Smiltāja grīslis

Smiltāja grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tai ir šaurs izplatības areāls okeāna un jūru krastos rietumu un ziemeļu Eiropā. Latvijā smiltāja grīslis ir sastopams diezgan bieži, bet tikai jūras piekrastē vai tās tiešā tuvumā.

Apraksts 
Smiltāja grīslis ir daudzgadīgs, 10—30 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai. Augam ir gari, ložņājoši sakneņi, uz kuriem ik pēc posma veidojas patstāvīgs, iesakņojies augs. Stublājs ir stāvs, drukns un augšdaļā raupjš. Augam ir maz lapu — tās ir smailas un aptuveni 0,3—0,4 cm platas, pelēkzaļas, stīvas, vienāda garuma ar stublāju vai īsākas. Stublāja galotnē ir 3—8 cm gara ziedkopa, kura sastāv no 6-16 vārpiņām. Augšējās vārpiņas ir ar vīrišķajiem, apakšējās — ar sievišķajiem ziediem. Parasti ir 1 vai 2 ļoti īsas seglapas. Auglim ir raksturīgs olveidīgs, 0,4—0,6 cm garš, zaļš, plati spārnains pūslītis, kurš virzienā uz galu pakāpeniski sašaurinās divzobainā knābītī. Pūslīša segplēksne ir rūsganbrūna, vienāda garuma ar pūslīti. Segplēksnes gals pēkšņi nosmailots. Zied maijā un jūnijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Grīšļi
Latvijas flora