Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet

UiT Norges arktiske universitet (forkortet UiT) (nordsamisk: UiT Norgga árktalaš universitehta) er det tredje største av Norges ti universiteter og verdens nordligste universitet. Med nesten 18 000 studenter og rundt 3 800 ansatte er det Nord-Norges største forsknings- og utdanningsinstitusjon. Universitetet er organisert i seks fakulteter. Universitetet er også medeier i det statlige forskningsinstituttet Norwegian Research Centre (NORCE), en av Norges største forskningsorganisasjoner.

Historie  
Idéen om å legge et universitet i Tromsø ble lansert i 1918 av Hans A. Meyer, en politiker og næringslivsmann fra Mo i Rana. Hensikten var å sikre bedre dekning av leger og prester til landsdelen. Tromsø museum (1872) og Nordlysobservatoriet (1928) drev tidlig vitenskapelig forskning i byen, noe som ble grunnstammen til universitetsetableringen. I 1962 kom opprettelsen av et universitet i Nord-Norge på dagsordenen. Narvik og Tromsø var blant byene som ble diskutert. I 1968 organiserte Universitetet i Oslo prøver i examen philosophicum i Tromsø, noe som var startskuddet for akademisk utdanning i byen.

Stortinget vedtok å opprette Universitetet i Tromsø 28. mars 1968. I 1969 fikk universitetet et interimsstyre, ledet av Peter F. Hjort. Kong Olav V foretok den offisielle åpningen i 1972 i Tromsø domkirke, og de første studentene begynte studiene sine i leide lokaler. Fiskerikandidatstudiet ble etablert dette første året, og profesjonsstudiet i medisin ble etablert året etter. De første årene var kontorer og undervisning i Tromsø sentrum, men i 1978 sto det første permanente bygget på universitetsområdet i Breivika ferdig. Tomten er 1 500 mål. I løpet av de neste ti årene ble det reist flere nye bygg, og studentene fikk tilbud om nye studier. I 2005 ble hele universitetet samlokalisert i Breivika ved Kong Harald Vs åpning av Teorifagbygget. Dette varte helt til sammenslåingen med Høgskolen i Tromsø i 2009.

Jusstudiet og sivilingeniørstudiet ble etablert i 1987. Året etter ble Norges fiskerihøgskole opprettet som permanent vitenskapelig høgskole under Universitetet i Tromsø. I 1991 sto Medisin- og helsefagbygget (MH-bygget) ferdig. Regionsykehuset i Tromsø (RiTø, nå Universitetssykehuset i Nord-Norge, UNN), da Nord-Europas mest moderne universitetsklinikk, ble også i bruk. Samme år ble profesjonsstydiet i psykologi etablert. Byggetrinn 2 for Medisin- og helsefagbygget er under prosjektering i Fornyings- og administrasjonsdepartementet.

I 1994 sto nytt bygg for Norges Fiskerihøgskole ferdig. Bygget er kjent på for sin rike arkitektoniske utsmykning. Bygget ser ut som et skip vendt opp-ned, og ved inngangen er det bygget en brygge med vann under. Profesjonsstudiet i odontologi ble opprettet i 2004. Både universitetet og Høgskolen i Tromsø vedtok i 2007 å søke Kunnskapsdepartementet om å bli fusjonert. Regjeringen godkjente fusjonen 26. september 2008, og institusjonene ble fusjonert 1. januar 2009.

I perioden 2003–2012 hadde universitet CASTL (Center for Advanced Study in Theoretical Linguistics) som senter for fremragende forskning. Siden 2007 har det deltatt i Senter for teoretisk og beregningsbasert kjemi, og siden 2013 har det drevet Senter for arktisk gasshydrat, miljø og klima.

Det daværende Universitetet i Tromsø fusjonerte med Høgskolen i Tromsø i 2009. I 2013 inngikk det nye fusjonerte Universitetet i Tromsø i en ny fusjon med Høgskolen i Finnmark og fikk navnet Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. De fleste av universitetets opprinnelige fakulteter samt universitetets ledelse er lokalisert ved Breiviklia nordøst på Tromsøya. Det kunstfaglige fakultet og Tromsø Museum er lokalisert på sørlige Tromsøya. Etter fusjonen med Høgskolen i Finnmark fikk universitetet campuser i byene Hammerfest og Alta. Sistnevnte er hovedcampus for det nyetablerte Finnmarksfakultetet hvor den tidligere Høgskolen i Finnmark hadde hovedsete. Hovedtyngden av utdanning og forskning ved Finnmarksfakultetet er sosialfaglig utdanning og idrettsutdanning i tillegg til reiseliv og nordlige studier. Fra 1. januar 2016 ble Høgskolen i Harstad og Høgskolen i Narvik fusjonert inn i UiT. Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi (IVT-fakultetet) ble opprettet som en del av fusjonen og administreres fra UiT i Narvik.

Forskning og utdanning i helsefag er på flere felt tilknyttet Universitetssykehuset i Nord-Norge. Universitetet driver Norges arktiske universitetsmuseum og Universitetsbiblioteket i Tromsø.

Rektorer 
 Peter F. Hjort 1972–1973
 Olav Holt 1973–1977
 Yngvar Løchen 1977–1981
 Helge Stalsberg 1981–1985
 Narve Bjørgo 1985–1989
 Ole Danbolt Mjøs 1989–1995
 Tove Bull 1996–2001
 Jarle Aarbakke 2001–2013
 Anne Husebekk 2013–2021
 Dag Rune Olsen 1. august 2021–

Universitetsstyret ved UiT gikk sommeren 2020 inn for at rektor fra og med 2021 skal ansettes i stedet for å bli valgt. Styrets avgjørelse ble oppfattet som kontroversiell, da signalene fra ansatte, studenter og fagforeninger var overveldende i favør av ordningen med valgt rektor.

Rektoratet ved UiT har tradisjonelt bestått av rektor, prorektor utdanning og prorektor forskning. Som følge av fusjonen med Høgskolen i Finnmark og etableringen av UiT Norges arktiske universitet, ble det opprettet en viserektorstilling med kontorsted ved campus Alta, og som følge av fusjonene med Høgskolen i Harstad og Høgskolen i Narvik ble det opprettet en tilsvarende stilling for de sørlige campusene. I inneværende rektoratperiode innehas stillingene av følgende personer:

 Prorektor forskning: Camilla Brekke
 Prorektor utdanning: Kathrine Tveiterås
 Viserektor for Nord-Troms og Finnmark: Bente Haug
 Viserektor for Sør-Troms og Nordland: Rikke Gürgens Gjærum

Universitetsdirektører 
 Willy Haugli (1969–1978)
 Harald Overvaag (1978–2000)
 Arne Benjaminsen (2001–2004)
 Jan Larsen (fungerende) (2004–2005)
 Lasse Lønnum (åremål) (2006–2018)
 Jørgen Fossland (åremål) (2018–2024 (-2021) (konstituert universitetsdirektør fra april 2017)
I forbindelse med overgangen fra valgt rektor til ansatt rektor (todelt til enhetlig ledelse) ble universitetsdirektørstillingen omgjort til stillingen administrasjonsdirektør.

Organisering  

Ettersom Universitetet i Tromsø ble opprettet i samfunnsvitenskapens «glanstid» på 1970-tallet, hadde institusjonen lenge en annen organisering enn det som er vanlig ved andre universiteter. Blant annet var arkeologi, historie og filosofi organisert som samfunnsfag, ikke humaniora. Økonomifag lå lenge under Norges fiskerihøgskole. Frem til universitetet vedtok ny organisasjonsstruktur og opprettelse av fakulteter i 1997, ble fakultetene kalt institutter, og instituttene seksjoner. Etter sammenslåingen mellom Universitetet i Tromsø og Høgskolen i Tromsø ble det vedtatt ny fakultetsstruktur, gjeldende fra 1. august 2009.

Fakulteter 
Etter fusjonen i 2016 hadde Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet følgende fakulteter:
 Fakultet for biovitenskap, fiskeri og økonomi (med Norges Fiskerihøgskole og Handelshøgskolen)
 Fakultet for humaniora, samfunnsvitenskap og lærerutdanning
 Fakultet for idrett, reiseliv og sosialfag
 Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi
 Fakultetet for naturvitenskap og teknologi
 Det helsevitenskapelige fakultet
 Det juridiske fakultet
 Det kunstfaglige fakultet
 Avdeling for vernepleie ble midlertidig plassert utenfor fakultetsstrukturen

Fakultetsstrukturen ble endret fra og med 1. januar 2018

 HelseFak - Det helsevitenskapelige fakultet ( inkluderer Avdeling for vernepleie + Idrettshøgskolen)
 NT - Fakultet for naturvitenskap og teknologi (inkluderer fagmiljø i samfunnssikkerhet, sikkerhet og beredskap
 IVT - Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi
 JurFak - Det juridiske fakultet
 BFE - Fakultet for biovitenskap, fiskeri og økonomi
 HSL - Fakultet for humaniora, samfunnsvitenskap og lærerutdanning (inkluderer institutt for reiseliv og nordlige studier + Institutt for barnevern og sosialt arbeid.)
 UMAK - Norges arktiske universitetsmuseum og akademi for kunstfag (inkluderer tidligere Tromsø Museum + Kunstakademiet + Musikkonservatoriet)
I tillegg ligger UB - Universitetsbiblioteket som en enhet på nivå 2 i organisasjonen.

Sentre ved UiT 
 Nasjonalt forskningssenter innen komplementær og alternativ medisin (NAFKAM) 
 KVINNFORSK - Senter for kvinne- og kjønnsforskning
 SESAM - Senter for samiske studier
 BAI - Barentsinstituttet (Kirkenes)
 CPS - Senter for fredsstudier
 RKBU Nord - Regionalt kunnskapssenter for barn og unge
 RESULT - Ressurssenter for undervisning, læring og teknologi 
 ARC -  Arctic Centre for Sustainable Energy
 LSC - Lie-Størmer Center for Fundamental Structures in Computational and Pure Mathematics

Andre sentre tilknyttet UiT 
UiT er medeier i det statlige forskningsinstituttet Norwegian Research Centre (NORCE), en av Norges største forskningsorganisasjoner. NORCE er en videreføring av blant annet UiTs tidligere datterselskap Norut og er majoritetseid av Universitetet i Bergen.

Tidligere sentre ved UiT 
 Amundsen-senteret Roald Amundsens senter for arktisk forskning. Amundsensenteret er et kortnavn for Roald Amundsens senter for arktisk forskning, som ble opprettet i 1989. Dette er en nettverksorganisasjon for alle ved Universitetet i Tromsø som jobber med arktisk forskning fra ulike fagfelt og fakulteter. Amundsensenteret deler årlig ut Polarstatuetten, som er en årlig utmerkelse til personer som har utmerket seg innen arktisk forskning og/eller på annen måte i særlig grad har bidratt til å profilere og styrke Tromsø som arktisk forskningssenter.
 SEMUT Senter for miljø og utviklingsstudier
 U-VETT Universitetets videre- og etterutdanning. Arrangerer fjernundervisningskurs og supporterer universitetet LMS. Ble i 2013 splittet opp i RESULT - Ressursenter for undervisning og læringsteknologi, organisert under Universitetsbiblioteket og Senter for karriere og arbeidsliv, organisert under sentraladministrasjonen.

Forskningsprofil 
De fleste felt hvor Universitetet i Tromsø spisskompetanse er knyttet til nordområdeforskning. På følgende felt er UiT regnet for å være på høyt internasjonalt nivå: 
 Teoretisk lingvistikk CASTL-senteret er av de fremste i verden på sitt felt og er et av Forskningsrådets sentre for fremragende forskning. 
 Samfunnsmedisin, gode registerdata fra helsestatistiske panelundersøkelser som Tromsø-undersøkelsen og et stort forskningsmiljø har ISM internasjonalt anerkjent.
 Fiskeriforskning, Fiskerihøyskolen har et stort fagmiljø for fiskeribiologi, og har embetsutdanning i fiskehelse (se fiskehelsebiolog) og utdanner kandidater i fiskeriøkonomi).
 Polarforskning, kompetanseklynge sammen med Norsk polarinstitutt som også ligger i Tromsø. Internasjonal ekspertise på felt som arktisk marinøkologi og polarhistorie.
 Samisk og kvensk språk og litteratur.
 Nordlysforskning, satellittovervåkning og fjernmåling. Tromsø har utmerkede mottakerforhold for satellittsignaler på grunn av nordlig beliggenhet. To av EISCAT-radarene ligger utenfor Tromsø, og stasjonen i Tromsø er tilknyttet Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet.
 Telemedisin, Nasjonalt senter for samhandling og telemedisin (NST) er lokalisert her.
 Matematikk

Rangeringer
Universitetet i Tromsø er rangert slik på forskjellige internasjonale rangerlingslister:

- = Ikke rangert blant verdens beste universiteter.

• = Undersøkelsen ikke utført dette året.

Studentliv i Tromsø 
Studentpolitikken er organisert gjennom Studentparlamentet ved UiT som blant annet deler ut midler fra semesteravgiften til studentorganisasjoner. Noen av organisasjonene ved UiT er omhandlet nedenfor.

Studentsamfunnet Driv

Studentsamfunnet Driv AS er eid av Studentsamskipnaden og drevet av studenter som arrangerer konserter og kulturarrangementer.

Tromsø Akademiske Kvinnekor 

Tromsø Akademiske Kvinnekor (TAKk) er et akademisk kvinnekor ved Universitetet i Tromsø. TAKk ble stiftet 20. mars 2010 og er medlem av Studentsamfunnet. TAKk er kvinnelige studenter, ansatte, og andre kvinner med akademisk tilknytning. Koret blir dirigert av Alejandro Pance. TAKk har mottoet Aliquantulum meliores sumus (norsk: noen er bedre enn)

Det Norske Mannskor av 1995 

Det Norske Mannskor av 1995 (DNM95) er et akademisk kor for mannlige studenter. Det er åpent også for ansatte ved UiT og andre akademikere i Tromsø.

Mannskoret Ultralyd 

Mannskoret Ultralyd er koret for mannlige studenter ved medisin- og tannlegeutdanningen ved UiT. Koret ble stiftet i mai 1994.

Det Gode SELskab 
Blandakoret Det Gode SELskab blander både gutter og jenter, studieretninger, erfaring og nivåer, og blander også musikksjanger og har et variert repertoar. Korets maskot er en sel, derav SELskab i navnet, og har drikkevisa «Selsangen» som kjenningsmelodi. De het tidligere Fullt På Høyde. Det Gode SELskab er «koret for alle sangglade s(j)eler».

Ompagniet 

Ompagniet er studentenes janitsjarkorps ved Universitetet i Tromsø. Ompagniet ble etablert i 1984 og er medlem av Studentsamfunnet Driv. Orkesteret er verdens nordligste studentorkester.

Aktiviteter 
Orkesteret har sine tradisjonelle aktiviteter, i form av deltakelse på SMASH, Studentsamfunnet i Tromsøs årlige julekonsert, og Circus Maximus, 17. mai-spillinger og diverse temafester i løpet av året.

Norges Arktiske Studentkor 
Norges arktiske studentkor er et blandakor som fokuserer både på godt sosialt miljø og kormusikk av høy kvalitet. Koret er livssynsnøytralt og åpent for studenter uavhengig kjønn og studieretning. Koret er også åpent for unge voksne som ikke er studenter, mellom 18 og 32 år. Koret har som mål å ha en større konsert per semester i tillegg til flere mindre fremføringer gjennom semesteret .

Tromsøstudentenes Idrettslag 

Tromsøstudentenes Idrettslag (TSI) er et av Nord-Norges største idrettslag med over 25 underorganisasjoner for forskjellige idretter og treningshallen Kraft.

Studentuka

Studentuka i Tromsø er en studentuke, en kulturfestival i Tromsø arrangert av studenter på frivillig basis. Studentuka har eksistert siden 1985 og har som formål å lage Norges beste studentuke.

DebutUKA
Studiestartfestivalen DebutUKA er mottaksprogrammet ved UiT, drevet på frivillig basis av studentene siden 1996. Studiestartfestivalen arrangeres de ti første dagene hvert høstsemester, og programmet består av turer, foredrag, konserter og fester. DebutUKA har ansvaret for fadderordningen ved universitetet.

Ledere av DebutUKA 
 Tobias Hjermann 2019–d.d.
 Sondre Kaland 2018

 Chris Alexander Stokvik 2015
 Maya Åsli 2014
 Ove Petter Sørheim 2012–2013
 Lena Fjellvang 2010–2011
 Claus Svensby 2009
 Tone Myklevold 2007–2008
 Frode Henriksen 2006

Imladris
Imladris er studentenes spillklubb ved UiT. Med sentral beliggenhet i HSL-bygget er det en lett tilgjengelig klubb og en av de største foreningene på universitetet med over 50 medlemmer. Lederen kalles for Mørkefyrste, og alle andre styreverv har titler i samme sjanger.

Aktiviteter 
Imladris har flere ukentlige spillkvelder, og det foregår stort sett spilling på klubbens lokaler hver dag til alle døgnets tider. De vanligste typene spill er samlekortspill (hovedsakelig magic), brettspill og rollespill.

Studentliv i Alta
 Studenthuset CITY (ekstern lenke)
 Studentsamskipnaden i Finnmark

Rettsmedisin 
 Relatert til rettsmedisin har Stortinget bevilget penger til at «second opinion»-analyser av DNA-prøver fra politi, skal utføres i regi av universitetet.

Kjente (tidligere) studenter ved Universitetet i Tromsø 
 Sandra Borch
 Ine Marie Eriksen Søreide
 Geir Lundestad
 Per-Mathias Høgmo
 Frank Bakke-Jensen
 Torgeir Knag Fylkesnes
 Rasmus Hansson
 Elisabeth Aspaker
 Anne Husebekk
 Pål Julius Skogholt
 Monica Kristensen Solås
 Jonas Stein

Se også 
 Liste over æresdoktorer ved Universitetet i Tromsø

Referanser

Litteratur  
 Narve Fulsås: Universitetet i Tromsø 25 år. 
 Tove Bull og Tore O. Vorren (red.) Universitetet i Tromsø glimt fra de første 30 år Ravnetrykk 1998

Eksterne lenker 
 
 
  Universitetet i Tromsø, oversiktskart
  Munin – UiTs vitenarkiv masteroppgaver, doktoravhandlinger og vitenskapelige artikler i fulltekst utgitt av forskere og studenter ved UiT. 
  Studentsamfunnet i Tromsø
  Tromsøstudentenes Idrettslag (TSI)
  Hjemmeside Ompagniet 
  DebutUKA 

 
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1968
1968 i Norge