Francija olimpiskajās spēlēs

Francija olimpiskajās spēlēs ir piedalījusies kopš to atjaunošanas 1896. gadā, esot viena no tām valstīm, kas ir bijusi pārstāvēta pilnīgi visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs. Lai gan Francija atbalstīja 1980. gada Maskavas olimpisko spēļu boikotu, tā šajās olimpiskajās spēlēs startēja zem olimpiskā karoga.

Līdz šim Francija ir organizējusi 5 olimpiskās spēles (2 vasaras olimpiskās spēles un 3 ziemas olimpiskās spēles). Pirmās spēles, ko tā rīkoja, bija 1900. gadā, kad tās notika galvaspilsētā Parīzē, arī nākamās vasaras olimpiskās spēles, 1924. gadā, tika rīkotas Parīzē. Francijā tika organizētas pirmās ziemas olimpiskās spēles 1924. gadā Šamonī; nākamās ziemas olimpiskās spēles tika rīkotas 1968. gadā Grenoblē, bet 1992. gadā ziemas olimpiskās spēles tika rīkotas Albērvilā. 2024. gadā Parīzē ir plānotas vasaras olimpiskās spēles. Tādējādi Parīze kļūs par otru pilsētu, pēc Londonas, kur olimpiskās spēles būs organizētas trīs reizes.

Līdz šim Francija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 889 olimpiskās medaļas (264 zelta, 293 sudraba un 332 bronzas medaļas). Lielākā daļa medaļu, 751 medaļa, ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs, savukārt 138 medaļas ir izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. Ar 751 izcīnītu medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs Francija ir 4. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita starp visām startējušajām valstīm olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu (102 medaļas) Francija izcīnīja 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs, kad tā bija arī pirmajā vietā pēc iegūto medaļu skaita. Savukārt 1924. gada Parīzes (38 medaļas), 1932. gada Losandželosas (28 medaļas) un 1948. gada Londonas spēlēs (29 medaļas) tā bija trešājā vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Veiksmīgākās ziemas olimpiskās spēles Francijai bija 1968. gadā Grenoblē, kad ar izcīnītajām deviņām medaļām tā ierindojās 3. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita.

No vasaras olimpiskajiem sporta veidiem Francija visvairāk medaļas ir izcīnījusi paukošanā — 123 medaļas, savukārt riteņbraukšanā ar iegūtām 93 medaļām tā ir pirmajā vietā. Kā arī Francija ir izcīnījusi visas 7 medaļas, kas bija pieejamas kroketā, kad tas 1900. gadā bija olimpisko spēļu programmā. Vēl vairāk par 40 medaļām Francija ir izcīnījusi vieglatlētikā (70 medaļas), džudo (57 medaļas), burāšanā (49 medaļas), peldēšanā (43 medaļas) un jāšanā (43 medaļas). No ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas (51 medaļa) ir izcīnītas kalnu slēpošanā, bet biatlonā ir izcīnītas 33 medaļas. Kopumā Francija medaļas ir izcīnījusi 32 vasaras un 10 ziemas olimpiskajos sporta veidos.

Paukotājs Filips Katjū ir titulētākais Francijas sportists olimpiskajās spēlēs. Viņš no 1920. līdz 1936. gadam kopumā ir izcīnījis 9 olimpiskās medaļa (5 zelta, 3 sudraba un 1 bronza medaļa). Savukārt biatlonists Martēns Furkads ir titulētākais ziemas olimpisko spēļu sportists no Francijas, viņš no 2010. līdz 2018. gadam kopumā ir izcīnījis 7 olimpiskās medaļas: 5 zelta un 2 sudraba medaļa.

Rīkotās spēles 
Līdz šim Francija olimpiskās spēles ir organizējusi 5 reizes (2 vasaras un 3 ziemas olimpiskās spēles). Abas vasaras olimpiskās spēles tika organizētas Parīzē, savukārt ziemas olimpiskās spēles tika rīkotas Šamonī, Grenoblē un Albērvilā. 2024. gadā Francijas galvaspilsētā Parīzē tiks rīkotas trešo reizi vasaras olimpiskās spēles. Tādējādi Parīze kļūs par otro pilsētu, kurā būs organizētas trīs vasaras olimpiskās spēles.

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Franciju ir ieguvuši piecas un vai vairāk olimpiskās medaļas.

Karognesēji 

Francijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2016 Riodežaneiro —  Klarisa Agbeņenu un  Samīrs Aits Saīds
  2016 Riodežaneiro —  Tedijs Riners
  2012 Londona —  Lora Flesela-Kolovica
  2008 Pekina —  Tonijs Estange
  2004 Atēnas —  Džeksons Ričardsons
  2000 Sidneja —  Dāvids Duiē
  1996 Atlanta —  Marī Hosē Peresa
  1992 Barselona —  Žans Fransuā Lamūrs
  1988 Seula —  Filips Ribū
  1984 Losandželosa —  Andželo Parizi
  1980 Maskava — nedevās parādē
  1976 Monreāla —  Daniels Morelons
  1972 Minhene —  Žans Klods Maņāns
  1968 Mehiko —  Kiki Karona
  1964 Tokija —  Mišels Maskē
  1960 Roma —  Kristiāns d'Oriola
  1956 Melnburna —  Žans Debūfs
  1952 Helsinki —  Ignass Heinrihs
  1948 Londona —  Žans Sefēriāds
  1936 Berlīne —  Žils Noels
  1932 Losandželosa —  Žils Noels
  1928 Amsterdama —  Žans Torailjē
  1924 Parīze —  Žoržs Andrē
  1920 Antverpene —  Emīls Ekujē
  1912 Stokholma —  Rauls Paoli
  1908 Londona —  Emīls Demanžels
  1904 Sentluisa — nav zināms
  1900 Parīze — nav zināms
  1896 Atēnas — nav zināms

Ziemas olimpiskās spēles 

  2022 Pekina —  Tesa Vorlija un  Kevins Rolāns
  2018 Phjončhana —  Martēns Furkads
  2014 Soči —  Džeisons Lamī-Šapuī
  2010 Vankūvera —  Vensāns Defrāns
  2006 Turīna —  Bruno Minžons
  2002 Soltleiksitija —  Karoli Montiljē Karla
  1998 Nagano —  Filips Kandeloro
  1994 Lillehammere —  Anna Briāna
  1992 Albērvila —  Fabriss Gijs
  1988 Kalgari —  Katerīna Kitē
  1984 Sarajeva —  Ivons Mužels
  1980 Leikplesida —  Fabjēna Serrā
  1976 Insbruka —  Daniele Debernāra
  1972 Saporo —  Patriks Pēra
  1968 Grenoble —  Žilbērs Puaro
  1964 Insbruka —  Alēns Kalmā
  1960 Skvoveli —  Benuā Karara
  1956 Kortīna d'Ampeco —  Džeimss Kutē
  1952 Oslo —  Alēns Žileti
  1948 Sanktmorica —  Džeimss Kutē
  1936 Berlīne — nav zināms
  1932 Leikplesida —  Žoržs Toršons
  1928 Sanktmorica — nav zināms
  1924 Šamonī —  Kamils Mandrilons

Ārējās saites 
 
 
 

 
Valstis olimpiskajās spēlēs