2019. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2019. gada notikumi Latvijā.

Valsts amatpersonas

Latvijas dabas un kultūrvēstures gada simboli

Notikumi

Janvāris 
 :
 tirdzniecības vietās vairs nedrīkst izsniegt bezmaksas plastmasas maisiņus, kas biezāki par 15 mikroniem.
 spēkā stājās Veselības apdrošināšanas sistēma.
  — darbu uzsāka jaunā Rundāles pils muzeja direktore Laura Lūse.
  — Kokneses novadā atrasta līdz šim lielākā kokaīna krava Latvijas vēsturē, aptuveni 65 miljonu eiro vērtībā.
  — pēc rekonstrukcijas atklāts Rīgas Centrāltirgus Gastronomijas paviljons.
  — Mežaparka Lielās estrādes pamatos svinīgi tika iemūrēta kapsula ar vēstījumu nākamajām paaudzēm.
  — Saeima apstiprināja Artura Krišjāņa Kariņa Ministru kabinetu.
  — atklāja jauno Latvijas Universitātes Zinātņu māju.

Februāris 
  — valdība Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektora amatam atbalstīja Ievu Jaunzemi.
  — tika pasniegtas Latvijas Metālmūzikas gada balvas.
  — norisinājās Muzikālās bankas 2018 fināls.
  — tika pasniegtas mūzikas ierakstu gada balvas Zelta Mikrofons 2019.
  — norisinājās 64. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlases "Supernova 2019" fināls, kurā uzvarēja grupa Carousel ar dziesmu That Night.

Marts 

  — Saeima apstiprināja jauno Centrālās vēlēšanu komisijas vadītāju Kristīni Bērziņu, nomainot esošo vadītāju Arni Cimdaru.
  — notika otrā "Vislatvijas vecāku sapulce" pret Latvijas skolu reformu.

Aprīlis 

  — Rīgā atklāja tirdzniecības centru "Akropole".
  — Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce no amata atstādināja Rīgas domes priekšsēdētāju Nilu Ušakovu.
  — tika pasniegta Purvīša balva, ko saņēma Ieva Epnere.
  — pirmo reizi tika pasniegtas Dejas balvas.

Maijs 
 4. maijs — par godu Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas dienai, Latvijas Bruņoto spēku parāde notika Jēkabpilī.
  — 13. Saeima par Valsts prezidentu ievēlēja Egilu Levitu.
  — pēc Nila Ušakova atstādināšanas, ievēlēšanas Eiropas Parlamentā un atkāpšanās par Rīgas domes priekšsēdētāju līdz domes deputātu neuzticības balsojumam 20. jūnijā tika ievēlēts Dainis Turlais.

Jūlijs 
 8. jūlijs — Valsts prezidenta amatā stājās Egils Levits, nomainot Raimondu Vējoni.
 25. jūlijs — durvis vēra renovētais iepirkšanās centrs "Ozols" (agrāk — Galerija Azur) Rīgā, Mazā Rencēnu ielā 1.

Augusts 
 15. augusts — Finanšu un kapitāla tirgus komisija apturēja PNB Bankas finanšu pakalpojumu sniegšanu un pieņēma lēmumu par noguldījumu nepieejamību, no plkst. 21.00 pārtraucot tās karšu, internetbankas maksājumu un bankomātu darbību.
 19. augusts — Par Rīgas domes priekšsēdētāju apstiprināja Oļegu Burovu.

Septembris 
 11. septembris —Tika atklāts elektroenerģijas pārvades tīkla projekta "Kurzemes loks" noslēdzošais trešais posms, kas iekļauj 110 kV elektropārvades līniju pārbūvi posmā Ventspils — Tume — Imanta, pastiprinot to ar 330 kV līniju, savienojot 330 kV apakšstaciju "Ventspils" ar apakšstaciju "Imanta", Rīgā. Šis ir viens no vērienīgākajiem elektroenerģijas pārvades tīkla stiprināšanas projektiem kopš neatkarības atjaunošanas.

Novembris 
 8. novembris — pieņemts lēmums par LNT likvidēšanu un Kanāls 2, slēgšanu, ieviešot divus jaunus kanālus — TV3 Life un TV3 Mini.
 12. novembris — kosmētikas ražotājs AS "Dzintars" tika pasludināts par maksātnespējīgu.

Decembris 
 9. decembris — Aivars Lembergs un ar viņu saistītas organizācijas Ventspils brīvostas pārvalde, Ventspils Attīstības aģentūra, Biznesa attīstības asociācija un Latvijas Tranzīta biznesa asociācija tika iekļautas ASV Valsts kases Ārvalstu aktīvu kontroles biroja sankciju sarakstā, pamatojoties uz tā dēvēto Magņitska likumu.
 10. decembris — Aivars Lembergs atkāpās no Ventspils brīvostas pārvalde valdes locekļa amata.
 18. decembris — ASV Valsts kases Ārvalstu aktīvu kontroles birojs paziņoja par sankciju atcelšanu pret Ventspils brīvostas pārvaldi.

Miruši

Janvāris 
  — Āris Rozentāls, aktieris (dzimis 1938. gadā)
  — Veronika Tenča-Goldmane, rakstniece (1928—2019)
  — Māra Vaičunas, māksliniece (dzimusi 1949. gadā)

Februāris 
  — Ilvars Zālītis, mūziķis (dzimis 1959. gadā)
  — Māra Krievkalne, dziedātāja (dzimusi 1944. gadā)
  — Klāra Kondrova, ārste, sabiedriska darbiniece (dzimusi 1932. gadā)
  — Mārtiņš Milbrets, mākslinieks (dzimis 1965. gadā)
  — Andrejs Možeiko, aktieris (dzimis 1979. gadā)
  — Vitālijs Fjodorovs, arhitekts (dzimis 1929. gadā)
  — Andrejs Žagars, aktieris, režisors, uzņēmējs un politiķis (dzimis 1958. gadā)

Marts 
  — Ivars Knēts, būvinženieris, profesors, Rīgas Tehniskās universitātes rektors (dzimis 1938. gadā)
  — Andra Neiburga, rakstniece un māksliniece (dzimusi 1957. gadā)

Aprīlis 
  — Antonija Ahero, valodniece un pedagoģe (dzimusi 1924. gadā)

Maijs 
  — Alfrēds Mačtams, kuģu mehāniķis un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1937. gadā)
  — Gunārs Ezernieks, gleznotājs (dzimis 1932. gadā)

Jūnijs 
  — Ilga Apine, vēsturniece (dzimusi 1928. gadā)
  — Vaira Paegle, politiķe (dzimusi 1942. gadā)
  — Ivars Caune, autosportists (dzimis 1959. gadā)
  — Anna Seile, vides zinātniece un politiķe (dzimusi 1939. gadā)

Jūlijs 
  — Gints Baumanis, horeogrāfs (dzimis 1963. gadā)
  — Mārtiņš Sesks, autosportists (dzimis 1936. gadā)
  — Aija Baumane, tekstilmāksliniece (dzimusi 1943. gadā)

Augusts 
  — Aivars Baumanis, žurnālists un diplomāts (dzimis 1937. gadā)
  — Felikss Deičs, aktieris un režisors (dzimis 1937. gadā)
  — Mirdza Kļava, rakstniece un māksliniece (dzimusi 1924. gadā)
  — Ivars Silārs, ārsts, politiķis un diplomāts (dzimis 1938. gadā)

Septembris 
  — Imants Skrastiņš, aktieris (dzimis 1941. gadā)
  — Boriss Teterevs, ārsts, uzņēmējs un mecenāts (dzimis 1953. gadā)
  — Jānis Šmits, luterāņu mācitājs un politiķis (dzimis 1968. gadā)
  — Georgs Jankovskis, ārsts (dzimis 1921. gadā)

Oktobris 
  — Aleksandrs Urbahs, aviācijas inženieris (dzimis 1958. gadā)
  — Jurijs Losevs, aktieris un režisors (dzimis 1949. gadā)
  — Antoņina Masiļūne, kulināre, grāmatu autore (dzimusi 1921. gadā)
  — Laimonis Siliņš, aktieris un režisors (dzimis 1926. gadā)
  — Mārtiņš Ķibilds, televīzijas raidījumu veidotājs un vadītājs (dzimis 1973. gadā)

Novembris 
  — Vitauts Tamužs, fiziķis (dzimis 1935. gadā)
  — Džemma Skulme, gleznotāja (dzimusi 1925. gadā)
  — Harijs Gulbis, rakstnieks un dramaturgs (dzimis 1926. gadā)
  — Ruta Birgere, aktrise (dzimusi 1924. gadā)
  — Helga Dancberga, aktrise (dzimusi 1941. gadā)
  — Ģertrūde Eniņa, neiroloģijas profesore, izgudrotāja (dzimusi 1926. gadā)
  — Jānis Stradiņš, ķīmiķis, zinātnes vēsturnieks (dzimis 1933. gadā)
  — Mariss Jansons, diriģents (dzimis 1943. gadā)

Decembris 
  — Raimonds Bitenieks, sabiedrisks darbinieks, cilvēktiesību aktīvists (dzimis 1944. gadā)
  — Andrejs Cīrulis, žurnālists un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1946. gadā)
  — Miķelis Gruzītis, mūziķis, politiķis un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1940. gadā)

Skatīt arī 
 2019. gads
 2019. gads mūzikā Latvijā
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada