Den Nationale Scene

Den Nationale Scene, forkortet DNS, er et teater i Bergen som siden 1993 er en av Norges tre nasjonale teaterinstitusjoner. Scenen ble etablert i 1876 som en videreføring av Det norske Theater, som ble opprettet i 1850, men opphørte i 1863. I 1909 flyttet teateret inn i nåværende bygning. DNS er 100 prosent statlig finansiert. Per høsten 2023 er Solrun Toft Iversen ansatt som teatersjef.

Historie 

Teatret ble startet i 1876 i det samme Komediehuset på Engen hvor Ole Bull sin tid hadde drevet Det norske Theater. Siden 1993 har Den Nationale Scene hatt status som nasjonalt teater. Dagens teatersjef er Stefan Larsson som overtok ledervervet etter Agnete Haaland (2012-19).

Av økonomiske grunner ble det et avbrudd i Bergens faste teatervirksomhet på 13 år, men senere ble det igjen utdannet skuespillere i Bergen som oppnådde nasjonal stjernestatus. Blant disse var Fredrikke Nielsen, som ble værende i Bergen, mens både Fredrik Garmann og Johanne Dybwad - som så mange andre av Bergens dyktigste skuespillere - fortsatte sin karriere ved Christiania Theater.

Teaterbygningen 
I 1909 flyttet Den Nationale Scene inn i teaterbygningen på Engen. Den nåværende teaterbygningen er tegnet av Einar Oscar Schou, og åpnet 19. februar 1909 med forestillingen Erasmus Montanus av Ludvig Holberg. Kong Haakon var blant publikum. I dag blir teatret regnet som et av Norges fremste eksempler på monumentalbygninger i jugendstil. Samtidig ble Teaterparken anlagt. Gjennom årene har bygningen gjennomgått store forandringer, påbygging, ombygging, restaurering og sceneteknisk modernisering. Teaterhuset ble i 1993 fredet av Riksantikvaren. I 2001 ble salongen til hovedscenen tilbakeført til samme stil som da teatret sto ferdig.

Anlegget hadde forbilder fra Wien ut fra den daværende trenden med Gesamtkunstwerk der fasade, interiør og omgivelser utgjør en helhet. Arkitektur ble ansett som et offentlig anliggende som skulle gi forbipasserende en estetisk opplevelse. Innenfor den tradisjonen skal teaterbygningen på Engen betraktes som et frittstående kunstverk som skal kunne betraktes fra alle sider. Einar Schou var nyutdannet da hans utkast til nytt teater i september 1904 vant konkurransen om ett av datidens mest prestisjefylte prosjekter, DNS i Bergen. 

Like etterpå dro han på flere måneders studietur til Wien som inspirerte ham til å revidere sitt vinnerutkast. Schou sa at  den østerrikske arkitektgruppen Wiener secession<ref>{{Kilde www |url=https://www.secession.at/en/exhibition/zu-modern-fuer-die-erste-reihe-die-baugeschichte-der-secession/ |tittel=Wiener secession |besøksdato=2021-12-31 |arkiv-dato=2021-12-31 |arkiv-url=https://web.archive.org/web/20211231102623/https://www.secession.at/en/exhibition/zu-modern-fuer-die-erste-reihe-die-baugeschichte-der-secession/ |url-status=yes }}</ref> var hans forbilde da han skiftet ut eldre stilelementer med et mer moderne formspråk. På DNS' fasade er Wiener secessions innflytelse tydelig i vekselvirkningen mellom geometriske og avrundede former, kontraster som gjenkjennes fra Joseph Maria Olbrichs prosjekter. Olbrich introduserte «kvadratet innenfor kvadratet» i arkitekturen, og dette tok Schou i bruk under baldakinen over DNS' inngangsparti. I 1912 ble han hedret med A.C. Houens diplom for god arkitektur for DNS. 

Grunnsteinsnedleggelsen til DNS i 1906 var en av kong Haakon og dronning Mauds første offisielle handlinger. I Teknisk Ugeblad'' skrev Schou i 1908 om teaterfasadenes ru stofflighet at de var blitt pusset på ulik måte for å gi liv til flatene. Relieffvirkning fra kvadrater i ulike varianter og med skiftende puss-struktur var et virkemiddel han lærte av secessionistene. Teaterparken utformet han i samarbeid med anleggsgartneren Ingolf Eide. De fire almetrærne som flankerer hovedtrappen opp til DNS, ble beskåret for å ligne søyler, men i dag vokser disse almene fritt med vide trekroner.

Teatersjefer 

 1879–1882 Johan Bøgh
 1882–1889 Gunnar Heiberg
 1890–1895 Johan Irgens-Hansen
 1895–1898 Olaf Mørch Hansson
 1899–1900 Hans Aanrud
 1900–1905 Gustav Thomassen
 1905–1907 Anton Heiberg
 1908–1909 Olaf Mørch Hansson
 1910–1924 Ludvig Bergh
 1924–1925 Christian Sandal
 1925–1931 Thomas Thomassen
 1931–1934 Karl Bergmann
 1934–1939 Hans Jacob Nilsen
 1939–1946 Egil Hjorth-Jenssen
 1946–1948 Stein Bugge
 1948–1952 Georg Løkkeberg
 1952–1961 Per Schwab
 1961–1963 Bjarne Andersen
 1963–1967 Gisle Straume
 1967–1976 Knut Thomassen
 1976–1982 Sven Henning
 1982–1986 Kjetil Bang-Hansen
 1986–1996 Tom Remlov
 1996–1997 Ketil Egge
 1997 Aksel-Otto Bull
 1998 Lars Arrhed
 1998–2001 Bentein Baardson
 2001–2007 Morten Borgersen
 2008–2012 Bjarte Hjelmeland
 2012–2019 Agnete Haaland
 2020–2023 Stefan Larsson
 2023- Solrun Toft Iversen

Oppussing

Se også 
 Det norske Theater

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Den Nationale Scene i Sceneweb.
  Arbeiderne på teateret 
  BA: «Den Nationale Scene feirer»
 

Teatre i Norge
Fredete byggverk i Vestland
Kultur i Bergen
Bergens historie
Kulturminner i Bergen
Etableringer i 1876
Bergenhus
1876 i Norge
Byggverk fullført i 1909
Houens fonds diplom