Klonazepāms

Klonazepāms (zināms arī kā Klonopin) ir benzodiazepīnu grupas psihotropā viela, ko daudzās pasaules valstīs izplata kā recepšu zāles. Klonazepāmu patentēja 1964, gadā, bet sāka izplatīt ASV 1975. gadā.

Medicīnā to izmanto pret konvulsijām, panikas lēkmēm, kā arī kustību traucējumiem, piemēram, akatīzijai. Lietojot orāli, efekts sākas stundas laikā un ilgst no 6 līdz 12 stundām.

Klonazepāmu lieto ne tikai medicīniskos, bet arī izklaidējošos nolūkos. To lieto relaksācijai un ikdienas stresa mazināšanai, kā arī dažkārt alkohola paģirām un miegam pēc stimulantu lietošanas.

Atkarība 
Līdzīgi kā citiem benzodiazepīniem klonazepāmam ir augsts atkarības risks. Abstinences sindroms, tāpat kā heroīnam un citām smagajām narkotikām, ir izteikti smags. Pēkšņa klonazepāma ilgstošas lietošanas pārtraukšana rada sliktu pašsajūtu, trauksmi, agresiju un halucinācijas un var būt dzīvībai bīstama.

Izplatība Latvijā 
Klonazepāmu saturošie izstrādājumi Latvijā ir recepšu zāles. Klonazepāms ir iekļauts Latvijas kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru III sarakstā (bīstamās psihotropās vielas, kuras var tikt izmantotas ļaunprātīgos nolūkos). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, klonazepāma daudzums līdz 0,06 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 5 gramiem — par lielu.

Atsauces 

Benzodiazepīni