Izspiedējprogrammatūra

Izspiedējprogrammatūra (), dažkārt arī saukta par izspiedējvīrusu vai šifrētājvīrusu, ir ļaunprogrammatūra, kas bloķē sava upura pieeju datora failiem vai draud tos publicēt un pieprasa izpirkuma maksu. Vienkāršāki izspiedējprogrammatūras veidi tikai bloķē visu datora sistēmu, nemainot failus, taču sarežģītākas izspiedējprogrammatūras šifrē failus, padarot tos nelietojamus, kamēr nav samaksāts izpirkums, lai tos atšifrētu. Atgūt failus bez šifrēšanas atslēgas (encryption key) ir problēmātiski, un grūti izsekojamas kriptovalūtas kā Bitcoin, ko izmanto maksājot izpirkumu, padara ļaundaru izsekošanu un notiesāšanu ļoti grūtu.

Izspiedējprogrammatūras parasti izplata ar Trojas zirga ļaunprogrammatūru, kas maskēta kā derīgs fails, ko lietotājs lejupielādē vai atver kā epasta pielikumu. Taču viens pazīstams izspiedējprogrammatūras piemērs — "WannaCry" — automātiski izplatījās starp datoriem bez lietotāju darbībām.

Sākot jau ar 1989. gadu, kad tika dokumentēta pirmā izspiedējprogrammatūra "AIDS trojan", izspiedējprogrammatūru krāpšanas gadījumu skaits ir ievērojami pieaudzis. 2018. gada pirmajos 6 mēnešos notika 181.5 miljoni izspiedējprogrammatūru uzbrukumu. Tas ir par 229% vairāk nekā tajā pašā laika posmā 2017. gadā. 2014. gada jūnijā antivīrusu programmatūras ražotājs "McAfee" paziņoja, ka ir savākts dubults skaits izspiedējvīrusu paraugu pēdējā ceturkšņa laikā, salīdzinot ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā. CryptoLocker izspiedējprogrammatūra bija īpaši veiksmīga iekasējot ap 3 miljoniem ASV dolāru, pirms tās darbību 2014. gada vidū izbeidza varasiestādes, "CryptoWall" izspiedējprogrammatūra pēc ASV Federālās izmeklēšanas biroja (angļu: Federal Bureau of Investigation (FBI)) aplēsēm līdz 2015. gada jūnijam iekasēja vairāk kā 18 miljonus ASV dolāru. 2020. gadā izspiedējprogrammatūru nodarītie zaudējumi pārsniedza 29.1 miljonus ASV dolāru. Amerikāņu kiberdrošības uzņēmums "SonicWall" ziņo, ka 2021. gadā notika ap 623 miljonu izspiedējprogrammatūru uzbrukumu.

Darbības principi 
Failus šifrējošas izspiedējprogrammatūras jēdzienu Izstrādāja Moti Yung un Adam L. Young no Kolumbijas Universitātes (angļu: Columbia Univerisity), ASV. To prezentēja 1996. gadā "IEEE Security & Privacy" konferencē.
Kriptovirālo izspiešanu (cryptoviral extortion) apraksta trīspakāpju process, kas notiek starp uzbrucēju un upuri :
 [Uzbrucējs → Upuris] Uzbrucējs izveido šifrēšanas atslēgu pāri (key pair) — vienu privāto atslēgu un vienu publisko atslēgu — un publisko atslēgu (public key) ievieto ļaunprogrammatūrā. Ļaunprogrammatūra tiek izplatīta.
 [Upuris → Uzbrucējs] Lai izveidotu uzbrukumu, ļaunprogrammatūra ģenerē jaunu simetrisko atslēgu (symmetric key) no nejauši izvēlētiem gadījumskaitļiem un ar to šifrē upura datus. Tā izmanto ļaunprogrammatūrā esošo publisko atslēgu (public key), lai šifrētu simetrisko atslēgu. Šis process zināms kā hibrīdā šifrēšana (hybrid encryption). Upuris nosūta šifrēto simetrisko atslēgu (encrypted symmetric-cipher key) un izpirkumu uzbrucējam.
 [Uzbrucējs → Upuris] Uzbrucējs saņem izpirkumu, atšifrē šifrēto simetrisko atslēgu (encrypted symmetric-cipher key) ar uzbrucēja privāto atslēgu (private key) un nosūta simetrisko atslēgu (symmetric key) upurim. Upuris atšifrē datus ar uzbrucēja atsūtīto simetrisko atslēgu.
Simetriskā atslēga ir unikāla un nepalīdzēs citiem upuriem. Uzbrucēja privātā atslēga nekad netiek atklāta upuriem, upuriem tikai jānosūta uzbrucējam šifrētā simetriskā atslēga (encrypted symmetric-cipher key).

Izspiedējprogrammatūras galvenie veidi

Šifrēšanas izspiedējprogrammatūra 
Ja persona vai organizācija ir šifrēšanas izspiedējprogrammatūras uzbrukuma upuris, uzbrucējs šifrē upura sensitīvos datus vai failus, lai tiem nevarētu piekļūt, ja netiek samaksāta pieprasītā izpirkšanas maksa. Teorētiski, kad upuris samaksā, tas saņem šifrēšanas atslēgu, lai gūtu piekļuvi failiem vai datiem. Tomēr pat tad, ja upuris samaksā izpirkšanas maksu, nav garantijas, ka kibernoziedznieki atsūtīs šifrēšanas atslēgu vai atbrīvos vadību. "Doxware" ir šifrēšanas izspiedējprogrammatūras veids, kas šifrē un draud publiski atklāt upura informāciju, parasti ar mērķi, to pazemot vai kauninot, piespiest samaksāt izpirkšanas maksu.

Bloķēšanas izspiedējprogrammatūra 

Bloķēšanas izspiedējprogrammatūras uzbrukumā upurim tiek bloķēta piekļuve savai ierīcei. Upurim ekrānā tiek parādīta piezīme par izpirkšanas maksu, kurā paskaidrots, ka piekļuve ir bloķēta, kā arī ir sniegti norādījumi par to, kā samaksāt izpirkšanas maksu, lai atgūtu piekļuvi. Šāda veida izspiedējprogrammatūra parasti nav saistīta ar šifrēšanu, tāpēc, kad upuris atgūst piekļuvi savai ierīcei, visi sensitīvie faili un dati saglabājas.

Atsauces 

Ļaunprogrammatūra