Camilla Collett

Jacobine Camilla Collett (1813–1895) var en norsk skjønnlitterær forfatter, essayist og kvinnesaksforkjemper. Både som romanforfatter og kvinnesaksforkjemper var hun en pionér.

Hun er best kjent for sin ene roman, Amtmandens Døtre (1854–1855), som drøfter kjærlighetsekteskap kontra fornuftsekteskap, og viser hvilke begrensede muligheter kvinner har til å bli lykkelige i ekteskapet.  Collett utga artikler, reisebrev og essay fra 1868 til 1885 og disse utgjør hovedtyngden av forfatterskapet. Et hovedtema i disse sakprosatekstene hennes er kvinnens begrensede stilling i historien, i litteraturen og i samfunnet. Collett skrev også erindringsboken I de lange Nætter (1862) om sin egen familie. I ettertid er også hennes brev og dagbøker fra ungdomsårene utgitt.

Collett var inspirator for kvinnesaksbevegelsen i Norge og ble utnevnt til æresmedlem av Norsk Kvinnesaksforening ved etableringen i 1884. Foreningens stifter Gina Krog skrev at «når vi kvinner av den yngre slekt kan ha en freidigere tro på vår sak enn Camilla Collett, da er denne tro for en stor del kjøpt oss for hennes smerte og ved hennes mot». Foreningen fikk i 1911 oppført monumentet «I storm».

I Colletts familie og krets finner man også flere andre fremtredende skikkelser i det norske samfunnet på 1800-tallet. Faren Nicolai Wergeland var prest og eidsvollsmann. Dikteren Henrik Wergeland var hennes bror. Hun var gift med jusprofessor Peter Jonas Collett.

Liv 

Hun var det fjerde av fem barn av sognepresten og eidsvollsmannen Nicolai Wergeland og Alette Dorothea Wergeland, født Thaulow. Dikteren Henrik Wergeland var hennes fem år eldre bror. Augusta Wergeland Vedøe var hennes to år eldre søster, mens Harald Wergeland var hennes ett år eldre bror. Hennes to år yngre bror var generalmajor Oscar Wergeland.

Hun vokste opp på Eidsvoll, der faren begynte som sogneprest i 1817. Hun fikk det meste av sin utdannelse ved å følge huslærernes undervisning av brødrene. Videre gikk hun ett år på Jomfru Pharos pensjonatskole for piker i Christiania (1826–27) og deretter to år (1827–29) ved brødremenighetens skole i Christiansfeld i den sørlige, tysktalende delen av Jylland. Utenlandsopphold var en del av hennes videre dannelse: faren Nicolai Wergeland tok henne med på reise til Frankrike, Tyskland og Nederland sommeren og høsten 1834. Hun oppholdt seg også i Hamburg 1836–37. Ungdomstiden i 1830-årene vekslet hun mellom å bo hjemme på prestegården i Eidsvoll og å bo hos venner i hovedstaden.

Forholdet til Welhaven 
Hun møtte Johan Sebastian Welhaven hos kjøpmann Herre 24. januar 1830, der Welhaven var huslærer for sønnen, Bernhard Herre. Hans førsteinntrykk av henne har nedfelt seg i diktet «Soiree-billeder», utgitt 1845.<ref>J.S. Welhaven: Soiree-Billeder; Wikisource</ref> Del to åpner slik:Der kom en Stands i Soireen,
da Præstens Datter traadte ind,og Sladren som gik om Theen,
blev stum ved hennes lette Trin.Den fine Alf paa 16 Aar
var fostret i de grønne Dale,og i vor vinterlige Dvale
vi studsede ved hennes Vaar.

De to møttes med ujevne mellomrom i årene som fulgte når hun var på sine månedlange besøk i hovedstaden. Konflikten mellom Wergeland og Welhaven må ha gjort forholdet mellom dem krevende. I 1834 da Camilla var i Paris for å komme over bruddet med Welhaven, besøkte hun en formiddag kirkegården Pere Lachaise og gravstedet til Abelard og Heloise. Hun ble da overveldet av en følelse av at også Welhaven ville komme dit en dag, og risset inn navnet sitt i brystet på Heloises statue. «Det var min eneste, min første og sidste Kjerlighedserklæring, tænkte jeg...Jeg var saa vis paa at han vilde staae engang paa Trinet ved Heloises Side.»

Forfatteren Henrik Jæger skrev en artikkel om Collett i Nordisk Tidsskrift (1877) og beskrev forfatterskapet som «Tungsind, Grubleri, Selvfordybelse og atter Selvfordybelse.». Collett svarte med artikkelen «Et Gjenmæle»; hun tilbakeviste Jægers påstander og framstilte seg selv som en forfatter som tegner kvinnevirkeligheten slik den egentlig er, slik mennene ikke vil se den.

Collett var en av Norges tidligste forkjempere for kvinners rettigheter. Hun kjempet ikke for politiske reformer, men for respekt og likeverd, og hun ble en viktig inspirasjonskilde for kvinnebevegelsen i Norge.  I 1874 var hun initiativtaker til Læseforeningen for Kvinder. I essaysamlingen Mot strømmen (1879) skrev hun om temaer som prostitusjon, enkers kår og dyrenes sak. Hun skrev også om usunne damemoter, husmortilværelsen, ball og lettsindige forlovelser. Et gjennomgangstema i boka er at menn har et nedlatende syn på kvinner, og at kvinnene selv har for lav selvfølelse og for lite selvrespekt.

Ettermæle 

Mot slutten av sitt liv mottok Collett etterhvert bred anerkjennelse for sin innsats. En æresfest for henne i København i februar 1878 «rørte henne dybt», og ved 80-årsfeiringen i 1893 ble det holdt en fest for henne i Studentersamfundets lokaler i Christiania. Henrik Ibsen førte henne til bords, og professor Lorentz Dietrichson holdt festtalen. Dietrichson hadde også tatt initiativet til festen. Ved en 80-årsfest i  sa Magdalene Thoresen at Collett var den andre egentlige forteller i norsk litteratur, etter Maurits Hansen.

Hun ble det første æresmedlem i Norsk Kvinnesaksforening etter at NKF ble stiftet i 1884, og ble i 1893 æresmedlem i Foreningen til dyrenes beskyttelse i Christiania og Norsk Kvindeforening til Dyrenes Beskyttelse.

I en nekrolog i det danske tidsskriftet Kvinden og samfundet het det at «Er Kvinders Sind og Kvinders Kaar her i Norden anderledes end for fyrretyve Aar siden, saa maa Camilla Collett nævnes forrest blandt dem, som har skabt det ny, først og fremst nævnes som den, der har lidt mest for det, ja, givet sit Liv hen til Sorg for sin Sags Skyld.»

I 1902 utlyste Norsk Kvinnesaksforening en konkurranse om et monument til hundreårsjubileet for Colletts fødsel; oppdraget gikk etter en lang prosess til Gustav Vigeland, og statuen «I storm» i Slottsparken ble reist i 1911. Ambrosia Tønnesen nådde ikke opp i konkurransen om monumentet i 1911, men en miniatyr av hennes skulptur ble laget i marmor. Den sto tidligere i lokalene til Kvindelig leseforening, men står nå i Nasjonalbiblioteket. Ingemund Berulvsons statue av henne på Strandpromenaden i Kristiansand ble avduket i 1964, i etterkant av 150-årsjubileet. Ada Madssens statue ved Eidsvoll kirke ble avduket i 1977.

Åse Marie Nesse har skrevet diktet «Camilla Collett» med utgangspunkt i Vigelands skulptur: «Du frys i dine Sjal, Camilla Collett.» Nesse framstiller hennes skapingsstunder som brennende, «kvitglødande» i en «tapper og tidleg kamp / mot dei heilage allmenne kvinneburet». Men kampen er åpenbart ikke over. Diktet slutter slik: «Du frys på din sokkel / ennå - / er ikkje istida slutt?»

Collett var avbildet på portrettsiden av den norske 100-kroneseddelen fra 1977 til 1994, som den første kvinne på en norsk seddel. Ved 150-årsjubileet i 1963 ble hun avbildet på to norske frimerker. 200-årsjubileet for hennes fødsel falt sammen med 100-årsjubileet for kvinnelig stemmerett; Posten Norge ga ut et frimerke med Collett og et med den første kvinnelige stortingsrepresentanten: Anna Rogstad.

Bibliografi 
 1854–1855: Amtmandens Døtre – roman, omarbeidede utgaver utgitt 1860 og 1879
 1861: Fortællinger – kortprosa
 1862: I de lange Nætter – erindringer
 1868: Sidste Blade. Erindringer og Bekjendelser, 1ste Række – artikler
 1872: Sidste Blade. 2den og 3dje Række – artikler
 1873: Sidste Blade, 4de og 5te Række – artikler
 1877: Fra de Stummes Leir – artikler
 1879: Mod Strømmen – artikler
 1885: Mod Strømmen II – artikler
 1892–1893: Skrifter I–X. Samlede verker.  
 1912–1913: Samlede verker. Mindeutgaven. 3 bind, inkl. Efterslæt (1837-1895)
 1926–1934: Dagbøker og breve. Camilla Collett og Peter Jonas Collett. Redigert av Leiv Amundsen 
 Bd 1: Optegnelser fra ungdomsaarene. 1926
 Bd 2: Breve fra ungdomsaarene. 1930
 Bd 3: Frigjørelsens Aar : Brevveksling med P.J. Collett og andre 1838-1839. 1934
 Bd 4: Før Brylluppet : Brevveksling med P.J. Collett og andre 1840-1841. 1933
 Bd 5: Peter Jonas Collett. Studenteraar : oplevelser og refleksioner 1831-1838. 1934

 Referanser 

 Litteratur om henne 
 Baugstø, Line: Camilla Collett, født Wergeland. Cappelen Damm, 2013. ISBN 978-82-7634-979-5. Biografi for ungdom
 Benterud, Aagot: Camilla Collett : en skjebne og et livsverk, Oslo: Dreyer, 1947
 Bergsøe, Clara: Camilla Collett : et Livsbillede, København: Gyldendal, 1902
  
 Gran, Gerhard: «Camilla Collett», i Norsk aandsliv i hundrede aar III. Kristiania: Aschehoug, 1913.
 Hareide, Jorunn: «To pionerkvinner i dansk-norsk litteratur». I boka: Bokhistorie. Tore Rem (red.). Gyldendal, 2003. Om Camilla Collett og Magdalene Thoresen Hareide, Jorunn. «Etterord.» I de lange nætter. Gyldendal, 1994
 Haugen, Trond (red.): Å bli en stemme : nye studier i Camilla Colletts forfatterskap. Nasjonalbiblioteket; Novus forlag, 2014. ISBN 978-82-7099-777-0
 Heber, Lilly: Camilla Collett, Kristiania: Gyldendal, 1913
 Midttun, Birgitte Huitfeldt: «Etterord». Amtmandens døttre, 2006
 Nielsen, Ragna: Camilla Collett, Stockholm, 1913
 Siri Senje Biografien om Camilla Collett : stemmen fra de stummes leir 2013 ISBN 978-82-05-45205-3. . Biografi for ungdom
 Steen, Ellisiv: Diktning og virkelighet : en studie i Camilla Colletts forfatterskap, 1947 
 Steen, Ellisiv: Den lange strid : Camilla Collett og hennes senere forfatterskap,  1954
 Steen, Ellisiv: Camilla Collett, et minneskrift til 150-årsjubileet for hennes fødsel 23. januar 1963, 1963 
 Steen, Ellisiv (red): Camilla Collett om seg selv, 1985 
 Steen, Ellisiv: «Etterord». Amtmandens døttre, 1969
 Selboe, Tone. Camilla Collett : engasjerte essays. Aschehoug, 2013. ISBN 978-82-03-35375-8
 Steinfeld, Torill: Camilla Collett : ungdom og ekteskap. Gyldendal, 2012. ISBN 978-82-05-43007-5 Første utgave Den unge Camilla Collett. Et kvinnehjertes historie. 1996 
 Steinfeld, Torill: «Etterord». Amtmandens døttre, 1992
 Ørjasæter, Kristin: «Kjærlighet og kvinnesyn i Camilla Colletts forfatterskap». I: P2-akademiet, W, 2002
 Ørjasæter, Kristin: Camilla. Norges første feminist. Cappelen, 2003 ISBN 82-02-22516-7
 Ørjasæter, Kristin: «Innledning». Amtmandens døttre'', 2013
 Littforsk 107 bøker, artikler og avhandlinger om Collett.

Eksterne lenker 

 
 
 Sofies historie ; fortellingeromhenne.no, nettutstilling fra KILDEN Informasjonssenter for kjønnsforskning og Foreningen !les.
 Digitalt fortalt: «Camilla Collett» (digital fortelling av Hilde Hagerup) (besøkt 8. mars 2012)
 Hennes verker i fulltekst; Litteratur dokpro. UiO
 Camilla Collett (1813–95) – kvinnesakspionér ; wergeland2008.no
 Collett-bibliografi : litteratur av og om Camilla Collett  (Utarbeidet av Nasjonalbiblioteket)
 
 Digitalt tilgjengelig håndskrifter av Collett hos Gunnerusbiblioteket.
 Eidsvoldsdatteren Pauline Camilla Wergeland

Norske romanforfattere
Norske forfattere av erindringsbøker
Norske essayister
Norske kvinnesaksforkjempere
Medlemmer av Norsk Kvinnesaksforening
Personer fra Kristiansand kommune
Personer fra Eidsvoll kommune
Henrik Wergeland
Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Personer avbildet på norske pengesedler
Slekten Collett