STRABAG

STRABAG SE ir lielākais būvniecības uzņēmums Austrijā un viens no lielākajiem būvniecība uzņēmumiem Eiropā. Galvenais birojs atrodas Vīnē.

Uzņēmums aktīvi darbojas savos mājas tirgos Austrijā un Vācijā, kā arī visās Centrālās, Austrumu un Dienvidaustrumeiropas valstīs, atsevišķos tirgos Rietumeiropā, Arābijas pussalā, kā arī Kanādā, Čīlē, Ķīnā un Indijā. Šajos tirgos STRABAG ir meitasuzņēmumi vai darbojas uz projekta pamata.

STRABAG SE akcijas tiek kotētas Vīnes biržā. 2017. gada janvārī lielākie akcionāri bija: UNIQA / Raiffeisen (27,5 %), Haselšteineru ģimene (26,4 %) un Rasperia Trading Ltd. (25,9 %, pieder Krievijas uzņēmējam Oļegam Deripaskam). 13,5 % akciju ir brīvā apritē.

Vēsture 
Uzņēmuma pirmsākumi ir divos uzņēmumos: Lerchbaumer, ko Austrijā 1835. gadā dibināja Antons Lerhbaumers (Anton Lerchbaumer) un kas kopš 1954. gada bija pazīstams kā ILBAU, un Strassenwalzenbetrieb, kas dibināts Vācijā 1895. gadā, no 1930. gada bija pazīstams kā STRABAG AG, un 1965. gadā Austrijā izveidojas meitas uzņēmumu.

1987. gadā tika dibināta ILBAU pārvaldītājsabiedrība BAU HOLDING AG, kas 1990. gada veica sākotnējo publisko piedāvājumu Vīnes biržā.

1998. gadā BAU HOLDING AG vairākuma īpašnieks BIBAG Bauindustrie -, Beteiligungs - und Verwaltungs-Aktiengesellschaft pārņēma Vācijas uzņēmuma STRABAG AG (bāzēts Ķelnē) kontrolpaketi. BAU HOLDING AG kļuva par grupas galveno operatīvo uzņēmumu, ILBAU un Ķelnes STRABAG AG kļuva par māsas uzņēmumiem.
1999. gadā Austrijas STRABAG pilnībā pārņēma uzņēmumu STUAG, kas tika svītrots no Vīnes biržas.

2000. gadā pārvaldītājsabiedrība Bauholding STRABAG sāka spēcīgu zīmola stratēģiju visā Eiropā, apvienojot visu biznesu ar pamatzīmolu STRABAG. Austrijā ILBAU un STUAG tika apvienoti uzņēmumā ar nosaukumu STRABAG AG.
2001. gadā Bauholding STRABAG kļuva par Ķelnes uzņēmuma STRABAG AG vairākuma akcionāru un mātesuzņēmumu.
2002. gadā STRABAG AG iegādājās uzņēmumu Deutsche Asphalt Group.
2003. gads tika izpirkts BAUHOLDING STRABAG AG, un pārtraukta akciju kotēšana Vīnes biržā.
2004. gada oktobrī BAUHOLDING STRABAG AG juridiskais statuss tika mainīts uz Societas Europaea (SE), tādējādi turpmāk uzņēmuma nosaukums bija BAUHOLDING STRABAG SE.
2005. gadā STRABAG grupa ieguva ievērojamu WALTER-BAU Group daļu, tai skaitā daļu no DYWIDAG grupas, HEILIT+WOERNER un Štutgartē bāzētā Ed. Züblin AG kapitāldaļu kontrolpaketi. Tas palielināja grupas ražošanas apjomu par aptuveni 2,3 miljardiem eiro, vienlaikus nodrošinot aptuveni 5700 darba vietas.

2006. gadā pārvaldītājsabiedrība BAUHOLDING STRABAG AG tika pārdēvāta par STRABAG SE, un tai pievienota FIMAG.
2006. gada 1. martā Vācijas STRABAG AG ēku būvniecības un civilās inženierijas segmenti tika pārdoti Ed. Züblin AG.
2007. gada aprīlī tika paziņots, ka par STRABAG SE trešo stratēģisko pamatakcionāru kļuvis Rasperia Trading Limited, kas pieder Krievijas uzņēmējam Oļegam Deripaskam. Šajā kontekstā STRABAG SE palielināja pamatkapitālu par 25 miljoniem akciju no 70 miljoniem līdz 95 miljoniem akciju. Citi STRABAG SE akcionāri arī pārdeva nelielu daļu no savām akcijām Rasperia Trading Limited.
2007. gada 19. oktobrī STRABAG SE veica sākotnējo publisko piedāvājumu Vīnes biržas primārā tirgus segmentā. Akcijas tika piedāvātas par 47 eiro gabalā, līdz ar to STRABAG SE ieguva 893 miljonus EUR.
2008. gadā tika iegādāti uzņēmumi Adanti SpA (Itālija), KIRCHNER Holding GmbH (Vācija), F. Kirchhoff AG (Vācija) un Deutsche Telekom Immobilien und Service GmbH (Vācija), kas veicināja ražošanas apjoma pieaugumu par 2,0 miljardiem eiro.

2012. gadā STRABAG reorganizēja valdes pienākumus ģeogrāfiski, nevis būvniecības segmentos. Tika dibināta darba grupa STRABAG 2013ff.
2014. gadā Rasperia Trading Ltd. palielināja daļu STRABAG SE līdz 25 % + 1 akcija.
STRABAG savā transporta infrastruktūras biznesā Vācijā ieviesa vienotu zīmola identitāti. 18 meitas uzņēmumi, tostarp HEILIT+WOERNER, Hermann Kirchner un F. Kirchhoff, tika pārdēvēti vai apvienoti.
2016. gada aprīlī tika noslēgts akciju pirkšanas līgums ar Ed. Züblin AG mazākuma akcionāriem. Tādējādi STRABAG grupa palielināja savu daļu Züblin no 57,3 % līdz 100 %.
STRABAG SE pamatkapitāls tika samazināts līdz 110 miljoniem eiro, izņemot  pašu akcijas.
2017. gada decembrī Vācijas STRABAG AG kļuva par grupas 100 % meitas uzņēmumu.

Grupas struktūra 
STRABAG SE ir organizēts četros segmentos:
 NORTH + WEST, veic dažādus būvniecības darbus Vācijā, Polijā, Beniluksa valstīs un Skandināvijā;
 SOUTH + EAST, kas ģeogrāfiski aptver Austriju, Šveici, Ungāriju, Čehiju, Slovākiju, Krieviju, kā arī Dienvideiropas reģionu;
 INTERNATIONAL + SPECIAL DIVISIONS, kas veic tuneļu ierīkošanu un citus darbus visā pasaulē;
 OTHER, kas ietver grupas uzņēmumu apkalpošanu.

STRABAG  Latvijā 
Latvijā grupu pārstāv SIA STRABAG, kas pieder Vācijas STRABAG AG uzņēmumam Ķelnē. SIA STRABAG ir bāzēts Engures novada Milzkalnē, un tas ir viens no lielākajiem ceļu būves uzņēmumiem Latvijā.

SIA STRABAG nodarbojas galvenokārt ar ceļu, komerciālo, industriālo būvju un lidlauku infrastruktūras izbūvi, rekonstrukciju un remontu. Tas arī veic sporta, atpūtas, vides un citu speciālo būvju celtniecību un remontu. Uzņēmumam ir vairākas asfalta ražotnes. SIA STRABAG ir laboratorijā, kurā veic būvniecības materiālu kvalitātes pārbaudes.

Uzņēmums ir dibināts 1993. gada 28. janvārī kā SIA Šlokenbeka.
1999. gadā SIA Šlokenbeka 25 % kapitāldaļu daļu iegādājas Vācijas uzņēmums BECKER BAU GmbH.& Co.KG un 25 % NORDDEUTSCHE MISCHWERKE GmbH.
2004. gadā vācu īpašnieki palielināja savas daļas, un katram uzņēmumā piederēja 39,89 % kapitāldaļu.
2006. gadā 41,04 % piederēja BECKER BAU GmbH.& Co.KG un 41.04 % DEUTAG Verwaltung GmbH.& Co.KG.

2011. gadā abus lielākos īpašniekus iegādājās Vācijas koncerns STRABAG AG, kas arī kļuva par SIA Šlokenbeka lielāko īpašnieku.
2012. gada 2. janvārī SIA Šlokenbeka nosaukums tika mainīts uz SIA STRABAG.

2023. gada 9. maijā pēc mātes uzņēmuma Vācijas STRABAG AG lēmuma tika sākts SIA STRABAG likvidācijas process.

Atsauces

Ārējās saites 
 STRABAG SE grupa
 STRABAG International GmbH
 SIA STRABAG, Latvija

Austrijas uzņēmumi
Būvniecības uzņēmumi
Vīnes biržā kotētie uzņēmumi
Vīne