Gaidis Andrejs Zeibots

Gaidis Andrejs Zeibots (1945) ir bijušais jūras kara flotes virsnieks, viceadmirālis (1999), Latvijas Republikas Nacionālo Bruņoto spēku (NBS) komandieris (2003-2006).

Dzīves gājums 
Dzimis 1945. gada 26. jūnijā Valkas apriņķa Cirgaļu pagastā Jūlija Zeibota un viņa sievas Martas ģimenē. Tēvs nepārnāca no Otrā pasaules kara, un viņa māte nodibināja jaunu ģimeni ar Eduardu Paiķenu. Mācījās Gaujienas vidusskolā (1952-1963) un Smiltenes mūzikas skolā.

Mācījās Ļeņingradas Augstākajā jūras kara radioelektronikas inženieru skolā (1964-1969), 1968. gadā apprecējās ar medicīnas māsu Dzintru Kalniņu. Pēc skolas beigšanas bija Fregates radiotehniskā dienesta priekšnieks Tallinas jūras kara bāzē (1969-1970) un Liepājas jūras kara bāzē (1970-1972), bija Fregates komandiera vecākais palīgs (1973-1975), tad Fregates "Stepennij" komandieris (1976-1978).
Pēc studijām Jūras akadēmijā Ļeņingradā (1978-1980) bija Raķešu kuģu divīzijas štāba priekšnieka vietnieks Baltijskā (1980-1986), Liepājas jūras kara bāzes komandiera vietnieks (1987-1988), PSRS Kuģu diviziona komandieris Gdiņā, Polijā (1988-1991).

1992. gadā viņu iecēla par Latvijas Republikas Aizsardzības Jūras spēku pārvaldes priekšnieku. Tā paša gada 8. februārī G. Zeibots Liepājas Jūras koledžā pieņēma pirmo Latvijas kara jūrnieku zvērestu un 11. aprīlī uz pirmā Latvijas Jūras spēku kuģa “Sams” pacēla karakuģa karogu. Latvijas NBS Jūras spēku komandieris (1993-1999), Latvijas NBS komandieris (1996). Papildinājās Dž. Maršala stratēģisko pētījumu un aizsardzības ekonomikas koledžā Vācijā (1995) un ASV Armijas kara koledžā Karlailā Pensilvānijas štatā (1999).
1999. gada 26. augustā G. A. Zeibotu paaugstināja viceadmirāļa dienesta pakāpē, viņš bija Latvijas Republikas Aizsardzības ministrijas NATO integrācijas izpildsekretārs (2000-2002), Apvienoto operatīvo spēku komandieris un NBS komandiera vietnieks, NBS komandieris (2003-2006).

Pēc divu Speciālo uzdevumu vienības karavīru izpletņlēcēju traģiskās bojāejas 2006. gada maijā iesniedza atlūgumu Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai. Pēc atvaļināšanas no dienesta bija Rīgas Kuģu būvētavas padomes loceklis.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordeņa zelta zīme (1997);
 Norvēģijas Karaļa Bruņinieka ordenis (1998);
 Lietuvas Karaļa Ģedimina ordenis (2001);
  Viestura ordeņa 1. šķira (2004).

Literatūra 
 Edīte Sondoviča. Gaidi mani, Gaidi... Rīga: Cita izdevniecība; 2011. — 135 lpp.

Atsauces 

1945. gadā dzimušie
Latvijas Bruņoto spēku virsnieki
Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Triju Zvaigžņu ordeņa goda zīmju saņēmēji
Ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeni apbalvotie