Baltais platpieris

Baltais platpieris (Hypophthalmichthys molitrix) ir melnvēderu dzimtas (Xenocyprididae) saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls aptver lielāko daļu Ķīnas Klusā okeāna upju baseinu, kā arī tā sastopama Mongolijā un Austrumsibīrijā. Baltais platpieris tiek plaši audzēts zivsaimniecībās daudzviet pasaulē (vismaz 88 valstīs), Latviju ieskaitot, kā arī daudzviet tas ir iedzīvojies dabīgajās ūdenstilpēs, piemēram, Ziemeļamerikā. Balto platpieri dīķsaimniecībās audzē gan kā pārtikas zivi, gan kā zivi, kas atbrīvo ūdenstilpi no aļģēm.

Dabiskajā vidē Āzijā, saskaņā ar Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības datiem, suga tiek novērtēta kā gandrīz apdraudēta (), strauji tuvojoties apdraudētas sugas statusam. Tās izdzīvošanu apdraud vides piesārņojums, pārmērīga zvejniecība un ūdenstilpju mākslīga pārveidošana, uz tām izbūvējot aizsprostus. Dambji īpaši negatīvi ietekmē balto platpieru vairošanās spēju, to ietekmē pēdējos gados šīs sugas populācija Ķīnā dramatiski samazinājusies. Neapšaubāmi vairošanos ietekmē arī ūdens piesārņojums.

Latvijā 

Latvijā baltais platpieris ievests ap 1960. gadu audzēšanai zivsaimniecībās, bet 1980. gadā ielaists Valdemārpils ezerā. Viens pieaudzis eksemplārs 1996. gadā noķerts jūras piekrastē pie Daugavas grīvas.  2022. gadā Bārtas upē noķerti 2 eksemplāri un 2023. gadā Bārta jau noķerts viens 5.7kg smags eksemplārs.

Izskats 
Baltais platpieris ir liela saldūdens zivs. Tās garums var sasniegt 105—133 cm, svars 25—35 kg. Ķermenis baltajam platpierim samērā augsts, no sāniem saplacināts. Uz vēdera garenvirziena ķīļveida josla. Galva liela, acis mazas, kas atrodas zemu galvas sānos, veidojot platu pieres daļu starp acīm. Mute vērsta uz augšu. Mugura zaļganpelēka, sāni un vēders sudrabaini. Žaunu vākus aptverošās plēves galvas apakšpusē saaugušas kopā, veidojot kroku, arī žaunu bārkstis saaugušas kopā, atgādinot sūkli. Uz sānu līnijas 83—125 zvīņas. Krūšu spuru gali nesniedzas aiz vēdera spuru pamatnēm, rīkles zobi vienā rindā, virsma rievota.

Uzvedība un barība 

Baltais platpieris mājo lēni plūstošos ūdeņos, bieži apmetoties upju attekās, kā arī tas mājo lielos ezeros un jūrā upju grīvu tuvumā. Baltais platpieris ir aktīva zivs, kas iztraucēta mēdz izlēkt ārpus ūdens. Uzturas baros ūdens virsmas tuvumā. Baltais platpieris ir ļoti jutīgs pret zemu ūdens temperatūru (minimālā iespējamā temperatūra 5°C) un skābekļa trūkumu. Dabīgajā vidē veic garu migrācijas ceļu uz nārstošanas vietām upju augštecēs. Novērota līdz 500 km tāla migrācija. Kāpuri un mazās zivtiņas barojas ar zooplanktonu, bet, sasniedzot 15 mm garumu, baltais platpieris barojas tikai ar fitoplanktonu (kramaļģes, pirofītus, hrizofītus, zaļaļģes u.c.), kuru iegūst, filtrējot ūdeni cauri žaunām.

Vairošanās 
Dzimumgatavība iestājas 4—6 gadu vecumā, sasniedzot 2,5 kg masu. Nārsto no aprīļa līdz augustam, kad ūdens temperatūra ir 18—30°C (vispiemērotākā nārstošanas temperatūra ir 22—28°C). Raksturīgs porciju nārsts, kas ilgst 2—2,5 mēnešus. Auglība 0,3—2,5 milj. ikru. Ikri pelaģiski vai puspelaģiski, un pēc iznēršanas tie brīvi peld lejup pa straumi. Ikri uzsūc ūdeni un ar laiku kļūst nedaudz smagāki, nogrimstot lejup. To attīstība ilgst 1—2 dienas. Veido hibrīdus ar raibo platpieri un lielzvīņu platpieri. Baltais platpieris var sasniegt 20 gadu vecumu.

Atsauces

Ārējās saites 
Zivis – zālēdājas uztur dīķī kārtību. Kur tādas iegādāties?
Kas var palīdzēt „izpļaut" jūsu dīķi?
Bighead and silver carp (Hypophthalmichthys nobilis & H. molitrix)
Carpocalypse Now
Hypophthalmichthys molitrix (Valenciennes in Cuvier and Valenciennes, 1844)

Platpieri
Āzijas zivis
Ziemeļamerikas zivis
Eiropas zivis
Latvijas zivis
Baltijas jūras fauna