Ivans Mazepa

Ivans Mazepa (, 1639 — 1709) bija Ukrainas kazaku hetmanis, kura vadībā Lielā Ziemeļu kara laikā 1708.—1709. gadā notika Aizkrāces kazaku sacelšanās pret Krievijas caru Pēteri I.

Dzīvesgājums 
Cēlies no ukraiņu kazaku šļahtas, mācījās Kijivas garīgajā akadēmijā. Nosūtīts audzināšanā uz Polijas karaļa galmu, bet romantisko piedzīvojumu dēļ bija spiests to atstāt un iestāties hetmaņa Dorošenko, vēlāk hetmaņa Samoiloviča dienestā.

Pēc neveiksmīgā karagājiena pret Krimas hanisti kazaki Mazepu 1687. gadā ievēlēja par savu hetmani. Ilgus gadus hetmanis Mazepa atturēja Krimas hana karaspēku no iebrukuma Krievijas caristē. Piedalījās Krievijas cara Pētera I karagājienā pret Osmaņu impēriju un Azovas cietokšņa ieņemšanā (1695—1696).

Lielā Ziemeļu kara laikā Mazepa sāka slepenas sarunas ar Zviedrijas karali Kārli XII par pāriešanu viņa pusē. 1708. gadā hetmanis Mazepa ar 5000 kazakiem pievienojās Zviedrijas karaspēkam un izlaida uzsaukumu Ukrainai sacelties pret Krieviju. Pēteris I 1708. gada 16. novembrī atcēla Mazepu no hetmaņa amata, bet Aleksandrs Menšikovs nodedzināja Mazepas rezidenci Baturinu. Kad Kārlis XII 1709. gada 8. jūlijā zaudēja Poltavas kauju, Mazepa kopā ar viņu aizbēga uz Benderiem un tur mira.

Atsauces

Ārējās saites 

1639. gadā dzimušie
1709. gadā mirušie
Ukrainas hetmaņi