Smiltenes novads

Smiltenes novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Smiltenes novads, Apes novads un Raunas novads. Robežojas rietumos ar Cēsu novadu, dienvidos ar Gulbenes novadu, austrumos ar Alūksnes novadu un ziemeļos ar Valmieras un Valkas novadiem, kā arī Igaunijas Valgas un Veru apriņķiem. Novada centrs atrodas Smiltenes pilsētā.

Teritoriālais iedalījums 
Apes pagasts, Apes pilsēta, Bilskas pagasts, Blomes pagasts, Brantu pagasts, Drustu pagasts, Gaujienas pagasts, Grundzāles pagasts, Launkalnes pagasts, Palsmanes pagasts, Raunas pagasts, Smiltenes pagasts, Smiltenes pilsēta, Trapenes pagasts, Variņu pagasts un Virešu pagasts.

Daba 
Novads pieder pie dažādiem fizioģeogrāfiskiem apgabaliem. Dienvidos un dienvidrietumos atrodas Vidzemes augstienes Mežoles pauguraine, ziemeļdaļā un dienviddaļā attiecīgi tās pašas augstienes Aumeisteru paugurvalnis un Augšgaujas pazeminājums, ziemeļos Ziemeļvidzemes zemienes Sedas līdzenums, austrumos Vidusgaujas zemienes Trapenes līdzenums, galējos austrumos Alūksnes augstienes Veclaicenes pauguraine. Ģeoloģiski novada lielākajā daļā dominē augšdevona Franas stāva, bet ziemeļrietumos vidusdevona nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Dārzciems, Dzeņi, Ape), māls (Trapene), smilts un grants (Brutuļi), kūdra (Melnsalas-Kaulezera purvs).

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +16,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650—750 mm gadā, ar minimumu vidusdaļā.

Upes 
Novads pilnībā ietilpst Gaujas baseinā. Lielākās upes — Gauja un tās pietekas:
 labā krasta — Melnupe un Vaidava (abas ietek Gaujas pietekā Mustjegi),
 kreisā krasta — Vija, Vizla ar Palsu, Abuls, Vecpalsa ar Rauzu, Rauna.

Ūdenstilpes 
Lielu ezeru novadā nav, augstienēs daudz nelielu ezeriņu, tai skaitā Juveris (0,8 km²) un Lizdoles ezers (0,5 km²).

Dabas aizsardzība 
Novada centrā Gaujas apkaimē atrodas aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja (tai skaitā Virešu dabas liegums). Ziemeļos dabas liegumi Melnsalas purvs, Sloku purvs, Lepuru purvs, Tetersalas meži, Melnupes meži, rietumos Raunas Staburags, vidusdaļā Mežole, Launkalne, Rauza un Šepka, austrumos daļa no Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidus.

Dabas objekti 
 Dzenīšu vītols ir dižkoks Apes pagastā, Latvijas (iespējams, arī Baltijas un Eiropas) dižākais baltais vītols.

Vēsture 
Senatnē novadā jaukti dzīvojušas baltu un somugru ciltis, 10. gadsimtā tās pamatā bija latgaļi un igauņi. Vēlāk sāka iezīmēties latgaļu pārsvars. 13. gadsimta sākumā novada teritorijas lielākā daļa bija pakļauta Tālavai Gaujas kreisajā krastā un Atzelei labajā, paša novada teritorijā lielu pārvaldes centru nebija.

Pēc iekarotās Livonijas sadalīšanas novada dienvidi un rietumi nonāca Rīgas arhibīskapijas pakļautībā, ziemeļi un austrumi — Livonijas ordeņa pakļautībā. Ordeņa komtura pils bija Gaujienā, bīskapa pilis — Smiltenē un Raunā.

Livonijas kara rezultātā novads nokļuva Polijas-Lietuvas kopvalsts kontrolē kā Pārdaugavas Livonijas hercogistes daļa. Pēc ilgstoša kara 1629. gadā Zviedrija ar miera līgumu apstiprināja savas tiesības uz tās iekaroto Vidzemi.

Pēc Lielā Ziemeļu kara 1721. gadā novads nonāca Krievijas Impērijas kontrolē un ietilpa Vidzemes guberņas Valkas apriņķī.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

Apdzīvotās vietas

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība 
Novadu visā garumā šķērso Vidzemes šoseja (A2).

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
 Jūlijs Auškāps (1884—1942), ķīmijas tehnologs, profesors, izglītības ministrs
 Jānis Cimze (1814—1881), pedagogs, tautas dziesmu vācējs
 Jēkabs Dravnieks (1858—1927), skolotājs, grāmatizdevējs
 Zigfrīds fon Fēgezaks (1888—1974), vācbaltiešu vēsturnieks un rakstnieks
 Ķikuļu Jēkabs (1740—1777), audējs, hernhūtietis
 Matīss Karro (1991), motosportists
 Linards Laicens (1883—1938), rakstnieks
 Jēkabs Lange (1711—1777), mācītājs, pirmās vācu — latviešu vārdnīcas autors
 Mairis Levans (1967), motosportists
 Pauls Līvens (1875—1963), Smiltenes muižas īpašnieks
 Rūdolfs Pērle (1875—1917), mākslinieks 
 Jūlijs Pētersons (1880—1945), rakstnieks
 Pēteris Šmits (1869—1938), sinologs, valodnieks un etnogrāfs
 Ojārs Vācietis (1933—1983), dzejnieks
 Jāzeps Vītols (1863—1948), komponists
 Elīna Zālīte (1898—1955), rakstniece

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites

Skatīt arī 

 
Latvijas novadi