Pycnosteus palaeformis

Pycnosteus palaeformis ir piknosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Igaunijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā. P. palaeformis holotips ir vēdera plātne, kas tika atrasta pie Tartu arukilas svītas, nogulumos. Nosaukums Pycnosteus palaeformis nozīmē (pala - lāpsta + formis - forma) lāpstveidīgs piknostejs. Suga ir plaši izplatīta Igaunijas vidusdevona arukilas slāņu apakšējā daļā (Kallastes pie Peipusa ezera, Tartu apkārtnes, Reiju un Kopu upju atsegumos), kā arī Ļeņingradas apgabalā (Orodežas, Lugas un Ļemovžas upju atsegumos). P. palaeformis ir arukilas svītas apakšdaļas vadfosilija.

Apraksts 
Salīdzinoši liela izmēra īpatņi. Ādas zobi augsti ar strupu virsotni, līdz kurai stiepjas ribiņas. Zobiņi vienkārši, īsi. Branhiālā plātne ir eiribazāla ar viegli izliektām sānu un aizmugurējo malu (l:w = 0,9). Ornamentētā virsma uz plātnes augšējās malas ir platāka, nekā gludā virsma bez ādas zobiem. Vēdera plātne ir plata un gara, ar ļoti platu vaļēju aizmugurējo izgriezumu, kas stiepjas dziļi plātnē, un ir izliekts uz sānu malām un priekšējo malu. Vēdera plātnei ir tāds pats ornamentējums, kā branhiālajai plātnei.

Salīdzinājums 
No citām sugām P. palaeformis atšķiras ar smalkāku un vienkāršāku ornamentējumu. Tā branhiālajai plātnei ir vāji izliekta sānu mala (P. pauli un īpaši P. tuberculatus tā ir ieliekta). Virsma ar ornamentējumu uz branhiālās plātnes augšpuses ir platāka, nekā neornamentētā virsma (P. pauli tā ir šaurāka). Josla bez ādas zobiem apakšpusē ir būtiski šaurāka, nekā P. pauli un P. tuberculatus. Pec formas branhiālā plātne ir diezgan līdzīga Schizosteus splendens plātnei. Spriežot pēc augšanas līnijām P. palaeformis jaunu īpatņu vēdera plātne bija līdzīga Schizosteus asatkini vēdera plātni.

Atsauces 

Bezžokļaiņi
Devons