Maltas medus bite

Maltas medus bite () ir rietumu medus bišu pasuga, kas naturalizējusies un pielāgojusies Maltas salu videi. Bite, iespējams, veicināja salu nosaukuma rašanos, jo senie grieķi sauca salu Μελίτη (Melitē), kas nozīmē ‘medussalds’.

Izcelsme 
Maltas medus bite attīstījās kā atsevišķa pasuga, kad Maltas salas atdalījās no kontinentālās Eiropas.

Pasugu vispirms aprakstīja V.S. Šepards 1997. gadā, tā tika uzskatīta par starpsugu starp Vidusjūras rietumu un tropu Āfrikas pasugām. Pasugai ir Āfrikas izcelsme.

Sākotnēji Apis mellifera ruttneri tika klasificēta evolūcijas atzarā M. Mūsdienu klasifikācija, kas pilnveidota, izmantojot molekulāros ģenētiskos marķierus, šo sugu klasificē kā C.

Raksturs un izturēšanās 
Bite ir samērā melnā krāsā. Tā labi pielāgojas augstām temperatūrām, sausām vasarām un vēsām ziemām. Bites labi iztīra stropu. Maltas medus bites mēdz spietot vai nomainīt bišu māti, kad ir pietiekami daudz pārtikas krājumu (parasti spietošana notiek pavasarī, bišu mātes nomaiņa rudenī). Bites aktīvi aizstāvas pret lapsenēm, pelēm un vabolēm, pasuga var būt ļoti agresīva pret biškopjiem un citiem cilvēkiem. Kolonijām ir arī zināma pretestība varrām (Varroa destructor).

Pasugas vēsture 
Tiek uzskatīts, ka šī pasuga ir atgriezusies pēc tam, kad 1992. gadā Maltā ieviesās Varroa destructor ērce. Tajā laikā tika ievestas bišu saimes no ārzemēm, lai kompensētu vietējo koloniju zaudēšanu. 1997. gadā to identificēja kā pasugu.

Literatūra 
 Sheppard, W.S., M.C. Arias, M.D. Meixner and A. Grech. Apis mellifera ruttneri, a new honey bee subspecies from Malta. 1997. Apidologie 28:287—293.

Atsauces 

Medusbites
Malta