Vērmaņi

Vērmaņi () ir vācbaltiešu tirgotāju un rūpnieku dzimta, kas 18. gadsimtā ieceļoja Vidzemes guberņā un vēlāk izplatījās arī Saksijā un Krievijā.

Vēsture 

Vērmaņu dzimtas Rīgas atzara ciltstēvs bija Lībekas tirgotājs Kristiāns Heinrihs (I) Vērmans (1737—1813), kas 1763. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā un 1772. gadā kļuva par Melngalvju biedrības vecāko un Lielās ģildes locekli. Viņš  strādāja kā partneris tirdzniecības kompānijās Krupp & Wöhrmann un Wöhrmann & Detenhoff, vēlāk izveidoja savu tirdzniecības namu.
1817. gadā viņa sieva Anna Ģertrūde Vērmane (1750—1827) lika ierīkot publisku eksotisku koku parku ar rozāriju savā zemes gabalā ārpus Rīgas nocietinājumiem un uzdāvināja to pilsētai ar noteikumu, ka tas nekad netiks pārdots privātpersonām vai sadalīts. 

Viņiem bija trīs dēli Heinrihs (1773—1810), Kristiāns Heinrihs II (1779—1824) un Johans Kristofs (1784—1843) un trīs meitas Urzula Karolīne Engele (precējusies Pandere, 1775—1845), Anna Ģertrūde Marija (1782—?) un Karolīne (1784—?).  Viņa mazdēls Kristiāns Heinrihs Panders (1794—1865) bija paleontologs, embriologs un ģeologs. 

Jaunākais dēls Johans Kristofs Vērmanis 1804. gadā pārņēma tēva tirdzniecības un finanšu uzņēmumu "Vērmanis un dēls" (Wöhrmann & Sohn), izveidoja vairākas Rīgas fabrikas, kā arī bija Prūsijas ģenerālkonsuls Rīgā. 1833. gadā viņš Sindi muižā (Zintenhof) pie Pērnavas nodibināja tekstilfabriku ar dambi uz Pernu upes, kas Vērmaņiem piederēja līdz 1879. gadam. 
Pēc viņa nāves tēva īpašumus pārņēma viņa dēls Kristiāns Heinrihs IV (1814–1874), kas bija Prūsijas, pēc 1871. gada Vācijas impērijas ģenerālkonsuls Rīgā. Tagadējā Tvaika ielā Sarkandaugavas teritorijā viņš nodibināja tēraudlietuvi (Eisengießerei) un mašīnrūpnīcu, kā arī vadīja kokzāģētavu (Wöhrmanns Dampf-Sägemühle). 1849. gadā viņu iecēla dižciltīgo kārtā (von Wöhrmann). 1865. gadā Vērmaņu dzimta iegādājās Stalbes (Stolben) muižu, vēlāk arī Vestienas muižu.
No 1874. gada Vērmaņiem piederēja dzīvojamā ēka Aleksandra un Elizabetes ielu stūrī (tagadējās viesnīcas "Latvija" vietā), kur līdz 1919. gadam atradās Jastržembskas sieviešu ģimnāzija.

Savukārt viņa brālēns Kristiāns Heinrihs Vērmanis III (1810—1870) iegādājās divas muižas Saksijā (Wendischbora un Simselwitz), 1852. gadā ieguva barona titulu (Freiherr von Wöhrmann) un bija Saksijas landtāga deputāts (1857—1862). 

Pēc 1920. gada zemes reformas Vērmaņu dzimtas piederīgie zaudēja lielāko daļu īpašumu un līdz 1939. gada beigām atstāja Latviju un Igauniju.

Raduraksti 

 Kristiāns Heinrihs (I) (Christian Heinrich; 1737—1813). Sieva Anna Ģertrūde Ēbele (1750—1827). Bērni:
 Heinrihs (Heinrich; 1773—1810). Sieva Karolīne Ernestīne Krīgere (Carolina Ernestina Krüger; mirusi 1837)
 Urzula Karolīne (Ursula Caroline; 1775—1845). Vīrs Lielās ģildes vecākais Johans Martins Panders (Johann Martin Pander; 1765—1842), dēls Kristiāns Heinrihs Panders (1794—1865)
 Kristiāns Heinrihs (II) (Christian Heinrich; 1779—1824). Sievas: 1. Elīza Skūgala (Eliza Scougall, 1756—1826) no Skotijas. 2. Karolīne Ernestīne Krīgere (Carolina Ernestina Krüger; mirusi 1837). Dēls:
 Kristiāns Heinrihs (III) (Christian Heinrich Freiherr von Wöhrmann; 1810—1870). Sieva: viņa māsīca Doroteja Vilhelmīne Virgīnija Vērmane (Dorothea Wilhemine Virginie Wöhrmann; 1825—1890). Bērni:
 Eduards (Eduard; 1848—1879)
 Kristiāns Heinrihs (V) (Christian Heinrich; 1849—1932). Sieva Aleksandra Žukovska (Александра Васильевна Жуковская; 1842—1912)
 Voldemārs (Woldemar; 1851—1909)
 Kamillo (Camillo; 1852—1944)
 Aleksandrs (Alexander; 1854—1917)
 Anna (Anna; 1857—1934). Vīrs: Heinrihs Gabriels fon Šverdtners (Heinrich Gabriel von Schwerdtner; 1852—1931)
 Virgīnija (Virginia; 1863—1940)
 Eduards (Eduard)
 Evelīne (Evelyne). Vīrs: Leons Rolands (Leon von Rohland)

 Anna Ģertrūde Marija (Anna Gerdtrut Maria; dzimusi 1782)
 Johans Kristofs (Johann Christoph; 1784—1843). Sieva: Cecīlija Vilhelmīne Kulmane (Cäcilie Wilhelmine Kuhlmann; 1788—1840). Dēls:
 Kristiāns Heinrihs (IV) (Christian Heinrich; 1814—1874). Sieva: Varvara Kuprejanova (Варвара Павловна Купреянова; 1823—1889). Bērni:
 Pāvels (1845—1865).
 Marija (dzimusi 1846). Vīrs: Alfrēds Armitsteds (Alfred Armitstead; 1830—1895)
 Cecīlija (1849).
 Johans (Иван Христофорович фон-Верман; 1850—1893), Krievijas impērijas Tautas izglītības ministrijas ierēdnis, Rīgas-Valmieras apgabala goda miertiesnesis. Sieva: kņaziene Sofija Urusova (Софья Петровна Урусова; 1853—1928)
 Zinaīda (1854—1917). Vīrs: Pauls Alberts fon Šlipenbahs (Paul Albert Ulrich Carl von Schlippenbach; 1836—1915)
 Aleksandra
 Olga
 Anna Marija (Anna Maria; mirusi 1908)
 Eižens Ādolfs (Eugen Adolf)
 Anna Aleksandra (Anna Alexandra; 1822—1893)
 Engele Alīda (Engel Alida; 1823—1898)
 Johanna Emīlija (Johanna Emilie; 1823—1903). Vīrs: Konrāds Rikers (Conrad Rücker; 1817—1889)
 Doroteja Vilhelmīne Virgīnija (Dorothea Wilhemine Virginie; 1825—1890). Vīrs: viņas brālēns barons Kristiāns Heinrihs (III) fon Vērmans 
 Johans Kristofs (Johann Christoph von Wöhrmann, Freiherr von Wöhrmann; dzimis 1826), Stalbes muižnieks
 Olga Henriete (Olga Henriette; 1830—1890). Vīrs: grāfs Aleksandrs Kaspars fon Rekss (Alexander Caspar Graf von Rex auf Zehista bei Pirna)
 Karolīne (Caroline; dzimusi ap 1784). Vīrs: Hanss fon Verders (Hans von Werder)
 Johans Frīdrihs

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Latvijas uzņēmēji