Norges domstoler

Norges domstoler utgjør den dømmende makt i Kongeriket Norge. To domstoler er særskilt omtalt i Grunnloven – Riksretten og Høyesterett – mens lavere domstoler er opprettet ved ordinær lov.

Uavhengighet 
Det er en tredeling av makten der den dømmende makt tilligger domstolene som frie og uavhengige. Det vil blant annet si at hverken Stortinget, regjeringen eller andre myndigheter kan gripe inn i dømmende virksomhet, eller påvirke domstolenes avgjørelser. Dette er en av de viktigste rettssikkerhetsgarantier i en rettsstat som Norge og andre land i vår kulturkrets. I Norge er den dømmende makt instituert i Grunnloven.

Domstolsadministrasjonen 
Domstoladministrasjonen er et norsk forvaltningsorgan med ansvar for administrativ støtte for alle landets domstoler inkludert jordskiftedomstolene (jordskifterettene og jordskifteoverrettene).

Domstolene

Tingrettene 
Tingrettene er det laveste nivået i domstolssystemet i Norge. Det er 23 tingretter. Hver tingrett har domsmyndighet i én eller flere kommuner hver. Lederen i tingretten har tittelen sorenskriver, mens de øvrige kalles tingrettsdommere. Tingretten dømmer både i straffesaker og i sivile saker. I straffesaker settes retten med én juridisk dommer (fagdommer) og to lekdommere. I sivile saker settes retten normalt med én juridisk dommer, eventuelt to lekdommere og eventuelle fagkyndige dommere. De fleste saker starter for tingretten. Lekdommere oppnevnes av kommunestyret hvert fjerde år, og alle over 18 år er i utgangspunktet valgbare.

Lagmannsrettene 
Lagmannsrettene er andre nivå i det norske domstolssystemet og ankedomstol for tingrettene. Det er seks lagmannsretter i Norge (Agder, Gulating, Frostating, Borgarting, Eidsivating og Hålogaland). Alle har navn etter gamle historiske rettssteder, eksempelvis sto det gamle Eidsivating ved Eidsvoll kirke. 

Lagmannsrettene behandler anker over tingrettenes avgjørelser. Ved full anke i straffesaker avgjøres saken av to fagdommere og fem meddommere. Ved anke i sivile saker avgjøres saken normalt kun av tre fagdommere.

Høyesterett 
Høyesteretts ankeutvalg regnes som en egen domstol og består av tre høyesterettsdommere i den enkelte sak. Alle dommerne deltar etter en skiftordning både i avdeling og i ankeutvalget. Frem til 2008 var navnet Høyesteretts Kjæremålsutvalg og ordningen ble innført i 1887.

Høyesterett er landets øverste domstol, dømmer i siste instans og har hele landet som sitt virkeområde. Høyesterett består av 20 dommere som er utnevnt av Kongen i statsråd. Det er begrenset adgang til å få prøvet sin sak i Høyesterett, og saken må ha betydning for også andre saker for å bli prøvet. Om en anke fra lagmannsretten skal behandles i Høyesterett avgjøres av et ankeutvalg.

Høyesterett begynte sin virksomhet i 1815 etter hjemmel i Grunnlovens § 88, som sier at «Høiesteret dømmer i sidste Instans». Nåværende høyesterettsjustitiarius er Toril Marie Øie. 
Høyesterett holder til i Høyesteretts hus (den gamle Justisbygningen) i Oslo. Domstolen ledes av en høyesterettsjustitiarius og har i tillegg 19 dommere. I den enkelte sak blir retten satt med fem dommere, men spesielt viktige saker behandles av elleve dommer i storkammer eller av alle dommerne i plenum.

Konvensjonene om menneskerettigheter 
Om en persons rettigheter i henhold til Den europeiske menneskerettskonvensjon er krenket, kan man saksøke den norske stat for Den europeiske menneskerettsdomstolen. Dette kan man gjøre selv om Høyesterett har avsagt dom om spørsmålet.

Militære domstoler i Norge
Straffesaker om militærpersoners brudd på militær straffelov reguleres spesielt. De alminnelige domstoler behandler i Norge både militære og sivile straffesaker, men i krigstid er det begrenset hvilke tingretter som kan behandle militære saker. I slike saker skal det oppnevnes militære meddommere, dvs. personer som har fullført førstegangstjeneste eller tilsvarende militær grunnutdannelse, har fylt 25 år, og har bodd minst tre år i riket. Det gjelder også særlige krav til hvem som kan være militær meddommer i en gitt sak - minst én meddommer skal være menig, grenader, eller konstabel, minst én meddommer skal ha samme eller høyere grad som den tiltalte, og meddommerne skal tas fra samme forsvarsgren. 

Frem til 1994 erstattet krigsrett og militær forhørsrett tingretten som første instans i militære straffesaker. Krigsrettene besto av en eller flere krigsdommere, som var alminnelige embedsdommere særskilt utnevnt til å delta i krigsrettene. Da ordningen ble opphevet i 1994 hadde vi to krigsretter: krigsretten for Sør-Norge og krigsretten for Nord-Norge. Eidsivating lagmannsrett var militær lagmannsrett for Sør-Norge, og Hålogaland lagmannsrett var militær lagmannsrett for Nord-Norge. Høyesterett og Høyesteretts kjæremålsutvalg hadde de samme funksjonene som i sivile saker. Ordningen med militære meddommere også i Høyesterett ble opphevet i 1920.

Særdomstoler i Norge
 Riksretten er en særdomstol som dømmer i saker om brudd på konstitusjonelle plikter.
 Jordskifterett er særdomstoler som behandler saker som gjelder rettigheter og bruk av fast eiendom.
 Skjønnsretten er en særdomstol som etter plan- og bygningsloven § 60 kan opprettes særskilt i det enkelte tilfelle av Kommunaldepartementet etter søknad fra en kommune for å avgi skjønn etter loven.
 Arbeidsretten er en særdomstol som behandler tvister som er knyttet til tariffavtaler.

Organer som Trygderetten og Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker er ikke domstoler, men domstolslignende forvaltningsorganer.

Domstoladministrasjonen har det administrative ansvaret for alle landets domstoler.

Geografisk inndeling

Tingretter

Domsmyndighet utenfor Fastlands-Norge
For Svalbard og Jan Mayen har henholdsvis Nord-Troms og Senja tingrett og Salten og Lofoten tingrett jurisdiksjon. Oslo tingrett er gitt domsmyndighet for Bouvetøya. Det er ikke fastsatt domsmyndighet for Dronning Maud Land og Peter I Øy.

På innretninger og anlegg for undersøkelse etter eller utnyttelse, lagring eller transport av undersjøiske naturforekomster på den norske del av kontinentalsokkelen og i norsk økonomisk sone utøves domsmyndighet av:
 Sør-Rogaland tingrett syd for 62. breddegrad
 Møre og Romsdal tingrett i området mellom 62. breddegrad og 65. breddegrad 30 min.
 Helgeland tingrett i området mellom 65. breddegrad 30 min. og 68. breddegrad 30 min.
 Nord-Troms og Senja tingrett nord for 68. breddegrad 30 min.

Jordskifteretter
Fra 14. juni 2021 blir det 19 jordskifteretter:

Dommere 
I Norge er fast ansatte dommere embedsmenn, utnevnt av Kongen i statsråd.

Referanser

Eksterne lenker