Vermont

Vermont er en delstat i USA som ligger i New England-området nordøst i landet.

Målt i areal er Vermont en av de aller minste delstatene i USA. Den grenser til delstatene New York, New Hampshire og Massachusetts og har en riksgrense i nord mot Canada.

Delstaten er kjent for sine fjell med trær. Om høsten blir disse trærne røde og oransje, og mange kommer fra andre delstater for å se på fjellene i denne tiden. Navnet «Vermont» kommer fra det franske «Verts monts» («Grønne fjell») og delstatens kjælenavn er nettopp «The Green Mountain State».

Vest i delstaten ligger innsjøen Champlainsjøen.

Historie 

Før europeerne kom til Vermont var området befolket av mohican- og abinakiindianere. Den første europeeren til å besøke området var antagelig Jacques Cartier. I 1609 gjorde Samuel de Champlain krav på området og Vermont ble befolket av franskmenn. De franske koloniene ble angrepet av både indianere og engelskmenn, og Frankrike sa fra seg retten til området ved avtalen i Paris i 1763.

Vermont var den 14. staten som sluttet seg til USA, og dermed den første etter de opprinnelige 13 delstatene da USA erklærte selvstendighet i 1776. 

Flere av slagene i uavhengighetskrigen med England ble utkjempet i Vermont. I den britisk-amerikanske krig forsøkte britiske styrker å rykke inn med en krigsflåte på Lake Champlain, men etter et sjøslag ble de slått tilbake.

Store oversvømmelser i 1927 tok livet av 84 mennesker i Vermont.

Uavhengighet og statsdannelse
New Hampshire Grants eller Benning Wentworth Grants var landområder tildelt til immigranter mellom 1749 og 1764 av provinsguvernøren for New Hampshire, Benning Wentworth. Både New Hampshire og provinsen New York gjorde krav på området. Tvisten ledet frem til dannelsen av Republikken Vermont, som senere ble delstaten Vermont.

Den 18. januar 1777 deklarerte representanter for New Hampshire Grants uavhengigheten til Vermont. I de første seks månedene var navnet New Connecticut.

Den 2. juni 1777 ble det avholdt en konferanse med 72 delegater som møtte for å vedta navnet Vermont. Dette var etter råd fra en vennligsinnet borger fra Pennsylvania som skrev til dem om hvordan medlemskap i det nylig opprettede USA kunne oppnås. Den 4. juni ble utkast til den nye statens grunnlov skrevet og godkjent av delegatene 8. juni. Dette var en av de første nedskrevne grunnlover i Nord-Amerika og var den første som avskaffet slaveriet.  Grunnloven ga også alle menn stemmerett og hadde krav til støtte for offentlig skolegang.

Demografi

Bosetning
Bureau of the Census estimerte i juli 2011 at innbyggerantallet i Vermont var , noe som tilsvarte en økning på 0,11 % fra folketellingen i 2010. Befolkningstyngdepunktet i Vermont befinner seg i Washington County, i byen Warren.

Etnisitet og språk
De største befolkningsgruppene kommer fra:

23,9 % Frankrike / franskspråklige del av Canada
18,6 % England
17,9 % Irland
10,3 % Tyskland
7,5 % Italia
7,0 % USA
5,0 % Skottland
3,9 % Polen
2,7 % Skottland
1,9 % Sverige
1,6 % Nederland
1,4 % Russland
1,4 % Wales

Innbyggere av britisk opphav (særlig engelsk) bor de fleste steder i Vermont. Den nordlige delen av delstaten har en betydelig andel av fransk-kanadisk opphav. Noen dialektvariasjoner høres i de ulike delene av Vermont, men innbyggerne har etter hvert blitt en mer homogen gruppe og snakker mer standard amerikansk engelsk de siste årene.

Geografi

Byer
Vermont har ni byer klassifisert som city. Den klart største er Burlington. Byen Montpelier er hovedstaden i staten Vermont, og med sine 7.855 innbyggere er dette USAs minst befolkede hovedstad.

De største byene (cities)
De ni byene, med innbyggertall pr. 2010:
 Burlington = 42,417
 South Burlington = 17,904
 Rutland = 16,495
 Barre = 9,052
 Montpelier = 7,855
 Winooski = 7,267
 St. Albans = 6,918
 Newport = 5,005
 Vergennes = 2,741

De største tettstedene (towns)
Følgende store tettsteder er karakterisert som tettsteder, "towns", innbyggertall pr. 2010: 
 Essex = 19,587
 Colchester = 17,067
 Bennington = 15,764
 Brattleboro = 12,046
 Milton = 10,352
 Hartford = 9,952
 Springfield = 9,373
 Williston = 8,698
 Middlebury = 8,496
 Barre = 7,924
 St. Johnsbury = 7,603
 Shelburne = 7,144
 Swanton = 6,833

Økonomi 
Den viktigste jordbruksindustrien er melkeproduksjon. Det øvrige jordbruket har falt etterhvert som mange av bøndene flyttet vestover mot slettestatene.

Turisme er en viktig industri og Vermont har en rekke skisteder som er kjente, og som særlig innbyggerne i New York City og omegn vet å benytte.

Vermont har fostret kjente suksess-selskaper som "Ben and Jerry" som lager iskrem med "en sosial touch". Selskapet gir deler av overskuddet tilbake til trengende innbyggere i staten.

En del forsikringsselskap har også investert i Vermont.

 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587.

Politikk 
Vermont regnes som en av de mest liberale statene i USA. I 2004 gikk staten til John Kerry med 59,1 % av stemmene. De to plassene i Senatet besittes av demokraten Patrick Leahy som faktisk ble støttet av sin republikanske motkandidat i 1998, og fra januar 2007 den uavhengige Bernie Sanders, kongressens eneste erklærte sosialist. Vermonts eneste plass i Representantenes hus besittes fra 2007 av demokraten Peter Welch. Begge kamrene i delstatsforsamlingen har en overvekt av demokrater.

Howard Dean var tidligere guvernør i Vermont og forsøkte å vinne den demokratiske nominasjonen til 2004-valget, men ble bare nummer tre. Dean ble senere valgt til formann i demokratenes nasjonale komite.

Fylker 
Vermont har 14 counties (fylker).

Se Liste over fylker i Vermont for en oversikt.

Kjente personer 
 Ruth Stone
 Calvin Coolidge
 Chester A. Arthur
 Howard Dean
 John Deere
 James Fisk

Se også 
 Lake Champlain Transportation Company

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Stater og territorier etablert i 1791