Rencēnmuiža

Rencēnmuiža ir ciems Valmieras novada Rencēnu pagastā pie autoceļa V112. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Rencēniem, 29 km no novada centra Valmieras un 120 km no Rīgas. Rencēnmuiža sastāv no Rencēnu muižas (Rantzenhof) kompleksa ēkām, no kurām pirmā celta 1562. gadā.

Muižas komplekss 

Muižas kompleksā šobrīd ir saglabājušās sekojošas ēkas:
 1886. gadā celtā "Jaunā pils"
 1835. gadā celtā kungu māja "Rozes", saukta arī Vidus māja
 1891. gadā celtais degvīna jeb spirta brūzis
 19. gs. vidū celtais krogs
 19. gs. vidū celtās muižas kūtis un staļļi
 Pienotava

Pēc arhīva datiem, muižas kompleksā ir bijušas 45 ēkas, ieskaitot ugunsdzēsēju depo un spēkstaciju.

Pie teritorijas pieder arī 6,2 ha Ainavu parks ar eksotiskiem kokiem, krūmiem, ozolu aleju un kaskādēs savienotiem 5 dīķiem.

Vēsture 
Rencēnmuiža jeb Rantzenhof pirmoreiz minēta Hermaņa Enzeliņa rakstos sākot ar 1588.gadu, kas minēts kā Rencēnu muižas dibināšanas gads..

1744. gadā galma kambarjunkurs grāfs Karls fon Zīverss no galma virsceremonijmeistara grāfa Canti (Zanty) atpērk Rencēnus un līdz ar to arī Rencēnmuižu.
No 1749. līdz 1836. gadam muižā, kungu mājā, dzīvo barona Karla fon Zīversa dzimta. 1761. gadā īpašumu atpērk Vidzemes muižniecības maršals, landrāts Frīdrihs Vilhelms fon Zīverss.

No 1842. gada ir barona Krīgsmaņa dzimtas īpašums.

1944. gadā muižas teritoriju šķērsoja 2. Pasaules kara frontes līnija, kā dēļ apšaudēs cieta muižas spirta brūzis.

Padomju Savienības okupācijas laikā teritorijā darbojās kolhozi "Ozols" un "Zelta druva".

Mūsdienas 
Sākot ar 2014.gadu Latvijā pazīstams acu ārsts Fēlikss Lūkins ir iegādājies vairākas Rencēnmuižas ēkas un veic renovācijas, atjaunojot muižas "Jauno pili", spirta brūzi, pienotavu ar plašāku plānu izveidot šeit ar lauksaimniecību saistītu uzņēmējdarbību..

Atsauces 

Latvijas ciemi
Rencēnu pagasts