Michael Ende

Michael Ende (født 1929, død 1995) var en tysk forfatter, særlig kjent for fantasybarnebøkene Momo, eller Kampen om tiden (1973) og  Den uendelige historie (1979), som begge er filmet.

Biografi 
Han var sønn av den surrealistiske maleren Edgar Ende og Luise Bartholomä; moren arbeidet i en gullsmedforretning. Oppveksten var i et bohempreget kunstnermiljø med farens kolleger. Boka Speilet i speilet (1984) er omtalt som «en indre dialog med faren», og inneholder også et utvalg av farens bilder.

Han begynte på skuespillerutdanning i München i 1948, og fikk etterhvert små roller på teatre i Nord-Tyskland. Fra 1954 var han også filmkritiker for Bayerischer Rundfunk, og begynte å skrive små bidrag til politiske/litterære cabaretforestillinger. I 1956 førte en krise til at han forlot teatret, og begynte å arbeide med sin første bok, Jim Knapp. Boka begynte som en venns bestilling av en bildeboktekst, men vokste etterhvert slik at det opprinnelige manuset ble delt i to, og utkom som to bøker om Jim Knapp i 1960 og 1962. Manuset var refusert av mer enn ti forlag før det ble utgitt. 

Ende giftet seg i 1964 med skuespillerkollegaen Ingeborg Hoffman i 1964; paret bosatte seg etterhvert i Italia. Etter at Ingeborg Ende døde i 1985 bosatte han seg i München igjen, hvor han i 1989 giftet seg med sin japanske oversetter Mariko Sato.

Forfatterskap 
Ende var inspirert av den tyske romantikkens kunsteventyr (som E.T.A. Hoffmann), av antroposofien og Rudolf Steiner, og av okkulte fenomen; og også av Novalis. Budskapet i bøkene kan oppsummeres som «en åndelighet som setter det indre mennesket fremst», noe som «appellerer til mennesker i teknikkens tidsalder».

Endes skrivestil behandler kompliserte tema i en bevisst enkel stil. Samtidig har bøkene, med hyppig dialog, også noe av teateret ved seg. Momo utspiller seg da også delvis i et amfiteater. Momo er en kritikk av tidsånden, og en oppfordring til å prioritere på en annen måte, mer lyttende og nærværende. Boka ble filmet i 1986 og 2001. Ende illustrerte boka selv.

Den originale utgaven av Den uendelige historie (1979) var trykt med tekst i to farger – rødt og grønt, for å markere forskjellen mellom den realistiske verden og fantasiverdenen Fantasia. I den realistiske rammefortellingen i boka rømmer hovedpersonen Bastian Balthazar Bux (11 år) fra noen bøller, og gjemmer seg i et antikvariat. I antikvariatet finner Bastian boka «Den uendelige historie», som han begynner å lese i. Boka handler om landet Fantasia og hendelser der. Etter hvert trekkes Bastian inn i fiksjonsfortellingen. Ende var skuffet over filmen Den uendelige historien (1984); han mente at den var en forflatet og trivialisert versjon av boka.

I bildeboka Ofelias skyggeteater (1988) lar han en aldrende suffløse få spille hovedrolle for første gang i livets siste fase. Ende «løfter på Jungs vis fram skyggen som veiviser til de skapende kreftene i mennesket.»

Bibliografi 
 Jim Knopf und Lukas der Lokomotivführer, 1960 (Jim Knapp og Lukas lokomotivfører, 1989)
 Jim Knopf und die Wilde 13, 1962 (Jim Knapp og De ville 13, 1989)
 Die Spielverderber, 1967
 Das Schnurpsenbuch, 1969
 Tranquilla Trampeltreu die beharrliche Schildkröte, 1972
 Momo, 1973 (Momo, eller Kampen om tiden, 1986)
 Das kleine Lumpenkasperle, 1978 (Den vesle filledokka, 1997)
 Das Traumfresserchen, 1978 (Drømmeslukeren, 1978)
 Lirum Larum Willi Warum, 1978 (Nysgjerrigpeter, 1996; norske utgave i 1995, som en del av Trylleskolen og andre eventyr)
 Die unendliche Geschichte, 1979 (Den uendelige historie, 1983)
 Der Lindwurm und der Schmetterling oder Der seltsame Tausch, 1981 (Mildeklo og Klaprefot, eller Byttehandelen, 1994)
 Das Gauklermärchen, 1982. Operalibretto
 Die Schattennähmaschine, 1982
 Der Goggolori, 1984. Operalibretto
 Filemon Faltenreich, 1984
 Norbert Nackendick, 1984 (Norbert Nesegrev, eller Det nakne neshornet, 1995)
 Der Spiegel im Spiegel. Ein Labyrinth, 1984 (Speilet i speilet: en labyrint, 1987). For voksne
 Die Archäologie der Dunkelheit, Gespräche über Kunst und das Werk des Malers Edgar Ende, 1985. For voksne
 Trödelmarkt der Träume. Mitternachtslieder und leise Balladen, 1986
 Die Jagd nach dem Schlarg. Variationen in Lewis Carrolls gleichnamigem Nonsensgedicht, 1987. Operalibretto
 Ophelias Schattentheater, 1988 (Ofelias skyggeteater, 1988)
 Der satanarchäolügenialkohöllische Wunschpunsch, 1989 (Trylledrikken, 1990)
 Die Geschichte von der Schüssel und vom Löffel, 1990 (Historien om øsa og suppeterrinen, 1997)
 Lenchens Geheimnis, 1991
 Das Gefängnis der Freiheit, 1992 (Frihetens fengsel, Damm, 1994). For voksne
 Der lange Weg nach Santa Cruz, 1992 (Den lange veien til Santa Cruz, 1993)
 Der Rattenfänger, 1993. Operalibretto
 Der Teddy und die Tiere, 1993
 Die Vollmondlegende, 1993. . For voksne
 Michael Endes Zettelkasten. Skizzen und Notizen, 1994
 Die Zauberschule und andere Geschichten, 1994 (Trylleskolen og andre eventyr, 1995)
 Der Niemandsgarten. Aus dem Nachlass, 1998. For voksne. Posthum
 Die Zauberschule im Wünschelreich, 1999. Posthum. 
 Vom Wunsch aller Wünsche und andere Geschichten, 1999. Posthum
 Die Rüpelschule, 2002 (Rampeskolen, 2002). Posthum

Priser 
 1961 Deutscher Jugendliteraturpreis for Jim Knapp og Lukas lokomotivfører
 1967 Hugo-Jacobi-Preis
 1974 Deutscher Jugendliteraturpreis for Momo
 1979 Buxtehuder Bulle für Den uendelige historie
 1980 Großer Preis der Deutschen Akademie für Kinder- und Jugendliteratur e.V. Volkach
 1980 Wilhelm-Hauff-Preis for Den uendelige historie
 1981 Internationaler Janusz-Korczak-Literaturpreis for Den uendelige historie
 1982 Lorenzo il Magnifico-Preis der Accademia Internazionale Medicea (AIM)
 1983 Sølvgriffelen (Nederland) for Den uendelige historie
 1989 Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden
 1990 La vache qui lit (Østerrike) for Trylledrikken
 1996 Kurd-Laßwitz-Preis for Den lange veien til Santa Cruz

Filmatiseringer 
 Fire dukkefilmer med Jim Knapp 1961, 1962, 1977 og 1978
 Den uendelige historien, 1984
 Momo, 1986
 Den uendelige historien II (1990) 
 The NeverEnding Story III (1994).

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Tyske forfattere
Tyske barnebokforfattere
Tyskspråklige forfattere
Forfattere av fantastisk litteratur
Antroposofer
Personer fra Garmisch-Partenkirchen