Kjønnsnøytralt pronomen

Kjønnsnøytralt pronomen er en del av kjønnsnøytralt språk, og brukes når en person som omtales ikke er definert med kjønn eller når det ikke er ønskelig å definere det. Bruken av kjønnsbestemte og -nøytrale pronomen og andre ordklasser varierer mellom ulike språk. I moderne norsk bruker noen hen som en nøytral variant av han og hun etter mønster fra svensk, mens finsk, samisk, muntlig kinesisk og flere andre språk ikke skiller på kjønn i det hele tatt i denne typen personlig pronomen. 

Språkrådet vedtok i 2022 å ta inn hen i Bokmåls- og Nynorskordboka «for å vise til en person når kjønn er ukjent, uvesentlig eller holdes skjult».

På norsk 
Norsk har fra før av flere etablerte kjønnsnøytrale pronomen, blant annet «vedkommende» for entallsbruk, og «man», «en» eller «den».

Nyord 
De fleste kjønnsnøytrale pronomene som er foreslått, baserer seg på de eksisterende pronomene «han» og «hun» ved at man beholder konsonantene h og n og erstatter vokalene a og u med en annen vokal, for eksempel hen, hin, hyn eller høn. Et annet forslag er å bruke både a og u, som gir haun. Avhengig av hvordan disse pronomene er foreslått brukt, vil de ha forskjellige implikasjoner for bruk. Ifølge Språkrådet er hen anbefalt brukt, noe som også gjennspeiler de svenske og finske kjønnsnøytrale pronomenene hen og hän., og i Det Norske Akademis ordbok er kun hen oppført som kjønnsnøytralt pronomen.

Et tredje bruksområde for et kjønnsnøytralt pronomen er for å beskrive Gud: i de monoteistiske religionene brukes vanligvis det maskuline pronomenet «han» for å referere til Gud, men det er ikke gitt at dette er det mest dekkende.

På andre språk

Engelsk 
På engelsk er de kjønnsnøytrale ordene they, them og themself generelt godtatt for bruk som kjønnsnøytrale pronomen, og they ble kåret til årets ord i ordboken Merriam-Webster i 2019. Andre pronomen omfatter blant annet zie, sie, ey, ve, tey og e.

Kinesisk  
I (standard) kinesisk talespråk har ordene for han og hun samme uttale, tā, og er således kjønnsnøytralt. I skriftlig kinesisk benyttes imidlertid forskjellig tegn for han og hun (han 他 og hun 她).

Esperanto 
Esperanto har intet universalt akseptert kjønnsnøytralt pronomen, men det er flere foreslåtte. Zamenhof foreslo å bruke ĝi (den). Nok et forslag er nyordet ŝli, som på en måte skulle kombinere ŝi (hun) og li (han),.

Fransk 
På fransk har det nøytralet pronomenet iel (en sammentrekning av il og elle, også skrevet ielle) og flertallsformen iels (eller ielles) vokst fram de siste årene, og i oktober 2021 ble ordet innlemnet i nettversjonen av ordbokverket Le Robert for første gang. Avgjørelsen ble møtt av massiv kritikk, inkludert fra den franske utdanningsministeren Jean-Michel Blanquer, som påsto at inkluderende skriving «ikke er fremtiden til det franske språket». Ordboken kom i ettertid med en uttalelse hvor de begrunnet tilføyningen med objektive, statistiske analyser som viser et økende omfang i bruken av ordet den siste tiden.

Se også 
 Ikke-binær 
 Androgyn

Referanser

Litteratur 
 Benestad, Esben Esther Pirelli; Almås, Elsa Kjønn i bevegelse. En bok om han, hun og hin. Universitetsforlaget.
 Simonsen, Terje G.: Androgynt Pronomen, kronikk i Morgenbladet 26. mai 2006, s.20
 (2013): Norsk etymologisk ordbok: tematisk ordnet, ISBN 978-82-489-1054-1

Eksterne lenker 
 Siri Hall Arnøy: «I fokus: Og kvinner er kvinner» i Klassekampen 25. mars 2002.

Grammatikk
Kjønnsnøytralt språk
Tredje kjønn
Ikke-binære