Ernests Zerafims

Ernests Zerafims  (, 1862—1945) jeb Ernests Serafīms bija vācbaltiešu vēsturnieks un žurnālists, darbojās Rīgā un Kēnigsbergā.
Vēsturnieka Augusta Zerafima (1863—1924) vecākais brālis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1862. gada 23. jūlijā Jelgavas jurista Ferdinanda Zerafima un viņa sievas Helēnas, dzim. Tilingas, ģimenē.
Mācījās Jelgavas Adofi privātskolā, tad Jelgavas ģimnāzijā (1877—1881). Studēja vēsturi Tērbatas Universitātē (1882—1886).
No 1886. gada līdz tās slēgšanai Baltijas pārkrievošanas politikas dēļ strādāja par skolotāju Vīlandes ģimnāzijā (1886—1892). Pēc tam bija Düna-Zeitung (1896—1909) un Rigaer Tageblatt (1909—1915) izdevējs un galvenais redaktors. Kopš 1890. gadu vidus bija Krievijas impērijas Vācu apvienības (Alldeutscher Verband) Rīgas grupas priekšsēdis.
1906. gadā izdeva apcerējumu par Vidzemes vēsturi viduslaiku un reformācijas laikā (Das livländische Mittelalter und die Zeit der Reformation).

Pirmā pasaules kara laikā deportēts uz Sibīriju (1915—1917). Pēc Februāra revolūcijas viņš atgriezās dzimtenē un apmetās Tērbatā, kur izdeva laikrakstu Dorpater Zeitung. 1918. gada februārī lielinieku izsūtīts uz Sibīriju, maijā atgriezās Rīgā, strādāja par avīzes Rigaer Zeitung galveno redaktoru. Latvijas brīvības cīņu laikā bija Baltijas landesvēra preses virsnieks Liepājā, pēc tā zaudējuma Cēsu kaujās 1919. gada rudenī pārcēlās uz dzīvi Austrumprūsijā un strādāja par Austrumu politikas redaktoru Kēnigsbergas laikrakstā Königsberger Allgemeine Zeitung (1919—1930). Pēc tam bija Vācijas laikrakstu Deutsche Tageszeitung und Deutsche Allgemeine Zeitung korespondents Austrumprūsijā.
   
Miris no bada 1945. gada jūlijā Sarkanās armijas okupētajā Kēnigsbergā, tāpat kā viņa sieva Sofija Vegenere (1871—1945).

Darbi 
 Malerische Ansichten aus Livland, Estland, Kurland. Riga 1901
 Das livländische Mittelalter und die Zeit der Reformation (= Allgemeine Staatengeschichte, Abt. 3: Deutsche Landesgeschichten, Werk 7: Geschichte von Livland, Bd. 1). Gotha 1906
 Aus vier Jahrhunderten. Reval 1913
 Junitage in Nidden. Königsberg 1922
 Aus Livlands Vorzeit. Leipzig 1925
 Die Tragödie der Zarenfamilie. Königsberg 1925
 Deutsch-russische Beziehungen 1918—1925. Berlin 1925
 Zarenwillkür und roter Terror. Königsberg 1926
 Russische Portraits. Die Zarenmonarchie bis zum Zusammenbruch 1917. Zürich und Wien 1934
 Aus der Geschichte des Deutschtums in Polen. Königsberg 1935
 Baltische Schicksale. Berlin 1935
 Eupraxia-Adelheid. Eine Kiewer Großfürstin auf dem deutschen Kaiserthron. Königsberg 1938
 Führende Deutsche im Zarenreich. Berlin 1942

Ārējās saites 
 Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, Dorpat 1889, Seite 800

Atsauces 

Latvijas vēsturnieki
Jelgavā dzimušie
Vācbaltieši
1862. gadā dzimušie
1945. gadā mirušie