Leviatan

Leviatan (hebraisk: לִוְיָתָן livjatan), også skrevet Livjatan og Leviathan, er i den jødisk-kristne mytologien et kjempestort sjøuhyre som ofte framstilles som en mellomting mellom en slange og en drage. 

Ordet er blitt synonymt med ethvert stort sjøuhyre/havmonster eller et dragelignende vesen.

Leviatan i Bibelen, i apokryfer og i kommentarer 

Ordet forekommer syv ganger i Bibelen, og det har vært framholdt at det kan vise til flere store sjødyr. Den viktigste og mest utførlige omtale er i Jobs bok.

Leviatan i Jobs bok 41,1-25 er noen ganger blitt tolket som en krokodille. I Salmenes bok 74,14 sies det at Leviatan ble styrtet i sjøen («Du slo i stykker Leviatans hoder og ga ham til føde for folket i ørkenen»). Her mener mange at det er snakk om egypterkongen som ble styrtet i Rødehavet. Også i Jobs Bok 40,25 – 41,26 finnes kampmotivet der Jahve spør Job om han kan kjempe på samme måte som Jahve mot Leviatan. 

I Salme 104,26 er Leviatan et havuhyre som har havet som lekeplass. «Der stevner skipene fram, der er Leviatan, som du har skapt til å leke med.»

Fra disse bibelske tradisjoner knytter apokryfe tekster an. Man finner Leviathan som kvinnelig fabelvesen, sammen med sitt mannlige motstykke Behemot, sendt av Gud for å tukte menneskene ifølge Enoks bok (1 Hen 57,7ff). Sistnevnte behersker ørkenen mens Leviatan hviler på havets bunn. Til sist blir begge berget, begge ved Guds nådes offer (1 Hen 60,7).

Ordet Leviatan finnes også nevnt i Rashis kommentarer til Første Mosebok 1,21: «Og Gud skapte de store sjødyrene og hver levende skapning av alle de slag som vannet kryr og myldrer av ..» (Jastrow oversetter ordet «Taninim» med sjøudyr, krokodille eller stor slange.) I sine kommenterer skriver Rashi at «i følge viser dette til Leviatan og hans ektemake. Gud skapte en mannlig og en kvinnelig Leviatan, drepte senere hunnen og saltet den til de rettrådige, for om leviatanene skulle avle av seg skulle verden ikke kunne fremtre for dem.»

Leviatan nevnes dessuten på flere steder i Talmud.

Ugarit, Egypt  
Kampmotivet i Jobs bok finnes også utenfor Bibelen, blant annet i Ba'alsmyten fra Ugarit (Baal-syklusen), hvor Ba'al dreper Liviatan. Generelt er dette imidlertid nedtonet i Det gamle testamente som i stedet betoner Jahves uinnskrenkede makt.

Det er mulig at Jobs boks beskrivelse har elementer inspirert fra gammel egyptisk dyremytologi der krokodillen er fiende med solguddommen Horus (og nedkjenpes enten av Horus eller farao).

Det er også blitt hevdet at de norrøne forestillingene om Midgardsormen kan ha utviklet seg fra et Leviatan-motiv.

Litteratur og film 

Selve myten om leviatanen, i en eller annen form, eller som et litterært a propos, er også blitt anvendt i litteratur og i film. Uten å prøve å være utfyllende kan nevnes forfattere og diktere som Thomas Hobbes, John Milton, Heinrich Heine og George Oppen; Robert Shea, Robert Anton Wilson, Steven Brust, Scott Westerfeld, Paul Auster og James S. A. Corey. En rekke filmer fra så å si hele filmens historie spiller på Leviatan.

Hvalfossil 
Franske forskere har funnet et 12-13 millioner år gammelt fossil av en spermhval i en ørken i Peru i Sør-Amerika, som de har gitt navnet Leviathan melvillei. Dyret var 17 meter langt og hadde enorme huggtenner, og har mest sannsynlig jaktet på delfiner og andre hvaler. Hvalen har det største bittet av alle kjente hvaler.

Referanser

Litteratur 
 Christoph Uehlinger: Leviathan. I: Karel van der Toorn, Bob Becking, Pieter W. van der Horst (utg.): Dictionary of Deities and Demons in the Bible. DDD. 2. extensively revised edition. Leiden u. a. 1999, ISBN 90-04-11119-0, s. 511–515.
 Harald Gebhardt und Mario Ludwig: Von Drachen, Yetis und Vampiren. Fabeltieren auf der Spur. BLV-Verlag, München 2005, ISBN 3-405-16679-9.
 Thomas Hobbes: Leviathan. online.
 Joseph Roth: Der Leviathan. 4. Auflage, Kiepenheuer und Witsch, Köln 1999, ISBN 3-462-02082-X.
 Arno Schmidt: Enthymesis. Leviathan oder Die beste der Welten. Haffmans, Zürich 1992, ISBN 3-251-80060-4.

Eksterne lenker 
 

Hebraiske ord og uttrykk
Det gamle testamente
Jødisk mytologi