Milētas Kadms

Milētas Kadms () bija sengrieķu vēsturnieks-logogrāfs, kas senajos laikos tika atzīts kā literatūras prozas dibinātājs. Viņš bija Pandiona dēls no Milētas un dzīvoja ap 6. gadsimta pr.Kr. sākumu.

Ziņas par Milētas Kadmu nāk galvenokārt no Sudas, 10. gadsimta bizantiešu enciklopēdijas:

Sarežģīti ir noteikt Kadma dzīves periodu, jo nav skaidrs, kādu Orfeju piemin Suda. Libkera vārdnīca norāda uz viņu kā iespējamo Hekateja laikabiedru. Brokhausa un Efrona enciklopēdija, atsaucoties uz Müller, «Fragmenta histor. graec.» (II, 2-4), Kadma dzīves laiku attiecina uz 6. gadsimtu pr.Kr. Visādā ziņā kaut kādi sengrieķu literārie prozas darbi pirms 6. gadsimta pr.Kr. nav zināmi, kas, iespējams, deva iemeslu noteikt Kadma dzīves laiku šajā periodā. 

Milētas Kadms Sudā tiek jaukts ar leģendāro Kadmu, Tēbu dibinātāju, kurš, saskaņā ar leģendu, iepazīstināja grieķus ar feniķiešu rakstību. Milētas Kadmam piedēvē pirmo grāmatu uzrakstīšanu grieķu valodā, taču viņš viennozīmīgi nevarēja būt grieķu alfabēta dibinātājs. Černorizeca Hrabara (9-10. gadsimta bulgāru autors) "Teiksmā par rakstiem…" tiek minēts tāds Kadma nopelns, kā grieķu alfabēta papildināšana ar trim burtiem pie sākotnējā 16 burtu alfabēta.

Sudā tiek pieminēts vēl kāds Kadms no Milētas, Arhelaja dēls, kurš sarakstīja "Atikas vēsturi" 12 sējumos un mīlas romānus, kaut arī, iespējams, patiesā autora vārds bija cits. Šis otrais autors, viennozīmīgi, dzīvoja vēlāk par Milētas Kadmu.

No seniem laikiem Milētas Kadms konkurē ar Atēnu Ferekīdu par senākā prozaiķa statusu. Tā, Plīnija Vecākā (Naturalis historia 7, 205) Ferekīds bija senākais prozaiķis, bet Kadms — senākais vēsturnieks. Daudzi tā laika autori vispār apšaubīja Kadma eksistenci. Tā Halikarnāsas Dionīsijs (De Thucydide, 23. nodaļā) rakstīja, ka darbi ar "Kadma" vārdu ir citu avotu apkopojums.

Sengrieķu vēsturnieki