Logikk

Logikk er læren om lovene og reglene som gjør tenkningen, resonneringen og argumentasjonen gyldig («logisk»).

Den klassiske logikk går tilbake på Aristoteles’ syllogismelære.
Helt siden den gang har logikken utgjort en av filosofiens hoveddisipliner.

Den moderne logikk kan spores tilbake til 1800-tallet.
Det var på denne tiden at bl.a. George Boole, Augustus De Morgan og Gottlob Frege gjorde de første forsøkene på gi logikken en matematisk fremstilling (se boolsk algebra og formal logikk).
Den moderne logikkens mest grunnleggende gren er setningslogikken.
Andre grener er predikat-, klasse- og relasjonslogikken.

I løpet av 1900-tallet ble logikken videre utvidet til å gi rom for usikkerhet og sannsynlighet.
Resultatet var utviklingen av bl.a. flerverdi-, fuzzy- og kvantelogikken.

Se også 
 Fornuft, evnen til logisk tenkning
 Naturlov
 Psykologikk
 Feilslutning – tankefeil – logisk feil (formell feil),
 Betingelse (conditio) beskriver et logisk eller faktisk avhengighetsforhold
 Faktum, et saksforhold som ikke logisk kan motsies
 Syllogisme, logiske slutninger som består av to premisser 
Logisk positivisme (nypositivisme eller logisk empirisme), filosofisk retning utviklet på 1920-tallet 
 Formal logikk (utsagnslogikk eller setningslogikk) 
 Sannhetsfunksjon (Logisk konnektiv), logisk operasjoner eller junksjon
Konjunksjon, sannhetsfunksjon i setningslogikk
 Inklusiv disjunksjon (adjunksjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
 Subjunksjon (implikasjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
 Aritmetisk logisk enhet
 Programmerbar logisk styring (PLS)

Litteratur 
 Arne Næss En del elementære logiske emner ISBN 9788200013839 
 Arild Utaker Språklogikk, 1991 ISBN 9788200213994 
 Stefano Predelli Logikk, 2004 ISBN 9788215006574
 
 

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Formalvitenskaper
Abstraksjon