1690. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1690. gada notikumi pašreizējās Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš atradās Kurzemes hercogistē ar autonomijas tiesībām. Vidzemes novads ietilpa Zviedru Vidzemes sastāvā, kas bija Zviedrijas domīnija, bet Latgales novads Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā, kas bija Žečpospolitas province.

Valdnieki 
 Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis.
 Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
 Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Rīgas Svētā Pētera baznīcai tika uzcelts jauns tornis baroka stilā, ar vairākiem kupoliem un galerijām, kas savā laikā bija visaugstākā koka konstrukcija pasaulē (smailes augstums 64,5 m).

Aprīlis 
 9. aprīlis — Kandavas baznīcā pabeigta interjera ierīkošana. Tika uzstādīti altāra retabls, kancele un biktssols.

Maijs 
 10. maijs — no plkst. 8 līdz 9 R. Bindenšū tiešā vadībā atjaunotajā Pētera baznīcas tornī uzlika sesto gaili un lodi. Lodē bijis ievietots raksts ar ziņām par R. Bindenšū un H. Henikes vadībā veiktajiem darbiem.

Statistiski dati 
 Rīgas labības eksports: 179 lasti kviešu, 5236 lasti rudzu, 1315 lasti miežu, 440 lasti auzu (lasts kviešu — 48 pūri, lasts rudzu 45 pūri, lasts miežu un auzu 60 pūri).

Kultūra

Zinātne

Dzimuši 
 marts — Jāzeps Dominiks Puzina, Romas katoļu garīdznieks, Latgales-Piltenes bīskaps. (miris 1752).
 23. novembris — Ernsts Johans Bīrons, baltiešu muižnieks, grāfs, pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs no Bīronu dinastijas un Krievijas Impērijas reģents (miris 1772).

Miruši 
 16. decembris — Luīza Elizabete, Kurzemes princese, hercoga Jēkaba vecākā meita, kas 1670. gadā apprecējās ar Hesenes-Homburgas landgrāfu Frīdrihu II (dzimusi 1646).

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada