Alfred av Sachsen-Coburg-Gotha

Alfred Ernst Albert (født 6. august 1844 på Windsor Castle, Berkshire, England, død 30. juli 1900 på Schloss Rosenau i Coburg i hertugdømmet Sachsen-Coburg og Gotha i Tyskland) var den tredje hertug av Sachsen-Coburg og Gotha.

Han var andre sønn, og fjerde barn, av dronning Viktoria og prins Albert. Han ble hertug av Edinburgh, jarl av Kent og Ulster 24. mai 1866. Han etterfulgte sin farbror Ernst som hertug av Sachsen-Coburg-Gotha i Keiserdømmet Tyskland 23. august 1893.

Liv og virke

Bakgrunn 
Han var andre sønn av prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha og dronning Victoria av Storbritannia. Hans tittel ved fødselen var prins av Storbritannia og Irland. Han var bror av keiserinne Victoria av Tyskland og den britiske kongen Edward VII.

Alfred ble døpt i Windsor Castles slottskapell av erkebiskopen av Canterbury. I familien ble han senere kjent under kjælenavnet Affie. De første år ble han oppdratt med sin eldre bror Albert Edward, og de to brødre ble sterkt knyttet til hverandre.

Alfred fikk senere en utdannelse i den britiske flåte, Royal Navy.

Titler og utnevnelser 
I 1866 ble han utnevnt til hertug av Edinburgh, greve av Kent og greve av Ulster. Han ble regjerende hertug av Sachsen-Coburg-Gotha, hertug av Sachsen, hertug av Jülich, Kleve og Berg, Engern og Westfalen, landgreve av Thüringen, markgreve av Meissen, fyrste av Henneberg, greve av Mark og Ravenstein, herre til Ravenstein og Tonna.

Dessuten var han kongelig britisk og keiserlig russisk admiral, kongelig saksisk, keiserlig russisk og kongelig prøyssisk general og innehaver av et stort antall tyske og britiske regimenter.

Ekteskap 
Den 23. januar 1874 giftet han seg med den russiske storfyrstinnen Maria Alexandrovna av Russland, datter av tsar Aleksander II av Russland og Maria Aleksandrovna. Ekteskapet ble mislikt av begges familier. Victoria av Storbritannia var fiendtlig innstilt til Russland etter Krimkrigen, og tsarfamilien var skeptiske til å gi bort sin eneste datter.

Maria ble aldri særlig avholdt i England, der man oppfattet henne som arrogant. Maria brydde seg heller ikke om landet, og klaget over den dårlige mat og klimaet.

Etter hennes ankomst til landet insisterte hun på å ha rang etter dronningen med henvisning til hennes status som russisk keiserdatter, noe som imidlertid ble nektet henne, og hun hadde rang etter den danskfødte fyrstinnen av Wales, Alexandra av Danmark.

Paret fikk Clarence House som bolig i London. Det fikk fem barn.

På 1890-tallet fikk paret problemer med sin eldste sønn, prins Alfred jr., som førte et stadig mer utsvevende liv med kvinner og alkohol. Da han ble nektet å gifte seg med kvinnen han elsket, prøvde han å begå selvmord ved å skyte seg midt under foreldrenes sølvbryllup i Coburg i 1899. Forsøket mislyktes og moren Maria prøvde å skjule det hele ved å sende av sted sønnen med tog til Syd-Tyrol, der han døde av skadene.

Død 
Hertug Alfred døde det påfølgende år av strupekreft og hertugdømmet stod uten direkte arvtaker. Alfred ble etterfulgt (etter noen års formynderregjering) av sin brorsønn, hertug Carl Eduard av Sachsen-Coburg-Gotha.

Barn 
Alfred og Maria fikk følgende barn:

Alfred Alexander Wilhelm Ernst Albert, arveprins av Sachsen-Coburg-Gotha (1874–1899)
 Marie Alexandra Victoria (1875–1938), gift med Ferdinand av Hohenzollern, konge av Romania
 Victoria Melita (1876–1936), gift med sin fetter storhertug Ernst Ludvig, storhertug av Hessen
 Alexandra Louise Olga Victoria (1878–1942), gift med fyrst Ernst II av Hohenlohe-Langenburg, som utøvet regjeringen av Sachsen-Coburg-Gotha etter Alfreds død frem til etterfølgeren Carl Eduard ble myndig
 Beatrice Leopoldine Victoria (1884–1966), gift med Alfonso av Spania

Stamtavle

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Kongelige briter
Britiske prinser
Tyske forbundsfyrster
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Riddere av Tistelordenen
Personer fra Windsor
Personer fra London