Kubas—ASV diplomātiskās attiecības

Kubai un ASV diplomātiskās attiecības tika atjaunotas 2015. gada 20. jūlijā. Iepriekš tās bija pārtrauktas kopš 1961. gada. ASV turpina uzturēt komerciālu, ekonomisku un finansiālu embargo, kas nozīmē, ka ASV uzņēmumi nedrīkst stāties uzņēmējdarbības sakaros ar Kubu. ASV diplomātisko pārstāvniecību Kubā nodrošina ASV vēstniecība Havanā un Vašingtonā atrodas Kubas vēstniecība. Iepriekš abu valstu interešu pārstāvniecības nodaļas oficiāli ir daļa no Šveices vēstniecībām abās valstīs.

Abām valstīm ir bijusi interese par otru jau pirms abu pušu neatkarības kustību izveides. ASV vairākkārt plānoja Kubas iegādi no Spānijas Impērijas. Zūdot Spānijas ietekmei Karību reģionā, ASV pamazām ieguva ekonomisku un politisku dominanci pār Kubas salu, veidojot lielāko daļu no ārvalstu investīcijām un importa un eksporta preču plūsmas, kā arī spēcīgi ietekmējot Kubas politiskās darbības.

Pēc 1959. gada Kubas revolūcijas abu valstu attiecības ievērojami pasliktinājās. 1961. gadā ASV sarāva diplomātiskās attiecības ar Kubu sāka īstenot slepenas operācijas ar mērķi gāzt komunistisko režīmu. Bez tam ASV ieviesa un pēc tam pastiprināja dažādas sankcijas pret Kubas režīmu kā atbildi Kubas veiktajai ASV uzņēmumu īpašumu nacionalizācijai. ASV uzsvērusi, ka turpinās sankcijas tik ilgi, līdz Kubas valdība turpinās atteikties no valsts pārvaldes demokratizācijas un neuzlabos cilvēktiesību neievērošanas problēmas, cerot panākt demokratizāciju un kapitālisma atkalieviešanu veidā, kā tas notika Austrumeiropā pēc 1989. gada revolūcijām. Tikmēr vairākas organizācijas, ieskaitot gandrīz vienbalsīgu ANO Ģenerālo asambleju, ir izteikušas vēlmi pēc gadu desmitiem ilgušā embargo izbeigšanas.

2014. gada 17. decembrī ASV prezidents Baraks Obama un Kubas prezidents Rauls Kastro paziņoja, ka uzsākuši Kubas un ASV attiecību normalizāciju, ko plašsaziņas līdzekļi nosauca par "Kubas atkusni". Sarunas notika slepenībā Kanādā un Vatikānā iepriekšējo mēnešu laikā ar pāvesta Franciska palīdzību. Tiek sagaidīts, ka līguma ietvaros tiks atcelti daži ASV ceļošanas ierobežojumi, atviegloti naudas pārskaitījumi, ASV bankām tiks nodrošināta pieeja Kubas finanšu sistēmai un tiks izveidota ASV vēstniecība Havanā, kas tika aizvērta 1961. gadā pēc tam, kad Kuba kļuva par tuvu PSRS sabiedroto.

2015. gada 20. jūlijā interešu pārstāvniecības tika pārveidotas par vēstniecībām, atjaunojot valstu diplomātiskās attiecības.

Gvantanamo līcis 

ASV turpina uzturēt jūras spēku bāzi Gvantanamo līcī. Tā ir iznomāta ASV "uz laiku kas nepieciešams ogļu iekraušanai un jūras spēku bāzes vajadzībām". ASV ik gadu maksā Kubai par tās nomu, bet kopš revolūcijas Kuba nav pieņēmusi maksājumu. Kubas valdība stingri noliedz līgumu, apgalvojot, ka tas pārkāpj 1969. gada Vīnes konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 52. pantu ar nosaukumu "Valsts piespiešana ar spēku vai tā lietojuma draudiem". Tomēr konvencijas 4. pants "Konvencijas neatgriezeniskais spēks" nosaka, ka Konvencija tiek piemērota tikai attiecībā uz tiem līgumiem, kuri ir noslēgti starp valstīm pēc tam, kad šī Konvencija stājas spēkā šajās valstīs.

Gvantanamo līča iegūšana bija daļa no Pleta grozījumiem, saskaņā ar kuriem tika izvesti pēc Spānijas—ASV kara Kubā palikušie ASV kareivji.

Ārējās saites 

 Kubas—ASV diplomātisko attiecību vēsture
 Pēcpadomju Kubas un ASV attiecību vēsture
 Aukstā kara starptautiskās vēstures projekts: Galvenā dokumentu kolekcija par ASV-Kubas attiecībām
 BBC: Hrooloģija: ASV-Kubas attiecības
 Pilns Tellera grozījumu teksts
 Pilns Pleta grozījumu teksts

Atsauces 

ASV politika
Kuba