Snegler

«Snile» omdirigeres hit. En snile kan også være en ledestyrt palletruck.

 Caenogastropoda
 Cocculiniformia
 Gastropoda incertae sedis (†)
 Heterobranchia
 Neomphalina
 Neritimorpha
 Patellogastropoda
 Vetigastropoda

Snegler eller sniler (Gastropoda) er en klasse av bløtdyr. I tradisjonell systematikk utgjør sneglene en klasse, den mest artsrike blant bløtdyrene. De finnes overalt unntatt på Antarktis og i Arktis.  Snegler er delt inn i to undergrupper, lungesnegler og «gjellesnegler» (de to gruppene Eogastropoda og Orthogastropoda).

Mange arter lever på land, men omtrent to tredeler av artene holder til i vann, noen i ferskvann, men de fleste er marine og lever i saltvann. De aller fleste har et skall (sneglehus) som de bærer med seg. Inne i skallet finnes de fleste av sneglens organer, bare foten med hodet stikker ut.
  
Det er 562 arter funnet i Norge, 100 er landlevende og 28 lever i ferskvann. De fleste lever altså i saltvann, langs hele norskekysten og på bunnen opp til Svalbard.

De spiselige vinbergsneglene kan bli 10 år gamle. Kun 100 arter regnes som spiselige. Det var 1800-tallets konge av det franske kjøkken Antonin Carême, som gjorde snegler til luksusmat da han i 1814 kreerte den såkalte escargots à la bourguig-nonne, nettopp snegler med hvitløk og persille. Franskmennene spiser 700 millioner, 25 000 tonn snegler i året.

Anatomi 
Sneglene har et avgrenset hode. Det er velutviklet med sanseorganer (tentakler) og munn. Øyne finnes på eller like ved tentaklene. Arter som lever på svært dypt vann eller i jorden mangler øyne. I munnen har de en raspetunge (også kalt radula). Raspetungen er oppbygget av mikroskopiske, tettsittende tverrekker av harde, spisse tenner av kitin og protein. Tennene fornyes hele tiden, fordi de slites ned når sneglen rasper føde på harde overflater.

De fleste artene har sneglehus eller et skall. Skallet er udelt (ett skall) i motsetning til muslinger som har to skall (delt skall). Skallet består av blant annet kalsiumkarbonat (CaCO3). Skallene er stort sett høyrevridde, men noen skivesnegler og blæresnegler har venstrevridde skall.  Skallet kalles også spiret og har ofte flere vridninger. Overflaten kan være ru, eller glatt, ha ribbemønster og lignende. Rundt åpningen kan det finnes utvekster eller «tenner». På innsiden er skallene dekket av perlemor.

Noen arter mangler et skall (sneglehus) og utgjør gruppen nakensnegler, disse lever i havet. De «nakne artene» på land, slik som svartskogsnegl er ikke en av nakensneglene, men hører til en noen arter av landlungesnegler som ikke har utviklet et skall. De fleste har små rester av skallet innvendig.

Bare hodet og den store foten – en stor muskuløs flate som den bruker til å bevege seg med, stikker ut av skallet, og danner den delen av kroppen som synes. Landlevende arter skiller ut et slim fra kjertler foran på foten. Arter som lever i vann er ikke avhengig av et slikt slim for å bevege seg.

Inne i skallet ligger kroppens indre organer oppkveilet. Det er innvollssekk, hjerte, gatt, kjønnsorganer og kappen, som er innvollssidens glatte ryggside. Innvollssekken er usymmetrisk.

Snegler er muskeldyr, de kan trekke ti ganger sin egen vekt når de kravler loddrett oppover, og 50 ganger sin egen vekt vannrett.

Verdens største landlevende snegl kan bli bortimot 40 cm lang og veier over en kilo.

Lungesnegler 
Lungesneglene har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge. Kappehulen mangler gjeller. Alle landlevende snegler tilhører lungesneglene, men det finnes lungesnegler også i ferskvann.

Gjellesnegler 
Gjellesnegler lever i vann og ånder med gjeller. Gjellesneglene er utstyrt med et lokk på bakkroppen (operculum),  som stenger en åpning til skallet (sneglehuset) når sneglen trekker kroppen inn.

Levevis 
 
Snegler beveger seg sakte. Guinness rekordbok forteller at verdens raskeste hagesnegl er engelske Archie, som i 1998 krøp 33 cm på 2 minutter og 9 sekunder. Den langsomste arten flytter seg knapt 60 cm i året. Få av artene er rovdyr. De som er rovdyr lever av andre dyr som sitter stille (muslinger m.m.) eller andre snegler. De aller fleste lever av planter eller alger.

Snegler stiller krav til sitt habitat (leveområde), både til maten de spiser, underlaget de lever på (sand, berg eller jord) og vannkvaliteten.  Derfor kan tilstedeværelse av enkelte arter brukes som indikator på et steds sunnhet.

Noen snegler er tvekjønnet og mange har kompliserte kjønnsorgan.  Dette gjelder noen av de landlevende artene. De fleste snegler derimot er enkjønnet det vil si at det finnes både hanner og hunner.

Snegler på land 
Landsneglene lever av planter, bær, sopp, moser og døde dyr, som makk og snegler. De har en tunge med små tagger, også kalt raspetunge. Med den rasper den i seg deler av det de skal spise.

Snegler er viktige i næringskjeden da de er mat for flere dyr, som insekter, gnagere, spissmus og fugler.

Snegler i vann 
Av de vannlevende artene holder noen til i ferskvann og andre i saltvann. Ferskvannssneglene beiter på alger på planter og stein.  Noen marine (saltvann) er rovdyr og spiser blåskjell og rur. En rekke snegler holder til på grunt vann til mellomstore dyp, de største artene lever på 25-75 meters dyp. Noen få snegler holder til så langt ned som til 2000-3000 meters dyp. De er små og har et tynt skall.

Snegler i vann er føde for fisk og fugler. De blir vanligvis kjønnsmodne etter ett til tre år, men noen arter bruker hele ti år.  Snegler dør ofte like etter paring og egglegging. Noen arter blir flere år, men de fleste lever bare ett år.

Bildegalleri

Inndeling 
Inndelingen under følger World Register of Marine Species  og er i henhold til WoRMS (2004). Norske navn følger i hovedsak Artsdatabanken, men navn i parentes er kun uoffisielle beskrivelser.

 Animalia, dyreriket
 Mollusca, bløtdyr
 Bivalvia, muslinger
 Caudofoveata, ufurede ormebløtdyr
 Cephalopoda, blekkspruter
 Gastropoda, snegler
 Caenogastropoda
 Cocculiniformia
 Gastropoda incertae sedis (†)
 Heterobranchia
 Neomphalina
 Neritimorpha
 Patellogastropoda
 Vetigastropoda
 Apogastropoda (alternativ gruppe, ikke i bruk)
 Prosobranchia (parafyletisk gruppe, ikke lenger gyldig)
 Monoplacophora, urbløtdyr
 Polyplacophora, leddsnegler
 Rostroconchia, rostroconcher (†)
 Scaphopoda, sjøtenner
 Solenogastres, bukfurede ormebløtdyr

Andre inndelinger 
Hovedartikkel: Sneglenes systematikk

Slektskapet mellom delgruppene har ikke vært avklart og den systematiske inndelingen er under konstant revisjon. Denne tidligere inndelingen følger Ponder & Lindberg, 1997. En nyere systematisk inndeling er utarbeidet av Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. 2005., den deler inn gruppen på en annen måte, basert på sneglene innbyrdes slektskap og har tatt i bruk analyse av DNA and RNA.  Dette har bidratt til en økt forståelse av systematikken og gir en inndelingen som har som mål å følge sneglenes evolusjon.  Dette har store konsekvenser for plasseringen av de ulike delgruppene og artene i systemet.

 bløtdyr (Mollusca)
 Snegler (Gastropoda)
 Eogastropoda Ponder & Lindberg, 1996 – I klassisk systematikk (tidligere) var disse sneglene en del av gruppen forgjellesnegler, (Prosobranchia). Nyere forskning viser at dette er en kunstig (polyfyletisk) gruppe. 
 orden Euomphalida de Koninck 1881 (utdødd)
 overfamilie Macluritoidea
 overfamilie Euomphaloidea
 overfamilie Platyceratoidea
 orden Patellogastropoda Lindberg, 1986 
 delgruppe Patellina Van Ihering, 1876
 overfamilie Patelloidea Rafinesque, 1815  – (albusnegler; med flere)
 delgruppe Nacellina Lindberg, 1988
 overfamilie Nacelloidea Thiele, 1891
 overfamilie Lottioidea  – ( Skilpaddesnegler; med flere)
 delgruppe Lepetopsina McLean, 1990
 overfamilie Neolepetopsoidea McLean, 1990
 Orthogastropoda Ponder & Lindberg, 1996 – utgjør de fleste snegler. Mange er marine og lever i havet (saltvann). Sneglene i Orthogastropoda er lik med det som i klassisk systematikk (tidligere) var snegler i deler av forgjellesneglene (Prosobranchia) samt hele gruppen bakgjellesnegler (Opisthobranchia). 
 delgruppe Murchisoniina Cox & Knight, 1960 (utdødd)
 overfamilie Murchisonioidea Koken, 1889
 overfamilie Loxonematoidea Koken, 1889
 overfamilie Lophospiroidea Wenz, 1938
 overfamilie Straparollinoidea
 delgruppe Subulitoidea Lindström, 1884
 delgruppe Cocculiniformia Haszprunar, 1987
 overfamilie Cocculinoidea Dall, 1882
 overfamilie Lepetelloidea Dall, 1882
 delgruppe [ukjent navn]
 orden Neomphaloidea Sitnikova & Starobogatov, 1983
 overfamilie Neomphaloidea McLean, 1981
 overfamilie Peltospiroidea McLean, 1989
 delgruppe Vetigastropoda Salvini-Plawen, 1989
 overfamilie Fissurelloidea Fleming, 1822
 overfamilie Haliotoidea Rafinesque, 1815
 overfamilie Lepetodriloidea McLean, 1988
 overfamilie Pleurotomarioidea Swainson, 1840 
 overfamilie Seguenzioidea Verrill, 1884
 overfamilie Trochoidea Rafinesque, 1815 – (toppsnegler; Calliostoma zizyphinum; med flere)
 delgruppe Neritaemorphi Koken, 1896
 orden Cyrtoneritomorpha (utdødd)
 orden Neritopsina Cox & Knight, 1960
 overfamilie Neritoidea Lamarck, 1809
 delgruppe Caenogastropoda Cox, 1960
 orden Architaenioglossa Haller, 1890 
 overfamilie Ampullarioidea J.E. Gray, 1824 – ( elvegjellesnegler; buttelvesnegl; spisselvesnegl;  Pomacea bridgesii;  med flere)
 overfamilie Cyclophoroidea J.E. Gray, 1847 – lever på land
 delgruppe Sorbeoconcha Ponder & Lindberg, 1997
 delgruppe Discopoda P. Fischer, 1884
 overfamilie Campaniloidea Douvillé, 1904
 overfamilie Cerithioidea Férussac, 1822  – (Melanoides tuberculata; krypesnegler; Cerithium vulgatum;  med flere)
 delgruppe Hypsogastropoda Ponder & Lindberg, 1997
 delgruppe Littorinimorpha Golikov & Starobogatov, 1975
 overfamilie Calyptraeoidea Lamarck, 1809
 overfamilie Capuloidea J. Fleming, 1822
 overfamilie Carinarioidea Blainville, 1818
 overfamilie Cingulopsoidea Fretter & Patil, 1958
 overfamilie Cypraeoidea Rafinesque, 1815 
 overfamilie Ficoidea Meek, 1864
 overfamilie Laubierinoidea Warén & Bouchet, 1990
 overfamilie Littorinoidea (Children, 1834) – (strandsnegler med flere) 
 overfamilie Naticoidea Forbes, 1838
 overfamilie Rissooidea J.E. Gray, 1847
 overfamilie Stromboidea Rafinesque, 1815) 
 overfamilie Tonnoidea Suter, 1913
 overfamilie Trivioidea Troschel, 1863
 overfamilie Vanikoroidea J.E. Gray, 1840
 overfamilie Velutinoidea J.E. Gray, 1840
 overfamilie Vermetoidea Rafinesque, 1815
 overfamilie Xenophoroidea Troschel, 1852
 delgruppe Ptenoglossa J.E. Gray, 1853
 overfamilie Eulimoidea Philippi, 1853
 overfamilie Janthinoidea Lamarck, 1812
 overfamilie Triphoroidea J.E. Gray, 1847
 overfamilie Neogastropoda Thiele, 1929
 overfamilie Buccinoidea –  (kongsnegler; kongsnegl; nettsnegler med flere) 
 overfamilie Cancellarioidea Forbes & Hanley, 1851
 overfamilie Conoidea Rafinesque, 1815 – (prensnegler; med flere)
 overfamilie Muricoidea Rafinesque, 1815 – (purpursnegl; piggsnegler; mitrasnegler; med flere)
 overfamilie Olivoidea 
 overfamilie Pseudolivoidea
 delgruppe Heterobranchia J.E. Gray, 1840
 orden Heterostropha P. Fischer, 1885
 overfamilie Architectonicoidea J.E. Gray, 1840  [? Neritaemorphi Koken, 1896 ]
 Neritopsina 
 delgruppe Hydrocenoidea
 delgruppe Neritoidea – ( sebrasnegl;  med flere)
 overfamilie Nerineoidea Zittel, 1873 (utdødd)
 overfamilie Omalogyroidea G.O. Sars, 1878
 overfamilie Pyramidelloidea J.E. Gray, 1840
 overfamilie Rissoelloidea J.E. Gray, 1850
 overfamilie Valvatoidea J.E. Gray, 1840 – ( fjærgjellesnegler; flat fjærgjellesnegl; med flere)
 orden Opisthobranchia Milne-Edwards, 1848
 delgruppe Cephalaspidea P. Fischer, 1883 (boblesnegler)
 overfamilie Acteonoidea D'Orbigny, 1835
 overfamilie Bulloidea Lamarck, 1801
 overfamilie Cylindrobulloidea Thiele, 1931
 overfamilie Diaphanoidea Odhner, 1914
 overfamilie Haminoeoidea Pilsbry, 1895
 overfamilie Philinoidea J.E. Gray, 1850
 overfamilie Ringiculoidea Philippi, 1853
 delgruppe Sacoglossa Von Ihering, 1876
 overfamilie Oxynooidea H. & A. Adams, 1854 
 delgruppe Anaspidea P. Fischer, 1883 
 overfamilie Akeroidea Pilsbry, 1893
 overfamilie Aplysioidea Lamarck, 1809- ( sjøharer med flere) 
 delgruppe Notaspidea P. Fischer, 1883
 overfamilie Tylodinoidea J.E. Gray, 1847
 overfamilie Pleurobranchoidea Férussac, 1822
 delgruppe skallbærende vingesnegler, Thecosomata Blainville, 1824 
 Euthecosomata
 overfamilie Limacinoidea
 overfamilie Cavolinioidea
 Pseudothecosomata
 overfamilie Peraclidoidea
 overfamilie Cymbulioidea
 delgruppe skalløse vingesnegler, Gymnosomata Blainville, 1824 – (hvalåte; svartåte; flueåte; med flere)
 overfamilie Clionoidea
 overfamilie Hydromyloidea
 delgruppe nakensnegler, Nudibranchia Blainville, 1814 
 delgruppe Anthobranchia Férussac, 1819
 overfamilie Doridoidea Rafinesque, 1815 – (Archidoris tuberculata; med flere)
 overfamilie Doridoxoidea Bergh, 1900
 overfamilie Onchidoridoidea Alder & Hancock, 1845
 overfamilie Polyceroidea Alder & Hancock, 1845
 delgruppe Cladobranchia Willan & Morton, 1984
 overfamilie Dendronotoidea Allman, 1845
 overfamilie Arminoidea Rafinesque, 1814
 overfamilie Metarminoidea Odhner in  Franc, 1968
 overfamilie Aeolidioidea J.E. Gray, 1827
 orden lungesnegler (Pulmonata)
 delgruppe vannlungesnegler (Basommatophora) Keferstein in Bronn, 1864
 overfamilie Acroloxoidea Thiele, 1931 – (toppluesnegler; med flere)
 overfamilie Amphiboloidea J.E. Gray, 1840
 overfamilie Chilinoidea H. & A. Adams, 1855
 overfamilie Glacidorboidea Ponder, 1986
 overfamilie Lymnaeoidea Rafinesque, 1815 (damsnegler; med flere)
 overfamilie Planorboidea Rafinesque, 1815skivesnegler; blæresnegler; med flere)
 overfamilie Siphonariodea J.E. Gray, 1840
 delgruppe Eupulmonata  Haszprunar & Huber, 1990
 Acteophila Dall, 1885 [tidligere: Archaeopulmonata]
 overfamilie Melampoidea Stimpson, 1851
 Trimusculiformes Minichev & Starobogatov, 1975
 overfamilie Trimusculoidea Zilch, 1959
 delgruppe landlungesnegler (Stylommatophora)  
 delgruppe Orthurethra
 overfamilie Achatinelloidea  Gulick, 1873
 overfamilie Cochlicopoidea Pilsbry, 1900 – ( Cochlicopa lubrica; med flere)
 overfamilie Partuloidea Pilsbry, 1900
 overfamilie Pupilloidea Turton, 1831- ( Pupilla muscorum; Vallonia pulchella; puppesnegler; sylinderknøttsnegl med flere) 
 delgruppe Sigmurethra
 overfamilie Acavoidea Pilsbry, 1895
 overfamilie Achatinoidea Swainson, 1840 – (kjempesnegler; med flere)
 overfamilie Aillyoidea Baker, 1960
 overfamilie Arionoidea J.E. Gray in Turnton, 1840 – ( skogsnegler; svartskogsnegl; brunskogsnegl; mørk hagesnegl; med flere) 
 overfamilie Buliminoidea Clessin, 1879  - [= Enidoidea ]
 overfamilie Camaenoidea Pilsbry, 1895
 overfamilie Clausilioidea Mörch, 1864 – ( glattkøllesnegl;  med flere)    
 overfamilie Dyakioidea Gude & Woodward, 1921
 overfamilie Gastrodontoidea Tryon, 1866
 overfamilie Helicoidea  Rafinesque, 1815 – ( hagesnegler; vinbergsnegl; lundsnegl; krattsnegl;  vanlig hagesnegl;  hårsnegl; med flere) 
 overfamilie Helixarionoidea Bourguignat, 1877
 overfamilie Limacoidea Rafinesque, 1815 – ( åkerkjølsnegler; ormekjølsnegler; kjølsnegler; åkerkjølsnegl; nettkjølsnegll; Boakjølsnegl; svartkjølsnegl; med flere) 
 overfamilie Oleacinoidea H. & A. Adams, 1855
 overfamilie Orthalicoidea Albers-Martens, 1860
 overfamilie Parmacelloidea
 overfamilie Plectopylidoidea Moellendorf, 1900
 overfamilie Polygyroidea Pilsbry, 1894
 overfamilie Punctoidea Morse, 1864
 overfamilie Rhytidoidea Pilsbry, 1893
 overfamilie Sagdidoidera Pilsbry, 1895
 overfamilie Staffordioidea Thiele, 1931
 overfamilie Streptaxoidea J.E. Gray, 1806
 overfamilie Strophocheiloidea Thiele, 1926
 overfamilie Trigonochlamydoidea Hese, 1882
 overfamilie Zonitoidea Mörch, 1864
 overfamilie ? Athoracophoroidea P. Fischer, 1883 [=  Tracheopulmonata]
 overfamilie ? Succineoidea Beck, 1837 [=  Heterurethra] - ( vanlig ravsnegl; med flere) 
 delgruppe Systellommatophora  Pilsbry, 1948
 overfamilie Onchidioidea Rafinesque, 1815
 overfamilie Otinoidea H. & A. Adams, 1855
 overfamilie Rathouisioidea Sarasin, 1889

 Referanser 

 Litteratur 
 Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (2005). "Classification and Nomenclator of Gastropod Families". Malacologia 47 (1-2): 1-397. 
 Ponder & Lindberg, 1997. Towards a phylogeny of gastropod molluscs; an analysis using morphological characters.'' Zoological Journal of the Linnean Society, 119 83-2651

Eksterne lenker 
 
 www.miljolare.no - Snegler
 Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr.

 
Bløtdyr formelt beskrevet i 1797
Dyr formelt beskrevet av Georges Cuvier