Menneskeaper

gibboner
 store aper

Menneskeaper (Hominoidea) er en overfamilie som består av haleløse primater med store hoder, lange armer, og lange ben. Gruppen tilhører østapene (Catarrhini) og deles inn i to familier; Hominidae (egentlige menneskeaper, som er storvokste) og Hylobatidae (gibbonaper, som er småvokste). Menneskeapene forekommer i Afrikas og Sydøst-Asias regnskoger; unntaket i så måte er mennesket, som – evolusjonært sett i nyere tid – har tatt i bruk et adskillig større utbredelsesområde.

Inndeling 

Inndelingen under følger stort sett Goodman et al. (1990) og Groves (2005). Slektskapsforholdene mellom menneskeapene er, gjengitt i hierarkisk skrivemåte og supplert med en evolusjonær tidsskala.

 Catarrhini, østaper
 Cercopithecoidea, dyreaper
 Hominoidea, menneskeaper (i vid forstand), 20,4 millioner år (25 arter totalt)
 Hominidae, store aper eller hominider, 15,7 millioner år (7 arter)
 Ponginae, store eurasiske aper
 Pongini, store sørøstasiatiske aper
 Pongo, orangutanger
 P. pygmaeus, borneoorangutang
 P. abelii, sumatraorangutang
 Pongo tapanuliensis
 Homininae, store afrikanske aper, 8,8 millioner år
 Gorillini, gorillaaper
 Gorilla, gorillaer
 G. gorilla, vestgorilla
 G. beringei, østgorilla
 Hominini, sjimpanser og mennesker, 6,3 millioner år
 Pan, sjimpanser
 P. paniscus, dvergsjimpanse
 P. troglodytes, sjimpanse
 Homo, mennesker
 H. sapiens, menneske
 Hylobatidae, gibboner eller små aper (18 arter)
 Hoolock (2n = 38), hulokgibboner
 H. hoolock, vestlig hulokgibbon (vesthulok)
 H. leuconedys, østlig hulokgibbon (østhulok)
 H. tianxing, skywalker hulokgibbon (skywalkerhulok)
 Hylobates (2n = 44), dverggibboner
 H. lar, hvithåndgibbon (lar, hvitbåndgibbon)
 H. albibarbis, hvitskjeggibbon (hvitskjegget borneogibbon)
 H. agilis, svarthåndgibbon (agilegibbon)
 H. muelleri, grågibbon (müllergibbon)
 H. moloch, sølvgibbon
 H. pileatus, kappegibbon
 H. klossii, klossgibbon (mentawaigibbon)
 Symphalangus (2n = 50), siamanger
 S. syndactylus, siamang
 Nomascus (2n = 52), flathodegibboner
 N. annamensis, nordlig gulkinngibbon (blekkinngibbon)
 N. concolor, svartgibbon
 N. nasutus, østlig svartgibbon (cao-vitgibbon)
 N. hainanus, hainangibbon
 N. leucogenys, hvitkinngibbon (nordlig hvitkinngibbon)
 N. siki, sørlig hvitkinngibbon
 N. gabriellae, gulkinngibbon (sørlig gulkinngibbon)

Ulike definisjoner 
Ordet menneskeape blir brukt på ulike måter.
I videste forstand regnes gibboner, sjimpanser, gorilla, menneske og orangutang til menneskeapene.
Dette tilsvarer gruppen med det vitenskapelige navnet Hominoidea i oversikten over.

Man ser også at betegnelsen menneskeaper blir brukt på gruppen med det vitenskapelige navnet Hominidae, at gibbonene altså ikke regnes med blant menneskeapene.

Den tredje måten å bruke menneskeape på, er å ekskludere både gibbonene og mennesket.
I så fall er kun gorillaen, orangutangen og sjimpansene menneskeaper.
Denne gruppen gikk under navnet Pongidae.
Men i og med at en slik gruppe er kunstig – som man også kan se av oversikten over – er den på vei ut av vitenskapen.

Det er viktig å huske på at denne «uenigheten» kun er et spørsmål om gruppenes benevnelse (som er et skjønnsspørsmål), ikke om gruppenes slektskapsforhold (som er et vitenskapelig spørsmål).
At gibbonene er søstergruppen til (de egentlige) menneskeapene, betviles per i dag ikke lenger.

Et annet spørsmål som i lang tid klarte å ta oppmerksomheten fra de relevante vitenskapelige spørsmålene, var om arten menneske «fortjener» sin egen systematisk familie eller «bare» underfamilie.
Slike taksonomiske kategorier er biologisk sett innholdsløse, derfor er debatten i dag foreldet.
I oversikten over har mennesket «bare» fått sin egen slekt (og deler både familien Hominidae, underfamilien Homininae og tribusen Hominini med sjimpansene).
Dette gir ikke uttrykk for at mennesket er mindre spesielt enn man antok tidligere.
Man har bare innsett at taksonomiske kategorier ikke er det rette verktøyet for å uttrykke dette.

Anatomi 
Menneskeaper er med opptil 275 kg kroppsmasse de største primatene.
De har evnen til å gå oppreist på to bein.

Atferd 
De egentlige menneskeapene er sosiale dyr med en høyt utviklet evne til kommunikasjon.
Næringen er hovedsakelig planter.
Også et langt svangerskap og en etterfølgende lang periode der avkommet er helt avhengig av foreldrene, er felles for artene.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Pattedyr formelt beskrevet i 1825
Dyr formelt beskrevet av John Edward Gray