Salamina (Kipra)

Salamina () bija sengrieķu pilsētvalsts Kipras austrumu krastā Pedieosas upes grīvā 6 kilometrus uz ziemeļiem no mūsdienu Famagustas pilsētas.

Homērs raksta, ka Salaminu pēc Trojas kara esot dibinājis Teikrs no Salaminas salas. Pilsēta attīstījās savas lieliskās ostas dēļ. Tā kļuva par galveno ostu Kipras tirdzniecībai ar Feniķiju, Ēģipti un Kilikiju. 525. gadā p.m.ē. Salaminu iekaroja persieši. 306. gadā p.m.ē. pie Salaminas notika jūras kauja starp Demetriju I un Ptolemaju I Soteru. Demetrijs I uzvarēja un ieņēma Kipru. 115. - 117. gadā Salamina tika nopostīta Otrajā Jūdejas karā, bet vēlāk - vairākās zemestrīcēs. 4. gadsimtā imperators Konstantijs II pilsētu pilnībā pārbūvēja, nosaucot to savā vārdā par Konstantiju. Konstantija bija arhibīskapijas centrs. Ap 648. gadu pilsētu nopostīja arābi Muavijas I vadībā, tā tika pamesta, iedzīvotājiem pārceļoties uz Famagustu.

Arheoloģiskie izrakumi veikti 19. gadsimta beigās un no 1952. līdz 1974. gadam.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Kipras vēsture
Senās Grieķijas pilsētas