Koralbok

Koralbok er en samling salmemelodier. En koral er en salmemelodi. Koralboka inneholder etter norsk tradisjon et arrangement for fire stemmer av koralen. Organisten bruker normalt den autoriserte koralboka til å lede menighetssangen, men kan også spille andre harmoniseringer så lenge melodiformen er den samme. På den måten vil det bli en enhetlig sang i kirken, uavhengig av hvor i landet man befinner seg.

Litteratur 
Det er utgitt leksikalske verk om salmediktere og koralenes komponister. 

P.E. Rynning: Norsk Salmeleksikon. Oslo 1967
Tobias Salmelid: Lundes sang- og salmeleksikon. Bakgrunnen for sangskattene fra kirke og bedehus. Oslo 1997 ISBN 82-520-4425-5

En generell innføring i liturgi-, salme- og koralhistorie finnes i:
Stig Wernø Holter: «Kom tilbe med fryd». Innføring i liturgikk og hymnologi. Oslo 1991 ISBN 82-560-0774-5. Ny, revidert utgave 2008.

En spesialstudie i norsk koralhistorie finnes i:
Stig Wernø Holter: «Hellig sang med himmelsk lyd». Norsk kirkesang i endring og vekst med særlig vekt på Koralbok for den norske kirke. Doktorgradsavhandling. Bergen 2003.

Koralbøker i Den norske kirke 

I Den norske kirke har det vært en rekke slike samlinger. Frem til 1814 fikk Norge alle salme- og koralbøker fra Danmark. Men ikke alle de danske koralbøkene fikk like stor utbredelse i Norge. Mange organister utarbeidet sine egne, håndskrevne koralbøker. Noen av disse er bevart. De er av varierende kvalitet og kan være mer eller mindre avskrift av en av de trykte koralbøkene. De første koralbøkene er egentlig salmebøker med melodi. Den første spilleboken er Breitendichs fra 1764. Den inneholder melodier med besifret basslinje, såkalt generalbass. Organisten måtte selv fylle ut mellomstemmene. Den første fullt utskrevne koralboka i dansk-norsk tradisjon er Ole Andreas Lindemans fra 1835/38. Den ble autorisert til utelukkende bruk og skapte mye motstand på landsbygda. Ludvig Mathias Lindemans koralbok var også kontroversiell ettersom utgiveren ikke ønsket å gjeninnføre de gamle rytmiske former av melodiene fra reformasjonstiden. Autorisasjonen av hans koralbok satte punktum for den såkalte salmesangstriden. Lindemans egne melodier er koralbokas store styrke. Mange av dem synges ennå.

Referanser

Kirkemusikk
Den norske kirkes liturgi
Gregorianikk