Polarsirkel

Polarsirkel er betegnelsen på to breddesirkler rundt jordens poler som markerer grensen for det området som har mørketid og midnattssol. Polarsirklene er to av de fem viktige breddesirklene på Jordens overflate. Disse er ekvator, vendekretsene og polarsirklene. Polar­sirklene ligger nærmere jordens poler enn bredde  (WGS 84).

Området, eller deler av området, nord for den nordlige polarsirkelen  som definerer Arktis (se kartet), og området sør for den sørlige polarsirkelen (66° 33′ 45″ S) som definerer Antarktis.

Mellom omtrent 67°30' og polpunktene vil det være mørketid under den stedlige vinteren. Såkalt polarnatt, har man ikke før et godt stykke nærmere polene, nærmere bestemt 72°34', hvilket i Norge vil si på Bjørnøya eller Svalbard. I Bodø, som ligger godt nord for den nordlige polar­sirkelen, er dagens lengde ca. 50 minutter ved vinter­solverv. Årsaken til mangel av virkelig mørketid er lysets avbøyning i atmos­færen. Uten atmosfære ville det ha vært én dags mørketid ved polar­sirklene. Polpunktene opplever midnattssol omtrent halve året og mørketid resten av året.

Internasjonalt går den nordlige polarsirkelen østover fra nullmeridianen gjennom Norge, Sverige, Finland, Russland, USA (Alaska), Canada, Grønland og Island. I Norge krysser den fra kysten gjennom Nordland til svenskegrensen. På Saltfjellet (668 moh.) ligger Polarsirkelsenteret  med eget postkontor slik at besøkende kan sende postkort med et eget polarsirkelstempel på.

Den sydlige polar­sirkelen krysser Den antarktiske halvøy, ellers går den hoved­sakelig over hav eller nær bredden av det antarktiske kontinent. Dermed ligger meste­parten av det antarktiske kontinent syd for denne polar­sirkelen.

Den nordlige polarsirkel

Den nordlige polarsirkelen er en av de to polarsirklene, og den nordligste av de fem viktige breddesirklene som vist på kart over jorda. Dens sørlige motpart er den sørlige polarsirkelen.

Den nordlige polarsirkelen markerer den sørligste breddegraden der sola ikke står opp ved vintersolverv, den korteste dagen i året på nordlige halvkule og der sola ikke går ned ved sommersolverv, den lengste dagen i året på nordlige halvkule. Disse fenomenene refereres til som henholdsvis mørketid og midnattssol, og jo lenger nord man kommer, blir disse effektene tydeligere. For eksempel står ikke sola opp på 40 dager midtvinters i den russiske havnebyen Murmansk, som er tre grader over nordlige polarsirkel.

Polarsirkelens posisjon er ikke fast og ligger for tiden  nord for ekvator. Dens bredde avhenger av jordas aksehelling, som varierer innen en margin på mer enn 2° over en 41 000-års periode pga. tidekrefter som et resultat av månens bane. Derfor flytter den nordlige polarsirkelen seg for tiden nordover i en hastighet av ca.  per år.

Polarsirkelen gjennom Norge
Den nordlige polarsirkelen går gjennom Norge fra 12° til 15°30' Ø, hvilket er en strekning på ca. 155 km. Fra Norskehavet i vest passerer den gjennom kommunene Træna, Lurøy, Rødøy, Rana og såvidt Saltdal, alle i Nordland, for så i øst å gå videre inn i Norrbottens län i Sverige.

Ettersom Polarsirkelen vandrer (se under) vil den eksakte posisjonen variere med tiden. Dette er passeringsstedene i april 2019 da polarsirkelen lå på 66°33′47,6″ nordlig bredde:

Træna:
Mellom holmene Kisbåsen og Kobbåsen
Syd for Rossøyan
Selværflaget mellom Selvær og Dørvær
Lurøy:
Nesøya (første sikre landkjenning)
Nesøyfjorden
Rødøy:
Selsøyvik
Kvarøyfjorden
Rangsundøya
Værangfjorden
Telnes (første fastlandskjenning)
Syd for Telnestinden, Våtviktinden, Tømmernesfjellet på nordsiden av Melfjorden.
Innløpet til Nordfjorden
Syd for Hanvikfjellet
Svartisheia
Rana:
Glomdalen
Svartisen, syd for Svartiskongen
Blakkådalen, nord for Blakkådalshytta
Syd for Stormdalsfjellet
Storstormdalen
Syd for Steinhovudet
Tespdalen
Syd for Tespfjellet
Bjøllådalen og Raudfjellelvdalen
Syd for Bolnatind
Saltfjellet
Nordlandsbanen, 580,4 km fra Trondheim
E6, ca. 1,2 km nord for Polarsirkelsenteret
Saltdal:
Svangsfjellet
Svenskegrensen mellom riksrøys 229 (Svangsfjellsrøysa) og 229A (Straitesjavrerøysa)

Polarsirklenes vandring
Hvor polar­sirkelene befinner seg, avhenger av jord­aksens helning i forhold til baneplanet (det planet som jordens bane i forhold til solen befinner seg i). Polar­sirklenes bredde kan derfor finnes ved å trekke jord­aksens helning fra 90 grader. I løpet av godt og vel  vandrer polar­sirklene omtrent mellom breddegradene 65°30′ (jord­aksen mest på skrå) til 67°54′ (jord­aksen minst på skrå), en avstand på ca. 267 km (144 nm). I Norge tilsvarer det fra Brønnøy­sund i syd, til Hamarøy og Moskenesøya i Lofoten i nord.

For tiden beveger den nordlige og sydlige polar­sirkelen seg henholdsvis nord­over og sydover mot polene med ca.  breddesekund – tilsvarende rundt 14,25 m pr. år. Ifølge TV-programmet Norsk attraksjon, som ble sendt på NRK1 26. september 2009, lå polar­sirklene sommeren 2009 på bredde . Det betyr at den nordlige polar­sirkelen den sommeren lå  nord for der den er markert i Polar­sirkel­senteret. Siste gang den lå ved Polar­sirkel­senteret, var i 1917.

For Islands del diskuteres det om den nordlige polar­sirkelen på grunn av den nevnte vandringen nord­over stadig går over land på Grímsey (Islands nord­ligste bebodde øy). Det gjør den: Målinger viser at omkring år 2040 har polar­sirkelen flyttet seg nok til at Grímsey i sin hel­het blir liggende syd for polarsirkelen. Island har i dag et vulkansk skjær, Kolbeinsey, nordvest for Grímsey, men is- og bølgeerosjonen her er så sterk at dette skjæret antakelig vil være borte innen polarsirkelen kommer nord for Grímsey.

Sommeren 2009 lå polar­sirklene 2616,478 km fra nærmeste pol med omkretsene  (WGS 84).

Se også
Aksehelning
Vendekretsene
Breddegrad
Midnattssol
Ekvator
Ekliptikken
Polarsirkelbyen Mo i Rana
Navarskaftet () i Rødøy kommune

Referanser

Eksterne lenker
 UiO: Daglengde og årstid
 Polarsirkelsenteret 
 Obliquity of the Ecliptic and Nutation www.neoprogrammics.com

Breddegrad
Polarområdene
Tid