Grieķija olimpiskajās spēlēs

Grieķija olimpiskajās spēlēs piedalās kopš vasaras olimpisko spēļu atjaunošanas 1896. gadā. Grieķija ir viena no retajām mūsdienu valstīm, kas ir piedalījusies pilnīgi visās vasaras olimpiskajās spēlēs. Grieķija, atšķirībā no citām Rietumu valstīm, 1980. gada Maskavas olimpiskajās spēlēs startēja ar savu valsts karogu, neraugoties uz to, ka Grieķijas valdība atbalstīja amerikāņu veikto spēļu boikotu. Grieķija ziemas olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1936. gadā. Kopš 1936. gada tā ir piedalījusies gandrīz visāš ziemas olimpiskajās spēlē, izņemot 1960. gada Skvoveli spēles.

Grieķija ir organizējusi divas vasaras olimpiskās spēles tās galvaspilsētā Atēnās. Grieķija organizēja pašas pirmās vasaras olimpiskās spēles 1896. gadā un 2004. gada vasaras olimpiskās spēles. Kā arī tā ir organizējusi 1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles. Grieķija ir antīko olimpisko spēļu mājvieta. Olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā notikušajā nācij parādē Grieķija vienmēr stadionā ieiet kā pirmā tādejādi godinot olimpisko spēļu dzimšanas vietu. Vienīgais izņēmums līdz šim bija 2004. gadā, kad tā olimpiso spēļu atklāšanā stadionā iegāja kā noslēdzošā valsts. Pirms katrām olimpiskajām spēlēm seno olimpisko spēļu vietā Olimpijā tiek iedegta olimpiskā lāpa, kas atspoguļo senos grieķu rituālus un tādejādi tiek uzsākta olimpiskās lāpas stafete. Olimpisko spēļu noslēguma ceremonijā vienmēr tiek pacelts Grieķijas karogs, kā arī pašreizējās un nākamās rīkotājvalsts karogi.

Grieķija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 121 olimpisko medaļu, 35 zelta, 45 sudraba un 41 bronzas medaļu, ierindojoties 36. vietā pēc iegūto medaļu kopskaita. Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Kopumā Grieķija medaļas ir izcīnījusi 15 olimiskajos sporta veidos. Visvairāk medaļu, 29 medaļas, Grieķija ir izcīnījusi vieglatlētikā. Vairākpar 10 medaļām Grieķija vēl ir izcīnījusi cīņas sportā, svarcelšanā, šaušanā un vingrošanā. No olimpiskajām spēlēm visveiksmīgākās tai ir bijušas 1896. gadā, kad tās sportisti kopā ir izcīnījuši 46 olimpiskās medaļas. Visvairāk medaļu, 4 medaļas, no Grieķijas sportistiem ir izcīnījis svarcēlājs Pirro Dima un vieglatlēts Konstantīns Ciklitirs.

Rīkotās spēles 
Grieķija ir organizējusi dovas vasaras olimpiskās spēles — Pirmās olimpiskās spēles mūsdienās 1896. gadā un 2004. gada spēles. Abas šīs spēles tika organizētas galvaspilsētā Atēnās. Līdz šim Parīze, Losandželosa un Atēnas ir vienīgās pilsētas kurās ir divreiz organizētas vasaras olimpiskās spēles, savukārt Londona ir vienīgā pilsēta, kur tās ir notikušas jau trīs reizes. Atēnās tika rīkotas arī 1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles, kuras Starptautiskā Olimpiskā komiteja tajā laikā uzskatīja par olimpiskajām spēlēm.

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Grieķiju ir ieguvuši trīs un vai vairāk olimpiskās medaļas.

Karognesēji 

Grieķijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2016 Riodežaneiro —  Sofija Bekatoru
  2012 Londona —  Aleksandrs Nikolaidis
  2008 Pekina —  Iliass Iliadis
  2004 Atēnas —  Pirro Dima
  2000 Sidneja —  Nikolass Kaklamanakis
  1996 Atlanta —  Pirro Dima
  1992 Barselona —  Labrs Papakosts
  1988 Seula —  Haralambs Holidis
  1984 Losandželosa —  Stelijs Migiakis
  1980 Maskava —  Iliass Hatzipavlis
  1976 Monreāla —  Vasilijs Papageorgopuls
  1972 Minhene —  Hrists Papanikolau
  1968 Mehiko —  Hrists Papanikolau 
  1964 Tokija —  Jorgs Marsels
  1960 Roma —  Kroņprincis Konstantīns
  1956 Melnburna —  Jorgs Rubanis
  1952 Helsinki —  Nikolass Sillass
  1948 Londona —  Jorgs Kalambokidis
  1936 Berlīne —  Joans Skadass
  1932 Losandželosa —  Hrists Mantiks
  1928 Amsterdama —  Antonijs Kariofilis
  1924 Parīze —  Hrists Vrets 
  1920 Antverpene —  Vasilijs Zarkadis
  1912 Stokholma —  Konstantīns Ciklitira
  1908 Londona —  Nikolass Georgants 
  1904 Sentluisa — nav zināms
  1900 Parīze — nav zināms
  1896 Atēnas — nav zināms

Ziemas olimpiskās spēles 

  2018 Phjončhana —  Sofija Ralli
  2014 Soči —  Panagiota Cakiri
  2010 Vankūvera —  Atanasijs Cakiris
  2006 Turīna —  Lefteris Fafalis
  2002 Soltleiksitija —  Lefteris Fafalis
  1998 Nagano —  Vasilis Dimitriadis
  1994 Lillehammere —  Tomai Lefusi
  1992 Albērvila —   Atanasijs Cakiris
  1988 Kalgari —  Atanasijs Cakiris
  1984 Sarajeva —  Andreass Pantelidis
  1980 Leikplesida —  Lazars Arhontopuls
  1976 Insbruka —  Spiross Teodoru
  1972 Saporo —  Panagiotis Aleksandris
  1968 Grenoble —  Dimitris Paps
  1964 Insbruka —  Dimitris Paps
  1956 Kortīna d'Ampeco —  Aleksandrs Vuksins
  1952 Oslo —  Fotis Mavriplis
  1948 Sanktmorica —  Fotis Mavriplis
  1936 Garmiša-Partenkirhene —  Dimitris Negrepontis

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
  

Valstis olimpiskajās spēlēs