Gabriels Bengtsons Uksenšerna

Gabriels Bengtsons Uksenšerna (, 1586—1656) bija zviedru valstsvīrs. Zviedru Igaunijas gubernators (1611—1617), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1645—1647), rezidēja Rīgas pilī.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1586. gada 18. martā Lindholmas muižā (Lindholmens gård) brīvkunga Bengta Gabrielssona Uksenšernas un viņa pirmās sievas Zigrīdas ģimenē. Viņa jaunākais pusbrālis bija Bengts Bengtsons Uksenšerna (1591—1643), bet brālēns Zviedrijas kanclers grāfs Aksels Uksenšerna (1583—1654).

Studēja ārvalstu universitātēs, pēc atgriešanās dzimtenē 1606. gadā stājās karaļa Kārļa IX dienestā. 1610. gadā Stokholmā apprecējās ar Annu Banēri (Banér, 1585—1656). 1611. gadā jaunais Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs viņu iecēla par Zviedru Igaunijas gubernatoru.
No 1617. gada viņš darbojās Zviedrijas valdībā, piedalījās Poļu—zviedru kara apgādes organizēšanā un sekojošajās miera sarunās.

1625. gadā karalis Gustavs II Ādolfs iekarotās Vidzemes teritorijā Gabrielam Uksenšernam piešķīra Krimuldas pili un tai blakus esošo Englārtes muižu, bet 1626. gadā Ahjas muižu (Aya) un Alterturnas muižu (Altenturn, Vana-Kastre) Tērbatas apriņķī, Vennu muižu (Wenden, Võnnu) Lēnes apriņķī.
No 1631. līdz 1633. gadam viņš bija Somijas gubernators.
 
Karalienes Kristīnes valdīšanas laikā 1634. gadā tika iecelts par valsts mantzini, tajā pašā gadā viņš nopirka Aumeisteru muižu Vidzemē.
1645. gadā viņu iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru. 1647. gadā gubernators Uksenšerna slimības dēļ lūdza sevi atcelt no šī amata.
1651. gadā viņam piešķīra Koršolmas un Vāsas grāfa titulu un plašus zemes īpašumus Somijā, bet 1652. gadā paaugstināja par valsts admirāli.

Miris 1656. gada 12. decembrī Edsbergas pilī, apglabāts Fasternas baznīcā (Fasterna kyrka). Aumeisteru muižu mantoja viņa dēls grāfs Bengts Uksenšerna.

Atsauces 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie