Torkretēšana

Torkretēšana (latīņu valodā tor — "apmetums" + cret — "sablīvēts") ir sacementējošā maisījuma strūklas uzklāšana ar uzpūšanas paņēmienu zem spiediena uz dažādām remontējamām virsmām, kā arī uz armatūru iekļaujošām virsmām un tilpumiem, ko izmanto būvniecībā, remontdarbos un konstrukciju aizarklājumiem. Torkretēšanā izmanto saspiestā gaisa spiedienu, uzpūšot kopā ar cementa daļiņām, mijiedarbojoties ar attiecīgo virsmu. Darbu laikā aizpilda plaisas, dobumus un sīkas poras.

Torkretēšana palielina konstrukcijas izturību un salizturību.

Maisījums 
Visbiežāk cementa — smilšu masījums proporcijās no 1/2 — 1/6. Frakcijas daļiņu izmērs ne lielāks par 8 mm. Cementa marka nav zemāka par 400.

Tehnoloģija 
Galvenais torkretēšanas instruments nodrošina maisījuma uzklāšanu ar ātrumu 80-100 m/s. Gaisa spiediens ir no 150 — 350 kPa.

Atkarībā no remontdarbu tehnoloģijas, izšķir sauso un mitro torkretēšanu:

 Sausā torkretēšanā maisījums satur smalkas pildvielas, portlandcementsu un modificējošas piedevas. To ievietoto torkretēšanas iekārtā, no kurienes zem gaisa spiediena padod uz sprauslu. Sprauslā sauso sastāvu sajauc ar ūdeni (cementa hidrācija) un uzklāj uz virsmu. Maisījuma sadursmes laikā ar virsmu tas sablīvējas. Par cik sausajā torkretēšanā nav nepieciešama iepriekšēja maisījuma sajaukšana ar ūdeni, palielinās darba ražība, un vienā reizē ir iespējams uzklāt biezu maisījuma kārtu.
 Mitrā torkretēšanā lieto maisījumu, kuru iepriekš sajauc ar ūdeni, to kārtīgi samaisot. Maisījumu sūknē uz uzklāšaanas vietu. Pa atsevišķu šļūteni piegādā saspiestu gaisu sprauslai, kas paātrina maisījuma plūsmu. Mitrā torkretēšana ar nepārtrauktu plūsmu nodrošina vienmērīgu maisījuma padevi, samazina maisījuma izputi (zudumus) gaisā, — un maisījuma zudumus pēc sadursmes ar virsmām.

Katrai no šīm divām metodēm ir savas priekšrocības un trūkumi. Izvēli nosaka vietējā darba specifika, konstrukcijas īpatnības u.c. Katrai tehnoloģijai ražo savu optimāli specifisko cementēsanas maisījumu.

Mitrā un slapjā torkretēšana prasa specifiskas zināšanas un zināmas praktiskās iemaņas.

Torkretēšanu izmanto bojāta dzelzsbetona, mūra, sienu, u.c. būvju remontdarbos, kā arī zemes klātnes nogāžu nostiprināšanas būvniecībā un remontdarbos (galvenokārt pret noslīdeņiem un izskalošanu ar virsējiem ūdeņiem), tunelēšanas darbu laikā, hidrobūvēs (kanāli, ūdenstilpnes, aizsprosti) u.c.

Atsauces 

 Н. Н. Васильев, О. Н. Исаакян, Н. О. Рогинский, Я. Б. Смолянский, В. А. Сокович, Т. С. Хачатуров. Skrējbetons / / Tehniskā dzelzceļa vārdnīca. — M.: Valsts transporta dzelzceļa izdevniecība (Krievu) . — 1941. gads.
 Torkretēšana

Dzelzceļa infrastruktūra