Māni (pravietis)

Māni (viduspersiešu:𐭌𐭀𐭍𐭉/𐭬𐭠𐭭𐭩) jeb Manihejs (, , no sīriešu: ܡܐܢܝ ܚܝܐ Mānī ḥayyā — "dzīvais Māni"; 216-274) bija Sasanīdu impērijas laikā dzīvojošs pravietis, kas izveidoja reliģiju, kas viņa vārdā dēvēja par maniheismu.
Viņa traktāti, izņemot vienu, uzrakstīti sīriešu valodā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 216. gada aprīlī jauktā kristiešu-partiešu ģimenē, bērnībā un jaunībā dzīvoja Partas lielvalsts galvaspilsētā Ktēsifonā (tagad Irākā). Viņš pieredzēja, kā 224. gadā sasanīdu šahs Ardašīrs I sakāva Partas impēriju. 12 un 24 gadu vecumā Māni piedzīvoja atklāsmes un sāka kritizēt agrīno kristiešu kultu un mācības, taču 240. gadā viņu izslēdza no draudzes. 241. gadā Māni aizceļoja uz Kušānu valsti, kur apguva Budas mācību.

Ap 242/243. gadu viņš atgriezās Sasanīdu lielvalsts galvaspilsētā un apmeklēja šahu Šāpuru I, kurš atļāva Māni sludināt savas mācības visā Sasanīdu impērijā. Dzīvojot šaha pilī, Māni uzrakstīja septiņas vai astoņas grāmatas Sīrijas aramiešu valodā. Kad 260. gadā šahs Šāpurs uzvarēja Romas impērijas ķeizara Valeriāna (Publius Aurelius Licinius Valerianus, 253-260) leģionārus, zoroastristu priesteri (magi) apsūdzēja manihejus, budistus un kristiešus nodevībā. 
Pēc šaha Šāpura I nāves 272. gadā priesteris Māni krita nežēlastībā. Šāpura I dēls Bahrams I lika apcietināt pravieti Māni un pēc 26 dienām Gundišāpuras cietumā viņš nomira.

Māni mācība   
Pravietis Māni sludināja, ka zoroastrisms, jūdaisms un kristietība ir viena reliģija un mēģināja izveidot universālu gnostisķu pasaules reliģiju. Viņa uzskati kļuva populāri ne tikai Sasanīdu impērijā, bet arī multikulturālajā Romas impērijā, kur tā saplūda ar Plotīna izveidoto neoplatoniķu skolu.

Darbi 
 Māni eveņģēlijs (ܐܘܢܓܠܝܘܢ), sīriešu valodā rakstīts apokrifs
 "Attēlu grāmata" jeb "Aržangs" (ارژنگ, Aržang), kosmogonijas traktāts 
 "Milžu grāmata", Enoha grāmatas analogs 
 "Noslēpumu grāmata", traktāts par dvēseli
 Šāpuragāns (شاپورگان), persiešu valodā rakstīts vēltījums šaham Šāpuram I

Atsauces 

200. gados dzimušie
270. gados mirušie
3. gadsimta filozofi