Bernhards Frīdrihs Bērenss

Bernhards Frīdrihs Bērenss (, 1795–1863) bija vācbaltiešu ārsts, Dr. med. (1819). 
Rīgas pilsētas slimnīcas direktors (1832-1863).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1795. gada 4. augustā Rīgā tirgotāja Kārļa Vilhelma Bērensa un viņa sievas Elizabetes Frīderikes, dzimušas Holstas, ģimenē. Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1814-1815), tad pēc Napoleona karu beigām Vīnes un Getingenes universitātēs (1816-1819).
1819. gadā Tībingenes Universitātē aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju par acs lēcas fizioloģiju un patoloģiju. No 1820. gada strādāja Rīgā.
1822. gadā kopā ar Kārli Jūliju Jakobu Mēbesu (1789-1861) un Eiženu Merklinu (1792-1873) nodibināja Rīgas Praktizējošo ārstu biedrību, bija tās prezidents (1845-1847). 
1832. gadā B. F. Bērenss kļuva par Rīgas pilsētas nabagu, vēlākās 1. slimnīcas direktoru, sagatavojot jaunu būvniecības projektu (arhitekts Johans Daniels Felsko). 1847. gadā viņa vadībā veica pirmo ētera narkozi Latvijā.  
Pēc viņa ierosmes un vadībā no 1849. līdz 1860. gadam iznāca Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības rakstu krājums Beiträge zur Heilkunde.

Miris 1863. gada 25. septembrī Rīgā.

Darbi 
 Dissertatio inauguralis sistens systematis lentis crystallinae monographiam physiologico-pathologicam, pars prima. Bernhardus Fridericus Baerens. Riga-Livonus. Tubingae: Typis Reisianis, MDCCCXIX.
 Beobachtungen und Erfahrungen über die epidemische Cholera. Protoc.-Extr. der Versammlung sammtl. Aerzte Rigas. Riga, 1831
 Eine angeborne Halsfistel und Ophthalmie abdominalis. Mittheil. aus d. Arch. der Gesellschaft pr. Aerzte in Riga, 1839
 Geschichtliches aus der Cholera-Epidemie in Riga. Beitr. zur Heilkunde, 1851
 Zur Erinnerung an Dr. O. G. Z. Girgensohn.  Beitr. zur Heilkunde, 1853
 Falle v. Traumen des Auges. Beitr. zur Heilkunde, 1855

Literatūra 
 Bochmann E. Die Geschichte der Gesellschaft praktischer Ärzte zu Riga von 1822–1872. R., 1872. 145 S.
 Brennsohn I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Mitau, 1905. 481 S.
 Deutschbaltisches biographisches Lexikon. 1710–1960. Köln, Wien, 1970. 930 S.; Wedemark, 1998. 930 S.

Atsauces 

Latvijas ārsti