Sprangridning

Sprangridning er en hestesport med opprinnelse fra parforsejakt. Hest og rytter, som sammen kalles en ekvipasje, skal konkurrere i å hoppe over hindringer (kalt hinder) på en bane.

I første omgang konkurrerer man i å komme gjennom banen med færrest mulig feil og innenfor en maksimaltid. Feil gir feilpoeng. Riv, og krysning av eget spor gir fire feilpoeng. Refusering (om hesten stopper før hindret) første gang gir fire feilpoeng, refurering andre gang gir åtte feilpoeng (altså tolv feil tilsammen), ved en tredje refusering blir ekvipasjen eliminert (på større stevner – landsstevne og oppover elimineres man etter andre refusering). Man elimineres også dersom man rir feil bane (feil rekkefølge av hinder) eller hvis man faller av hesten. Dersom maksimaltiden overskrides får man også feilpoeng, et feilpoeng for hvert påbegynt fjerde sekund over maksimaltiden. Ekvipasjer som rir feilfritt, konkurrerer på nytt i en ny omridning, der også tiden teller. Den som har færrest feil og har brukt kortest tid vinner. Dersom to eller flere ekvipasjer står likt etter andre omridning, konkurrerer disse på nytt.

Hindrene kan være stilt opp i oxer, rekk, trippelbar og kombinasjoner inne på en bane. Det er forskjellige vanskelighetsgrader, alt etter hestetype og alderstrinn. Disse går på hindrenes høyde og hvor krevende banen er. Menn og kvinner konkurrerer mot hverandre, men de deles inn i en klasse for ponni, der de er delt inn i kategorier, og en for hest; dette fordi ponniene er lavere og har kortere steg. I tillegg deles konkurransene inn i fire ulike årsklasser. Sprangridning er en av de mest kjente dyresportene i verden.

Hindertypene
 Kryss-hinder er to bommer som former et kryss.
 Oxer er et hinder med to hinder som står tett inntil hverandre og som blir hoppet samtidig.
 Rekk er et enkelt hinder med en bom som ligger vannrett fra stativ til stativ.
 Trippelbar er et hinder med tre hinder som står tett inntil hverandre og blir hoppet samtidig.
 Mur er et hinder bygget av klosser som gjør at det ligner en mur.
 Vanngrav-hinder er en blå matte som inneholder vann og som må hoppes over.
 Grind er et hinder som er formet som en grind.
 Hekk er et hinder som er en hekk med ekte busker. 

Det finnes også andre type hinder, som for eksempel svinekam og mølle, men disse er ikke like vanlige å møte på i en sprangbane.

Kvinner kunne ikke delta i sprangkonkurranser før 1920.

Inndeling av ekvipasjer 
 Ponnirytter: Til og med utgangen av det året de fyller 16 år.
 Juniorrytter: Til og med utgangen av det året de fyller 18 år. 
 Ung rytter: Fra og med det året de fyller 18 år til og med utgangen av det året de fyller 21 år.
 Seniorrytter: Fra og med det året de fyller 21 år. I dressur fra og med det året de fyller 18 år.

Inndeling av ponnier 
 Kategori 1 140,1-148 cm i mankehøyde
 Kategori 2 130,1-140 cm i mankehøyde
 Kategori 3 107,1-130 cm i mankehøyde
 katogori 4 opptil 107 cm i mankehøyde  

Alt over  i mankehøyde beregnes som hest. (Så hvis du f.eks. har en ponni rase som er  er den en hest, og hvis du har en hesterase som er  er den en ponni)

I Norge kan ponniryttere delta i kretsmesterskap f.o.m. det år de fyller 11 år, og norgesmesterskap f.o.m. det år de fyller 13 år. I kjørekonkurranse er det ingen øvre aldersgrense for å kjøre ponni, med unntak for ponni kat 4, som ikke kan kjøres i enspann maraton av kusk over 20 år.

For å konkurrere med en kategori 3 ponni er det høyde og vektbegrensning på rytteren med  og

Nivå 

Ponni:
 LD:kat.3 50 cm  kat.2 60 cm  kat.1 70 cm
 LC:kat.3 60 cm  kat.2 70 cm  kat.1 80 cm
 LB:kat.3 70 cm  kat.2 80 cm  kat.1 90 cm
 LA:kat.3 80 cm  kat.2 90 cm  kat.1 100 cm
 MB:kat.3 90 cm  kat.2 100 cm kat.1 110 cm
 MA:kat.3 100 cm kat.2 110 cm kat.1 120 cm
 VB:kat.2 120 cm kat.1 130 cm
 VA: kat.1 125cm kat.1 135cm

Hest:
 LD: 80 cm
 LC: 100 cm
 LB: 110 cm
 LA: 120 cm
 MB: 130 cm
 MA: 140 cm
 VB: 150cm
 VA: 160cm

Galoppsteg 

Galoppsteg varierer fra hest til hest, men "normalen" er at et galoppsteg er 3,5 meter for en middels stor hest.

Når man skal regne ut et galoppsteg mellom to hindre, må man ta med landing og avsats i beregningen. 

Da vil det se slik ut:   
                         1,75 meter (landing, ca. et halvt galoppsteg) 
                       + 3,5 meter (et galoppsteg i mellom hinderne) 
                       + 1,75 meter (avsats, ca. et halvt galoppsteg)
                       = 7 meter. 
Deretter legger man til 3,5 meter for hvert galoppsteg (10,5 meter er to galoppsteg, 14 meter er 3 osv).

Den beste måten å finne de riktige galoppstegene for deg og din hest, er å prøve seg frem med "normal"stegene som utgangspunk, da dette kan variere mye fra hest til hest.

Et perfekt avsett for hesten er like langt fra hinderet som hinderets høyde; dvs. hvis hinderet er  høyt, er det perfekte avsetspunkt  foran hinderet.

Annet 
Noen norske ryttere som er eller har vært i verdenstoppen, inkludert alle som har deltatt for Norge i OL:
 Eddie Bull
 Ulf Storemark
 Nina Braaten Johnsen
 Kirsti Svaboe
 Geir Gulliksen (deltok OL 2008, 2020)
 Tony André Hansen (deltok OL 2008)
 Stein Endresen (deltok OL 2008)
 Morten Djupvik (deltok OL 2008)
 Morten Aasen (deltok OL 1992)
 Ove Hansen (deltok OL 1984, 1988)
 Birck Elgaaen (deltok OL 1956)
 Arthur Qvist (deltok OL 1936)
 Halfdan Petterøe jr. (deltok OL 1936)
 Henrik Skougaard (deltok OL 1936)
 Bjart Ording (deltok OL 1932, 1952)
 Knut Gysler (deltok OL 1932)
 Anton Klaveness (deltok OL 1932)
 Paul Michelet (deltok OL 1920)
 Eugen Johansen (deltok OL 1920)
 Jørgen Jensen (deltok OL 1912)
 Karl Kildal (deltok OL 1912)
 Jens Falkenberg (deltok OL 1912)

Hestesport