1982

1982 (MCMLXXXII) i den gregorianske kalenderen var et år uten skuddag som begynte på en fredag.

Begivenheter

Utlandet 
 ETSI begynner arbeidet med å utvikle mobilstandarden GSM.

Januar 
 1. januar – Pave Johannes Paul II gir i sin nyttårstale sterk støtte til de uavhengige polske fagorganisasjonene.
 12. januar – Storflom i Polen.
 13. januar – Flyulykke krevde 80 menneskeliv i Washington D.C..
 14. januar – Den britiske statsministerens sønn, Mark Thatcher, funnet etter å ha vært savnet ved et uhell i billøpet Paris-Dakar.
 16. januar –  mennesker demonstrerer mot USAs rustningspolitikk i Lisboa.
 18. januar – Mauno Koivisto vinner presidentvalget i Finland.
 18. januar – USAs militærattasje i Paris Charles Ray blir skutt ned og drept utenfor sin bolig.
 19. januar – Miljøvernaktivister beskyter en fransk atomreaktor med panservern-raketter.
 28. januar – Den amerikanske generalen James Lee Dozier frigis av italiensk politi, etter å ha vært fanger hos Røde Brigader siden 17. desember 1981.

Februar
 1. februar – Senegal og Gambia kunngjør opprettelsen av unionen Senegambia.
 2. februar – Honduras får sin første sivile president på mange år, dr Roberto Suazo Cordova.
 5. februar – Harde kamper mellom hæren i El Salvador og geriljaen.
 11. februar – Harde kamper i byen Hama mellom hæren i Syria og det forbudte «Muslimske Brorskapet».
 15. februar – Boreriggen «Odeco Ocean Rangers» synker under et kraftig uvær utenfor Newfoundland-kysten. Alle 84 om bord omkommer.
 17. februar – 3500 mennesker arresteres i en bølge av razziaer i Polen.
 17. februar – Korsikanske separatister gjennomfører 19 bombe-attentater mot banker og offentlige bygninger i Paris.
 23. februar – Tolv mennesker blir drept av to bilbomber i Beirut.
 26. februar – FNs sikkerhetsråd vedtar å utvide UNIFIL med 1000 soldater.

Mars 
 1. mars – Den sovjetrussiske romsonden Venera 13 lander på Venus.
 5. mars – Den sovjetrussiske romsonden Venera 14 lander på Venus.
 6. mars – Fem av mennene bak attentatet mot Egypts president Anwar Sadat dømmes til døden.
 9. mars – Amnesty International anklager regjeringen i El Salvador for systematisk tortur og massedrap på sivile.
 10. mars – Alle planetene i solsystemet befinner seg samtidig innenfor samme 90 graders sektor, noe som bare skjer en gang på 500 år.
 14. mars – ca. 200 SWAPO-medlemmer blir drept under et sydafrikansk angrep mot organisasjonens baser inne i nabolandet Angola. 
 17. mars – Fire nederlandske journalister blir skutt og drept i El Salvador.
 19. mars – Falklandskrigen: Argentinske styrker går i land på Sør-Georgia.
 23. mars – Militærkupp i Guatemala.
 24. mars – PIRA-medlemmer angrep og drepte tre britiske soldater i Belfast.
 28. mars – Valget på ny nasjonalforsamling starter i El Salvador, samtidig med harde kamper inne i hovedstaden.
 30. mars – En demonstrasjon med ukjent omfang mot Argentinas militær-regime, slås ned av tusenvis av politifolk med køller og tåregass.

April 
 2. april – Falklandskrigen bryter ut, når en argentinsk styrke på  mann invaderer de britiske Falklandsøyene uten forvarsel.
 3. april – Falklandskrigen: FN krever at Argentina trekker seg ut av Falklandsøyene. Argentina nekter, og Storbritannia velger å gå til krig.
 5. april – Falklandskrigen: En britisk flåtestyrke på 40 skip seiler ut med kurs for Falklandsøyene.
 12. april – Falklandskrigen: Sovjetiske kommentarer støtter Argentina i konflikten.
 15. april – President Anwar Sadat sine attentatmenn blir henrettet.
 16. april – Falklandskrigen: Den amerikanske utenriksministeren Alexander Haig ankommer Buenos Aires for å mekle i konflikten. Han drar videre til London tre dager senere.
 25. april – Falklandskrigen: Britiske styrker går i land og tar tilbake Syd-Georgia.
 27. april – En politimann i Sør-Korea går amok og dreper 53 mennesker med rifleskudd og deretter seg selv med en håndgranat.
 29. april – Nelson Mandela forlater øya Robben Island etter over 18 år i fangenskap.
 30. april – 
 Falklandskrigen: Storbritannia erklærer en 200 mils krigssone rundt sin flåte og Falklandsøyene.
 Iran–Irak-krigen: Iran innleder en storoffensiv.

Mai 
 1. mai – Falklandskrigen: Britiske fly bomber flyplassen ved Port Stanley.
 2. mai – Falklandskrigen: Den britiske ubåten «HMS Conqueror» skyter to Tigerfish-torpedoer mot den argentinske krysseren ARA «General Belgrano», og senker denne. 368 mister livet.
 4. mai – Falklandskrigen: Argentinske Dassault Super Etendards fly angriper og senker det britiske skipet HMS «Sheffield», som ble truffet midtskips og sank.
 5. mai – Portforbudet gjeninnføres i Warszawa.
 9. mai – Israelske fly bomber palestinske geriljabaser i Libanon. 16 blir drept.
 12. mai – 
 Paven utsettes for et attentat-forsøk i Fatima i Portugal, men skades ikke.
 Falklandskrigen: Tre argentinske jagerfly skytes ned over øygruppen.
 13. mai – Polsk politi må bruke makt for å spre demonstranter.
 21. mai – Falklandskrigen: Det britiske fregatten HMS «Ardent», blir senket av et argentinsk angrep. 2500 britiske soldater går i land på Falklandsøyene. FN gir opp forsøkene på å oppnå en fredelig løsning på konflikten.
 24. mai – 
 Falklandskrigen: Det britiske fregatten HMS «Antelope», blir senket av et argentinsk angrep.
 Jurij Andropov utnevnes til sekretær for det sovjetiske kommunistpartis sentralkomite.
 Iran–Irak-krigen: Iranske styrker gjenerobrer havnebyen Khorramshahr som har vært okkupert av Irak siden krigen brøt ut.
 25. mai – Falklandskrigen: Argentinske Skyhawk fly angriper det britiske krigsskipet HMS «Coventry», som ble truffet midtskips og kantrer. 21 soldater omkommer. Det britiske lasteskipet «Atlantic Conveyor» blir også angrepet og senket.
 30. mai – Spania tas offisielt opp som NATO-medlem.

Juni 
 3. juni – Israels ambassadør i London, Shlomo Argov blir skutt og alvorlig såret.
 4. juni – Israels invasjon av Libanon starter med flyangrep.
 6. juni – Israelske styrker invaderer de sørlige delene av Libanon.
 7. juni – Borgerkrigen i Tsjad nærmer seg avgjørelsen når opprørslederen Hissen Habre erobrer hovedstaden N'Djamena.
 8. juni – 
 Falklandskrigen: Argentinske Skyhawks fly angriper det britiske skipet HMS «Sir Galahad», som tar fyr. Minst 50 britiske soldater omkommer.
 Israelske og syriske styrker i kamper øst for Beirut.
 9. juni – 
 Iran–Irak-krigen: Irak tilbyr øyenblikkelig våpenhvile og tilbaketrekning fra alt iransk territorium.
 Israel angriper og ødelegger Syrias batterier av sovjetiske SAM-raketter i Øst-Libanon.
 11. juni – Premiere på Steven Spielbergs film «E.T.».
 12. juni – 
 Falklandskrigen: Flere slag raser: Slaget ved Mount Harriet, ved Two Sisters og ved Mount Longdon.
 Over  mennesker demonstrerer i New York mot atomvåpen og opprustning.
 14. juni – 
 Falklandskrigen: Slaget ved Mount Tumbledown.
 Falklandskrigen avsluttes når det inngåes våpenhvile mellom Argentina og Storbritannia.
 15. juni – Israelske styrker omringer Vest-Beirut.
 17. juni – 
 Argentinas president Leopoldo Galtieri går av som statsoverhode og øverstkommanderende for de argentinske styrkene.
 Israelske styrker melder at de har tatt minst 6000 PLO-fanger i Libanon.
 18. juni – Falklandskrigen: Argentinske styrker overgir seg til britene. 
 21. juni – Diana og prins Charles får en sønn, prins William.
 25. juni – Den amerikanske utenriksministeren Alexander Haig går av i protest og retter sterk offentlig kritikk mot president Ronald Reagan, og erstattes av George Shultz.
 28. juni – USA og Sovjetunionen begynner START-forhandlingene i Genève.

Juli 
 1. juli – Geriljaen i El Salvador angriper flere mål inne i hovedstaden San Salvador.
 2. juli – Uroligheter i Sør-Afrika der ca. 13000 sorte arbeidere ved kullgruvene ved Johannesburg streiker mot lønns- og arbeidsvilkår.
 9. juli – Et passasjerfly styrter utenfor New Orleans, 156 omkommer.
 14. juni – Falklandskrigen: Argentina mottar en meddelelse fra Storbritannia om at krigshandlingene mellom de to landene er avsluttet de facto.
 16. juni – En spionskandale avsløres i Storbritannia, der regjeringens hemmelig kommunikasjonssentral i Cheltenham har vært infiltrert.
 14. juli – 
 Iran–Irak-krigen: Iranske styrker rykker inn i Irak på en 10 km bred front.
 Verdenspremiere i London på Pink Floyds film «The Wall»
 16. juli – Iran–Irak-krigen: Et stort slag med så mange som  soldater utkjempes på grensen mellom Irak og Iran.
 20. juli – 
 Ti soldater og flere hester i dronning Elisabeths livgarde blir drept av et bombeattentat i Hyde Park i London, iverksatt av IRA.
 15 mennesker blir skadde i et bombeattentat mot en kafe i Paris. Armenske undergrunnsorganisasjoner tar ansvaret.
 21. juli – Iran–Irak-krigen: Irakiske styrker klarer å stoppe den iranske offensiven.
 23. juli – Den internasjonale hvalfangstkommisjonen vedtar på sitt møte i Brighton at all hvalfangst skal opphøre fra 1985/86. Norge stemmer imot.
 25. juli – 
 Beirut utsettes for intens artilleribeskyting av israelske styrker for fjerde dag på rad.
 200 omkommer og 190 er meldt savnet etter en enorm flomkatastrofe i Japan.
 27. juli – PLO-lederen Yasir Arafat anmoder om hjelp til sine styrker i Beirut fra Cuba, Sovjetunionen og Saudi-Arabia.
 29. juli – Iran–Irak-krigen: Ny iransk offensiv starter.

August
 1. august – Et militærkupp i Kenya slås ned.
 7. august – En gruppe armenske nasjonalister tar gisler på flyplassen i Ankara. I aksjonen som følger, blir et gissel, tre politimenn og en terrorist drept.
 9. august – Fire terrorister fra terrorgruppen Direct Action skyter med maskingevær i en jødisk restaurant i Paris. & blir drept og 22 såret.
 10. august –  deltar i en støttedemonstrasjon for Solidaritet i byen Szczecin.
 10. august – Sørafrikanske styrker angriper SWAPO-styrker inne i det sørlige Angola.
 11. august – En bombe detonerer utenfor Irak sin ambassade i Paris. 4 blir skadd.
 12. august – Israelske styrker beskyter Beirut med artilleri. Svært mange sivile blir drept og dette vekker internasjonal fordømmelse.
 13. august – Tusenvis av demonstranter marsjerer mot de polske kommunistene sitt hovedkvarter i Gdańsk. Det ender med sammenstøt med politiet som svarer med gummikuler og tåregass.
 19. august – Israel godtar planen for å evakuere PLO-styrkene fra Beirut, som en amerikanske utsending har lagt frem.
 19. august – Sovjetiske Svetlana Savitskaja skytes opp med Soyuz T-7 og blir historiens andre kvinnelige romfarer.
 20. august – Franske soldater fra Fremmedlegionen landsettes i Beirut for å overvåke evakueringen av PLO-soldatene.
 21. august – Evakueringen av PLO-soldatene starter.
 24. august – Kamper mellom syriske og israelske styrker øst for Beirut.
 25. august – 119 geriljasoldater blir drept i kamper med hæren fra El Salvador.
 31. august – Store demonstrasjoner på toårsdagen for Gdańsk-avtalen. Minst to blir drept av politiet i Lublin.
 31. august – Evakueringen av  PLO-soldater fra Beirut er ferdig.

September 
 1. september – Etter den israelske invasjonen av Sør-Libanon blir det opplyst av libanesiske kilder at krigen hadde kostet  døde og over  sårede.
 4. september – Mexico nasjonaliserer landets banker
 6. september – PLO-lederen Yasir Arafat ankommer Tunisia etter å ha blitt evakuert fra Beirut.
 10. september – Poul Schlüter danner en borgerlig regjering av fire partier i Danmark.
 13. september – Israelske fly bomber flere syriske stillinger i Libanon.
 14. september – Libanons påtroppende president Bashir Gemayel blir drept i et bombeattentat.
 14. september – Fyrstinne Grace av Monaco omkommer i en bilulykke.
 15. september – Israelske styrker rykker inn i Vest-Beirut.
 16.–18. september – Massakrene i Sabra og Shatila: Libanesiske kristen falangist-styrker massakrerer i løpet av to dager minst  sivile palestinere i flyktningleirene Sabra og Shatila i Vest-Beirut, selv om leirene var beskyttet av israelske styrker. 
 28. september – En væpnet gruppe, tilhørende tronpretendenten Leka I, blir nedkjempet like etter landgang i Albania.
 29. september – Amerikanske styrker i den internasjonale fredsstyrken rykker inn i Vest-Beirut etter at Israel trekker seg ut.

Oktober 
 1. oktober – Den svenske marinen starter en omfattende jakt på en fremmed ubåt i skjærgården utenfor den svenske marinebasen ved Muskö. Fire dager senere slippes det flere dypvannsbomber mot ubåten som en tror befinner seg der.
 9. oktober – Ni terrorister angriper en synagoge i Roma med håndgranater og automatvåpen. En to år gammel gutt blir drept og 34 andre såret.
 11. oktober – Arbeiderne ved Lenin-verftet i Gdańsk går til proteststreik mot den polske regjeringens tvangsoppløsning av fagforeningen Solidaritet.
 16. oktober – RadiOrakel grunnlagt.

November 
 2. november – Iran–Irak-krigen: Irak påstår at de har slått tilbake et iransk angrep i grenseområdene.
 6. november – Andrej Sakharov advares av sovjetiske myndigheter mot å komme med flere offentlige erklæringer. Han anklaget nemlig noen dager tidligere det hemmelige politiet KGB for å ha bedøvet han og stjålet flere dokumenter fra han.
 7. november – Statskupp i Øvre Volta. Det sittende militær-regimet styrtes.
 7. november – Iran–Irak-krigen: Iran påstår at de har rykket 10 km inn i Irak.
 9. november – 2700 sovjetiske soldater og afghanske sivile omkommer i en tunellbrann nær Kabul etter at en lastebil eksploderer inne i den.
 10. november – Leonid Bresjnev dør.
 10. november – Briten Geoffrey Prime dømmes til 35 års fengsel for spionasje for Sovjetunionen (pluss 3 år for seksuelt misbruk av barn). 
 10. november – De israelske styrkenes hovedkvarter i den libanesiske byen Tyr sprenges av en bombe, som dreper 90 soldater.
 12. november – Jurij Andropov utnevnes til ny generalsekretær for det sovjetiske kommunistpartiet.
 12. november – To medlemmer av Baader-Meinhof-banden, Adelheid Schultz og Brigitte Mohnhaupt arresteres nær Frankfurt am Main.
 14. november – Lech Wałęsa løslates og returnerer til Gdańsk.
 14. november – Kosmonautene Anatolij Berezvoj og Valentin Lebedev setter ny langtidsrekord med 185 døgn i verdensrommet om bord på romstasjonen Saljut-7
 14. november – Spilldatamaskinen Commodore 64 lanseres
 30. november – Et kunstig hjerte opereres inn i en 61 år gammel amerikaner.

Desember 
 5. desember – En FN-rapport melder at Sovjetunionen sannsynligvis har brukt kjemiske våpen i Afghanistan.
 9. desember – Sørafrikanske styrker går inn i Lesotho på jakt etter ANC-medlemmer. 37 mennesker, fem kvinner og to barn, blir drept. 
 10. desember – 115 land undertegner i en seremoni på Jamaica FNs havrettskonvensjon.
 10. desember – Kosmonautene Anatolij Berezvoj og Valentin Lebedev vender tilbake til Jorden etter historiens lengste opphold i rommet, hele 211 døgn.
 10. desember – Alva Myrdal og Alfonso Garcia Robles overrekkes Nobels fredspris for 1982.
 24. desember – Forskere ved Princeton-universitetet har gjennomført en kontrollert kjernefysisk fusjon.

Norge

Januar 
 6. januar – Stein Winge ny teatersjef ved Torshovteatret i Oslo.
 8. januar – Brann på sørlandsekspressen krever fire dødsofre.
 14. januar – Omfattende ungdomsopptøyer har funnet sted i Tromsø flere kvelder på rad.
 20. januar – Svalbard museum innvies.

Februar
 5. februar – To diplomater i den sovjetrussiske handelsdelegasjonen i Oslo bes forlate landet fordi de har drevet etterretningsvirksomhet, blant annet mot Forsvarets nye F-16-fly.
 7. februar – 37 unge husokkupanter i Stavanger fjernes og bøtelegges.
 9. februar – Sjarken «Manito» forliser i Stjernsundet. To omkommer.
 13. februar – Hummeren Hotell og Restaurant i Tananger brenner ned.
 20. februar – Omfattende ungdomsopptøyer i Tromsø. Butikker plyndres.

Mars 
 11. mars – Mehamn-ulykken: Et Twin Otter fly fra Widerøe styrter i havet underveis fra Berlevåg til Mehamn, alle 15 om bord omkommer.
 20. mars – Et forsøk på å sprenge en bro over Tverrelven i Alta mislykkes.

April
 10. april – To 17 år gamle gutter går seg bort på ski i Snøhetta-området og omkommer.
 17. april – To ungdommer omkommer når et gammelt hus i Stavanger brenner ned.

Mai 
 1. mai – Nesten 100 mennesker arresteres og bøtelegges for gateuorden og hærverk i Oslo Sentrum natt til 1. mai. 
 3. mai – Jimmy Carter kommer til Norge under sin rundreise i Europa.
 3. mai – Et Cessna sjøfly styrter i Ytre Sogn, tre omkommer.
 4. mai – Falklandskrigen: Odelstinget vedtar at regjeringen kan vedta økonomiske boikott mot Argentina som reaksjon på invasjonen.
 6. mai – Et stort dynamitt-lager ved Ammerud i Oslo blir sprengt i luftet midt på natten. Flere tusen vinduer i bydelen knuses.
 12. mai – Falklandskrigen: To norske journalister blir utvist fra Argentina som «uønskede personer».
 22. mai – Falklandskrigen: Argentina stanser importen av norske varer.

Juni 
 1. juni – Nei til atomvåpen overleverer Stortinget nesten  underskrifter med krav om et atomvåpenfritt Norden
 1. juni – Tre polske musikere fra Kraków filharmoniske orkester hopper av under Festspillene i Bergen og søker politisk asyl.
 9. juni – Stortinget vedtar å forlenge den norske deltagelsen i UNIFIL.
 10. juni – To kvinnelige løytnanter, Grete Kristiansen og Vigdis Fjeldstad, er de første kvinner som uteksamineres fra Krigsskolen.
 25. juni – Flere hundre homofile og sympatisører fra hele Skandinavia går i demonstrasjonstog i Oslo.

Juli 
 2. juli – En bombe eksploderer i en oppbevaringsboks på Oslo Sentralstasjon. En ung kvinne omkommer og elleve andre blir skadd.
 9. juli – En ueksplodert bombe blir funnet i godsoppbevaringen på Oslo sentralstasjon og uskadeliggjort.
 26. juli – Den afghansk-sovjetiske krig: Nordmannen og journalisten Ståle Gundhus meldes omkommet i Afghanistan

August 
 3. august – 34,2 grader måles på Blindern, det er det varmeste siden 1936.
 7. august – Kong Olav V innleder sin jubileumsreise langs kysten ombord i kongeskipet «Norge».
 14. august – Hundrevis av ungdommer beleirer politistasjonen i Hønefoss under omfattende ungdomsbråk på en lørdagsnatt.
 16. august – Svært langvarig tørke fører til at Gudbrandsdalen, Valdres, Etnedal, Søndre Land og Nordre Land erklæres som katastrofeområder.
 31. august – Elleve personer må til sykehus etter en ammoniakk-lekkasje ved en bedrift på Ulven i Oslo.

September 
 23. september – Harde og store sammenstøt mellom demonstranter og politi utenfor Israels ambassade i Oslo.

Oktober
 4. oktober – Reketråleren «Langtind» kantrer ved Silda i Finnmark etter å ha kjørt trålen fast i et vrak. To omkommer.
 9. oktober – En 18-år gammel skolegutt tilstår at det var han som stod bak bombeattentatet på Oslo S.
 11. oktober – Sameaktivisten Nils A. Somby som er tiltalt for å ha forsøkt å sprenge bruen over Tverrelven i Alta 20. mars, har flyktet til Canada der han ber om politisk asyl.
 11. oktober – Åtte malerier til en antatt verdi på 25 millioner kr blir stjålet fra Nasjonalgalleriet i Oslo.
 18. oktober – Straffesaken mot Arnfinn Nesset, som står tiltalt for 25 drap på pasienter ved Orkdal syke- og aldershjem starter.

November 
 5. november – Sjarken «Heidi-Beate» kantrer i sterk vind. To omkommer.
 5. november – Den nyplantede Kongebjørken i Molde blir ødelagt av ukjente gjerningsmenn.
 15. november –  deltar i en antiatomvåpen-demonstrasjon i Oslo.
 17. november – Tre ungdommer omkommer når skolebuss på vei til Flekkfjord kjører av veien.
 22. november – Mistillitsforslagene fra Arbeiderpartiet og SV mot forsvarsminister Anders Sjaastad faller i Stortinget.

Fødsler

Januar 
 1. – Mah-Rukh Ali, norsk journalist
 5. – Kjersti Buaas, norsk snøbrettkjører
 5. – Janica Kostelić, kroatisk alpinist
 7. – Camilo Villegas, colombiansk golfspiller
 7. – Andreas Matzbacher, østerriksk syklist (d. 2007)
 12. – Diego Cavalieri, brasiliansk fotballspiller
 12. – Madiou Konate, senegalesisk fotballspiller
 16. – Martin Høyem, norsk fotballspiller
 19. – Maria Solheim, norsk musiker
 20. – Fredrik Strømstad, norsk fotballspiller
 20. – Pierre Webó, kamerunsk fotballspiller
 22. – Martin Koch, østerriksk skihopper
 22. – Fabricio Coloccini, argentinsk fotballspiller
 25. – Noemi, italiensk pop-sanger

Februar 
 1. – Dag Frode Hornseth, norsk fotballspiller
 2. – Sofie Cappelen, norsk skuespillerinne
 2. – John Pelu, svensk fotballspiller
 6. – Bojan Djordjic, svensk fotballspiller
 9. – Zersenay Tadese, eritreisk friidrettsutøver
 10. – Justin Gatlin, amerikansk friidrettsutøver
 11. – Neil Robertson, australsk snooker-spiller
 15. – Helge Haugen, norsk fotballspiller
 16. – Rickie Lambert, engelsk fotballspiller
 17. – Eunice Jepkorir, kenyansk friidrettsutøver
 18. – Kristian Ystaas, norsk fotballspiller
 19. – Yssouf Koné, burkinsk-ivoriansk fotballspiller
 22. – Siaka Tiéné, ivoriansk fotballspiller

Mars 
 6. – Inga Abitova, russisk friidrettsutøver
 11. – Vidar Martinsen, norsk fotballspiller
 15. – Daniel Rickardsson, svensk langrennsløper
 19. – Brad Jones, australsk fotballspiller
 21. – Anthar Yahia, algerisk fotballspiller

April 
 1. – Andreas Thorkildsen, norsk spydkaster
 5. – John André Fredriksen, norsk fotballspiller
 5. – Thomas Hitzlsperger, tysk fotballspiller
 6. – Adam Raga, spansk trialkjører (verdensmester)
 14. – Samuel Isaksen, norsk fotballspiller
 19. – Ola Vigen Hattestad, norsk langrennsløper
 24. – Kelly Clarkson, amerikansk sangerinne
 25. – Tommy Runar, norsk fotballspiller
 26. – Joanne Gobure, naurisk poet
 26. – John B. Holmes, amerikansk golfspiller
 30. – Kirsten Dunst, amerikansk skuespillerinne

Mai 
 15. – Veronica Campbell, jamaicansk friidrettsutøver
 15. – Stefan Ishizaki, svensk fotballspiller
 17. – Dylan Macallister, australsk fotballspiller
 18. – Jason Brown, walisisk fotballspiller
 20. – Petr Čech, tsjekkisk fotballspiller
 23. – Eirik Tage Johansen, norsk golfspiller
 25. – Daniel Braaten, norsk fotballspiller
 25. – Ezekiel Kemboi, kenyansk friidrettsutøver
 31. – Jonathan Tucker, amerikansk hockeyspiller

Juni 
 1. – Justine Henin-Hardenne, belgisk tennisspiller
 3. – Jelena Isinbajeva, russisk stavhopper
 4. – Abel Kirui, kenyansk friidrettsutøver
 5. – Achille Emana, kamerunsk fotballspiller
 9. – Sindre Marøy, norsk fotballspiller
 10. – Madeleine av Sverige, svensk prinsesse
 11. – Håkon Opdal, norsk fotballspiller
 11. – Eldar Rønning, norsk langrennsløper
 13. – Kenenisa Bekele, etiopisk friidrettsutøver
 18. – Nadir Belhadj, algerisk fotballspiller
 19. – Ragnar Bergheim, norsk friidrettsutøver
 21. – William, hertug av Cambridge, britisk tronarving
 22. – Trond Fredrik Ludvigsen, norsk fotballspiller
 23. – Einar Tørnquist, norsk trommeslager

Juli 
 8. – Jonas Krogstad, norsk fotballspiller
 10. – Tom Richard Tokle, norsk tegneserieskaper
 18. – Samir Bouguerra, algerisk bryter
 28. – Silvía Nótt, islandsk sangerinne
 29. – Olaf Solstrand, norsk tegneserieforfatter og låtskriver
 31. – Mira Craig, norsk-amerikansk musiker

August 
 10. – Devon Aoki, amerikansk supermodell og skuespillerinne
 10. – Olof Hvidén-Watson, svensk fotballspiller
 10. – Dag Ole Teigen, norsk politiker
 10. – Shaun Murphy, engelsk snookerspiller
 12. – Even Wetten, norsk skøyteløper
 13. – Shani Davis, amerikansk skøyteløper
 15. – Johnnie Jackson, engelsk fotballspiller
 17. – Karim Ziani, algerisk fotballspiller
 19. – Amara Diané, ivoriansk fotballspiller
 28. – Anders Bardal, norsk skihopper
 28. – Elin Gunnarsdotter Sandvik, norsk skuespiller
 31. – José Reina, spansk fotballspiller

September 
 2. – Joey Barton, engelsk fotballspiller
 5. – Sondre Lerche, norsk musiker
 15. – Per Nilsson, svensk fotballspiller
 18. – Mikael Flygind Larsen, norsk skøyteløper
 22. – Linn Githmark, norsk curlingspiller
 27. – Lil Wayne, Amerikansk Rapper

Oktober 
 3. – Vincent Péricard, kamerunsk fotballspiller
 6. – Levon Aronjan, armensk sjakkspiller
 6. – Michael Frater, jamaicansk friidrettsutøver
 6. – Alexander Lund Hansen, norsk fotballspiller
 7. – Madjid Bougherra, algerisk fotballspiller
 7. – Jermain Defoe, engelsk fotballspiller
 13. – Ian Thorpe, australsk svømmer
 15. – Saif Saaeed Shaheen, kenyansk friidrettsutøver
 21. – Jeremiah Rutherford, naurisk vektløfter

November 
 2. – Johan Wissman, svensk friidrettsutøver
 2. – Charles Itandje, fransk fotballspiller
 3. – Jevgenij Pljusjtsjenko, russisk kunstløper
 4. – Christian A. Olasveengen, norsk ishockeyspiller
 4. – Neil Mellor, engelsk fotballspiller
 8. – Lynndie England, amerikansk soldat og krigsforbryter
 11. – Asafa Powell, jamaicansk sprinter
 12. – Maksim Tsjudov, russisk skiskytter
 26. – Magnus Børmark, norsk musiker
 29. – John Mensah, ghanesisk fotballspiller
 29. – Marthe Valle, norsk sanger og låtskriver

Desember 
 2. – Siren Sundby, norsk seiler
 3. – Michael Essien, ghanesisk fotballspiller
 6. – Alberto Contador, spansk syklist
 1. – Francis Dickoh, ghanesisk fotballspiller
 15. – Shahzad Tanweer, britisk terrormistenkt (d. 2005)
 19. – Tero Pitkämäki, finsk friidrettsutøver
 20. – David Cook, amerikansk sanger
 23. – Nikolaj Pankratov, russisk fotballspiller
 25. – Janez Zavrl, slovensk fotballspiller
 26. – Aksel Lund Svindal, norsk alpinist
 26. – Aleksander Hetland, norsk svømmer
 30. – Kristin Kreuk, kanadisk modell og skuespillerinne
 30. – Razak Pimpong, ghanesisk fotballspiller

Dødsfall

Første kvartal 
 14. januar – Ragnar Nikolay Larsen, norsk fotballspiller og landslagstrener (f. 1925)
 22. januar – Arne Lie, norsk skuespiller (f. 1921)
 17. februar – Thelonious Monk, amerikansk jazzmusiker (f. 1917)
 17. februar – Lee Strasberg, amerikansk teaterregissør, teaterprodusent, skuespiller og skuespillerinstruktør (f. 1901)
 2. mars – Philip K. Dick, amerikansk forfatter (f. 1928)
 3. mars – Georges Perec, fransk forfatter (f. 1936)
 3. mars – Sepp Bradl, østerriksk skihopper og trener (f. 1918)
 5. mars – John Belushi, amerikansk skuespiller og komiker (f. 1949)
 15. mars – Elis Wiklund, svensk langrennsløper (f. 1909)
 19. mars – Randy Rhoads, amerikansk gitarist (f. 1956)
 29. mars – Carl Orff, tysk komponist (f. 1895)

Andre kvartal 
 6. april – Henry Nyrén, norsk skuespiller (f. 1923)
 25. april – William Riley Burnett, amerikansk forfatter og filmprodusent (f. 1899)
 10. juni – Rainer Werner Fassbinder, vesttysk filmregissør og skuespiller (f. 1945)
 27. juni – Ingvar Bakken, norsk politiker (f. 1920)
 29. juni – Pierre Balmain, fransk motedesigner (f. 1914)

Tredje kvartal 
 21. juli – Bishweshwar Prasad Koirala, nepalsk politiker (f. 1914)
 29. august – Ingrid Bergman, svensk skuespillerinne (f. 1915)
 2. september – Tom Baker, amerikansk skuespiller (f. 1940)
 14. september – Grace av Monaco, fyrstinne i Monaco (f. 1929)
 14. september – Kristján Eldjárn, islandsk president (f. 1916)

Fjerde kvartal 
 4. oktober – Glenn Gould, canadisk musiker (f. 1932)
 4. oktober – Ahmad Hasan al-Bakr, irakisk president (f. 1914)
 14. oktober – Otto von Porat, norsk bokser (f. 1903)
 21. oktober – Radka Toneff, norsk jazzmusiker og komponist (f. 1952)
 26. oktober – Giovanni Benelli, italiensk kardinal (f. 1921)
 10. november – Leonid Bresjnev, sovjetisk president (f. 1907)
 18. desember – Hans-Ulrich Rudel, tysk flyver (f. 1916)
 19. desember – Karen Grønn-Hagen, norsk politiker (f. 1903)

Idrett 
 Phil Mahre, USA, vinner verdenscupen i alpint.
 Liverpool FC blir engelsk seriemester og vinner den engelske Ligacupen.
 Aston Villa vinner den gjeveste europacupen i fotball.
 Italia blir verdensmester i fotball, de vinner finalen med 3–1 over Vest-Tyskland under fotball-VM i Spania
 Brann blir Norgesmester (cupmester) i fotball for menn. De slår Molde 3–2 i finalen.
 Viking blir seriemester i fotball for menn foran Bryne og Lillestrøm.
 BUL blir Norgesmester (cupmester) i fotball for kvinner. De slår Sprint/Jeløy 2-1 i finalen.
 18. – 28. februar: Ski-VM 1982 arrangeres i Oslo.
 25. februar – Stafetten under VM på ski i Oslo der Norge og Sovjetunionen delte seieren etter at Oddvar Brå brakk staven på siste etappe.
 Curling-VM for herrer arrangeres i Garmisch-Partenkirchen i Tyskland, og Canada vinner foran Sveits. 
 Curling-VM for damer arrangeres i Genève i Sveits, og Danmark vinner foran Sverige.
 12. juni: Larry Holmes slår utfordreren Jerry Cooney og beholder verdensmestertittelen i tungvektsboksing.
 4. juli: Jimmy Connors slår John McEnroe i Wimbledon-finalen.
 29. august: De norske roerne Alf Hansen og Rolf Thorsen (dobbeltsculler) og Magnus Grepperud og Sverre Løken (styrmannløs toer) vinner to gullmedaljer under VM i roing i Luzern.
 23. oktober: Første V6-løp avholdes på Bjerkebanen.
 24. oktober: Grete Waitz vinner sitt fjerde New York-maraton.
 Alex Higgins vinner verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Ray Reardon 18–15 i finalen.

Musikk

Utgivelser 
 Supertramp – Famous Last Words
 20. mars – Jahn Teigen og Anita Skorgan vinner den norske finalen i Melodi Grand Prix med sangen «Adieu».
 6. mai – Camel gir ut The Single Factor
 Beranek gir ut årets mest omtalte singel, Dra til Hælvete som blir totalforbudt i NRK.
 Iron Maiden gir ut The Number Of The Beast som topper de fleste lister.
 Peter Gabriel – Peter Gabriel (Fjerde album med samme navn)
 Bruce Springsteen – Nebraska
 Genesis – Three Sides Live
 Stevie Wonder og Paul McCartney – singelen Ebony and Ivory
 Paul McCartney – platen Tug of War
 Mike Oldfield – Five Miles Out
 29. mars – Iron Maiden – The Number Of The Beast
 Gjenforening av Paul Simon og Art Garfunkel i en konsert i New York med 500 000 tilskuere
 Vazelina Bilopphøggers – Blå lys
 Eldar Vågan – Trøbbel
 Metallica – No Life Till Leather (Demo)
 Michael Jackson – Thriller
 The Who gir ut det som var ment som det siste albumet deres, It's Hard

Nobelprismottakere 

 Fysikk – Kenneth G Wilson
 Kjemi – Aaron Klug
 Medisin – Sune K. Bergström, Bengt I. Samuelsson, John R. Vane
 Litteratur – Gabriel García Márquez
 Fred – Alva Myrdal og Alfonso Garcia Robles 
 Økonomi – George Stigler

Litteratur

Utlandet 
 Doris Lessing – Sirkus-eksperimentene
 Elie Wiesel – Testamentet

Norge 
 Lars Saabye Christensen – Paraply
 Tove Nilsen – Skyskraperengler
 Dag Solstad – Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land

Se også 

 Arkitekturåret 1982
 Arkeologiåret 1982
 Filmåret 1982
 Filosofiåret 1982
 Kunståret 1982
 Litteraturåret 1982
 Lyrikkåret 1982
 Musikkåret 1982
 Tegneserieåret 1982
 Teateråret 1982
 TV-året 1982

Referanser 

1982