Spāru svētki

Spāru svētki tiek svinēti laikā, kad ēkas, mājas celšana ir savā augstākajā punktā — ir pabeigta jumta nesošā konstrukcija un visi smagākie darbi ir pabeigti. Tas ir laiks, kad mājas saimnieki vai pasūtītāji var izteikt pateicību par paveikto darbu ne tikai tiem, kuri vēl turpinās jumta, apdares, santehnikas un citus darbus, bet arī tiem, kuri savu darbu šajā objektā ir pabeiguši. Šobrīd nav informācijas par svētku izcelsmi Latvijā, bet fotodokumenti apliecina, ka šai tradīcijai ir vairāk nekā simts gadi un svin šos svētkus dažādās valstīs un kontinentos.

Tradīcijas 
Kad pienāk laiks, būvnieki pakar vainagu mājas augstākajā punktā, kas simbolizē ka meistari ir gatavi atskaitīties par paveikto, ir pārliecināti par ēkas drošību un dod saimniekam ziņu klāt svētku galdus. Šie svētku galdi nevar būt simboliski uzklāti ar vieglām uzkodām, bet ar pamatēdieniem, neaizmirstot arī par saldiem ēdieniem. Tad visi, kuri ir saistīti šā projekta veidošanā, apsēžas pie kopīga galda, lai atzīmētu šo svinīgo brīdi un godinātu meistarus un projektētājus. 

Vainags pēc 10 dienām ir jānoņem un jāglabā kā mājas drošības un svētības simbols. Parasti vainags tiek glabāts bēniņos vai kādā citā vietā, bet mest ārā to nedrīkst.

Vainagu pīšana 
Populārākais materiāls vainagiem ir ozola zari ar lapām un mētras. Vainagu jāpin ir jaunās mājas saimniecei. Gadījumā, ja saimniece nav laicīgi to izdarījusi, bet Spāru svētki iekrīt ziemas vai pavasara periodā, der arī skuju koku zari un citi materiāli.

Tradīcija mūsdienās 

Mūsdienās liela daļa Latvijas iedzīvotāju, kuri dzīvo pilsētās ar daudzstāvu mājām, ikdienas dzīvē nesaskaras ar šo tradīciju. Savukārt tiem, kuri būvē sev jaunu māju un tiem, kuri ir saistīti ar mājas būvniecību, šie svētki ir vieni no galvenajiem  svētkiem.

Atšķirībā no privāto māju celtniecības Spāru svētki nozīmīgos, valsts mēroga objektos, tiek uzsākti ar svinīgo ceremoniju ar augstiem viesiem un sabiedrība tiek informēta par to plašsaziņas līdzekļos..

Atsauces 

Svētki
Tradīcijas