1945

1945 (MCMXLV) i den gregorianske kalenderen var et år som begynte på en mandag og var uten en skuddag. Det etterfulgte 1944 og ble etterfulgt av 1946.

Hendelser

Første kvartal

Januar
 5. januar – Sovjetunionen anerkjenner den nye pro-sovjetiske polske regjeringen.
 9. januar – USA invaderer Luzon på Filippinene.
 12. januar – Norske polititropper fra Sverige tok seg inn i Finnmark.
 13. januar – Jørstad jernbanebru i Snåsa ble sprengt: 81 omkom etter togavsporing, derav 78 tyskere.
 15. januar – Troppetransportskipet «Donau» senket av sabotører utenfor Drøbak.
 16. januar – Adolf Hitler flytter inn i sin undergrunnsbunker.
 17. januar – Sovjetiske styrker inntar Warszawa.
 21. januar – Tysk torpedolager i Horten sprengt.
 23. januar – Norske Shells oljelager i Oslo sprengt.
 27. januar – Sovjetiske styrker befrir Auschwitz.
 28. januar – Forsyninger når Kina via den nylig opprettede Burmaveien.
 30. januar – Den tyske flyktningbåten «Wilhelm Gustloff» blir torpedert av en sovjetisk ubåt. Over 9000 sivile omkommer, bare 1252 mennesker ble reddet.

Februar
 3. februar – Amerikanske styrker begynner beleiringen av Filippinenes hovedstad Manila.
 4. februar – Jaltakonferansen: Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt og Josef Stalin møtes i Jalta, blant annet for å bestemme skjebnen til Tyskland og Japan etter at landene kapitulerer.
 5. februar – Den amerikanske generalen Douglas MacArthur returnerer til Manila.
 8. februar – 
 Statspolitisjefen Karl Marthinsen likvidert. 29 gisler henrettet som represalier. 
 Den norske marinen kapret elleve taubåter fra Fredrikstad og en bergningsbåt fra Moss under Operasjon Polar Bear VI og eskorterer de til Sverige.
 10. februar – Sovjetiske styrker erobrer Lignitz og begynner omringningen av Breslau.
 11. februar – 
 Sovjetiske styrker erobrer Budapest.
 Jaltakonferansen avsluttes.
 13. februar – 
 Dresden bombes med veldige sivile tap.
 Sovjetiske styrker erobrer Budapest.
 14. februar – 
 I Oslo falt tre mann fra Milorg D13 i kamp. Seks andre ble arrestert og senere henrettet.
 Britiske og amerikanske fly bomber Dresden.
 Chile, Ecuador, Paraguay og Peru blir medlem av FN.
 19. februar – Slaget om Iwo Jima starter. Omkring  amerikanske soldater går i land på Iwo Jima.
 20. februar – Quisling begynte å mobilisere og væpne Hirden. Planen var å mobilisere  mann.
 21. februar – Ruteskipet «Austri» senket av britiske fly utenfor Stord. 18 nordmenn, 17 russiske fanger og et ukjent antall tyskere omkom.
 23. februar – 
 Marineverftet i Horten bombet.
 Etter den amerikanske seieren i slaget om Iwo Jima, tar en gruppe amerikanske soldater seg til toppen av Surabachifjellet og blir fotografert idét de reiser det amerikanske flagget. Fotografiet vinner senere Pulitzerprisen.
 Sovjetiske og polske styrker feirer idét tyske styrker kapitulerer i Poznań.
 Den tyske byen Pforzheim blir helt ødelagt etter et bomberaid foretatt av britiske bombefly.
 24. februar – Den egyptiske presidenten Ahmed Maher Pasha blir drept i et attentat.
 28. februar – Amerikanske styrker erobrer Manila.

Mars
 2. mars – Amerikanske styrker når Rhinen.
 3. mars – 
 Finland, som tidligere hadde vært nøytrale, erklærer krig mot aksemaktene.
 Hundrevis av mennesker omkommer i Haag da Royal Air Force ved en feil bomber et område med sivile i byen.
 4. mars – Norske flyktninger og soldater på Sørøya ble angrepet og kom i kamp med en tysk landgangsstyrke.
 5. mars – I Tyskland blir årskullet fra 1929 innkalt til militærtjeneste, i et siste, desperat forsøk fra det nasjonalsosialistiske Tyskland på å stoppe de allierte.
 7. mars – Amerikanske styrker erobrer broen over Rhinen og begynner kryssingen.
 9. mars – Amerikanske B-29 bombefly angriper Tokyo, Japan. Bombingen fører til at over  mennesker omkommer.
 12. mars – Den tyske byen Swinemünde blir bombet av amerikanerne. Minst  mennesker omkom, for det meste tyske flyktninger fra Øst-Preussen.
 14. mars – Operasjon Betongblanding: Milorg og Kompani Linge sprengte samtidig jernbanen 20 steder på Østlandet. I tillegg ble et av NSBs administrasjonsbygg i Oslo, et antall lokomotiver og annet materiell sprengt.
 16. mars – 
 Slaget om Iwo Jima ender, men noen få japanske grupperinger gjør fremdeles motstand.
 Britiske bombefly ødelegger 90 % av Würzburg, Tyskland. Over  mennesker omkommer i løpet av bare 20 minutter.
 18. mars – 
  Sovjetiske styrker erobrer Kolberg ved Østersjøkysten.
 250 amerikanske bombefly angriper Berlin og slipper  tonn bomber.
 19. mars – 
 Amerikanske styrker erobrer Iwo Jima.
 Adolf Hitler beordrer ødeleggelsen av all industri, militære installasjoner, butikker, og transport- og kommunikasjonsfasiliteter i Tyskland.
 21. mars – Britiske styrker frigjør Mandalay, Burma.
 22. mars – 
 Britiske og kanadiske styrker krysser Rhinen
 Den arabiske liga blir opprettet i Kairo.
 24. mars – Havna i Egersund bombet.
 27. mars – Sovjetiske styrker krysser grensen til Østerrike.
 30. mars – 
 Den røde armé (Sovjetunionen) erobrer Danzig.
 Den røde armé erobrer Wien.

Andre kvartal

April
 1. april – Amerikanske styrker går i land på Okinawa.
 2. april – Britiske Mosquitos angrep verftet i Sandefjord.
 5. april – Jugoslavias leder Josip «Tito» Broz signerer en avtale som gjør at Sovjetunionen «midlertidig kan plassere sine styrker på Jugoslavias territorium».
 7. april – Det japanske slagskipet «Yamato» blir senket nord for Okinawa.
 11. april – 
 Trefning mellom Milorg og styrker fra Statspolitiet og Hirden i Åfjord.
 Amerikanske styrker når Elben.
 12. april – USAs president Franklin D. Roosevelt dør.
 13. april – Sovjetiske styrker inntar Wien.
 15. april – Britiske styrker befrir Bergen-Belsen konsentrasjonsleir.
 16. april – Sovjetiske styrker innleder angrepet på Berlin.
 19. april – Amerikanske styrker inntar Leipzig.
 22. – 23. april – Sovjetiske styrker befrir Sachsenhausen og Ravensbrück.
 25. april – Valløy oljeraffineri ved Tønsberg bombet. 53 omkom.
 26. april – Milorg-basen «Elg» i Eggedal kom i kamp med en tysk styrke. 7 nordmenn og 6 tyskere omkom, 1 tyskuniformert nordmann ble henrettet.
 27. april –  Völkischer Beobachter, avisen til det tyske nazipartiet, blir lagt ned.
 28. april – Milorg-basen Bjørn West i Hordaland kom i kamp med en tysk styrke. Kampen pågikk i flere døgn.
 28. april – Benito Mussolini henrettes.
 29. april – 
 De tyske troppene i Italia kapitulerer.
 Adolf Hitler gifter seg med Eva Braun i en bunker i Berlin, og utnevner storadmiral Karl Dönitz som sin etterfølger som Tysklands statsoverhode.
 30. april – Adolf Hitler begår selvmord.

Mai
 1. mai – 
 Tysklands propagandaminister Joseph Goebbels begår selvmord sammen med sin kone, etter først å ha forgiftet sine seks barn.
 Ved Karasjok omkom 22 mann fra Rikspolitiet i en mineeksplosjon.
 2. mai – 
 Sovjetunionen kunngjør at Berlin har falt, og sovjetiske soldater heiser det røde flagget over Riksdagsbygningen i Berlin. 
 Tyske styrker i Italia overgir seg.
 Ved et kupp «bortførte» Milorg flere tonn arkivmateriale fra Politi- og Justisdepartementet.
 3. mai – Cap Arcona, Thielbek og Deutschland IV ble senket av RAF i Lübekbukten.
 4. mai – 
 Det tyske hotellskipet MS «Black Watch» ble senket i Kilbotn sør for Harstad.
 Delvis tysk kapitulasjon (i Danmark, Nederland og nordlige deler av Tyskland).
 5. mai – De tyske styrkene i Nederland og Danmark kapitulerer.
 6. mai – Mannskaper fra en tysk ubåt tok til fange, torturerte og drepte seks sivilister på Hopseidet i Finnmark.
 8. mai – 
 Full tysk kapitulasjon.
 De tyske styrkene i Norge kapitulerte ved midnatt.
 Josef Terboven begår selvmord i bunkeren sin på Skaugum.
 9. mai – 
 Hjemmefronten tok kontroll over nøkkelposisjoner. Rikspoliti- og reservepoliti-bataljonene ble sendt inn i Norge med tog fra Sverige.
 De siste tyske styrker overgir seg for Sovjetunionen. 
 10. mai – De første norske og allierte styrkene kom til Sør-Norge.
 13. mai – Kronprins Olav kom tilbake til Norge.
 14. mai – 
 Høyesterett trådte sammen for første gang siden 1940.
 Regjeringsdelegasjonen etablerte seg i Oslo med kronprins Olav som midlertidig regent.
 23. mai – 
 Den tyske regjeringen, under ledelse av Karl Dönitz, blir tatt til fange av britene i Flensburg.
 Heinrich Himmler, lederen av SS, begår selvmord mens han er i de alliertes varetekt.

Juni
 7. juni – Andre verdenskrig: Kong Haakon VII og kongefamilien vender tilbake til Oslo fra sitt eksil i London.
 21. juni – Andre verdenskrig: slaget om Okinawa avsluttes.
 22. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering utnevnt.
 23. juni – Første nummer av avisen VG kom ut.
 25. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering tiltrer.
 26. juni – Norge undertegnet FN-charteret.

Tredje kvartal
 6. juli – Norge erklærer krig mot Japan.
 10. juli – Motorkutteren «Fanny» går på ei mine i Varangerfjorden. Fem omkommer.
 14. juli – Hjemsendelsen av tyske soldater startet.
 16. juli – Trinityprøvesprengningen: USA foretar den første prøvesprengning av en atombombe i den amerikanske delstaten New Mexico.
 30. juli – Japanske krigsskip senker USS «Indianapolis».
 6. august – USA slipper en atombombe over Hiroshima, Japan.
 9. august – USA slipper en atombombe over Nagasaki, Japan.
 12. august – Sovjetunionen okkuperer Sakhalin og Kurilene.
 15. august – Japans betingelsesløse kapitulasjon overfor de allierte avslutter kamphandlingene i andre verdenskrig.
 2. september – Japan underskriver kapitulasjonen i en seremoni om bord på slagskipet USS «Missouri». Dette markerer den offisielle avslutningen på andre verdenskrig.
 10. september – De gamle norske pengesedlene ble ugyldige. Det ble satt grenser for hvor mye den enkelte kan veksle inn, i et forsøk på å slette «svarte» formuer brakkebaroner og andre kan ha opparbeidet under okkupasjonen.
 14. september – De sovjetiske styrkene i Norge startet tilbaketrekningen fra norsk territorium.

Fjerde kvartal
 8. oktober – Stortingsvalg. Arbeiderpartiet fikk rent flertall.
 24. oktober –
 Vidkun Quisling blir henrettet.
 FN starter formelt sin virksomhet.
 31. oktober – Den allierte overkommando i Norge avviklet.
 1. november – Einar Gerhardsen dannet en ren Arbeiderparti-regjering.
 20. november – Nürnbergprosessen startet.
 29. november – Josip Broz Tito valgt til leder i Jugoslavia.
 15. desember – I Japan fikk kvinner stemmerett.
 31. desember – Den japanske keiseren Hirohito frasa seg sin guddommelighet.

Fødsler

Januar 
 1. – Jan Mehlum, norsk forfatter
 1. – Martin Schanche, norsk motorsportsutøver og politiker
 2. – Terje Bjørklund, norsk jazzmusiker
 6. – Morten Lund, norsk politiker
 7. – Raila Odinga, kenyansk politiker
 9. – Liv Gjølstad, norsk høyesterettsdommer
 10. – Rod Stewart, britisk musiker
 14. – Liv Køltzow, norsk forfatter
 15. – Ane Hoel, norsk skuespiller
 19. – Maria Jepsen, tysk biskop
 19. – Franz Keller, tysk kombinertløper
 20. – Christian Drevon, norsk professor i ernæring
 20. – Bjørn Tore Godal, norsk politiker og minister
 22. – Vibeke Løkkeberg, norsk regissør
 22. – Christoph Schönborn, østerriksk kardinal
 22. – Christopher Stensaker, norsk politiker (d. 2018)
 25. – Sigbjørn Heie, norsk forfatter
 25. – Harald Berntsen, norsk historiker
 28. – Hallgrim Berg, norsk politiker

Februar 
 2. – Robert Atzorn, tysk skuespiller
 5. – Henny Lie, norsk fotograf
 6. – Mohamed Gharib Bilal, tanzaniansk visepresident
 6. – Bob Marley, jamaicansk musiker (d. 1981)
 8. – Kinza Clodumar, naurisk politiker (d. 2021)
 10. – Espen Haavardsholm, norsk forfatter
 14. – Fyrst Hans Adam II av Liechtenstein
 17. – Peter J. Katzenstein, amerikansk statsviter 
 17. – Brenda Fricker, irsk skuespiller
 19. – Tor Alsaker-Nøstdahl, norsk fotballspiller
 21. – Walter Momper, tysk politiker
 23. – Georg Milbradt, tysk politiker
 23. – Martin Gillo, tysk politiker
 27. – Daniel Olbrychski, polsk skuespiller
 28. – Dagfinn Sundal, norsk forretningsmann (d. 2021)

Mars 
 5. – Rune Johan Andersson, norsk illustratør, avistegner og forfatter
 8. – Micky Dolenz, amerikansk musiker og skuespiller
 11. – Sylfest Lomheim, norsk direktør for Språkrådet
 12. – Tormod Haugen, norsk forfatter og oversetter (d. 2008)
 12. – Leif G. W. Persson, svensk forfatter
 14. – Pakalitha Mosisili, lesothisk statsminister
 14. – Sigvald Tveit, norsk komponist (d. 2019)
 19. – Bjørn Moe, norsk dirigent 
 21. – Henrik Nordbrandt, dansk forfatter (d. 2023)
 24. – Bob Bakker, amerikansk paleontolog
 26. – Steinar Bastesen, norsk politiker
 30. – Eric Clapton, britisk gitarist

April 
 2. – Linda Hunt, amerikansk skuespiller
 3. – Ernst Oddvar Baasland, norsk biskop
 4. – Daniel Cohn-Bendit, tysk–fransk politiker
 5. – Tommy Smith, engelsk fotballspiller (d. 2019)
 9. – Petter C.G. Sundt, norsk skipsreder (d. 2007)
 12. – Lee Jong-wook, sørkoreansk leder i Verdens helseorganisasjon (d. 2006)
 12. – Audgunn Oltedal, norsk journalist
 14. – Ritchie Blackmore, britisk musiker
 14. – Birgit Klein, dansk medium og forfatter
 16. – Britt Karin Larsen, norsk dikter og forfatter
 18. – Edvard Moseid, norsk direktør ved Kristiansand Dyrepark
 20. – Erling Indreeide, norsk forfatter
 20. – Thein Sein, burmesisk president
 20. – Naftali Temu, kenyansk friidrettsutøver (d. 2003)
 24. – Doug Clifford, amerikansk musiker
 25. – Ranja Hauglid, norsk politiker
 25. – Björn Ulvaeus, svensk musiker
 26. – Paal-Helge Haugen, norsk  forfatter
 29. – Anne Marie Ottersen, norsk skuespiller
 29. – Steinar Pettersen, norsk fotballspiller
 30. – Ulla Hahn, tysk forfatter

Mai 
 3. – Jan O. Henriksen, norsk avistegner og illustratør (d. 2018)
 8. – Keith Jarrett, amerikansk jazzpianist
 10. – Mats Wahl, svensk forfatter
 12. – Tormod Haugen, norsk forfatter og oversetter (d. 2008)
 12. – Alan Ball, engelsk fotballspiller (d. 2007)
 12. – Leonard Rickhard, norsk maler
 14. – Yochanan Vollach, israelsk fotballspiller og Administrerende direktør
 15. – Barnabas Sibusiso Dlamini, swazilandsk statsminister (d. 2018)
 16. – Nicky Chinn, amerikansk låtskriver
 16. – Sylvester Levay, ungarsk komponist
 19. – Wera Sæther, norsk forfatter
 19. – Pete Townshend, britisk musiker
 24. – Priscilla Presley, amerikansk skuespiller
 26. – Ågot Valle, norsk politiker
 28. – John Fogerty, amerikansk musiker
 31. – Rainer Werner Fassbinder, tysk regissør og skuespiller (d. 1982)
 31. – Laurent Gbagbo, ivoriansk president

Juni 
 2. – Signe Øye, norsk politiker
 3. – Bjørn Alterhaug, norsk jazzmusiker
 6. – Sasha Gabor, norsk-amerikansk pornostjerne (d. 2008)
 6. – Jan Harry Teigland, norsk lokalpoilitiker
 7. – Wolfgang Schüssel, østerriksk kansler
 9. – Folke Hermansen, norsk investor og høyrepolitiker (d. 2006)
 12. – Pat Jennings, nordirsk fotballspiller
 12. – Signe Helene Mæland, offiser i Frelsesarméen
 13. – Tillman Thomas, grenadisk statsminister
 16. – Jannik Bonnevie, norsk skuespiller
 17. – Ken Livingstone, britisk borgermester
 17. – Eddy Merckx, belgisk syklist
 19. – Aung San Suu Kyi, burmesisk aktivist og nobelprisvinner (fred)
 19. – Radovan Karadžić eller på serbisk kyrillisk: Радован Караџић, bosnisk–serbisk politiker
 21. – Carsten Andreas Deberitz, norsk rockemusiker (d. 2006)
 23. – Kim Småge, norsk forfatter
 23. – John Garang, sudansk visepresident og opprørsleder (d. 2005)
 24. – Colin Blunstone, britisk musiker
 25. – Carly Simon, amerikansk sanger og låtskriver
 26. – Claus Ryskjær, dansk skuespiller og forfatter (d. 2016)
 27. – Ragnar Søderlind, norsk komponist
 28. – Magni Wentzel, norsk jazzmusiker

Juli 
 5. – Stein Ringen, norsk professor i sosiologi
 7. – Al-Munsif al-Marzuqi, tunisisk president
 8. – Micheline Calmy-Rey, sveitsisk utenriksminister
 9. – Dean Koontz, amerikansk forfatter
 15. – Jürgen Möllemann, tysk visekansler og minister (d. 2003)
 17. – Kronprins Aleksandar Karađorđević av Jugoslavia
 18. – Bjørn Engkrog, norsk illustratør og billedkunstner
 20. – Kim Carnes, amerikansk musiker
 20. – Åse Wisløff Nilssen, norsk politiker
 24. – Gunnar Halvorsen, norsk politiker (d. 2006)
 26. – Helen Mirren, britisk skuespiller
 28. – Jim Davis, amerikansk tegneserieskaper (Pusur)
 30. – David Sanborn, amerikansk jazzmusiker

August 
 3. – George Saitoti, kenyansk politiker (d. 2012)
 5. – Guy Quaden, belgisk sentralbanksjef
 10. – Harriet Miers, amerikansk jurist
 11. – Knut Kolle, norsk lege (d. 2023)
 13. – Georg Fredrik Rieber-Mohn, norsk høyesterettsdommer
 14. – Wim Wenders, tysk regissør
 15. – Alain Juppé, fransk statsminister
 17. – Arild Hiim, norsk politiker
 19. – Ian Gillan, britisk musiker (Deep Purple)
 22. – Steve Kroft, amerikansk journalist
 24. – Ken Hensley, britisk musiker (d. 2020)
 24. – Vince McMahon, amerikansk fribryter
 29. – Jon Magne Lund, norsk redaktør

September 
 1. – ʿAbd Rabuh Mansur Hadi, jemenittisk president
 3. – Finn Bergesen jr., norsk jurist og næringslivsleder (d. 2012)
 5. – Al Stewart, britisk musiker
 8. – Frode Kyvåg, norsk skøyteløper og håndballtrener
 8. – Vinko Puljić, bosnisk kardinal
 9. – Dag Frøland, norsk revyartist (d. 2010)
 11. – Franz Beckenbauer, tysk fotballspiller og trener
 11. – Hallvard Skauge, norsk avistegner og illustratør
 12. – Colin Boulton, engelsk fotballspiller
 15. – Ranveig Frøiland, norsk politiker (d. 2020)
 15. – Hans-Gert Pöttering, tysk politiker
 21. – Shaw Clifton, Frelsesarmeens general
 21. – Arild Karlsen, norsk psykolog
 23. – Bjørgulv Froyn, norsk politiker
 28. – Marielle Goitschel, fransk alpinist

Oktober 
 3. – Terje G. Aasen, norsk redaktør
 9. – Oddleif Olavsen, norsk ordfører (d. 2022)
 12. – Dusty Rhodes, amerikansk fribryter (d. 2015)
 13. – Desi Bouterse, surinamsk president
 14. – Daan Jippes, nederlandsk tegneserieskaper
 15. – Antonio Cañizares Llovera, spansk kardinal
 19. – Divine, amerikansk skuespiller og musiker (d. 1988)
 19. – John Lithgow, amerikansk skuespiller
 20. – Trond Hans Farner Kverno, norsk komponist og organist
 23. – Kim Larsen, dansk musiker (d. 2018)
 23. – Jon Lilletun, norsk politiker og minister (d. 2006)
 25. – Krzysztof Piesiewicz, polsk forfatter og politiker
 27. – Arild Andersen, norsk jazzbassist
 27. – Luiz Inácio Lula da Silva, brasiliansk president
 31. – Avi Shlaim, britisk historiker

November 
 1. – Grethe G. Fossum, norsk politiker (d. 2019)
 3. – Gerd Müller, tysk fotballspiller (d. 2021)
 6. – Odd Iversen, norsk fotballspiller (d. 2014)
 6. – Knut Ødegård, norsk forfatter
 8. – Abdelaziz Belkhadem, algerisk statsminister
 8. – Oscar D. Hillgaar, norsk politiker
 11. – Daniel Ortega, nicaraguansk president
 11. – Bryan «Pop» Robson, engelsk fotballspiller
 12. – Neil Young, canadisk musiker
 13. – Lars Mjøen, norsk skuespiller
 15. – Anni-Frid Lyngstad, norsk–svensk musiker
 18. – Mahinda Rajapaksa, srilankisk president
 20. – Andreas Diesen, norsk programleder
 21. – Goldie Hawn, amerikansk skuespiller
 23. – Dennis Nilsen, britisk seriemorder (d. 2018)
 23. – Jan Bojer Vindheim, norsk forfatter og politiker
 26. – Björn von Sydow, svensk utenriksminister og riksdagspresident
 30. – Roger Glover, britisk musiker

Desember 
 3. – Katja Medbøe, norsk skuespiller (d. 1996)
 5. – Moshe Katsav, israelsk president
 6. – Dan Harrington, amerikansk pokerspiller
 7. – Marianne Heiberg, norsk forsker (d. 2004)
 12. – Portia Simpson-Miller, jamaikansk statsminister
 20. – Peter Criss, amerikansk musiker
 24. – Lemmy Kilmister, britisk musiker (d. 2015)
 27. – Finn Martin Vallersnes, norsk politiker
 28. – Kong Birendra Bir Bikram Shah Dev av Nepal (d. 2001)
 30. – Davy Jones, britisk musiker og skuespiller (d. 2012)

Dødsfall 
 3. februar – Roland Freisler, tysk nazidommer (f. 1893)
 5. februar – Ragnar Östberg, svensk arkitekt (f. 1866)
 6. februar – Robert Brasillach, fransk forfatter (f. 1909)
 februar/mars – Anne Frank, nederlandsk forfatter (f. 1929)
 8. april – Melitta Schenk von Stauffenberg, kvinnelig tysk pilot under andre verdenskrig (f. 1903)
 9. april – Dietrich Bonhoeffer, tysk teolog (f. 1906)
 9. april – Wilhelm Canaris, tysk admiral (f. 1887)
 18. april – John Ambrose Fleming, britisk elektroingeniør og fysiker (f. 1849)
 12. april – Franklin D. Roosevelt, amerikansk president (f. 1882)
 28. april – Benito Mussolini, italiensk diktator (f. 1883)
 30. april – Adolf Hitler, tysk diktator (f. 1889)
 1. mai – Joseph Goebbels, tysk nazist (f. 1897)
 8. mai – Josef Terboven, tysk nazist (f. 1898)
 8. mai – Wilhelm Rediess, tysk general (f. 1900)
 10. mai – Henrik Rogstad, norsk NS-politiker (f. 1916)
 13. mai – Wolfgang Lüth, tysk offiser (f. 1913)
 23. mai – Heinrich Himmler, tysk nazist (f. 1900) 
 27. juni – Kai Holst, norsk motstandsmann (f. 1913)
 2. august – Pietro Mascagni, italiensk komponist (f. 1863)
 26. september – Béla Bartók, ungarsk komponist (f. 1881) 
 24. oktober – Vidkun Quisling, norsk nazist (f. 1887)
 21. desember – George S. Patton, amerikansk general (f. 1885)
 28. desember – Theodore Dreiser, amerikansk forfatter (f. 1871)

Idrett 
 Lyn blir første Norgesmester (cupmester) i fotball etter krigen, etter å ha slått Fredrikstad 4-0 i finale-omkamp. (Første og andre kamp: 1-1 og 1-1)
 Norsk fotball 1945
 Åga IL stiftes.

Litteratur 
 Agatha Christie – Death Comes as the End (Det ender med døden)
 C. S. Lewis – That Hideous Strength
 Astrid Lindgren – Pippi Långstrump
 George Orwell – Animal Farm
 John Steinbeck – Cannery Row
 Mika Waltari – Sinuhe egyptiläinen (Egypteren Sinhue)
 Evelyn Waugh – Brideshead Revisited
 Johan Borgen – Ingen sommer
 Sigurd Evensmo – Englandsfarere
 Torborg Nedreaas – Bak skapet står øksen 
 Torborg Nedreaas – Før det ringer tredje gang
 Tarjei Vesaas – Huset i mørkre

Nobelprisvinnere 

 Fysikk – Wolfgang Pauli
 Kjemi – Artturi Virtanen
 Medisin – Alexander Fleming, Ernst B Chain, Howard Florey
 Litteratur – Gabriela Mistral
 Fred – Cordell Hullprisen for 1945 og Det internasjonale Røde Kors fikk prisen for 1944.

Referanser 

1945