Mātera iela (Jelgava)

Mātera iela (no 1924. līdz 1950. gadam Jura Mātera iela) ir viena no Jelgavas centra ielām. Tā sākas pie krustojuma ar Dobeles ielu, un īsā sākuma posmā līdz Krišjāņa Barona ielai pa to atļauta tikai gājēju un riteņbraucēju kustība. Tālāk tā ved gar Jelgavas Valsts ģimnāzijas ēku un turpinās līdz Rūpniecības ielai. Iela nosaukta Jura Mātera vārdā.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā ielas apbūve tika lielā mērā iznīcināta, mūsdienās to veido Latvijas PSR laikā un pēc Latvijas neatkarības atgūšanas celtas ēkas, taču ielas vidusposmā ir saglabājušās arī vairākas pirmskara ēkas.

Ievērojamas celtnes 
 Mātera iela 30, agrākā Latvijas Komunistiskās partijas Jelgavas nodaļas ēka, no 2001. līdz 2019. gadam Jelgavas Spīdolas Valsts ģimnāzijas ēka 
 Mātera iela 44, agrākā Jelgavas 15. maija pamatskola, tagad Jelgavas Valsts ģimnāzijas ēka. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.
 Jelgavas Svētā Nikolaja evaņģēliski luteriskā baznīca uz agrākās Dīķa ielas stūra (sagrauta 1944)

Mūsdienu attēli

Ielu savienojumi 
Mātera iela ir savienota ar šādām ielām:
 Dobeles iela
 Krišjāņa Barona iela
 Lielā iela
 Svētes iela
 Raiņa iela
 Sudrabu Edžus iela
 Vaļņu iela
 Ūdensvada iela
 Jāņa iela
 Zirgu iela
 Stacijas iela
 Rūpniecības iela

Vēsture 
Iela atrodama jau 17. gadsimta Jelgavas kartēs, tā ieguva Lējēju jeb Kangīzeru (Kannulējēju) ielas () nosaukumu. Iela sākās krustojumā ar Lielo ielu un beidzās pie pilsētas vaļņiem Annas vārtu apkaimē, aiz kuriem sākās Kalves lielceļš (Kalwensche Straße, tagadējā Lietuvas šoseja). 
1775. gadā Johans Frīdrihs Štefenhāgens iekārtoja savu grāmatu spiestuvi Kanģīzeru ielā 20. 
1907. gadā uz Dīķa ielas stūra latviešu draudze uzbūvēja Svētā Nikolaja baznīcu (arhitekts Konstantīns Pēkšēns).
1924. gada augustā to pārdēvēja par Jura Mātera ielu. 1939. gadā atklāja Jelgavas 15. maija pamatskolas ēku Jura Mātera ielā 44 (kādreizējā zirgu tirgus laukumā Jura Mātera un Ūdensvada ielas stūrī).

Pēc Jelgavas sagraušanas 1944. gadā Jura Mātera ielai pievienoja Kanāla ielu un 1950. gada 11. jūlijā pārdēvēja par A. Upīša ielu. 1954. gadā sagrāva Sv. Vienības (Nikolaja) baznīcas sienas.
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī to, saīsinot agrāko nosaukumu, pārdēvēja par Mātera ielu.

Seni attēli

Atsauces 

Ielas Jelgavā