Ulrik Fredrik Gyldenløve

Ulrik Fredrik Gyldenløve (født 20. juli (eller 4. juni) 1638 i Bremen, død 17. april 1704 i Hamburg) var stattholder i Norge fra 1664 til 1699.

Biografi 
Han var utenomekteskapelig – såkalt uekte – sønn av Fredrik III og Margrethe Pape. Han signerte selv med navneformen Guldenlew.

I hans tid ble den norske hæren øket til 12 000 mann. Han arbeidet for å skaffe hæren bedre utstyr og flere øvelser. Han ledet de norske styrkene med suksess i den skånske krigen (Gyldenløvefeiden) 1675–1679. Han bodde i Stattholdergården i Kvadraturen på slutten av 1600-tallet. Fredriksten festning ble bygget i hans funksjonstid, og ett av de tre utenverkene, fortet Gyldenløve, er oppkalt etter ham. Karl XII falt like under kanontårnet Gyldenløve den 11. desember 1718.

Grevskapet Laurvigen 
I 1671 opprettet kong Christian V Larvik grevskap for Ulrik Fredrik Gyldenløve, og grunnla samtidig byen Larvik. Gyldenløve var byggherre for kirken og herregården. Han eide en stund setegården Trosvik i Fredrikstad, og han pleide å oppholde seg der når han var i Fredrikstad. Etterhvert solgte han gården til general Cicignon. 

Til tross for at han var stattholder i Norge i 35 år, oppholdt han seg ofte i Danmark, og hadde i lange perioder en visestattholder til å ivareta embetsoppgavene.

Gyldenløve døde i Hamburg. Et orlogsskip seilte ham til København, hvor han etter eget ønske ble gravlagt i Vor Frue kirke. Gravmonumentet var utformet av Thomas Quellinus. Det ble senere ødelagt, men fragmenter av sarkofagen kan fortsatt sees.

Ekteskapene 
Ulrik Fredrik var gift tre ganger.
 I 1659 hemmelig gift med Sophie Urne, ekteskapet oppløst i 1660. En sønn fra dette ekteskap, Waldemar Løvendal, var stattholder i Norge 1710–12
 16. desember 1660 gift med Marie Grubbe, paret ble skilt i 1670
 I 1677 gift med komtesse Antoinette Augusta av Aldenburg (1660 Amsterdam–1701), datter av Anton I riksgreve av Aldenburg til Varel og Knyphausen (1633 Oldenburg–1680 Varel) og Auguste Johanna grevinne av Sayn-Wittgenstein-Hohenstein (1638–1669). Dette ektepars 4. barn, datteren, den tidlig avdøde komtesse Charlotte Amalie Danneskiold-Laurvig (1682-99), ble i 1696 gift med Christian Gyldenløve (1674–1703), som var en sønn av kong Christian V av Danmark og Norge i dennes forhold til Sophie Amalie Moth, og som ble gift for 2. gang med Dorothea Krag. 

Gyldenløve hadde et kjærlighetsforhold til kjøpmannsdatter Maria Meng i Frederikshald, som fødte ham sønnen Wilhelm de Ulrichsdal.

Minnesmerker og hedersbevisninger 
Flere norske byer har oppkalt en gate eller plass etter greven, deriblant:

 Gyldenløves gate i Oslo
 Gyldenløves gate i Kristiansand
 Gyldenløves gate i Trondheim
 Gyldenløves gate i Tønsberg
 Gyldenløves plass i Drammen

Flere hoteller er også oppkalt etter ham, blant annet et hotell i Uddevalla.

Se også 
 Gyldenløve

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Grundig biografi i Dansk biografisk Lexikon fra 1887-1905 (på dansk)

Gyldenløvefeiden
Adelige dansker
Norske stattholdere
Riddere av Elefantordenen
Fødsler i 1638
Dødsfall i 1704