Falludžija

Falludžija ( Endl., 1840) ir monotipa ģints no rožu dzimtas, kurā ietilpst vienīgā suga Fallugia paradoxa (D.Don) Endl. ex Torr. Tas ir krūms ar salīdzinoši lieliem baltiem ziediem, kuri ir līdzīgi rozēm, un matainiem augļiem. Sugas dzimtene ir kalnaini rajoni Ziemeļamerikas dienvidrietumu tuksnešos. Augs tiek kultivēts. Ir mēreni aukstumizturīgs, taču nepārcieš augstu mitrumu. Tas tiek izmantots ASV siltos apgabalos kā augsnes stabilizators.

Apraksts 
30—150 cm, dažreiz līdz 250 cm augsts krūms, daļēji mūžzaļš: areālā dienvidos ir mūžzaļš, ziemeļos jaunās vasas ziemā nomet lapas. Sugas robežas atzīmē ektopisku daudzveidību — pieaugušo augu maksimālais augstums dažādās populācijās nozīmīgi variē. Šīs augs pēc Raunkjēra dzīvo formu klasifikācijas ir fanerofīts un ģeofīts. Jaunie zari ir tievi, daudz vai maz izteikti balti, ar īsu matainu apvalku. Ar laiku zaru miza paliek plika, bieži krāsojas līdz salmu dzeltenam, plīst un atdalās.

Līdzīgi augi 
Lapu ārējais izskats ir līdzīgs  Purshia stansburiana lapām. Šīs sugas dažreiz tika identificētas nepareizi, kas savukārt noveda pie dažādām kļūdām zinātniskajā literatūrā (piemēram, trofikas noteikšanā kukaiņiem). Purshia ir neliels koks ar izteiktu ass stumbru un bieži vien garāks nekā falludžija. P. stansburiana lapas ir līdzīgi dalītas, taču ir spīdīgas, klātas ar dziedzerīšiem un pēc taustes lipīgas, kā arī ar muskusa smaržu. P. stansburiana ziedi ir krēmkrāsā, ar pieciem līdz desmit auglenīcām, augļi ir līdzīgi falludžijas augļiem, taču atšķiras ar mazāku auglenīcu skaitu.

Savvaļā sastopami falludžijas un Purshia hibrīdi. Piemēram, Kaibaba nacionālajā mežā Arizonā ir atrasti P. stansburiana un falludžijas hibrīdi. Ir arī mākslīgi iegūti hibrīdi ar Purshia tridentata.

Areāls 
Falludžija ir izplatīta Ziemeļamerikas dienvidrietumos, kalnainos Mohaves, Sonora, Čivava tuksnešu rajonos Kalifornijas, Nevadas, Arizonas, Jūtas, Kolorādo, Teksasas, Oklahomas (Simarrona apgabals), Čivavas, Durango, Koavila de Saragosas štatos. Ievesta Aidaho štatā austrumos, kur viegli iedzīvojas un pāriet savvaļā. 1976. gadā ievesta ziemeļaustrumu Origonā, kur arī labi iedzīvojas.

Nosaukums un aprakstīšanas vēsture 
Ģints zinātnisko nosaukumu Fallugia augam devis Austrijas botāniķis Stefāns Ladislauss Endlihers () par godu Vallombrozas abatam Vergžilio Faludžam (), kas bija retoriķis, filosofs, dzejnieks un naturālists, kuru uzskatīja par vienu no slavenākajiem botāniķiem XVII—XVIII. gadsimtu robežās.

Nozīme 
Faludžijas krūms ir barības ķēžu sākums, ar to barojas dažādi kukaiņi, galvenokārt tās ir vaboles (lapgrauži, krāšņvaboles, ādgrauži). Bez tiem uz faludžijas barojas tauriņu kāpuri (Grammia incorrupta, Hemileuca neumoegeni un Callophrys)'.

Sistemātika 
Pēc mūsdienas uzskatiem, "Fallugia" ģints pieder pie Colurieae tribas no rožu dzimtas. Kopā ar falludžiju pie šīs tribas pieder arī "Geum" (kurā ietilpst iepriekš par patstāvīgām uzskatītas ģintis Acomastylis, Coluria, Novosiversia, Waldsteinia, Orthurus, Oncostylus un Taihangia) un Siversia. Filoģenētiski Fallugia ir māsu taksons Geum—Siversia grupai.

Atsauces 

Rožu apakšdzimta
Rožu dzimtas ģintis