Āraišu ordeņa pils

Āraišu ordeņa pils (, ), 16.-17. gadsimtā saukta arī par Vecajām Cēsīm (, , ), bija Livonijas ordeņa nocietinājums pie senā Cēsu-Kokneses lielceļa Āraišu ezera rietumu krastā, Āraišu draudzes novada centrs. Līdz mūsdienām saglabājušies pils ārējā mūra fragmenti.

Vēsture 
Āraišu ordeņa pils celta 14. gadsimta beigās Gaujas koridora aizsardzībai pret lietuviešu karaspēka iebrukumiem. Pils bija  pakļauta Cēsu komturiem, vēlāk Livonijas ordeņa mestriem, kas rezidēja Cēsu pilī.

Pirmo reizi Āraišu pils pieminēta 1410. gadā kā Arries, vēlāk kā Ariis (1445) un Aries (1546).

Livonijas kara laikā Āraišu pili 1577. gadā ieņēma Livonijas karaļa Magnusa piekritēji, tā paša gada augusta beigās krievu un tatāru karaspēks cara Ivana IV vadībā, bet  decembrī to atguva karalim Stefanam Batorijam lojālie karavīri Johana Bīriņa vadībā. Cīņu laikā pils tika sagrauta un 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā nemaz nav pieminēta, pēc līguma noslēgšanas tās pilsnovadu iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstij piederošās Livonijas Pārdaugavas hercogistes Cēsu vaivadijā. Netālu no pils izveidojās Kalnamuiža (Bergenhof), ko savā īpašumā ieguva Lietuvas armijas virsnieks Drobišs (Drobisch), no kura vārda atvasināts Drabešu muižas nosaukums (Drobusch).    
Zināms, ka Lielā Ziemeļu kara laikā 1701. gada 28. jūnijā pie Āraišu pilsdrupām ezera krastā Zviedrijas karalis Kārlis XII ierīkojis sava karaspēka atpūtas nometni.

2012. gada jūlijā starptautiska Eiropas projekta "Ecology of Crusading" ("Krusta karu ekoloģija") ietvaros tika veikta arheoloģiskā izpēte Āraišu ordeņa pils priekšpilī un Āraišu ezera krastā arheologa Artūra Tomsona vadībā.

Apraksts 
Āraišu ordeņa pils uzcelta Āraišu ezera rietumu krastā uz 9 ha lielas pussalas, ko savā laikā gandrīz pilnīgi aizņēma priekšpils, kuras ziemeļaustrumu malā atradās 81x81 metru liela galvenā pils ar apmēram 2 metrus biezām laukakmeņu sienām. Rietumu un ziemeļu sienu iekšpusē bija dzīvojamā ēka.  
Gar galvenās pils rietumu sienu bija izrakts 125 metrus garš, 19-20 metrus plats un 6 metrus dziļš aizsarggrāvis, kam pāri uz 3,7 m platajiem pils vārtiem vedis paceļamais tilts. Pie tilta bijis 10 х 7,85 m liels sardzes namiņš.

Pilsdrupu attēli

Atsauces

Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Livonijas ordeņa pilis
Viduslaiku pilis Latvijā
Drabešu pagasts