Tuksneša čakstīte

Tuksneša čakstīte (Oenanthe deserti) ir maza auguma mušķērāju dzimtas (Muscicapidae) dziedātājputns, galvenokārt sastopama Āzijā un Āfrikā, reizēm ieklejo Eiropā. Tai ir trīs pasugas.

Izplatība 

Tuksneša čakstīte ligzdo Ziemeļāfrikā, Tuvajos Austrumos, Vidusāzijā un Centrālāzijas kalnu rajonos, austrumu virzienā sasniedzot Mongolijas rietumus. Ziemo Āfrikā, Persijas līča reģionā un Indijas rietumdaļā. Āzijas populācijas ir gājputni, bet lielākā daļa Ziemeļāfrikas populācijas ir nometnieki vai daļēji migrējoša. Mēdz ieklejot Eiropā.

Latvijā 
Tuksneša čakstītei Latvijā līdz šim bijuši četri novērojumi. Latvijai vistuvāk mājo nominālpasuga Oenanthe deserti deserti. Divu citu pasugu ieceļošana Eiropā mazāk iespējama.

Izskats 
Tuksneša čakstīte ir neliels dziedātājputns. Ķermeņa garums 14—15 cm, spārnu plētums 24—29 cm, svars 15—34 g. 

Apspalvojums ir gaišs, smilšu dzeltens, kas vizuāli saplūst ar apkārtējo, smilšaino vidi. Tēviņiem ligzdošanas sezonas laikā ir melna seja un pazode, melni spārni un gandrīz visa aste arī ir melna. Toties mugura un vēders ir gaiši dzeltenbrūni vai gaiši sarkanbrūni, virs acīm un uz pleciem gaišas, gandrīz baltas svītras. Knābis un kājas melnas. Ārpus ligzdošanas sezonas tēviņa seja kļūst pelēcīga. Mātītes apspalvojums salīdzinoši ir pelēcīgāks ar tumši brūnām, nevis melnām pazīmēm. Jaunie putni izskatās līdzīgi mātītei, bet uz muguras un krūtīm tiem ir brūns raibumojums.

Uzvedība 

Uzturas atklātās, sausās, smilšainās, akmeņainās vai klinšainās vietās ar nabadzīgu veģetāciju, stepēs, pustuknešos, tuksnešos, izžuvušās upju gultnēs un sāls laukos. Sastopama līdz 3500 metriem virs jūras līmeņa. Ziemas periodā mēdz ieklejot nokoptos, tukšos lauksaimniecības tīrumos.

Tuksneša čakstīte uzturas galvenokārt uz zemes, vērojot apkārtni no kāda augstāka akmens vai krūma zara. Pa zemi pārvietojas ar lēcieniem.

Barība 
Tuksneša čakstīte barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem. Nelielos daudzumos barojas arī ar nelielām sēklām. Kukaiņus parasti noskata no kāda augstāk novietota novērošanas posteņa, reizēm tos noķer, uzspurdzot uz mirkli gaisā.

Ligzdošana 
Atkarībā no izplatības areāla ligzdošanas sezona sākas dažādos laikos, piemēram, Marokā tā sākas februārī, bet Pakistānā un Pamirā maijā, Džungārijas ielejā Gobi tuksnesī maija vidū. Ligzda ir masīva konstrukcija, kas sakrauta no sausas zāles, zariem un saknēm, no iekšpuses izklāta ar smalkākiem zāļu stiebriņiem, dzīvnieku vilnu un spalvām. Tā atrodas upes stāvkrasta vai klints iedobē, spraugā vai alā, akmeņu sienu, tiltu vai citu konstrukciju iedobēs, zem akmeņiem, krūmiem, koku saknēm vai pamestās grauzēju alās.

Dējumā ir 3—6 gaiši zilizaļas olas ar brūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 13—16 dienas, perē tikai mātīte. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni ligzdu atstēj 13—18 dienu vecumā, bet vecāki turpina par tiem rūpēties papildu 3 nedēļas. Iespējams, tuksneša čakstītēm ir divi perējumi.

Sistemātika 
Tuksneša čakstītei ir 3 pasugas:
Oenanthe deserti deserti — nominālpasuga, ligzdo, sākota ar Ēģiptes ziemeļiem, areālam plešoties pāri Centrālāzijai līdz Mongolijai un Afganistānai; 
Oenanthe deserti homochroa — ligzdo Ziemeļāfrikā;
Oenanthe deserti oreophila — ligzdo Himalajos, Tibetā un Ķīnā.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas daba: Tuksneša čakstīte
IBC: Desert Wheatear   Oenanthe deserti
Xeno-Canto: Desert Wheatear Oenanthe deserti (Temminck, 1825)
Avibase: Desert Wheatear Oenanthe deserti (Temminck, 1825)
Vogelwarte: Desert Wheatear

Smiltāju čakstītes
Āzijas putni
Āfrikas putni
Eiropas putni
Latvijas putni