Kīleveina grāvis

Kīleveina grāvis () ir mūsdienās daļēji aizbērta Daugavas atteka Torņakalna apkaimē, kas savienojas ar Mazo Daugavu. Līdz 19. gadsimtam Kīleveina grāvis (jeb Torņa grāvis, arī Masta grāvis) atdalīja Mūkusalu un Bieķensalu no Daugavas kreisā krasta..
Tagad seno Daugavas pamatkrastu gar Kīleveina grāvi iezīmē Jelgavas, Vēja un Bauskas ielas. Pie tā uzceltas Latvijas Universitātes Dabas māja un Zinātņu māja.

Raksturojums 
Kīleveina grāvja garums 2,7 km, bet baseina platība ap 27 km2, kurā tas savāc no apkārtējām teritorijām plūstošos virszemes ūdeņus un lietus notekūdeņus. Tas ietek Mazajā Daugavā pie dzelzceļa tilta uzbēruma, to šķērso Mūkusalas iela un Buru iela.

Vēsture 

Agrāk caur Kīleveina grāvi pludināja baļķus uz tā krastos esošajām kokzāģētavām. Pēc Gustava Emanuēla fon Veismaņa Daugavas krasta dambja būvdarbiem 1764. — 1782. gadā Kīleveina grāvja dienvidu daļa sāka aizsērēt, bet tā ziemeļu daļā saglabājās laba caurtece, jo pie Kobronskansts tajā ieplūda Mārupīte.

Kad 20. gadsimta vidū Kīleveina grāvja augšgalu aiz Bieķensalas ielas aizbēra, atteka kļuva par pieteku.
1988. gadā bija nolemts grāvi, par kura smirdoņu un antisanitāriju gadiem sūdzas apkārtējie iedzīvotāji, likvidēt. Galvenie vaininieki esot bijuši kokapstrādes rūpnieki, jo attekas augštecē tika mērcēti baļķi, grāvja gultnē radies trīs metru biezs organisko atkritumu slānis. Tas kavēja dabisko ūdens tecējumu un ūdens pašattīrīšanos, padarīdams to stāvošam dīķim līdzīgu. Galvenās arhitektūras plānošanas pārvalde grāvja aizbēršanu noraidīja, taču attīrīšanas projekts netika īstenots.
2017. gadā Rīgas domes Mājokļu un vides komiteja izvērtēja rīcības plānu un investīciju programmu 2017.-2019. gadam un paredzēja finansējumu Daugavas kreisā krasta sakārtošanai, rekonstruējot Mūkusalas ielas krasta promenādi un veicot Kīleveina grāvja sanāciju.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Rīgas upes