Skiskyting

Skiskyting er en vinteridrettsgren der man kombinerer to helt ulike idretter, langrenn og skyting. Utøverne går runder i en skiløype, før de skyter mot fem blinker. Hvis utøveren bommer på en eller flere blinker, straffes utøveren med strafferunde(r) eller tidsstraff. Skiskyting har blitt en svært populær TV-idrett, spesielt i Tyskland, Russland og Norge.

Skiskyting var opprinnelig en militær disiplin, men på 1950-tallet ble den utviklet til en vanlig idrett.

Historikk 

Denne idretten har sin opprinnelse fra en øvelse for norske soldater. Den første kjente konkurransen fant sted i 1767, da grensepatrulje-kompanier konkurrerte mot hverandre. I 1767 foregikk det premieskirenn hvor en premie på 20 riksdaler gikk til den som «i fullt Løp kan afskyde sit Gevær og bedst træffe noget visst Maal paa 40 a 50 Skridts distance». Etter hvert fikk sporten utbredelse i de nordiske landene som alternativ trening for militæret. 
Under navnet militært patruljeløp var kombinasjonen langrenn/skyting demonstrasjonsgren under Vinter-OL i 1924, 1928, 1936 og 1948, men ble ikke godkjent offisiell gren på grunn av få deltakende nasjoner og uenighet omkring reglene.

Det første verdensmesterskapet (for herrer) ble arrangert i 1958 i Østerrike, og i 1960 kom skiskyting med på OL-programmet. 20 km normaldistanse har vært med hele veien, stafett 4 * 7,5 km offisielt fra 1966 (i OL fra 1968), og sprint 10 km fra 1974 (OL-gren først 1980).

En revolusjon innen skiskyttersporten var overgangen fra grovkalibergevær (t.o.m 1977) med 150 meters avstand til blinkene, til finkaliber (.22 Long Rifle) i 1978 med kun 50 m avstand. Andre viktige forandringer var kvinnenes inntreden (VM 1984, OL først fra 1992), og overgangen fra klassisk stil til friteknikk (snøskøyting) i 1985. På 1990-tallet var det innføring av jaktstarten (VM97) og fellesstarten (VM99) som fikk enda flere publikummere (spesielt tv-tittere) til å få øynene opp for idretten.

Styringsorgan 

I 1948 ble Union Internationale de Pentathlon Moderne et Biathlon (UIPMB) stiftet, for å standardisere reglene for skiskyting og moderne femkamp.  
Skiskytterdelen av UIPMB opprettet i 1993 International Biathlon Union (IBU), som offisielt gikk ut av UIPMB i 1998.

Presidenter for UIPMB/IBU :

 Tom Wiborn, Sverige 1948–1949
 Gustaf Dyrssen, Sverige, 1949–1960
 Sven Thofelt, Sverige, 1960–1988
 Igor Novikov, Sovjetunionen/Russland, 1988–1992
 Anders Besseberg, Norge, 1992–2018
 Olle Dahlin, Sverige, 2018–

I Norge er skiskytteridretten organisert av Norges Skiskytterforbund.

Mesterskap 
Artiklene nedenfor inneholder informasjon om internasjonale mesterskap og navnet på medaljevinnerne. I motsetning til OL og VM går verdenscupen over en hel sesong med renn fra desember til mars (de siste årene er VM/OL inkludert), der det gjelder å samle flest verdenscuppoeng i løpet av en hel sesong. 

 OL-medaljører i skiskyting
 VM i skiskyting
 Verdenscupen i skiskyting

Reglene i skiskyting 

De fullstendige reglene finnes på IBUs regelbok. Reglene som er gjengitt under er likevel nok til at en tilskuer vil forstå hva som skjer på en skiskytterarena, enten man faktisk er til stede eller sitter hjemme og følger konkurransen på TV.

Langrenn 
Alle langrennsteknikker er tillatt i skiskyting, men det eneste tillatte utstyret er ski og skistaver. Skienes minimumslengde er skiløperens høyde minus fire centimeter.

Skyting 
Skiskytteren bærer en rifle som veier minimum 3,5 kg, pluss ammunisjon i magasiner på ryggen under løpet. Skiskyttergeværene som brukes i moderne skiskyting er i kaliber .22LR, og må lades manuelt. Som regel brukes rettrekkermekanisme, mens sylinderlås også fremdeles brukes av noen. Skiskytterammunisjonen som brukes er vanligvis subsonisk, og det er vanlig å ikke bruke hørselvern og vernebriller under skytingen.

Avstanden fra skytter til blink er 50 m. Ved liggende skyting er blinkenes diameter 45 mm, ved stående 115 mm, hvilket tilsvarer vinkelstørrelser på cirka 1 og 2,5 mrad. De fem blinkene har automatisk anvisning ved at de veksler fra svart til hvitt når de blir truffet, slik at både skiskytteren og publikum får umiddelbar tilbakemelding på om et skudd resulterte i treff eller bom.

Konkurranseformat

Sprint 
I sprintøvelsen over 10 km (7,5 km for kvinner) skyter deltakerne to ganger (à 5 skudd), en gang liggende og en gang stående. For hver bom må deltakeren gå en strafferunde på 150 m. Det brukes intervallstart (vanligvis 30 sekunder).

Jaktstart 
I jaktstart starter skiskytterne med en tidsforskjell fra et tidligere løp, vanligvis en sprintøvelse. Den utøveren som krysser mållinjen først, er vinneren.
Distansen er 12,5 km (10 km for kvinner), man skyter fire ganger (2 ganger liggende og 2 stående), og hver bom gir en strafferunde på 150 m.

Fellesstart 
I fellesstart starter alle skiskytterne samtidig, noe som begrenser det maksimale antallet deltakere. I løpet av 15 kilometer (12,5 kilometer for kvinner) skytes det fire ganger, to ganger liggende og to ganger stående. Man må gå en strafferunde for hver blink man bommer på. Distansen ble introdusert i verdenscupen i sesongen 1998/99.

Normalprogram 
20-kilometeren (10km/15km for kvinner) er den eldste øvelsen i skiskyting. Arrangert første gang i VM i 1958 for menn, 1984 for damer.
Det er fire skytinger, i rekkefølgen liggende, stående, liggende, stående, totalt 20 blinker. For hver bom blir langrennstiden påplusset med et tidstillegg, vanligvis ett minutt. Intervallstart som i sprint.

Stafett 
Lagene består av fire deltakere som går 7,5 km for menn og 6 km for kvinner, med to skytinger (en liggende og en stående). For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 150 meter for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

Mix-stafett / Blandet stafett 
Lagene består av fire deltakere, 2 kvinner og 2 menn, som går i rekkefølgen: K-K-M-M. Distansen er 6 km for kvinner og 7,5 km for menn, med to skytinger (en liggende og en stående). For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 150 meter for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

Singel mix-stafett / Parstafett 
Lagene består av to deltakere, 1 kvinne og 1 mann, som går 2 etapper hver, der IBU bestemmer rekkefølgen under mesterskap. Distansen er 6 km (3 km + 3 km) for kvinner og 7,5 km (3 km + 4,5 km) for menn, med to skytinger (en liggende og en stående) per etappe. For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 75 meter (halvparten av lengden på de andre distansene) for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

Sommerskiskyting 

En vanlig variant av skiskyting er sommerskiskyting eller rulleskiskyting som det også kalles, der ski erstattes med rulleski. Det arrangeres årlige norgesmesterskap i denne disiplinen.

Noen kjente skiskyttere

Se også 
 Skifeltskyting, skiskyting med grovkalibret rifle på ukjente avstand
 Elgskiskyting, skiskyting med grovkalibret rifle på 100 meter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 IBUs offisielle hjemmeside(i samarbeid med EBU; med løpsstatistikker, TV-tider osv.)
  Norges skiskytterforbund 
  Langrenn.com - Norsk side om langrenn, også med stoff om skiskyting
  www.strafferunden.no  - Norsk side om idretten. Oppdatert sist i 2011 
  www.skiskyting.com - Norsk side om idretten. Oppdatert sist i 2013
  Tysk om idretten

 
Langrenn
Mangekamp
Rifleskyting