Vasilijs I Dmitrijevičs

Vasilijs I Dmitrijevičs (, 1371–1425) bija Maskavijas lielkņazs no 1389. gada līdz savai nāvei. Lietuvas valdnieka Vītauta Dižā znots.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1371. gada 30. decembrī Maskavā Maskavas kņaza un Vladimiras lielkņaza Dmitrija Joanoviča ("Donska") ģimenē.

1382. gadā hans Tohtamišs piešķīra vietvalža jarliku viņa tēvam, tomēr 11-gadīgo Vasiliju aizveda kā ķīlnieku uz Zelta ordas zemēm. 1386. gadā viņam izdevās aizbēgt no gūsta un nākamajā gadā ierasties Lietuvas dižkunigaitijā, kur viņu saderināja ar valdnieka Vītauta Dižā meitu Sofiju (1371—1453).

Pēc tēva nāves 1389. gadā Vasilijs kļuva par Vladimiras lielkņazu un ieguva Zelta Ordas vietvalža jarliku.

1390. gada Ziemassvētkos viņš Kolomnā salaulājās ar princesi Sofiju un kļuva par Lietuvas sabiedroto, 1392. gadā no Zelta ordas nopirka tiesības uz Ņižņijnovgorodas kņazisti, Muromas un citām dalienas ķņazistēm. 
1395. gadā hans Tohtamišs solīja Lietuvas dižkunigaitim Vītautam kļūt arī par visas Krievzemes un Novgorodas valdnieku, ko solīja atbatbalstīt arī Vācu ordenis.

Kad 1399. gadā Vītauta vadītais karaspēks cieta sakāvi pret Zelta ordas karavadoni Edigeju kaujā pie Vorsklas un krita daudzi krievu kņazi, Lietuva noslēdza jaunu personālūniju ar Poliju un zaudēja cerības iegūt varu pār visiem krievu kņaziem.

1406. gadā Vasilijs Dmitrijevičs pie Tulas noslēdza pamieru ar savu sievastēvu Vītautu, bet robežkonflikti turpinājās līdz 1408. gadam, kad Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda dēls Švitrigailis pārgāja Vasilija pusē.
Tā paša gada rudenī Edigeja vadītais karaspēks uzbruka Maskavai un piespieda lielkņazu Vasiliju I Dmitrijeviču atsākt maksāt meslus Zelta ordai, bet Švitrigailis atgriezās Lietuvā.

Ārējās saites 

Maskavijas lielkņazi
Rurika dinastija