Tsjeljabinsk oblast

Tsjeljabinsk oblast (russisk Челябинская область) er en russisk oblast som ligger ved den sørlige delen av Uralfjellene. Hovedstaden er Tsjeljabinsk. Andre store byer er Magnitogorsk, Zlatoust, Miass, Kopejsk og Oziorsk.

Oblasten ligger i den føderale kretsen Ural og grenser i sørøst mot Kasakhstan, i vest mot republikken Basjkortostan, i nord mot Sverdlovsk oblast og Kurgan oblast i øst. Klimaet er typisk kontinentalt, med kalde vinte og varme somre.

Historie
Regionen ble bosatt av basjkirer. De levde i århundrer under mongolsk herredømme. Vel tilhørte området siden 1500-tallet nominelt Tsar-Russland, men noen slaviske (russiske) nybyggere kom ikke i fang for alvor før tidlig på 1700-tallet. Fra 1744 til 1919 var dette del av guvernementet Orenburg. Den 27. august 1919 ble så  guvernementet Tsjeljabinsk dannet. 3. november 1923 forsvant dette igjen fra kartet. Tsjeljabinsk ble da del av det nydannede og meget store Ural oblast. Den 17. januar 1934 ble oblasten oppdelt. Av en av delene oppstod da oblasten Tsjeljabinsk. Siden utskillelsen av Kurgan oblast den 6. februar 1943 har oblastens grenser vært uforandrede (pr 2018).

Demografi 
3 476 217 (Folketellingen i 2010),  3 603 339 (Folketellingen i 2002), 3 623 732 (Folketellingen i 1989).

Oblasten er høyt urbanisert.

Ifølge Folketellingen i 2010 var oblastens etniske blanding slik:
 Russere: 2 829 899 (83,8 %)
 Tatarer: 180 913 (5,4 %)
 Basjkirer: 162 513 (4,8 %)
 Ukrainere: 50 081 (1,5 %)
 Kasaker: 35 297 (1,0 %)
 Tyskere: 18 687 (0,5 %)
 Hviterussere: 13 035 (0,4 %)
 Mordviner: 12 147 (0,2 %)
 Armenere: 9 311 (0,1 %)
 Andre: 65 190 (1,6 %)
99 144 innbyggere er ikke tatt med i målingen. 

I 2012 var det  fødsler(14,3 per 1000 innbygger) og  døde(14,2 per 1000) i oblasten.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Artikkel fra Kommersant på engelsk.

 
Stater og territorier etablert i 1934
1934 i Russland
1934 i Sovjetunionen