Aleksandrs Kazancevs

Aleksandrs Kazancevs (; dzimis , miris ) bija padomju un krievu zinātniskās fantastikas rakstnieks un šaha problēmists.

Biogrāfija 
A. Kazancevs piedzima 1906. gadā Ahmoļinsā. Beidza reālskolu Petropavlovskā, tehnikumu Omskā un 1930. gadā Tomskas Tehnoloģisko institūta Mehānikas fakultāti. Pēc tam sāka strādāt Beloretskas Metalurģiskā rūpnīcā par galveno mehāniķi. Trīsdesmito gadu sākumā tika pārcelts uz Maskavu un nodarbojās ar elektrisko ieroču izstrādi. 1939. gadā bija padomju paviljona galvenais inženieris Vispasaules izstāde Ņujorkā. Neilgi pirms 2. pasaules kara sākuma atgriezās Padomju Savienībā. Bija Lielā Tēvijas kara dalībnieks. Kara laikā, strādādams militārās rūpnīcās pie jaunu ieroču izstrādes, no ierindnieka uzdienēja līdz pulkvedim. Pēc demobilizācijas nodarbojās ar rakstniecību. Apglabāts Vedenskas kapsētā.

Rakstniecība 
1936. gadā, uzvarot kinoscenāriju konkursā ar darbu "Arenida" (Аренида), Kazancevs pieteica sevi kā zinātniskās fantastikas autoru. Hirosimā un Nagasaki nomesto atombumbu sprādzienu aprakstos viņš saskatīja līdzību ar 1908. gada katastrofu Tunguskas taigā un uzrakstīja stāstu "Sprādziens" (Взрыв), izvirzot savu hipotētisku šī fenomena skaidrojumu.

Vairāku polāro staciju apmeklējumi ar ledlauzi "Georgijs Sedovs" viņam radīja ierosmi uzrakstīt noveles: "Pret vēju" (Против ветра, 1950) un "Viesis no kosmosa" (Гость из космоса, 1958).

Dažādos gados tika publicēti citi Kazanceva ievērojamākie darbi: "Vētru planēta" (Планета бурь, 1959), "Mēness ceļš" (Лунная дорога, 1960).

A. Kazanceva tikšanās ar tā laika slaveniem zinātniekiem Nilu Boru un citiem bagātina rakstnieka māksliniecisko iztēli. No 1972. līdz 1974. gadam viņš uzrakstīja triloģiju "Faeti".

Pieminētie Kazanceva darbi ir tikai neliela daļa no viņa daiļrades.  Vairāki no viņa darbiem tika ekranizēti. Pazīstamākā pēc Kazanceva darba tapušā filma ir "Vētru planēta" (1962).

Šaha kompozīcija 
No 1926. gada publicējis vairāk nekā 70 etīdes, vairākus divvilčus un trīsvilčus. No 1951. līdz 1965. gadam piedalījies piecos PSRS individuālos šaha kompozīcijas čempionātos un vairākos konkursos. Tajos ieguvis daudz atzinību, tai skaitā 8 pirmās godalgas. FIDE 3. konkursā (1962) izcīnījis sudraba medaļu.

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis un no 1975. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Piemērs 

Etīdes risinājums:
 Mēģinājums aizturēt bandinieku noved pie zaudējuma: 1. Le6? bxc5 un melno zirgs izkļūst no stūra nodrošinot melniem vieglu uzvaru. Tādēļ, baltie plāno izveidot cietoksni — bandinieki uz b5 un c6, laidnis uz a6, bet karalis cietokšņa iekšienē. Melno uzdevums — šādu uzbūvi nepieļaut.
 1. c6! a2 2. Kc8 a1D 3. Kxb8 De5 4. Lc8! Dxb5 La6 Dxa6 pats. Melnie varēja arī neņemt bandiniekus un piesiet balto laidni 4... Dh8, bet tad pēc 5. Ka7 Dxc8 arī pats. Melno bēgšana ar laidni 2. ... La7 3. Kb7 a1D 4. Lc8 Da5 5. Kxa8 Dxb5 6. La6 Dxa6 noved pie trešā pata.

Bibliogrāfija 
Populārākie darbi:
 Пылающий остров. М., 1941
 Арктический мост. М., 1946
 Сильнее времени. М., 1973
 Фаэты. М., 1974
 Дар Каиссы. М., 1975
 Купол надежды. М., 1980
 Острее шпаги. М., 1984
 Клокочущая пустота. М., 1986
 Звезда Нострадамуса. М., 2000
un citi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Raksts "Kazancevs, Aleksandrs" vietnē ALIENS.LV
 Aleksandra Kazanceva šaha kompozīcijas vietnē PDB

Krievu rakstnieki
PSRS šahisti
Šaha problēmisti
Krievijas zinātniskās fantastikas rakstnieki
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Kazahstānā dzimušie