Dystopi

Dystopi kommer fra det konstruerte engelske ordet «dystopia», først kjent brukt av den engelske filosofen John Stuart Mill i 1868, og beskriver et anti-eutopia (gresk eutopia, «et godt sted»), altså et «ikke-godt» sted. Dystopi brukes som motsats til utopi, og er dermed en forestilling om eller beskrivelse av en uønsket samfunnsmodell. Et dystopisk samfunn er i effekt et anti-Utopia. 

Litterære dystopier har oftest som motiv negative (marerittaktige, foruroligende, nedtrykkende, skremmende) samfunn som er satiriske vrengebilder på forfatterens samtid eller advarsler mot samfunnsmessige utviklinger i forfatterens samtid.  

Science fiction-filmer og filmserier er ofte hensatt til et dystopisk samfunn.

Journalisten Kristin Solberg brukte dystopi om den sterkt forurensede indiske storbyen Delhi.

Populærkultur
Dystopiske settinger kan brukes som stemningsskapende kulisser uten egentlig å være verkets fokus. Philip K. Dicks dystopiske roman Do Androids Dream of Electric Sheep? fra 1968 ble for eksempel i 1982 filmatisert som Blade Runner, en film noir med dystopiske kulisser. En tidlig klassiker innen sjangeren er den tyske Metropolis fra 1927. 

Også spill som BioShock og Half-Life bruker dystopi for å bygge historier om samfunn og karakterer som ønsker et utopi, men som i praksis skaper dystopi.

Noen litterære dystopier
Henrik Wergeland: De sidste Kloge (1835)
H. G. Wells: When the Sleeper Wakes (1899)
Jack London: The Iron Heel (1908) (norsk tittel: Jernhælen)
E. M. Forster: The Machine Stops (novelle) (1909)
Jevgenij Zamjatin: Мы (Vi) (1920)
Franz Kafka: Der Process (1925) (norsk tittel: Prosessen)
Franz Kafka: Das Schloss (1926) (norsk tittel: Slottet)
Aldous Huxley: Brave New World (1932) (Norsk tittel: Vidunderlige nye verden)
Lao She: 貓城記, Maocheng ji (1932) -- «Kattelandet» 
Karel Čapek: Salamanderkrigen (1936)
Ayn Rand: Anthem (1938) (Norsk tittel: Høysang)
Karin Boye: Kallocain (1940)
George Orwell:  Animal Farm (1945) (Norsk tittel: Kamerat Napoleon)
Frank Herbert:  Dune (1965) (Norsk tittel: Sand)
George Orwell: 1984 (1949)
Clifford D. Simak: City (1952) (Norsk tittel: Legenden om mennesket)
Ray Bradbury: Fahrenheit 451 (1953) (På norsk under samme tittel).
William Golding: Lord of the Flies (1954) (norsk tittel: Fluenes herre)
Anthony Burgess: A Clockwork Orange (1962)
Axel Jensen: Epp (1965)
Harry Harrison: Make Room! Make Room! (1966)
John Brunner: Stand on Zanzibar (1968)
Philip K. Dick: Do androids dream of electric sheep? (1968 (norsk tittel: Livstyvene, senere Drømmer androider om elektriske sauer?)
Knut Faldbakken: Uår (1974–1976)
Margaret Atwood: The Handmaid's Tale (1986)
Koushun Takami: Battle Royale (1999)
José Saramago: A Caverno (2000) (norsk tittel: Hulen)
Cormac McCarthy: The Road (2006)
Suzanne Collins: The Hunger Games (2008) (norsk tittel: Dødslekene)
Terje Torkildsen: Dystopia I-IV (2010 - 2012)
Michael Grant: Gone (2008 - 2013)
Sigbjørn Mostue: I morgen er alt mørkt (2014)
Tor Arve Røssland: Soledad (2014)

Referanser

Samfunn
Science fiction
Litterære sjangre