Vladimirs Kara-Murza

Vladimirs Kara-Murza (; dzimis ) ir Krievijas politiskais aktīvists, žurnālists, autors, filmu veidotājs un politieslodzītais.

Biogrāfija 
Kara-Murza dzimis Maskavā 1981. gada 7. septembrī. Māte bija ebrejiete. Tēvs bija krievu žurnālists un televīzijas raidījumu vadītājs Vladimirs Kara-Murza (vecākais) (1959–2019), kas kritizēja Leonīdu Brežņevu un atbalstīja Borisa Jeļcina reformas.

Kara-Murzas izcelsme daļēji saistīta ar Latviju. Viņš ir latviešu revolucionāra Voldemāra Bisenieka (1884–1938) mazmazdēls. Voldemāra Bisenieka brālis bija Latvijas pirmais vēstnieks Lielbritānijā Georgs Bisenieks (1885–1941). Abus brāļus nošāva NKVD. Latviešu agronoms un izdevējs Jānis Bisenieks (1864–1923) bija viņu vecākais brālis.

Kara-Murza ir saistīts arī ar padomju-krievu vēsturnieku, ķīmiķi un filozofu Sergeju Kara-Murzu (dzimis 1939. gadā). Viņi ir Kara-Murza ģimenes pārstāvji, tatāru aristokrāta pēcteči, kas apmetās uz dzīvi Maskavā un pieņēma kristietību 15. gadsimtā (uzvārds tulkojumā nozīmē "melnais kungs").

Kara-Murza ieguva bakalaura un maģistra grādu vēsturē Kembridžas Universitātes Trīsvienības namā (Trinity Hall). Sieva Jevgēnija, ģimenē ir trīs bērni.

Kara-Murza bija Borisa Ņemcova līdzgaitnieks, kā arī vicepriekšsēdētājs uzņēmēja un bijušā oligarha Mihaila Hodorkovska dibinātajā Krievijas nevalstiskajā organizācijā "Atvērtā Krievija", kas veicināja pilsonisko sabiedrību un demokrātiju Krievijā. 2012. gadā Kara-Murzu ievēlēja Krievijas opozīcijas koordinācijas padomē un no 2015. līdz 2016. gadam viņš bija Tautas brīvības partijas līdera vietnieks. Uzņēmis divas dokumentālās filmas "Viņi izvēlējās brīvību" (2005) un "Ņemcovs" (2016). No 2021. gada darbojās kā vecākais līdzstrādnieks Raula Vallenberga Cilvēktiesību centrā.

2022. gada aprīlī, pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Kara-Murza tika arestēts saistībā ar apsūdzībām par nepakļaušanos policijas pavēlēm. Vēlāk viņa arests tika pagarināts, jo pret viņu tika izvirzītas jaunas apsūdzības par militārpersonu "diskreditēšanu". 2022. gada oktobrī pret viņu tika izvirzītas apsūdzības valsts nodevībā. Amnesty International cilvēktiesību organizācija apsūdzības nodēvēja par politiski motivētām viņa pausto pretkara uzskatu dēļ. 2023. gada 17. aprīlī viņam tika piespriests 25 gadu cietumsods. Sods bija garākais opozīcijas pārstāvim piešķirtais sods kopš kara sākuma.

Apbalvojumi 
2018. gadā Kara-Murza saņēma Pilsoniskās drosmes balvu.

2022. gada oktobrī Kara-Murza tika apbalvots ar Vāclava Havela cilvēktiesību balvu.

Atsauces

Ārējās saites 

Maskavā dzimušie
Krievijas politiķi
Krievijas žurnālisti
Maskavas apgabalā dzimušie
Personas, kas nosodīja Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā