Bornholmsk

Bornholmsk er dialekten/språket som snakkes på Bornholm.

Bornholmsk er en østdansk dialekt, det vil si nærmest beslektet på den dansken som ble snakket i Skåne, men skånsk har siden blitt mer påvirket av svensk, på samme måde som Bornholmsk er blevet påvirket av københavner dansk.
Skånsk og Bornholmsk var tidigere ikke at regne som svenske og danske dialekter, men to selvstendige språg. 
På Bornholm fantes der flere dialektgrupoet.
Allingesvensk, Rønnefint og en mer bred orginal dialekt på syd og midt Bornholm.
I dag er Bornholmske ord, udtryk og dialektbøjninger byttet ud med danske ord og udtryk.

«En kjætta* sprong over kjærregåra gjarred* å ned i en bunka hujnatjas.*
På trappa sto kjællingen å sa, hva vad kjokkan slo?
Ved ynte sa kæring, men ka du gå op på tiled å henta Kjitan*»

Hunkat - kjitte på Sørnorsk
kirkegårdsgære - mur
Vildkørvel - Hundekjeks på Svensk/Norsk.
Tiled - loftet
Kæring - Karl 
kjitan - spand/gryte Kjittel på svensk Norsk

Åbo - æderfugl

Bornholmsk er en av de dialektene som det er vanskeligst å forstå for dansker fra andre deler av Danmark, og noen vil derfor beskrive bornholmsk som et selvstendig språk. Imidlertid er grensen mellom dialekt og språk i noen grad subjektiv.

I de senere år har bornholmsk vært på rask tilbakegang, ikke minst i den yngre generasjon, der en stor del snakker den københavnske varianten av riksdansk. 

Bornholm har aldrig blevet ivaretatte som andre dialekter i våre nordiske naboland.
Denne utviklingen skyldes dels en innvandring til øya, og dels den lave prestisje som dialekten har utenfor Bornholm. 
Bornholmere, ble stortset opfattet  som bønder i byen, når de «kom over». Modsat blev danskere opfattet som «blærerøver» når de kom til øen uden evne til respekt og tilpasning.

I skolen var elevene tvunget til at læse, lære og snakke dansk/ rikdansk.

Det er derfor sannsynlig at bornholmsk vil dø ut innen få generasjoner.

Derfor bør det være et minimum at nyhetssendinger rettet mod Bornholm 
Fremføres på Bornholmsk og at skoler ivaretager språg og dialektoplæreng i 1-10 klasse.

Bøyningslære

Kjenneordene

Bornholmsk har tre kjønn som norsk, tysk og islandsk i motsetning til riksdansk. Det ubestemte kjenneord for hannkjønn er ejn (ejn horra = en gutt), for hunnkjønn en (en peia = en jente), og for intetkjønn et (et húz = et hus).

Entall
Det bestemte kjenneordet etter ordet er i entall for hannkjønn -ijn (horrijn = gutten), for hunnkjønn -an (peian = piken) og for intetkjønn -ed (húzed = huset).

Flertall
I flertall er den bestemte artikkel for hannkjønn -ana (horrana = guttene), for hunnkjønn -arna (peiarna = jentene), og -en for intetkjønn (húzen = husene).

Tallordene

Grunntallene
1 en 
2 to 
3 tre 
4 fira 
5 fæm 
6 sajs (sæks) 
7 sju 
8 åta 
9 ni 
10 ti 
11 æleva 
12 tal 
13 trætan 
14 fjaurtan 
15 fæmtan 
16 sajstan 
17 søtan 
18 atan 
19 nøtan 
20 kyve 
30 træðua 
40 fåre 
50 haltrøs 
60 trøs 
70 halfjærs 
80 fers 
90 halfæms 
100 honreðe 
1000 tuzen

Ordenstallene
1. fårsta/fåsta 
2. an(d)ra 
3. treðe (, treðje) 
4. fjære 
5. fæmte 
6. sjæte 
7. sjuene 
8. åtene 
9. niene 
10. tiene 
11. ælvute 
12. talte 
13. trætene 
14. fjaurtene 
15. fæmtene 
16. sajstene 
17. søtene 
18. atene 
19. nøtene 
20. kyvene 
30. træðevte

Danske dialekter