Alfrēds Laukirbe

Pēteris Alfrēds Laukirbe (1901—1993) bija latviešu arhitekts, augstskolas pasniedzējs, viesnīcas "Jelgava" projekta autors (uzcelta 1938—1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1901. gada 25. jūnijā Jēkabpilī. Mācījies Jelgavas ģimnāzijā, 1930. gadā beidza studijas Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātē pie Ernesta Štālberga, pēc augstskolas beigšanas palicis strādāt fakultātē par asistentu. Mācījies zīmēšanu pie Vilhelma Purvīša. Piedalījās Brīvības pieminekļa projektēšanā (1931—1934). Piedalījās daudzos arhitektūras projektu konkursos, pēc viņa projekta uzcelta viesnīca "Jelgava" (1938—1940) un Brocēnu cementa fabrikas direktora dzīvojamā māja (1939), arhitekts Alfrēds Laukirbe izplānoja arī Brocēnu fabrikas inženieru un meistaru ēkas, katru uz 1600 m2 apbūves gabala, ar kopīgiem bērnu rotaļlaukumiem un tenisa kortiem. Augstu novērtējumu saņēmis arī par saviem Akciju bankas, Valsts bankas Valmierā, Studentu nama Rīgā, lauku pamatskolas, lauku saimniecību paraugprojektiem. Privātā praksē Alfrēds Laukirbe projektējis un cēlis Rīgas cementa fabrikas klubu un darbinieku dzīvojamās ēkas, īres mājas un savrupmājas Rīgā, Jelgavā, Līgatnē, Jūrmalā. Piedalījies Brīvības pieminek|a arhitektoniskajā noformēšanā un projektējis Kār|a Zāles darbnīcu. Popularizēja ugunsdrošo būvveidu lietošanu lauku būvniecībā.

Otrā pasaules kara laikā iesaukts Vācijas armijā, kritis gūstā, nodarbināts PSRS rūpniecības ēku celtniecībā (1944—1953). Pēc atbrīvošanas saņēma atļauju izceļot uz Vāciju, bija Būvniecības akadēmijas docents Rietumberlīnē (1955—1968). Berlīnē projektēja Berlīnes Brīvās Universitātes klīnikas un pilsētas slimnīcas ēkas. Dzīvoja Berlīnē-Frīdenavā (Berlin-Friedenau).

Miris 1993. gada 26. februārī Berlīnē.

Piemiņa 
2019. gada novembrī pie viesnīcas "Jelgava" ieejas atklāta Jāņa Strupuļa veidota piemiņas plāksne ēkas arhitektam.

Darbi 
Publicējis grāmatas par cementa ķieģeļu, vieglbetona un ģipša plātņu izmantošanu celtniecībā.

 Ugunsdrošas ēkas no pašražotiem cementa ķieģeļiem. Rīga: Rīgas cementfabrikas "C.Ch. Schmidt" a./s., 1933. — 62 lpp.
 Cementa ķieģeļu būvveidi. Rīga: P. Mantnieka kartogrāfijas institūts, 1936. — 47 lpp.
 Kā pareizi celt cementa ķieģeļu ēkas. Rīga: Rīgas cementa fabrika "C. Ch. Schmidt", 1939. — 56 lpp.

Atsauces 

Latvijas arhitekti
Jēkabpilī dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas pedagogi
Vācijas latvieši