Balzamīņu dzimta

Balzamīņu dzimta (Balsaminaceae) ir viršu rindas dzimta, kas ir galvenokārt sastopama tropu joslā. Tajā ir divas ģintis, kurās ir klasificētas aptuveni 1000 sugas.

Dzimtā ietilpst lakstaugi, retāk krūmāji un nelieli koki, kuriem pazemē veidojas sakneņi vai bumbuļi. Lakstaugiem ir puscaurspīdīgi un sulīgi stublāji. Lapas ir vienkāršas, bez pielapes. Vainaglapas, kauslapas, putekšņlapas un augļlapas parasti ir 5, retāk kauslapas — 3. Ziedi divdzimumu, ar piesi, tos apputekšņo kukaiņi vai putni. Auglis ir piecvāršņu pogaļa, kura no pieskāriena var pārplīst un atritinoties izsviest sēklas.

No dažām dzimtas sugām tiek iegūtas dekoratīvajā kosmētikā izmantotas krāsvielas, kā arī daži augi tiek izmantoti tautas medicīnā, uzturā vai dekoratīviem nolūkiem kā krāšņumaugi. Dažas sprigaņu pasugas ir adventīvas, naturalizējušās nezāles.

Klasifikācija 
Dzimtā ir klasificētas šādas ģintis:
 Hydrocera — monotipiska ģints, kura ir sastopama Indonēzijā un Malaizijā,
 Spriganes (Impatiens) — klasificētas visas pārējās dzimtas sugas; tās lielākoties ir Vecajā pasaulē, galvenokārt Āfrikā (īpaši Madagaskarā).
Latvijā ir sastopamas trīs sugas:
 Puķu sprigane (Impatiens glandulifera) Royle
 Meža sprigane (Impatiens noli-tangere) L.
 Sīkziedu sprigane (Impatiens parviflora) DC.

Galerija

Atsauces 

Balzamīņu dzimta