Jevgeņijs Jevtušenko

{{Rakstnieka infokaste
|          vārds = Jevgeņijs Jevtušenko
|     vārds_orig = Евгений Александрович Евтушенко
|         attēls = Yevtushenko.JPG
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Jevgeņijs Jevtušenko 2010. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = Zima, KPFSR, PSRS(Irkutskas apgabals, )
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Talsa, Oklahoma, 
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    =Krievijas Federācija 
|        tautība    =krievs 
|         vecāki    =Aleksandrs Gangnuss, Zinaida Jevtušenko 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = 
|          bērni    = 
|       paraksts    = Евтушенко Е. Автограф Харьков 20.04.1989 на книге где он соавтор. Выборы нардепов.jpg
|     pseidonīms    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = krievu valoda
|        periods    = 1949-2017
|          žanri    =dzeja, publicistika, drama 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = 
|slavenākie darbi   = Бабий Яр (1961), Māte un neitronbumba' (1982)
|     alma_mater    =A.M.Gorkija Literatūras institūts 
|    apbalvojumi    =Raiņa prēmija 
|    ietekmējies    = 
|     ietekmējis    = 
|       piezīmes    = 
|        dzimums    = V
|    kategorijas    = 
}}

Jevgeņijs Jevtušenko (; dzimis , miris 2017. gada 1. aprīlī) bija krievu dzejnieks, kinorežisors, scenārists un publicists.

Viens no t.s. sešdesmitnieku paaudzes dzejniekiem, kļuva plaši pazīstams pēc Staļina nāves, kad PSRS iedibinājās liberālāka sabiedriskā atmosfēra (t. s. Hruščova atkusnis). Šajā laikā bija viens no dzejniekiem, kura uzstāšanās pulcēja plašas auditorijas. Kopš 2007. gada dzīvoja galvenokārt ASV.

 Dzīvesgājums  
Dzimis kā Jevgeņijs Gangnuss (Евгений Гангнус) 1932. (pēc pases 1933.) gadā Zimas pilsētā Irkutskas apgabalā Sibīrijā. Viņa tēvs bija ģeologs Aleksandrs Gangnuss (1910—1976) un māte ģeoloģe, vēlāk aktrise Zinaīda Jevtušenko (1910—2002). Pēc pārcelšanās uz Maskavu 1944. gadā viņa vecāki izšķīrās un māte viņa uzvārdu nomainīja uz Jevtušenko. Mācījās Maskavas 254. un 607. skolās. Kopā ar tēvu piedalījās ekspedīcijās uz Kazahstānu (1948) un Altaja kalniem (1950).

1949. gadā viņš publicēja savu pirmo dzejoli laikrakstā "Padomju sports". No 1951. gadā uzsāka studijas Maskavas Gorkija Literatūras institūtā (Литературный институт имени А. М. Горького), 1952. gadā iznāca viņa pirmais dzejas krājums "Nākotnes izlūki" (Разведчики грядущего), bet 1956. gadā poēma "Stacija Ziema". 1954. gadā apprecējās ar dzejnieci Bellu Ahmaduļinu. 1957. gadā viņu no institūta atskaitīja par "disciplināriem pārkāpumiem", patiesībā par Dudinceva romāna atbalstu "Ne maize vien" (Не хлебом единым). Viens no īpašajiem Hruščova atkušņa centriem bija tikšanās Maskavas Politehniskā muzeja Lielajā auditorijā, kurās Jevtušenko kopā ar saviem biedriem piedalījās kopš 1960. gada. "Dzejnieks Krievijā ir vairāk nekā dzejnieks" — tas bija paša Jevtušenko jaunrades manifests un plaši pazīstams aforisms.
 
Prāgas pavasara apspiešanas laikā 1968. gadā uzrakstīja protesta dzejoli Танки идут по Праге. Publiski aizstāvēja padomju disidentus Brodski, Solžeņicinu un Danielu. 1978. gadā apprecējās ar savu pielūdzēju īrieti Dženu Batleri (Jan Butler).

Gorbačova perestroikas laikā bija PSRS Rakstnieku savienības sekretārs (1986—1991), 1987. gadā apprecējās ar Mariju Novikovu. No 1986. gada līdz 1991. gadam Jevtušenko bija PSRS Rakstnieku Savienības valdes sekretārs. No 1989. gada viņš bija rakstnieku asociācijas "Aprīlis" līdzpriekšsēdētājs. Kopš 1988. gada — biedrības "Memoriāls" dalībnieks.
1989. gada 14. maijā ar lielu pārsvaru, gūstot 19 reizes vairāk balsu nekā tuvākais kandidāts, tika ievēlēts par PSRS tautas deputātu no Harkivas.

1991. gadā aizbrauca ar ģimeni strādāt Talsas universitātē Oklahomā, ASV.
Miris 2017. gada 1. aprīlī Talsā. Saskaņā ar testamentu viņš tiks apglabāts Krievijas rakstnieku ciemata Peredelkino kapsētā blakus Borisam Pasternakam.

 Latviskās saknes 
2002. gada 21. jūlijā kopā ar satīriķi Mihailu Zadornovu uzstājās Dzintaru koncertzālē ar poētisku programmu “Starp pilsētu “jā” un pilsētu “nē””.

Pats dzejnieks par savām latviskajām saknēm teica:

Latvijā populāra ir dziesma "Krīt visbaltākie sniegi" (1968) Adriana Kukuvasa izpildījumā, šīs dziesmas vārdu autors ir J. Jevtušenko (atdzejojis Jānis Peters), ko daudzi līdz šim uzskata par nepārspētu un kas popularitāti ieguva pēc konkursa «Ko tu proti?».

 Jevtušenko un Pauls 
2010. gadā nāca klajā Raimonda Paula , Jevgeņija Jevtušenko albums "Dai, Bog" , kuru iedziedāja Intars Busulis.

2012. gada maijā albumu "Dod Dievs" (Dai, Bog) pārdziedāja Krievijas estrādes zvaigznes, kas izskanēja 2011. gada konkursa Jaunais vilnis personīgajā Maestro vakarā. Intars Busulis šajā ierakstā nepiedalījās. 

Ierakstā piedalījās Vladimirs Presņakovs, Irina Alegrova, Leonīds Agutins, Andželika Varum, Aleksandrs Buinovs, Valērijs Meladze un Laima Vaikule.

Sadarbība ar Jevtušenko bijusi liela bauda, teica Maestro."Kad mēs strādājām pie albuma "Dod Dievs", Jevgeņijs man sūtīja vēstules. Man mājās nekādas īpašas elektronikas nav, Internetu nelietoju. Un man bija īpaši patīkami, ka viņš rakstīja uz tekstu laukiem, tas bija piezīmes man, ļoti skaisti uzrakstītas. Tikai Jevgēnijs tik skaisti varēja, neviens cits... Mēs dziedājām šo programmu Siguldā, domājam pat uz latviešu valodu tulkot, lai nevienam nebūtu problēmas. Bet dziedājām tomēr krieviski, tāpēc, ka pārtulkot Jevtušenko dzeju ir ļoti grūti, un nav nepieciešams. " Raimonds Pauls

 Latviskie tulkojumi 
 Jevgenijs Jevtušenko. Sloku pārlidojums. Rīga, Liesma, 1968. — 161 lpp.
 Jevgenijs Jevtušenko. Trešā atmiņa. Rīga, Liesma, 1980. — 106 lpp.
 Jevgenijs Jevtušenko. Ogu vietas. Rīga, Liesma, 1986. — 271 lpp.
 Jevgenijs Jevtušenko.'' Māte un neitronbumba. Rīga, Liesma, 1986. — 94 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 

Krievu valodā rakstošie
Krievu rakstnieki
PSRS scenāristi
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Krievijas Federācijas valdības prēmijas laureāti
Irkutskas apgabalā dzimušie