blitt observert til å svelge stimer med småfisk. Fisken antas å kunne bli opp til 100 år gamle.

Verdens minste fisk er stout infantfish som lever på Great Barrier Reef, Australia. Hannene blir sju millimeter lange, mens hunnene kan bli 8,4 millimeter, de veier så lite at det ville gå omtrent en million av dem på en kilo. Fisken har livsløp på bare to måneder.

Et utvalg av de mest vanlige fiskeartene i Norge 
kjeveløs fisk
 Slimål
 Niøye

Bruskfisk
 Hai
 Blåhai
 Brugde
 Gråhai
 Håbrann
 Hågjel
 Håkjerring
 Makrellhai
 Pigghå
 Svarthå

Beinfisk
 Abborfamilien
 Abbor
 Gjørs
 Hork
 Breiflabb (Marulk)
 Fjesing
 Flyndrefisk
 Flyndrefamilien
 Blåkveite
 Gapeflyndre
 Atlanterhavskveite
 Lomre
 Rødspette
 Sandflyndre
 Skrubbe
 Smørflyndre (Mareflyndre)
 Tunge
 Piggvar

 Gjedde
 Karpefamilien
 Brasme
 Flire
 Gullbust
 Karpe
 Karuss
 Laue
 Mort
 Suter
 Sørv
 Vederbuk
 ørekyt
 Laksefamilien
 Harr
 Lagesild
 Laks
 Lodde
 Regnbueørret
 Røye
 Sik
 Ørret
 Sjøørret
 Makrellfamilien
 Makrell
 Makrellstørje
 Niøyer
 Sildefamilien
 Brisling
 Sild
 Steinbit
 Stingsild
 Sverdfisk
 Tobis (Sil)
 Lysing
 Torskefamilien
 Torsk
 Brosme
 Hvitting (Bleike)
 Hyse (Kolje)
 Lyr
 Kolmule
 Lake
 Lange
 Sei
 Ulkefisker
 Knurr
 Vanlig ulke
 Berggyltfamilien
 Berggylt
 Grønngylt
 Blåstål – Rødnebb
 Bergnebb

Litteratur

Se også 
 Liste over fiskefamilier
 Akvariefisk
 Ferskvannsfisk
 Saltvannsfisk

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Artikler i Forskning.no om fisk, fiskeribiologi, og fiskerinæringsforskning

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha