P.H. Holtermann

Peter Høier Holtermann (født 1820 på Austrått, død 1865 i Christiania) var en norsk arkitekt. Holtermann var en Norges første arkitekter født i landet og tilhørte den første generasjon norsk arkitekter. Han var den første som dokumenterte stavkirker og andre gamle trebygninger for Fortidsminneforeningen.

Bakgrunn og utdanning 

Han gikk i tømmermannslære i Christiania parallelt med at han var elev ved Den kongelige Tegneskole. Han var arkitektstudent i ved Königliche Bauschule, Berlin 1842-46. Holtermann var deretter på studietur til Dresden, München, Tirol, Sveits og Strassbourg samt byer langs Rhinen. I Berlin var han kjent som «Den norske Bjørn» på grunn av sin ruvende og kraftige kroppsbygning.

Modell for Tidemand 
Holtermann sto modell for predikanten i Adolph Tidemands «Haugianerne». Lorentz Dietrichson skriver at Tidemand malte et portrett av Holtermann.

Liv og familie
Han var sønn av Ove Bjelke Holtermann (innehaver av Austrått-godset) og Elisabeth Throne, og han tilhørte slekten Holtermann som hadde eid Austrått siden oldefaren Hans Holtermann kjøpte godset i 1760. Nevøen Ove Bjelke Holtermann (født 1852) var arkitekt, tegnlærer, assistent hos Georg Andreas Bull (fra 1890) og bygningsinspektør i Kristiania. Han døde i 1865 etter å ha fått en skade av å slå hodet i en loftsbjelke.

Virke som arkitekt 
Han etablerte egen arkitektvirksomhet i Christiania i 1846. Holtermann tegnet nye kirkebygg og dokumenterte eldre bygg. Georg Andreas Bull var trolig assistent hos Holtermann før Bull etablerte eget kontor.  Holtermann var formann i Polyteknisk forening 1862-1865.

Holtermann laget på 1850-taller planer for å bygge om den middelalderske Tanum kirke til korskirke. De to første teglsteinskirkene i Akershus ble tegnet av Holtermann som var tidlig ute med den nye stilen. Holtermann var involvert i planlegging av Ås kirke, men J.W. Nordan fikk det endelige oppdraget. Sammen med Heinrich Ernst Schirmer laget Holtermann forslag til utvidelse av Rikshospitalet i Empirekvartalet til konkurransen utlyst i 1850. Christian H. Grosch vant konkurransen med sitt forslag. I Christiania var han trolig en kjent arkitekt og del av den intellektuelle krets i nasjonalromantikken.

Dokumentasjonsarbeid og Fortidsminneforeningen 

Holtermann var den første som gjorde oppmålinger av gamle bygninger (stavkirker og tømmerhus) for Fortidsminneforeningen (Georg Andreas Bull gjorde dette senere i større omfang). På reise sammen med Nicolay Nicolaysen (formann i Fortidsminneforeningen) sommeren 1848 påviste Holtermann at de fleste stavkirkene opprinnelig hadde hatt åpne takstoler. Holtermanns ombygginger og restaureringer av gamle kirker beskrives som hardhendt. 

Nicolaysen skrev beretningen «Iagttagelser paa en Reise i Sommeren 1848» i Fortidsminneforeningens årsrapport fro 1848. Nicolaysens og Holtermanns reise sommeren 1848 innledet den målrettede dokumentasjonen av Norges bygningsarv. De reiste gjennom amtene Jarlsberg og Larvik og Bratsberg, over fjellet til Odda og til Bergen. Retur til Christiania gikk via Voss, Vik i Sogn, Lærdal og Hallingdal. Rapporten fra reisen konsentrerte seg om stavkirker og stabbur, og fremstillingen i rapporten tyder på at mye av dette var ukjent stoff. Georg Bull og Christian Christie gjorde reiser med samme formål på 1850-tallet. 

Reisen i 1848 fulgte i store trekk samme rute som Johannes Flintoe og I.C. Dahl omkring 25 år tidligere. Nicolaysen og Holtermann besøkte blant annet Eidsborg stavkirke der Holtermann undersøkte takkonstruksjonen. Lorentz Dietrichson brukte Holtermanns tegninger i sitt store verk De norske stavkirker (1892). Holtermann besøkte senere stavkirkene Hopperstad, Stedje og Kaupanger der han gjorde samme observasjoner:

Fortidsminneforeningens årsberetning for 1855 inkluderte Holtermanns tegninger av Eidsborg stavkirke sammen med tegninger av blant annet Garmo og Ringebu stavkirker. 

Han var involvert i arbeidet med å redde og sette i stand Gamle Aker kirke. På oppdrag Fortidsminneforeningen laget Holtermann i 1852 oppmålingstegninger av Gamle Aker. I 1851 laget Holtermann oppmålingstegninger av Håkonshallen. 

Holtermann var medlem av Fortidsminneforeningens direksjon fra 1850.

Galleri

Arbeider 

 Arbeiderboliger på Hammersborg (for Arbeiderboligselskapet, 1852)
 Arbeiderboliger i Rosenkrantz gate 8 på hjørnet mot Arbeidergata (for Arbeiderboligselskapet, 1858), bygget opptok nesten hele kvartalet.
 Norges landbrukshøgskole på Ås (1854–59)
 Christiania Seildugsfabrik (1856) oppført i rød teglstein
 Akerselvens Klædefabrik (1865)
 Rådhuset og Latinskolen i Tromsø (1862–65)
 Molde amtssykehus (1861)
 Bogstad gård, ombygging/utbedring, bare deler er bevart..

Kirker
 Haslum kirke (ombygging og restaurering 1853)
 Nes kirke (Akershus) 1860 
 Aremark kirke 1861 
 Os kirke 1862 
 Saltdal kirke 1862 
 Treungen kirke 1863 
 Holla kirke 1865-67
 Gjesåsen kirke 1863 
 Bryn kirke (Bærum) 1861  
Holla kirke 1867

Referanser

Kilder 
 Plan- og bygningsetatens byggesaksarkiv
 Stadskonduktørens journal

 
Foreningspersoner
Fortidsminneforeningen
personer fra Ørland kommune