Gaismu mākslinieks

Gaismu mākslinieks ir teātra darbinieks, kas sadarbojas ar režisoru, horeogrāfu, scenogrāfu, kostīmu mākslinieci un skaņu dizaineri, lai radītu iestudējuma apgaismojumu, gaisotni un diennakts laiku, reaģējot uz tekstu, vienlaikus paturot prātā. redzamības, drošības un izmaksu problēmas. Gaismu mākslinieks arī cieši sadarbojas ar skatuves vadītāju vai šova vadības programmēšanu, ja šajā iestudējumā tiek izmantotas šova vadības sistēmas.

Ārpus skatuves apgaismojuma gaismu dizainera darbs var būt daudz dažādāks, un viņus var atrast, strādājot pie roka un popmūzikas tūrēm, korporatīvās atklāšanas, mākslas instalācijām vai gaismas efektiem sporta pasākumos.

Pirmsražošanas laikā 
Gaismu mākslinieka loma profesionālajā un amatieru teātrī ir ļoti atšķirīga. Brodvejas izrādei, turnejas iestudējumam un lielākajai daļai reģionālo un mazo iestudējumu gaismu mākslinieks parasti ir ārštata speciālists, kas pieņemts darbā ražošanas procesa sākumā. Mazākos teātra uzņēmumos var būt rezidents apgaismojuma dizainers, kas ir atbildīgs par lielāko daļu uzņēmuma iestudējumu vai paļauties uz dažādu ārštata vai pat brīvprātīgo palīdzību, lai apgaismotu savus iestudējumus. Ārpus Brodvejas vai ārpus Brodvejas līmeņa gaismu mākslinieks laiku pa laikam būs atbildīgs par lielu daļu praktiskā tehniskā darba (piemēram, instrumentu piekāršana, gaismas tāfeles programmēšana utt.), kas būtu saistīts ar apgaismojumu. apkalpe lielākā teātrī.

Gaismu mākslinieks rūpīgi izlasīs scenāriju un veiks piezīmes par izmaiņām vietā un laikā starp ainām, kā arī organizēs tikšanās (ko sauc par dizaina vai ražošanas sanāksmēm) ar režisoru, dizaineriem, skatuves vadītāju un producentu vadītāju, lai apspriestu izrādes idejas un izveidotu budžeta un plānošanas informācija. Gaismu mākslinieks arī apmeklēs vairākus vēlākus mēģinājumus, lai novērotu, kā aktieri tiek novirzīti izmantot skatuves laukumu ("bloķēšanu") dažādu ainu laikā, un saņems atjauninājumus no skatuves menedžera par jebkurām izmaiņām. Tāpat gaismu mākslinieks parūpēsies, lai viņam būtu precīzs teātra apgaismojuma pozīciju plāns un to aprīkojuma saraksts, kā arī precīza scenogrāfijas kopija, īpaši pamatplāns un sadaļa. Gaismas dizaina veidošanā gaismu māksliniekam jāņem vērā izrādes noskaņa un režisora ​​redzējums.

Lai palīdzētu gaismu mākslinieks paust māksliniecisko redzējumu, viņš vai viņa var izmantot atveidojumus, sižetus, fotogrāfijas, mākslas darbu reprodukcijas vai efektu maketus, lai palīdzētu paziņot, kā vajadzētu izskatīties apgaismojumam. Dažādas dokumentu formas ir būtiskas, lai gaismu mākslinieks veiksmīgi paziņotu par savu dizainu dažādiem ražošanas komandas locekļiem. Tipiska papīra darba piemēri ir norāžu lapas, gaismas grafiki, instrumentu grafiki, veikalu pasūtījumi un fokusa diagrammas. Biju lapās ir norādīts gaismu mākslinieka radīto signālu izvietojums izrādei, izmantojot māksliniecisko terminoloģiju, nevis tehnisko valodu, un informācija par to, kad tieši katrs signāls tiek izsaukts, lai skatuves vadītājs un asistenti zinātu, kad un kur izsaukt signālu. Kiju lapas ir visvērtīgākās skatuves vadībai.

Gaismas sižets ir mēroga zīmējums, kas norāda apgaismes ķermeņu atrašanās vietu un apgaismojuma pozīcijas, lai elektriķu komanda varētu patstāvīgi uzstādīt apgaismojuma sistēmu. Blakus katram instrumentam plānā būs informācija par jebkuru krāsu želeju, gobo vai citiem piederumiem, kas tam ir nepieciešami, un tā kanāla numurs. Bieži vien dokumenti, kuros norādīta visa šī informācija, tiek ģenerēti, izmantojot tādu programmu kā Lightwright. Apgaismojuma dizainers izmanto šos dokumentus, lai palīdzētu vizualizēt ne tikai idejas, bet arī vienkāršus sarakstus, lai palīdzētu galvenajam elektriķim ielādes, fokusēšanas un tehnisko mēģinājumu laikā. Profesionālie gaismu mākslinieki parasti izmanto īpašas datorizētas projektēšanas pakotnes, lai izveidotu precīzus un viegli lasāmus uzmetumus, kurus var ātri atjaunināt pēc vajadzības. Gaismu mākslinieks sižetu pārrunās ar izrādes iestudējuma vadītāju un teātra meistaru elektriķi vai tehnisko direktoru, lai pārliecinātos, ka ielādes laikā nav neparedzētu problēmu.

Gaismu mākslinieks kopā ar iestudējuma patstāvīgi nolīgtu iestudējuma elektriķi, kurš sazināsies ar teātra meistaru elektriķi, ir atbildīgs par teātra elektrotehnikas brigādes vadīšanu viņa ieceres realizācijā tehnisko mēģinājumu laikā. Pēc tam, kad elektriķi būs pakarinājuši, izveidojuši ķēdes un salabojuši apgaismojuma vienības, gaismu mākslinieks vadīs katras vienības fokusēšanu (gaismas staru norādīšanu, veidošanu un izmēru noteikšanu) un želeju (krāsošanu).

Dizaineri var pielāgot apdari, krāsu, izmēru, formu, spuldžu skaitu un daudz ko citu. Un pat pārvērst savas idejas īstenībā un radīt savu gaismu no nulles.

Mazajos teātros 

Nereti mazā teātrī ir ļoti liela tehniskā brigāde, jo ir mazāk darba. Daudzas reizes neliela teātra apgaismojuma brigāde sastāvēs no viena gaismu mākslinieka un viena līdz trīs cilvēkiem, kuri kopā ir atbildīgi par visu gaismas instrumentu piekāršanu, fokusēšanu un lāpīšanu. Apgaismojuma dizaineris šajā situācijā parasti strādā tieši ar šo mazo komandu, pildot gan galvenā elektriķa, gan apgaismojuma dizainera lomu. Daudzas reizes dizainers tieši piedalās gaismu fokusēšanā. Tā pati komanda parasti arī ieprogrammēs signālus un izmantos gaismas dēli mēģinājumu un priekšnesumu laikā. Dažos gadījumos gaismas dēli un skaņu paneli apkalpo viena un tā pati persona, atkarībā no izrādes sarežģītības. Apgaismojuma dizainers var uzņemties arī citas lomas papildus gaismām, kad tās ir beigušas piekārt gaismas un programmēt signālus uz tāfeles.

Sasniegumi vizualizācijā un prezentācijā 
Kā minēts iepriekš, ir grūti pilnībā paziņot apgaismojuma dizaina nolūku, pirms ir uzstādīti visi lukturi un nav uzrakstīti visi norādījumi. Līdz ar datoru apstrādes un vizualizācijas programmatūras attīstību apgaismojuma dizaineri tagad var izveidot datorizētus attēlus (CGI), kas atspoguļo viņu idejas. Gaismu mākslinieks ievada gaismas sižetu vizualizācijas programmatūrā un pēc tam ievada teātra pamatplānu un scenogrāfiju, sniedzot pēc iespējas vairāk trīsdimensiju datu (kas palīdz izveidot pilnīgus atveidojumus). Tādējādi datortelpā tiek izveidots 3D modelis, ko var apgaismot un ar ko var manipulēt. Izmantojot programmatūru, gaismu mākslinieks var izmantot gaismas no sava sižeta, lai izveidotu faktisku apgaismojumu 3D modelī ar iespēju definēt tādus parametrus kā krāsa, fokuss, gobo, staru kūļa leņķis utt. Pēc tam dizaineris var uzņemt attēlus vai "momentuzņēmumus". dažādi izskati, kurus pēc tam var izdrukāt un parādīt direktoram un citiem dizaina komandas locekļiem.

Maketi un apgaismojuma mēroga modeļi 
Papildus datora vizualizācijai pilna mēroga vai maza mēroga maketi ir laba metode apgaismojuma dizainera ideju attēlošanai. Optiskās šķiedras sistēmas, piemēram, LightBox vai Luxam, ļauj lietotājiem apgaismot komplekta mēroga modeli. Piemēram, scenogrāfs var izveidot komplekta modeli 1/4" mērogā, apgaismojuma dizaineris pēc tam var paņemt optisko šķiedru kabeļus un pievienot tos samazinātām apgaismojuma vienībām, kas var precīzi atkārtot norādīto apgaismes ķermeņu staru kūļa leņķus. Šīs "mini gaismas" pēc tam var piestiprināt pie šķērsdetaļām, kas imitē dažādas apgaismojuma pozīcijas. Optiskās šķiedras ķermeņi spēj simulēt pilna mēroga teātra apgaismes ķermeņu atribūtus, tostarp krāsu, staru kūļa leņķi, intensitāti un gobos. Sarežģītākās optiskās šķiedras sistēmas ir vadāmi, izmantojot datora programmatūru vai DMX kontrolētu gaismas paneli. Tas dod apgaismojuma dizainerim iespēju iztēloties reāllaika gaismas efektus, kā tie izskatīsies izrādes laikā.

Apgaismojuma dizaina komandas papildu dalībnieki 
Ja produkcija ir liela vai īpaši sarežģīta, apgaismojuma dizaineris var nolīgt papildu apgaismojuma speciālistus, kas palīdzēs izstrādāt dizainu.

Atsauces 

Dizaineri