Bistrami

Bistrami ( no ) jeb Bistromi () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Kurzemes un Zemgales hercogistē 16. gadsimtā un jau 1620. gadā ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā, 1745. gadā Igaunijas bruņniecības matrikulā. Vēlāk dzimta izplatījās arī Krievijā.

1853. gadā Krievijas impērijas valdība Bistramu dzimtai atļāva lietot baronu titulu.

Vēsture 

Bistramu dzimtas Kurzemes atzara cilststēvs bija Kristaps Bistrams (1565—1620), kurš iestājās Kurzemes un Zemgales hercoga Gotharda militārajā dienestā. Gothardu Bistramu par drosmi kaujā pie Salaspils iecēla par Kandavas pilskungu. 1620. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā.

Dzimta sadalījās divās līnijās:
 Kurzemes līnijas dibinātājs bija Tukuma oberhauptmanis un Vadakstes dzimtkungs Gothards Bistrams (1586—1662), šis atzars izsīka 1848. gadā;
 Igaunijas līnijas dibinātājs bija Zviedru Igaunijas landrāts ģenerālmajors Georgs Bistrams (1624—1687), viņa pēcnācējus 1745. gadā ierakstīja Igaunijas bruņniecības matrikulā.

Bistramu muižas Latvijā 
 Vadakstes muiža,
 Almāles muiža,
 Grenctāles muiža,
 Vecmēmeles muiža,
 Ceraukstes muiža.

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas