Paul Andreas Kaald

Paul Andreas Kaald (født 12. juni 1784, død 24. juni 1867) var en norsk kaperkaptein fra Trondheim. Han var en av de største norske kaperkapteinene fra kapertiden. Hans første tokt var i 1808. Det andre toktet i 1808 ble avbrutt da skipet ble tatt utenfor Skottland. Han kom tilbake til Trondheim i 1810. Tre år senere, i 1813, dro han nok en gang ut på tokt. Briggen «Anna Bruun» seilte ut med 14 kanoner og et mannskap på 60. Dette var en av de største kaperskipene som seilte ut fra en norsk havn. Toktet var svært vellykket og gjorde Kaptein Kaald til en rik mann.

Familien 
Han ble døpt 4. juli i Vår Frues kirke. Hans far var stavangermannen Albert Hansen Kold og hans mor var Jonetha Paulsdatter Kroppe. Faren hadde tre barn fra forrige ekteskap og fikk tre barn også med sin nye kone. Faren døde da Paul Andreas var fem år og moren giftet seg deretter med overtollbetjent Peder Olaus Høysager. De fikk fem barn. Paul Andreas hadde altså tre helsøsken og ni halvsøsken. Aldersforskjellen i søskenflokken var over 50 år.

Karriere 
Han dro til sjøs da han var 14 år og tok styrmannseksamen i 1803. Han mønstret på «Sara Marie» som forliste ved Nederland og var med «Magdalena & Benedicte» på flere turer i Middelhavet. Etter dette begynte han med kapertrafikk 24 år gammel, siden Napoleonskrigene gjorde han arbeidsledig.

Det første toktet var med sluppen «Den Kjække» i 1808. Kaptein på toktet var Sigismund Richelieu. Toktet var vellykket og Kaald førte et av skipene tilbake til Norge. «Den Kjække» ble imidlertid tatt av engelskmenn. Med hjelp fra rederen Johan Christian Vogelsang fikk han rustet «Eliza» til et nytt tokt. Kaald kalte det nyrustede kaperskipet «Den Flinke». Skipet ble tatt ved Skottland og Kaald havnet i fengsel i Edinburgh. Der ble han i to år.

Han vendte tilbake til Trondheim i 1810 og la ut på et tredje tokt i 1813. Briggen «Anna Bruun» seilte ut med 14 kanoner og et mannskap på 60. Toktet var svært vellykket og gjorde Kaptein Kaald til en rik mann.

Etter krigen 
Den 18. juli 1812 giftet han seg med hitterværingen Willadine Kjerstine Stub. Syv av deres ni barn vokste opp. Da krigen var over i 1814, stoppet kaperiet. Kaald kjøpte skonnerten «Isabella» og la ut på reise i Nordsjøen. Han var reder for skipet fra 1828. Skipet forsvant i 1834. I 1835 flyttet han til Hitra og slo seg ned på gården Grindvik. Der levde han av handel og gårdsdrift til han døde i 1867, 73 år gammel. Han ligger begravd på Fillan kirkegård, der hans kone også ligger.

Annet 
 Han tok bergensk skipperborgerskap i 1808. Han byttet dette i et trondhjemsk i 1817, før han i 1835 byttet dette i et handelsborgerskap.
 Han etterlot seg skipsjournaler fra kapertoktene og en dagbok fra fengselstiden i Skottland.
 Paul Andreas Kaald har fått en vei oppkalt etter seg på Ladehammeren i Trondheim. Gaten går i en sløyfe ut fra Ladehammerveien. Veien har fått navnet Kaptein Kaalds vei.
 Hans etterkommere lever i Norge og Skottland den dag i dag.
 Som kaperkaptein kan man kalle han en ‘statsautorisert sjørøver’.

Kilder 
 Familien Kaalds slektstre

Eksterne lenker 
 Adressa om Kaptein Kaald 

Norske sjøfolk
Artikler i sjøfart-prosjektet