Harald Wergeland

Artikkelen er om fysikeren Harald Wergeland (1912–1987). Se annet sted for hans farfars far, offiseren Harald Nicolai Storm Wergeland (1814–1893)

Harald Wergeland (født 14. mars 1912 på Norderhov, død 5. januar 1987 på Eidsvoll) var en norsk teoretisk fysiker.

Etter examen artium på Eidsvoll ble han kjemiingeniør fra NTH i 1936. Med et stipendium fra Norsk Hydro ble han assistent for Leif Tronstad for å studere tungtvann. Samtidig ble han engasjert av Johan Holtsmark til å bli med i en ny aktivitet i kjernefysikk rundt en  Van de Graaff-generator som ble konstruert ved NTH med bistand av Odd Dahl. Da den startet opp i 1937, avla Wergeland et besøk hos Werner Heisenberg i Leipzig. Dette resulterte i et forskningsopphold samme sted 1938-39.  

Tilbake i Norge gjorde Wergeland ferdig et arbeid om kosmisk stråling sammen med Hans Euler som han hadde møtt i Leipzig.  Sine videre studier fortsatte han i forskningsgruppen til Egil Hylleraas ved  Universitetet i Oslo. Han ble der dr. philos. i 1942 med en avhandling om atomkjerners struktur. 

Samme år ble han kontaktet av Hans Jensen som var med i Uranverein hvor muligheten for en eventuell tysk atombombe ble undersøkt. Jensen var utsendt av Heisenberg som hadde en viktig rolle i prosjektet, med beskjed om at dette ikke lenger var aktuelt. Da Wergeland hadde kontakt med motstandsorganisasjonen XU, var dette en måte å bringe meldingen til England og de andre allierte. 

Wergeland beholdt kontakten med Heisenberg etter andre verdenskrig, men da var interessen mer rettet mot «S-matriseteori» og elementærpartikkelfysikk. Han ble professor i eksperimentell fysikk ved NTH i 1946, men dette professoratet ble omgjort til teoretisk fysikk i 1948 da Roald Tangen ble ansatt.

Da norske myndigheter etter krigens slutt bestemte å bygge opp en forskningsaktivitet rettet mot atomenergi i forbindelse med opprettelsen av Forsvarets Forskningsinstitutt, stilte Wergeland seg negativ til dette. Sammen med Njål Hole og Roald Tangen mente han at det vil være uheldig om dette arbeid ble utført i militær regi. Han ble med i et offentlig nedsatt «Atomutvalg» under ledelse av Svein Rosseland som resulterte i at det sivile Institutt for Atomenergi ble opprettet i 1948. 

Wergeland deltok i arbeidsutvalget som ledet til opprettelsen av CERN, og han ble senere også en av Norges delegater til CERNs råd.  
Han stilte seg tvilende til om landet trengte Haldenreaktoren og var pådriver for Nordisk Institutt for Teoretisk Atomfysikk som ble opprettet i København i 1957. 

Ved NTH bygget han opp et eget institutt for teoretisk fysikk hvor flere av studentene og doktorandene senere overtok akademiske stillinger i samme fagfelt. De første årene var dette konsentrert om elementærpartikkelfysikk, kvanteelektrodynamikk og spredningproblemer i akustikk og kvantemekanikk, men ble etterhvert erstattet med statistisk fysikk for kondensasjon av gasser til væsker og helium ved lave temperaturer.

Etter aldersgrensen gikk han i 1979 over til Forskningsrådets seniorstipendium.

Verv og utmerkelser 
 Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1943
 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab med fra 1946 (preses 1959–1965)
 Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1951
 St. Olavs Orden ridder i 1. klasse 1960
 Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab fra 1964
 International Union of Pure and Applied Physics, visepresident en periode
 Gunnerusmedaljen 1970

Referanser

Eksterne lenker 
  Harald Wergelands privatarkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket 

Norske fysikkprofessorer
Professorer ved NTH
Norske sivilingeniører
Kjernefysikere
Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
St. Olavs Orden
Gunnerusmedaljen
Personer fra Ringerike kommune
Personer tilknyttet CERN