Burtnieku draudzes novads

Burtnieku draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
Burtnieku novads līdz 13. gadsimtam bija letgaļu Tālavas zemes ziemeļu robežnovads, caur kuru veda senais ceļš no Gaujas ielejas un Sakalu un Ugauniju. Pēc Tālavas dalīšanas 1224. gadā Ramekas novadu līdz Burtnieku ezeram (Astyerwe) ieguva Zobenbrāļu ordenis, vēlāk tas bija viens no Livonijas ordeņa Gaujas koridora novadiem.
Livonijas ordeņa mestrs Villekens no Endorpes ap 1284. gadu Burtnieku ezera stāvkrastā uzcēla Burtnieku baznīcu un pili, kas 1357. gadā minēta ar nosaukumu Burtneck. Ilgu laiku pils bija strīdus objekts starp Rīgas arhibīskapiem un Livonijas ordeni, 1366. gadā Livonijas ordenis taisnojās, ka no Burtnieku pilsnovada (castrum Burtenik alias Astigerwe) Rīgas arhibīskaps pats esot atteicies. 1434. gadā pieminēts Burtnieku draudzes novads (Burtenigh).

Draudzes novads bija  pakļauts Cēsu komturiem, kopš 1481. gada Livonijas ordeņa mestriem, kas rezidēja Cēsu pilī. Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas 1561. gadā Somijas hercogs Juhans Vāsa Viļņā apprecēja Lietuvas dižkunigaiša Sigismunda II Augusta māsu Katrīnu Jagailieti un saņēma Burtnieku pilsnovadu, pievienojot to saviem Somijas īpašumiem. Livonijas kara laikā 1577. gadā pils nopostīta. 1582. gada  pilsnovadu iekļāva Pērnavas prezidiāta sastāvā.

Zviedru Vidzemes laikā 1654. gadā  ugunsgrēkā nodega Burtnieku Svētās Marijas baznīca, 1669. gadā atjaunota, 1683. gadā uzsāka jaunas gotiskas mūra baznīcas celšanu tagadējā tās atrašanās vietā. 1746. gadā nodega blakus baznīcai esošā Burtnieku mācītājmuiža, 1805. gadā tika atjaunots baznīcas tornis. Latvijas PSR laikā 1962. gadā Burtnieku baznīcu atsavināja draudzei, kas atjaunojās Atmodas kustības laikā 1988. gadā, no 1988. līdz 1993. gadam notika baznīcas restaurācija.

Muižas

Burtnieku draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Burtnieku mācītājmuiža (Pastorat Burtneek)
Burtnieku muiža (Schloss-Burtneek)
Luteru muiža (Luttershof), arī Lutres muiža
Seķu muiža (Sekkenhof, Seckenhof)
Rūtes muiža (Rutenhof)
Eiķenu muiža (Heidekenshof, Heidekenhof, Heydekenhof)
Zvārtes muiža (Swarten)
Briedes muiža (Wredenhof)
Dūres muiža (Durenhof, Duhren)
Jaunburtnieku muiža (Sternhof)
Baložu muiža (Ballod)
Sauļu muiža (Saulhof)
Labrenču muiža (Labbrenz, Labrenzhof) 
Lizdēnu muiža (Lisden)
Rencēnu muiža (Ranzen) 
Fioren

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Valmieras apriņķa draudžu novadi