Plourdosteus trautscholdi

Plourdosteus trautscholdi ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmetā (šeloņas slāņi, daugavas svītas apakšdaļa). Sugu pirmo reizi kā Coccosteus trautscholdi aprakstīja amerikāņu paleontologs Čārlzs Estmans 1897. gadā, pamatojoties uz Hermana Trautšolda publikācijām. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja plordosteju ģintij. Sugas neotips ir nuchale kauls no Sjasas atseguma pie Stolbovas ciema, Ļeņingradas apgabalā (šeloņas slāņi). Nosaukums Plourdosteus trautscholdi nozīmē Trautšolda (nosaukts vācu paleontologa H.Trautšolda vārdā ) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā, šeloņas, svinordas un ilmeņa slāņos (Daugavas svītas apakšējā daļa) Sjasas (Stolbova, Prokšenci, Barigova), Šeloņas (Terebuni), Veļikajas (Močalova), Psižas (Buregi), Ilmeņa ezera dienvidu krastos, pie Andomas kalna, kā arī Centrālajā devona laukā Semiluku slāņos Donas (Petina) krastos.

Apraksts 
Galvas vairoga garums līdz 25 cm. Visi kauli klāti ar apaļiem, zvaigžņveidīgiem haotiski izvietotiem pauguriņiem. Uz interlaterale kaula priekšējās daļas pauguriņi ir stipri saplacināti un ir izvietoti rindās vai haotiski. Nuchale kauls, īpatņiem pieaugot, kļūst plakanāks. Kaula aizmugurējā mala jauniem īpatņiem ir izliekta, bet veciem kļūst ieliekta. Uz paranuchale kaula virsdeniņu vaga pie savas pamatnes strauji izliecas. Pa centrale kaulu iet vidējās un aizmugurējās bedrīšu līnijas vagas. Vidējā muguras kaula (MD) sānu plakņu slīpuma leņķis priekšpusē ir 120°, bet aizmugurē 110°. Muguras vagai MD vidusdaļā ir pārrāvums. Priekšējā sānu-muguras kaula (ADL) locītavas daļa ir 30° leņķī pret horizontālo virsmu.

Atsauces 

Artrodiras