Transleitānija

Transleitānija, (ungāru: Lajtántúl, vācu: Transleithanien) oficiālais nosaukums Svētā Stefana Ungārijas kroņa zemes (ungāru: Magyar Szent Korona Országai, vācu: Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone) bija nosaukums vienai no divām galvenajām Austroungārijas daļām no 1867. līdz 1918. gadam. Transleitānija aptvēra zemes, kas bija tieši pakļautas Ungārijas karaļa kronim, bet Cisleitānija — Austrijas imperatora kronim pakļautās zemes.

Nosaukuma izcelsme 
Leitas upe kopš 1867. gada kompromisa sadalīja Austroungāriju divās lielās daļās pēc Leitas nosaukuma - Cisleitānijā (šaipus Leitas, Austrijas daļā) un Transleitānijā (otrpus Leitas, Ungārijas daļā).

Valsts sastāvdaļas 
Transleitānijā ietilpa:

 Fiumes pilsēta, tagad Rijeka
 Horvātijas un Slavonijas karaliste (centrs Agrama, tagad Zagreba)
 Ungārijas Karaliste (Magyar Királyság) (centrs Budapešta)

Pēc 1918. gada 
Valstis, kuras ieguva teritorijas no Transleitānijas:

 Polija (neatkarīga no 1918. gada 11. novembra) — mazu daļu no slovāku apdzīvotās teritorijas
 Čehoslovākija (pasludināja neatkarību 1918. gada 28. oktobrī) — lielāko daļu slovāku apdzīvotās teritorijas
 Rumānija — 1918. gada 1. decembrī pievienoja Transilvāniju
 Serbu, Horvātu un Slovēņu karaliste (no 1929. gada Dienvidslāvija) — 1918. gada 1. decembrī pievienoja Vojvodinu, Horvātiju un Slavoniju
 Itālija — ieguva Fiumes pilsētu (tagad Rijeka)

Transleitānijas teritorija mūsdienās 

 Austrija — Burgenlande
 Ungārija — visa valsts
 Slovākija — visa valsts
 Horvātija — Centrālhorvātija un Slavonija
 Serbija — Vojvodina
 Polija — maza teritorija Mazpolijas vojevodistē
 Rumānija — Transilvānija
 Slovēnija — Prekmurje
 Ukraina — Aizkarpatu apgabals

Atsauces

 
Ungārijas vēsture
Horvātijas vēsture
Eiropas vēsture