2023. gada Ukrainas pretuzbrukums

2023. gada 8. jūnijā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Ukraina uzsāka pretuzbrukumu pret Krievijas karaspēku, kas okupēja tās teritoriju. Galvenās uzbrukuma zonas bija Doneckas, Zaporižjas un citi apgabali.

Priekšvēsture 
Pēc Hersonas un Harkivas pretuzbrukumiem 2022. gada beigās cīņas frontes līnijās lielākoties apsīka, un 2023. gada pirmajā pusē kaujas galvenokārt koncentrējās ap Bahmutas pilsētu. Tikmēr Krievija izveidoja 800 km garu aizsardzības līniju, gatavojoties Ukrainas pretuzbrukumam.

Prelūdija 
Dažās dienās pirms Ukrainas pretuzbrukuma Ukrainas bruņotie spēki iesaistījās "veidošanas operācijās", lai pārbaudītu Krievijas aizsardzību Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās. 2023. gada 3. jūnijā Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja, ka Ukraina ir gatava uzsākt pretuzbrukumu. Nākamajā dienā Ukrainas amatpersonas izsludināja "operācijas klusumu", lai neapdraudētu militārās operācijas. 6. jūnijā tika pārrauts Kahovkas dambis Dņepro upē, appludinot teritorijas lejtecē un samazinot ūdens piegādi Krimai. Sākoties pretuzbrukumam, Krievijas bruņotie spēki apšaudīja Hersonu, kur glābēji evakuēja plūdu apdraudētos iedzīvotājus.

Operācijas pirms pretuzbrukuma 
Līdz 5. jūnijam Krievijas emuāru autori ziņoja, ka Ukraina ir paātrinājusi ofensīvas darbības Austrumukrainā, koncentrējoties pret Novodoneckas apgabalu starp Vuhledaru (notiekošās kaujas vieta) un Veļika Novosiļku Doneckas apgabala dienvidos. Ukrainas aizsardzības ministra vietniece Hanna Maļara teica, ka Ukrainas spēki Bahmutas rajonā guvuši līdz pat jūdzes pieaugumu. Lai gan Ukrainas amatpersonas par šo jautājumu lielākoties klusēja, izskanēja pieņēmumi, ka aizskarošās darbības bija ilgi gaidītās pretuzbrukuma sākums. Kāda Krievijas iecelta amatpersona Zaporižjas apgabalā sacīja, ka ukraiņu mērķis bija izlauzties cauri Krievijas līnijām un sasniegt Azovas jūru.

Kopš 3. jūnija Ukrainas 37. jūras kājnieku brigāde iesaistījās lēnā, bet konsekventā ofensīvā ap frontes apmetni Novodonecku Doneckas apgabalā. Bez bruņotā atbalsta jūras kājnieki spēja atgrūst DTR tautas kaujinieku bataljonu Vostok, galvenokārt izmantojot artilēriju un APC ātri nogādājot jūras kājniekus uz priekšu un pēc tam atkāpjoties pārāk tālu, lai Krievijas artilērija varētu trāpīt.

Bahmuta 
Kopš 2023. gada 4. jūnija Ukrainas spēki savas lielākās kaujas ietvaros ir iesaistījušies "lokalizētos" pretuzbrukumos Bahmutas pilsētā un tās apkārtnē. Todien tika ziņots, ka Ukrainas spēki ir atņēmuši daļu Berkhivkas ciema uz ziemeļiem no Bahmutas. Ukrainas spēki apgalvoja, ka virzījušies tālāk ap Bahmutas flangiem, 200 līdz 1600 metrus uz Orihovas-Vasiļivkas un Paraskoviivkas ziemeļos un 100 līdz 700 metrus pie Ivanivskes un ap Kļiščiivku dienvidrietumos. Kāda Ukrainas militārpersona sacīja, ka ukraiņi pavirzījušies no 300 metriem līdz vienam kilometram ap Bahmutas ziemeļu un dienvidu flangu.

Pretuzbrukums

Doneckas fronte 
8. jūnijā Ukrainas spēki virzījās Bahmutas virzienā, veicot no 200 metriem līdz  no peļņas, gūstot turpmākus ierobežotus ieguvumus 9. jūnijā. Līdz 10. jūnijam Ukrainas spēki pacēlās līdz 1400 m dažādās nenoteiktās Bahmutas frontes zonās un iesaistījās smagās kaujās Berhikvkā un Jahidnē. Līdz 9. jūnijam Ukrainas spēki virzījās pa Siverskas Doneckas kanāla rietumu krastu uz rietumiem no Andriivkas un piespieda 57. motorizēto kājnieku brigādi un soda bataljonu "Storm-Z" atkāpties no savām pozīcijām kanālā.

8. jūnijā Ukrainas spēki veica pretuzbrukumus uz Doneckas un Zaporižjas apgabalu robežas, ziņojot par kaujām Veļika Novosilkas virzienā. Līdz 9. jūnijam Ukrainas spēki bija guvuši nelielu pieaugumu uz Doneckas un Zaporižjas apgabalu robežas Blahodatnē, kas atrodas Veļika Novosiļkas apkaimē, un Krievijas spēki bija atkāpušies no pozīcijām uz rietumiem no Storoževes. 10. jūnijā Krievijas avoti ziņoja, ka Ukraina ir virzījusies uz priekšu netālu no Neskučnes, bet 11. jūnijā Krievijas avoti apstiprināja Krievijas atkāpšanos no Neskučnes. Ukrainas dronu kadros redzams, ka Krievijas spēki ir atkāpušies no savām pozīcijām pie Storoževes. Ukrainai pieder  teritorijā ap Veļika Novosilku pēc nedēļu ilgām cīņām.

Zaporižjas fronte 
8. jūnijā Ukrainas spēki uzsāka pretuzbrukumus ap Orihivas pilsētu, Zaporižjas apgabala Polohijas apgabalā, kur Krievijas spēki bija izveidojuši aizsardzības līniju Mala Tokmachka-Polohy. Uzbrukumi bija vērsti ap frontes līnijas ciematiem un . Ukrainas spēki izlauzās cauri pirmajām aizsardzības līnijām, ko turēja 58. apvienotā ieroču armija un GRU, izraisot Krievijas spēku atgriešanos otrajā aizsardzības līnijā. Krievijas spēki vēlāk sarīkos pretuzbrukumu, atgūstot sākotnējo līniju. Neatkarīgā domnīca Kara izpētes institūts (ISW) atzīmēja, ka Krievijas Dienvidu militārais apgabals, kas ir atbildīgs par šīs līnijas aizsardzību, savās aizsardzības operācijās rīkojās ar "neraksturīgu saskaņotības pakāpi". Krievijas avoti piedāvāja dažādus sākotnējās aizsardzības panākumu skaidrojumus, piemēram, efektīvu mīnēšanu, gaisa pārākumu un elektroniskās karadarbības (EW) sistēmu izmantošanu. ASV amatpersonas un Krievijas Aizsardzības ministrija ziņoja, ka Ukrainas bruņotie spēki uzbrukumu laikā cietuši "ievērojamus zaudējumus". ASV amatpersonas sacīja, ka nav sagaidāms, ka zaudējumi ietekmēs pretuzbrukumu kopumā.

9. jūnijā tika ziņots par vairākām kaujām Orihivas apkaimē, Ukrainas spēkiem uzsākot triecienu Zaporižjas apgabala Tokmakas pilsētas virzienā, izmantojot tankus "Leopard" un kaujas mašīnas "Bradley". Volodimirs Zelenskis apsveica Ukrainas spēkus ar "rezultātiem" Ukrainas austrumos. Ukrainas spēki bija redzami, darbojoties Lobkovas apkaimē, un kāds Krievijas emuāru autors apgalvoja, ka Ukrainas spēki guvuši panākumus Robotīnē, kas abi atrodas Zaporižjas apgabalā, uz dienvidiem no Orihivas.

Līdz 10. jūnijam Ukrainas spēki guva vēl lielākus panākumus uz dienvidiem un rietumiem no Lobkovas un uz rietumiem no Novopokrovkas.

Analīze 
 
Ukrainas pretuzbrukums salīdzināja ar D dienu, operāciju uzskatot par kritisku brīdi karā.

Daži analītiķi norādīja, ka Ukrainas uzvara karā ir "eņģes" par uzvaru uzbrukumā. Uzvaru pretuzbrukumā Rietumu līderi interpretētu kā demonstrāciju, ka Rietumu militārā palīdzība Ukrainai ir pamatota un Ukrainas uzvara ir iespējama, kas mudinātu Rietumu militāro palīdzību turpināt. Atkarībā no konkrētajiem ofensīvas mērķiem uzvara varētu vājināt Krievijas stratēģiskās pozīcijas karā.

ISW 9. jūnijā novērtēja, ka Krievijas informatīvajā telpā valda neizpratne par to, kurš īsti ir atbildīgs par aizsardzības operācijām. Izskanēja pieņēmumi, ka apgabala komandieri varētu būt Aleksandrs Romančuks, Mihails Teplinskis, Sergejs Kuzovļevs vai Valērijs Gerasimovs, un ISW vērtēja, ka komandieri, "iespējams, pārklājas".

ISW novērtēja, ka Ukraina pretuzbrukumam 9. jūnijā vēl nebija piešķīrusi visas savas rezerves un rietumu aprīkojumu un ka līdz šim ciestie materiālie zaudējumi ne vienmēr ietekmēs pretuzbrukuma gaitu.

2023. gada 10. jūnijā Lielbritānijas Aizsardzības ministrija paziņoja: "Dažos apgabalos Ukrainas spēki [bija] guvuši labu progresu un iekļuvuši pirmajā Krievijas aizsardzības līnijā. Citās vietās Ukrainas progress [bija] bijis lēnāks."

Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis apstiprināja, ka "notiek pretuzbrukuma un aizsardzības darbības".

ISW novērtējums 10. jūnijam liecina, ka Ukrainas spēki veic pretuzbrukuma operācijas četros apgabalos. Bahmutas frontes nenoteikta daļa. Doneckas — Zaporižjas apgabala robeža. Bilohorivka Luhanskas apgabalā un uzbrūk dienvidaustrumos un dienvidrietumos no Orihivas arī Zaporižjas apgabalā.

Skatīt arī 
 Krievijas okupācija Zaporižjas apgabalā
 Krievijas okupācija Hersonas apgabalā
 2022. gada Hersonas pretuzbrukums
 2022. gada Harkivas pretuzbrukums
 Dienvidukrainas kampaņa

Atsauces 

Lapas ar nepārskatītiem tulkojumiem