Rotaliīdas

Rotaliīdas (Rotaliida) (no lat. rota, samazin. rotula - ritenītis) ir foraminīferu kārta.

Apraksts 
Čaula agrīnā attīstības stadijā parasti spirāliski koniska (trohoīda), bet vēlākās stadijās bieži maina formu, kļūstot divrindu vai vienrindu, spirāliski plakana, cikloīda vai savādākas formas. Čaulu veido daudzskaitlīgas kameras ar vienkāršām vai dubultām septām, reizēm sadalītas sīkās sekundārās kamerās. Sieniņas ir sekrēcijveida kalcīta, porainas, vienslāņa vai daudzslāņainas. Atvere ir no vienkāršas līdz sarežgītai. Daudzām sugām atveres vietā izveidojas lielas poras. Attīstītākam roaliīdām ir sarežģīta kanālu sistēma, kas sastāv no spiraliskā kanāla, no kura atzarojas iekšseptu kanāli, kas atveras šuvju vietās, kā arī umbonu kanāli, kas ienāk umbona diskā. Starp rotaliīdām ir zināmas bentiskas formas (gan kustīgās, gan piestiprinātās) un planktona formas. Pēdējām kameras ir lodveidīgas, reizēm pēdējā kamera aptver visas iepriekšējās (Orbulina).

Filoģenēze 
Rotaliīdas filoģenētiski attīstījās, pielāgojoties kā bentiskam, tā arī planktona dzīvesveidam. Starp pirmajām tikai neliela daļa pārgāja uz nekustīgu dzīvesveidu. Bet lielākā daļa praktizēja un arī pašlaik praktizē kustīgu dzīvesveidu. Pielāgošanās planktoniskām dzīvesveidam sākās jurā. Pirmajām rotaliīdām čaulas bija sīkporainas, nesadalītas ar papildseptām sekundārajās kamerās. Tām bija vienslāņainas septas bez kanālu sistēmas. Vēlākām rotaliīdām izveidojās papildseptas, radās iekškameru atvērumi un kanālu sistēma. Sieniņas kļuva daudzslāņainas, izveidojās dubultseptas. Atvere izmainījās no vienkāršas, spraugas uz sarežģītu, sastāvošu no vairākiem caurumiem, vai arī aprīkota ar papildus skeleta elementiem (zobu plātnītēm).

No rotaliīdām, domājams, izcēlās heterogelicīdas, buliminīdas un numulīti. Pirmie rotaliīdu pārstāvji radās jurā, iespējams pat triasā, bet plašu izplatību sasniedza krīta periodā un īpaši kainozojā. Kārtā ir līdz 140 ģinšu.

Sistemātika 
Rotaliīdu kārtā ir iekļautas šādas virsdzimtas:
 Kārta: Rotaliida Calkins, 1909
 Virsdzimta: Acervulinoidea Schultze, 1854
 Virsdzimta: Annulopatellinoidea Loeblich & Tappan, 1964
 Virsdzimta: Asterigerinoidea d'Orbigny, 1839
 Virsdzimta: Bolivinitoidea Cushman, 1927
 Virsdzimta: Bolivinoidea Glaessner, 1937
 Virsdzimta: Buliminoidea Jones, 1875
 Virsdzimta: Calcarinoidea Schwager, 1876
 Virsdzimta: Cassidulinoidea d'Orbigny, 1839
 Virsdzimta: Chilostomelloidea Brady, 1881
 Virsdzimta: Discorbinelloidea Sigal, 1952
 Virsdzimta: Discorboidea Ehrenberg, 1838
 Virsdzimta: † Eouvigerinoidea Cushman, 1927
 Virsdzimta: Glabratelloidea Loeblich & Tappan, 1964
 Apakškārta: Globigerinina
 Virsdzimta: Loxostomatoidea Loeblich & Tappan, 1962
 Dzimta: Murrayinellidae Holzmann & Pawlowski, 2017
 Virsdzimta: Nonionoidea Schultze, 1854
 Virsdzimta: Nummulitoidea Blainville, 1827
 Virsdzimta: † Orbitoidoidea Schwager, 1876
 Virsdzimta: Planorbulinoidea Schwager, 1877
 Virsdzimta: Rotalioidea Ehrenberg, 1839
 Virsdzimta: Siphoninoidea
 Virsdzimta: Turrilinoidea Cushman, 1927
 Virsdzimta: Virgulinelloidea Loeblich & Tappan, 1984

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces 

Foraminīferas