David G. Burnet

David Gouverneur Burnet (født 14. april 1788 i Newark i New Jersey i USA, død 5. desember 1870 i Galveston i Texas) var amerikansk politiker. Han var interim-president i Republikken Texas i 1836 og i 1841. Han var visepresident 1839 – 41.

Liv og virke

Bakgrunn
David Burnet mistet begge sine foreldre i barndommen; de var dr. William Burnet og hans annen hustru Gertrude Gouverneur Rutgers, enken etter Anthony Rutgers (en bror av Henry Rutgers som grunnla colleget som etterhvert ble Land-grant-universitetet Rutgers). Faren hadde sittet i den kontinentale kongressen.

Omskiftende tidlig virke
I 1805 ble Burnet ansatt i et counting house i New York, Robinson and Hartshorne. Da firmaet kom i økonomiske vanskeligheter satte Burnet inn hele sin personlige arv, $1,300, for å prøve å berge det. Firmaet gikk konkurs og Burnet tapte alt.

I 1806 meldte Burnet seg som frivillig til de (mislykkede) filibusteringsslspedisjoner ledet av general Francisco de Miranda for Venezuelas løsrivelse fra  Spania. Han kjepet i Chile i 1807 og i Venezuela i 1808. Etter at Miranda brøt med Simon Bolivar vendte Burnet tilbake til USA i 1812.  Han flyttet da til Cincinnati i Ohio for å studere jus. Der bodde han med sine to storebrødre Jacob (som senere ble senator, og Isaac (som sener eble borgermester i Cincinnati).

Texas
I 1817 flyttet Burnet til Natchitoches i Louisiana og begynte som handelsmann. Etter noen måneder fikk han en blodig hoste. En lege stilte diagnosen  tuberkulose ogforeslo at han dro til Texas, da del av Mexico for å komme seg i tørrere luft. Senere samme år dro han alene inn i Texas.  En comanchestame kom til hans hjelp da han falt av hesten ved Colorado River, og han bodde blant dem i to år. Han ble helt frist, og mot slutten av det siste året traff han Ben Milam, som var kommet til indianerlandsbyen for å drive handel med dem. Med mindre hosteproblemer vendte så Burnet yilbake til Cincinnati. Men han spurte først om at de meksikanske fangene skulle ble sluttet fri og at de kunne få bli med ham, og få vende hjem også. Comanchene gikk med på dette. De meksikanske familiene var overrasket over at de ikke ble avkrevd noen løsepenger eller andre overensstemmelser i bytte mot løslatelsen av fangene.

I Cincinnati skrev Burnet en rekke artikler for Literary Gazette om sin tid blant indianerne. Burnet virket som jurist i en årrekke før han førte om Stephen F. Austins vellykkede koloni for anglos, og da dro han tilbake til Texas.  Burnet bosatte seg i San Felipe, hovedkvarteret for  Austins koloni, i 1826.  De neste 18 måneder gav han juridisk hjelp til de 200 nybyggerne der og organiserte den første presbyteriandle søndagsskole i Texas. Han var dypt kristen, og verken drakk eller bannet, og hadde alltid med seg en Bibel i lommen i all sin ferd.

Etter et mislykket prosjekt i 1827 med Milam, et koloniserings- og gruvedriftsselskap, dro Burnet med Lorenzo de Zavala og Joseph Vehlein til Coahuila y Tejas-statens hovedstad Saltillo. Der søkte de om konsesjoner som empresarios under General Colonization Law av 1824.  Burnet fikk tillatelse til å bosette 300 familier i det østre Texas, nordvest for Nacogdoches, et område som allerede var blitt bosatt av cherokeeindianere.

Burnet dro til Ohio for å rekruttere nybyggere, men klarte ikke å begeistre det fornødne antall. I 1828 solgte han landrettighetene til Galveston Bay and Texas Land Company for $12,000.  Burnet forble i USA i en rekke år, og giftet seg 8. desember 1830 medh Estey fra Morristown. Hun var da 30 år, og han var 43. Han var da ivrig på å vende tilbake til Texas. Han og hustruen chartret skipet Call og tok med seg en dampmaskin for å drive et sagbruk. En satte skipet på grunn ved Bolivar Point, og for å lette vekten på skipet måtte de kvitte seg med alt av Hannahs møblement og hennes hope chest. Bare dampmaskinen klarte de å beholde.

Burnet startet sagbruk på  ved San Jacinto River, i et område som senere fikk navnet Burnet's Bay.  Under Meksikansk lov hadde nå Burnet rett til mer land ettersom sagbruket tjente et nødvendig almengode. Men loven krevde også at nybyggerne skulle konvertere til katolisismen for å motta dette gode. Det ville ikke Burnet, og provoserte de meksikanske myndigheter i den grad at de trakk tilbake hans rettigheter til drift av sagbruket. Det ble til slutt solgt til betydelig tap til dr. Branch T. Archer.

Han og Hannah fikk flere barn, men kun et, William, levde lenge nok til å bli voksen.

I løpet av prosessen fsom førte til taxansk uavhengighet ble Burnet en viktig skikkelse.

Han ble valgt til interim-president i den nye republikken Texas; en post han hadde fra 17. mars til 22. oktober 1836. Ved presidentvalget den 5. september samme år tapte han for Sam Houston. Burnet skulle ha gått av i desember, men han fratrådte plutselig den 22. oktober som president og samme dag klokken fire sverget Houston presidenteden.

Burnet ble visepresident 16. november under president Mirabeau B. Lamar. I desember 1840 ble Lamar syk og Burnet fikk på nytt tjene som Interim-president til våren 1841.

Fylket Burnet County i Texas og dets hovedsete Burnet ble i 1852 oppkalt etter ham.

Referanser

Litteratur

Politikere fra USA
Forretningsfolk fra USA
Jurister fra USA
Soldater fra USA
Personer fra Newark