Jo Tenfjord

Johanne Marie Giæver Tenfjord (født 13. august 1918 i Oslo, død 12. juni 2007) var bibliotekar, forfatter, oversetter, forlegger og kulturarbeider. Hun ble kjent for sin formidling av eventyr og myter. Disse omfatter både egendiktede, gjendiktede og fortellinger bygget på myter.

Liv og virke 
Tenfjord har selv sagt at hennes oppvekst i Oslo ladegård var å vokse opp i et spøkelseshus, der de hadde et spøkelse som de daglig måtte forholde seg til. I oppveksten var hun omgitt av mange gamle mennesker som hadde mange gode historier og eventyr å fortelle. Familien hennes kommer fra Olderdalen i Troms, og i historien Tre trylleord (1976) er handlingen lagt til Troms. 

Tenfjord arbeidet i perioden 1940–47 som bibliotekar ved Deichmanske bibliotek i Oslo. Senere studerte hun barnelitteratur, og underviste i emnet ved Statens bibliotekhøgskole og som foreleser ved forskjellige lærerhøgskoler. Hun arbeidet også som redaktør i Bokklubbens Barn. 

Tenfjord var en av de forfatterne som var med på å endre innholdet i barnebøkene etter 2. verdenskrig, hvor hun i Venner verden over (1949) skriver for å fremme internasjonal forståelse. Inspirasjon til boken fikk hun etter i 1948 å ha fått et UNESCO-stipend til deltagelse ved et internasjonalt seminar i USA om formidling av FNs oppbygging og målsetting.

Hannebo Holm og Guri Gla 
Tenfjord debuterte litterært i 1941 under pseudonymet Guri Gla med boken Valsesommer. Hun ga også ut boken Hannemor vil ikke gifte seg under samme psevdonym (1942). I 1956 ga hun ut boken Skjønnhetsdronning under pseudonymet Hannebo Holm.

Boken Skjønnhetsdronning fikk Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur (3. pris) i 1956.

Verv 
 1956–1965 Formann i Norsk Barnebokforum / Norsk kuratorium for barne- og ungdomsbøker
 1957–1981 Medlem av Kirkedepartementes rådgivende komite for skoleboksamlinger
 1965–1968 President for Children's International Summer Villages
 1966–1974 Formann i Den norske UNICEF-komité 
 1974–1982 Formann i Kringkastingsrådet

 Styremedlem og viseformann for International Board on Books for Young People
 Medlem av juryen for H.C. Andersen-prisen

Referanser

Litteratur 
Egne verk
 1941: Valsesommer (som Guri Gla)
 1942: Hannemor vil ikke gifte seg (som Guri Gla)
 1947: Barn og lesning
 1949: Venner verden over
 1954: Jens krysser himmelrommet (sammen med Gunnar Oxaal)
 1956: Skjønnhetsdronning (som Hannebo Holm)
 1959: I arbeid for Norges hjem
 1968: Olav's Potato Field
 1971: Regnbuebroen og andre fortellinger
 1973: Jørgen fra Helgeland
 1974: På spor etter spor
 1976: Tre trylleord
 1977: Reisen gjennom våren
 1979: Tre trudelutter
 1982: Hvor er dokka?
 1986: Påskemåne, ønskesol
 1987: Sistemann støtt
 1988: Den store gåten
 1992: Tulipanens hemmelighet
 1994: Sally Sjørøverdatter
 1997: Fra bøkenes verden (barnelitteraturhistoriske biografier)

Som redaktør, oversetter
 1959: Eventyr og sagn, L. Bechstein
 1963–1965: Barndomslandet
 1968: Tam-tam-trommelom og andre afrikanske eventyr
 1971: Ønsketreet
 1979: Ro, ro til regleland
 1986: Norge rundt med eventyr
 1989: Den store dikt- og regleboka
 1990: Den Store eventyrboka
 1992: Julenisseboka
 1995: Asbjørnsen og Moe
 1996: Barnas skattkiste
 1996: Den store fest- og høytidsboka
 1997: Baron von Münchhausen
 1997: Hundre års barndom 

Oversettelser
Lista er ufullstendig, og det antas at Tenfjord har oversatt nærmere 200 barnebøker.
 1948; Mesterdetektiven Blomkvist, Astrid Lindgren
 1952: Ingen steder som Bakkebygrenda, Astrid Lindgren
 1956: Anne drar fra Bjørkely, L. M. Montgomery
1957: Rasmus på luffen, Astrid Lindgren
 1957: Annes drømmehjem, L. M. Montgomery 
 1958: Barna fra Bråkmakergata, Astrid Lindgren | 1964: Lotta fra Bråkmakergata
 1958: Anne og regnbuedalen, L. M. Montgomery 
 1961: Jul i stallen, Astrid Lindgren
 1962: Emily på månegården, L. M. Montgomery (med 2 påfølgende bøker i seriene i 1963 og 1964)
 1964: Jul i Bakkebygrenda, Astrid Lindgren
 1972: Anne og Marilla L. M. Montgomery
 1974: En bjørn ved navn Paddington, Michael Bond (med 5 påfølgende bøker i serien i årene etter)
 1983: Robin Hood, Rosemary Sutcliff
 1990: Ramperim og ville vers, Roald Dahl
 1992: Barna fra Bråkmakergata, Astrid Lindgren
 2000: Pippi Langstrømpe i Humlegården, Astrid Lindgren

Tenfjords bøker på engelsk og tysk
 Beauty queen, Abelard Schuman
 A husband for Hannah, Abelard Schuman 
 Olav's potato field, Silver Burdett & Co

 Sally und das Geheimnis der Schatzinsel, (Hamburg, 1996)

Om henne
 Jo Tenfjord. Barndom i Oslo ladegård (Gamlebyen historielag, 2003) (hefte)
 Jo Tenfjord. «Mitt liv med barnebøker» I: Forfatteren, nr 4, 2003
 Barnebokas veier : festskrift til Jo Giæver Tenfjord på 70-årsdagen 13. august 1988, redigert av Karin Beate Vold og Tordis Ørjasæter (Eide forlag, 1988)

Priser 
 Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur 1949, for Venner verden over
 Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur 1954, for Jens krysser himmelrommet (sammen med Gunnar Oxaal)
 Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur 1956, for Skjønnhetsdronning (som Hannebo Holm)
 Kultur- og kirkedepartementets billedbokpris for barne- og ungdomslitteratur 1973, for Jørgen fra Helgeland (sammen med Reidar Johan Berle)
 International Board on Books for Young People Certificate of Honor, for Tre trylleord (sammen med Reidar Johan Berle)
 Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur 1976, for Tre trylleord
 Askeladdprisen 1985
 Jella Lepman-medaljen (International Board on Books for Young People) 1991
Bastianprisen for barne- og ungdomslitteratur 1993, for «en fremragende oversettergjerning»
 Månedens ungdomsbok januar 1997 (tysk), for Sally und das Geheimnis der Schatzinsel (Sally Sjørøverdatter)

Eksterne lenker 
 Tidsskriftet Forfatteren, nummer 4.03. Inneholder Jo Tenfjords selvbiografiske foredrag «Mitt liv med barnebøker»

Norske litteraturhistorikere og litteraturkritikere
Norske barnebokforfattere
Vinnere av kulturdepartementets barnebokpriser
Norske oversettere
Norske bibliotekarer
Personer fra Oslo
Fødsler i 1918
Dødsfall i 2007