Grimstad

Grimstad er en kystkommune i Agder fylke. Kommunen grenser til Arendal i øst, Froland  og Birkenes i nord og Lillesand i vest. Grimstad ble ladested i 1791 og fikk bystatus som kjøpstad i 1816. 

I 1971 ble de tidligere kommunene Landvik og Fjære slått sammen med Grimstad.

Natur og geografi

Topografi 

Grimstad sentrum er omgitt av fem heier: Binabben (med utsikt over byen), Kirkeheia, Fløyheia, Møllerheia og Vardeheia. Kommunen har også en skjærgård med mange små og store øyer og holmer. Den mest kjente er Hesnesøya. . Det ytterste skjæret i skjærgården kalles for Brægen.

Grimstad er den norske byen som ligger nærmest Danmark (Hirtshals) med en avstand på 62,5 nautiske mil.

Geologi 
Kommunens landskap preges i stor grad av Raet, som "går på land" ved Hasseltangen og fortsetter over Fevik til Fjære kirke. Løsmassene fra den store morenen er grunnlaget for Grimstads jordbruk og hagebruk og den historiske gårdsbosetningen i kommunen. 

Denne delen av Agder tilhører Bamblefeltt i det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også noe ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning.

Naturvern 
Grimstad har flere vernede naturområder. Grimstad byselskap har kjøpt opp mange av disse øyene og holmene og lagt dem ut som friområder, slik som Maløyene, Hampholmen og Teistholmen. Om sommeren er det et yrende båtliv her.

På Hasseltangen vest for Fevik ligger Hasseltangen landskapsvernområde og Søm-Ruakerkilen naturreservat.

Samfunn

Tettsteder i Grimstad 
Tettstedet Grimstad omfatter de sentrale områder av bybebyggelsen mot Vikkilen. Fevik i østre del av kommunen var lenge regnet som et eget tettsted av SSB. Bebyggelsen fra Vikkilen og østover er nå sammenhengende inn i Arendal kommune og er en del av tettstedet Arendal.

Befolkning 
Befolkningen er relativ ung; 25 %  av innbyggerne er under 18 år, mens 4 %  er 80 år eller eldre. Grimstad har i alt 9 071 boliger (2009), derav ca. 77% er eneboliger. 10 018 sysselsatte (2009) har Grimstad som bosted, mens det samtidig er 8 275 som har arbeidssted i Grimstad, det vil si at en andel arbeidstakere jobber utenfor kommunen. Selve tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar .

Historie

Jernalder og vikingtid
I området innenfor Grimstad sentrum (på raet fra Dømmesmoen til Vik) er det funnet mange fornminner fra folkevandringstiden og vikingtiden. Det er derfor spekulert på om det lå en kaupang innerst i Vikkilen.

Fra strandsted til kjøpstad
Grimstad vokste fram i middelalderen som et strandsted til gården Grøm. Stedet er nevnt i 1528, og skal være avmerket på hollandske kart tidlig på 1600-tallet. I 1791 ble Grimstad ladested.

Grimstad fikk status som kjøpstad 10. august 1816, og arealet omfattet da bare 217 da. 1. januar 1878 ble det foretatt en byutvidelse, slik at arealet nå ble 668 da. På 1920-tallet meldte behovet for en ny byutvidelse seg, og etter 2. verdenskrig ble behovet for nye tomter så stort at kommunen gikk til innkjøp av tilgrensende arealer i Fjære kommune («Fjære byggebelte»). Fradelte tomter ble innlemmet i Grimstad kommune. 1. januar 1960 ble det så foretatt en ny byutvidelse, og arealet ble nå ca. 1 910 da, og innbyggertallet økte fra 2 254 til 2 625.

1. januar 1971 ble så Fjære kommune og Landvik kommune innlemmet i Grimstad ved en kommunesammenslåing, og folketallet økte fra 2 788 til 11 764.

Det er flere kanonstillinger og bunkere som står igjen etter 2. verdenskrig da tyskerne inntok Grimstad, blant annet på Marivold og Fevik.

Grimstad hadde tidligere jernbanestasjon, der det nå er bygget bibliotek og park på området som var kjent som rutebilstasjonen. Grimstadbanen gikk fra Grimstad til Rise stasjon, (hvor den var koblet sammen med Treungenbanen). Banen ble åpnet i 1907, og nedlagt i 1961.

I dag preges Grimstad sentrum av gammel trehusbebyggelse og trange, brosteinsbelagte gater fra før bilismens tid.
Store deler av Grimstad sentrum er oppført av Riksantikvaren i NB!-registeret, en liste over bymiljøer i Norge som har nasjonal kulturhistorisk verneinteresse.

Napoleonskrigene
Under Napoleonskrigene (1803-1815) var Danmark-Norge nøytralt, men britene var redde for at Frankrike under Napoleon Bonaparte skulle få tak i den store dansk-norske flåten. Danskene nektet å utlevere flåten til britene, derfor angrep britene København (Flåteranet), og tok flåten. Da ble danskene så rasende at de erklærte krig mot Storbritannia, og allierte seg med Storbritannias fiende, Frankrike.

Som mottrekk innførte britiske skip en blokade av Norge, for å hindre at korn fra Jylland kom til Norge.

Grimstad (da Grømstad)  var en viktig havn på sørlandet. Henrik Ibsens kjente dikt Terje Vigen handler om at Terje Vigen ror fra Grimstad-området til Danmark for å hente korn, men blir fanget på veien tilbake. Det er usikkert om Terje Vigen er oppdiktet eller ikke.  I 1811 sto slaget på Grimstad havn, Et skip som skulle frakte varer fra Bergen til Flensborg ble oppdaget av den britiske fregatten Venus utenfor Homborsund. Skipet søkte dekning i Grimstad havn. I Grimstad ble det mobilisert styrker med både kanoner og geværer. Venus ble takket være dette hindret å ta skipet. Det skal ha vært soldater stasjonert på Hesnes under Napoleonskrigene.

I 1808-1809 hadde russerne tatt Finland fra Sverige, (Finskekrigen) og da Jean Baptiste Bernadotte (senere Karl Johan) ble svensk konge i 1810, lovte han russerne at de skulle få beholde Finland hvis de støttet ham i å få Norge, som var under Danmark, som igjen var fransk alliert. Etter 1812 gikk det dårlig i krigen for franskmennene, og Karl Johan sine soldater gikk i 1813 inn i Danmark. Karl Johan beseiret danske styrker, og 14. januar 1814 ble Kielfreden undertegnet. Den sa at Danmark skulle gi Norge tl Sverige. Men som kjent gjorde nordmennene opprør og lagde en grunnlov. Men sommeren 1814 rykket 45 000 svenske soldater over grensen vår Den norske hæren på 25-30 tusen mann var svenskene underlegen i alt, men hadde til gjengjeld en stor kampvilje som de viste tydelig under krigen. Likevel kapitulerte Norge, og 4. november 1814 kom vi offisielt i union med Sverige.  Grømstad hadde flere ganger søkt danskene om å få bystatus, men alle ble avslått. Blant annet fordi Arendal ikke ville ha noen konkurrent. Men nå som Grømstad var svensk territorium, endret forholdene seg. Det ble sendt forespørsel til svenskene om å få bystatus. Karl Johan undertegnet at ladestedet skulle få navnet Grimstad, grunnen var at det var en skrivefeil i dokumentene, som gjorde Grømstad om til Grimstad. Men folk i Grimstad brydde seg lite. De var fornøyde med å være by.
sang-og-en-hyllest-til-grimstad/|tittel=Her er «Sommerbyen», en sang og en hyllest til Grimstad|besøksdato=2022-02-16|dato=2021-05-08|fornavn=Anna Torp|etternavn=Kvasjord|språk=nb-NO|verk=Grimstad Adressetidende}}</ref>.
sang-og-en-hyllest-til-grimstad/|tittel=Her er «Sommerbyen», en sang og en hyllest til Grimstad|besøksdato=2022-02-16|dato=2021-05-08|fornavn=Anna Torp|etternavn=Kvasjord|språk=nb-NO|verk=Grimstad Adressetidende}}</ref>.

Kultur

Idrett 
Det er flere idrettsklubber i Grimstad, blant annet GTIF, Imås , Express og Sørild. Den største fotballklubben er FK Jerv, som skal spille i Eliteserien i fotball for menn 2022.

Sanger 
«Grimstadsangen» (Lars Forsetlund/Rep (Hans Hansen). Innspilt av Ingeman Stad med orgel 7. juni 1963. Utgitt på singlen Odeon ND 7429.
«Grimstadsalmen» (C.F. Weyse/Bendix Ebbell). Innspilt av Ingeman Stad 7. juni 1963. Utgitt på singlen Odeon ND 7429.
I 2021 ga artisten Sindivigo ut låten «Sommerbyen» som handler om Grimstad

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er Fjære kirkested, som er plassen foran Fjære kirke. Stedet ble valgt fordi det er knutepunkt mellom Agder Universitet, Fjære kirke og Agder teater Fjæreheia amfi.

Vennskapsbyer
 Asikkala
 Grindsted
 Köping

Spesielle hendelser 
15. juni 1934: Flere titalls personer hevder at de så en Jesus-skikkelse og flere engler på himmelen over Grimstadfjorden. Denne historiske hendelsen, som vakte stor oppsikt over hele landet, har siden blitt hetende "Himmelsynet over Grimstadfjorden".

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Forfattere som har bodd i byen

Noen av Norges mest kjente forfattere har bodd i Grimstad:

 Henrik Ibsen (1828–1906) var apotekerlærling i Grimstad fra 1844 til 1850, da han var 16 til 22 år gammel. Det var mens han bodde i Grimstad han skrev Catilina, sitt første drama. Ibsenhuset i Grimstad (åpnet i 1909) var hans bolig fra 1847.
 Knut Hamsun (1859–1952) bodde på gården Nørholm fra 1918 til 1952. Han fikk nobelprisen i litteratur i 1920
 Herman Wildenvey (1885–1959) bodde i Grimstad i sine ungdomsår
 Gabriel Scott (1874–1958) bodde i Grimstad sent på 1890-tallet, da faren var sogneprest i Grimstad
 Tryggve Gran (1889–1980), flyger, polfarer og forfatter, bodde nærmere 40 år i Grimstad, hvor han døde i 1980
 Odd Børretzen (1926–2012), forfatter og visesanger, bodde i Grimstad noen år på begynnelsen av 1970-tallet
 Roald Dahl (1916–1990) tilbragte mange somrer på Strand Hotel på Fevik
 Knut Nærum (1961–) gikk på Dahlske videregående skole i Grimstad

Andre kjente personer fra Grimstad kommune
 Kristen Stalleland (1861–1949), redaktør, forfatter grunnlegger av Norsk Barneblad
 Jacob Gundersen (1875–1968), OL-sølv (1908) i fristil-bryting
 Sverre Hassel (1876–1928), polfarer, tollbetjent i Grimstad. Hassel var en av de fem første til å nå Sydpolen sammen med Roald Amundsen
 Johan Milmar Ugland (1881–1960), skipsreder
 Ingemund Berulvson (1900–1978), billedhugger
 Arne Kavli (1878–1970), maler og  grafiker. Bodde fast hver  sommer  på Rønnes og malte en rekke malerier med motiv fra Grimstad.
 Sam O. Berge (1892–1988), båtkonstruktør og to ganger verdensmester i modellbåtseiling.
 Jens Schive (1900–1962), ambassadør
 Lalli Knutsen (1906–1980), populærforfatter
 Ove Fedde (1916–1991), populærforfatter
 Lisen Ugland Bergshaven (1919–2017), kulturpersonlighet
 Herbert Waarum (1924–2019), Norges første plastbåtprodusent
 Tormod Petter Svennevig (1929–2016), politiker (Sp) og ambassadør
 Hans Olav Myhre (1939–), professor (medisin) ved NTNU
 Esben Esther Pirelli Benestad (1949–), sexolog og lege
 Knut Kristofersen, (1949–), forfatter
 Lillian Müller (1951–), norsk modell og skuespiller
 Dag Otto Lauritzen (1956–), tidligere profesjonell syklist
 Rune Jakobsen (1961–), generalløytnant
 Espen Egil Hansen (1965–), sjefsredaktør i Aftenposten
 Thomas Gill (1965–), fotballspiller
 Even Benestad (1974–), filmskaper
 Monica Knudsen (1975–), fotballspiller, vant bl.a. OL i Australia 2000
 Espen Grjotheim (1976–), sanger og skuespiller
 Thor Hushovd (1978–), tidligere profesjonell syklist. Verdensmester i landeveissykling i Geelong i Australia i 2010, og vant grønn trøye i Tour de France 2005 og 2009.
 Kjetil Mørland (1980–), sanger, representerte Norge under Eurovision Song Contest 2015
 Steffen Jakobsen (1990–), musiker
Erlend Gunstveit (1995–), sanger, vinner av The Voice Norge i 2021

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Grimstad turistinformasjon
  Kart over Grimstad kommune
  Grimstad Adressetidende
  Kultur i Grimstad på kart fra Kulturnett.no
  Grimstad Sjømannsforening
  ScenicNorway, bilder fra Grimstad
 

 
Byer grunnlagt i 1816
1816 i Norge
Havnebyer i Norge
Havnebyer ved Skagerrak
Artikler i sjøfart-prosjektet