Raibā vabole

Raibā vabole () ir skarabeju dzimtas vaboļu suga.

Izplatība 
Izplatīta Austrumeiropā, Polijā, Vācijā, Beļģijā, Anglijas dienvidos, Francijā, Itālijā, Zviedrijas dienvidos, Austrijā, Ungārijā, Bulgārijā, Grieķijā, un bijušajās Čehoslovākijā un Dienvidslāvijā. Introducēta Ziemeļamerikā.

Pieaugušās vaboles apraksts 
Raibo vaboļu ķermenis ir 25–40 mm garš, brūnā krāsā ar baltiem punktiem uz segspārniem. Ūsiņas ir ar plāknīšu vāli, kura sastv no septiņiem lieliem plāknītem tēviņiem un pieciem nedaudz mazākiem plāknītem mātītēm.

Preimaginālo stadiju apraksts 
Kāpuri ir līdz 70 mm gari.

Ekoloģija 
Pieaugušās vaboles vāc ziedputekšņus un barojas uz magonēm (Papaver). Kāpuri barojas ar koku un zāļaugu saknēm, bojājot tos. Raibā vabole bojā tādus kokus kā nokarenais bērzs vai priede.

Dabiskie ienaidnieki un simbionti 
Uz raibās vaboles kāpuriem parazitē dažādi divspārņu kārtas pārstāvji, tai skaitā:
 Gaļmušas: Sarcophaga albiceps.
 Kāpurmušas: Microphthalma europaea.

Microphthalma europaea no kāpurmušu dzimtas ir parazitoīds, kurš parazitē uz raibās vaboles pēdējās stadijas kāpuriem.

Plēvspārņi no skoliju dzimtas, tai skaitā Megascolia maculata flavifrons, ir raibās vaboles kāpuru parazitoīdi.

Ar raibo vaboli asociācijā dzīvo Pristionchus americanus (ASV) nematodes no Diplogastridae dzimtas. Steinernema glaseri nematodes no Steinernematidae dzimtas parazitē uz raibās vaboles un spēj nogalināt to.

Sancassania polyphyllae sugas ērcītes barojas uz raibo vaboļu līķiem vai ar entomopatogēnām nematodēm inficētām jaunām vabolēm. Uz vaboles ķermeņa var dzīvot ektoparazītiskas ērcītes. Tai skaitā:
 Laelapidae: Hypoaspis integer, Coleolaelaps agrestis.

Vabole lauksaimniecībā 
Raibās vaboles kāpuri ir nozīmīgi kastaņa un dažādu lauksaimniecisku kultūraugu kaitēkļi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Polyphylla fullo (Linnaeus, 1758). GBIF.org

Skarabeju dzimta