Asīriešu kalendārs

Asīriešu kalendārs ( ) ir saules kalendārs, ko izmanto mūsdienu asīrieši.

Vēsture 
Vēsturiski un arī dažos avotos mūsdienās asīrieši savu kalendāru datēja saskaņā ar seleikīdu aprēķinu ( , burtiski "no grieķiem"), sākot ar  pirmo dienu 312. gadā p.m.ē.

Mūsdienu asīriešu kalendārs tomēr izmanto citu aprēķinu: 1950. gados 4750. gadu pirms mūsu ēras noteica kā pirmo gadu, pamatojoties uz rakstu sēriju, ko publicēta asīriešu nacionālistu žurnālā Gilgamesh; pirmais 1952. gadā par to rakstīja Nimrods Simono, un tajā aplūkoja Akitu svētkus, pēc tam Žana Alhasa raksts 1955. gadā noteica 4750. gadu pirms mūsu ēras kā gadu skaitīšanas sākumpunktu. Alhass savu apgalvojumu balstīja uz franču arheologa pētījumiem, kura vārdu viņš nenosauca, norādot, ka ķīļraksta plāksnītē, kas datēta ar 4750. gadu pirms mūsu ēras, minēta lielo plūdu nomierināšanās un dzīvības sākuma gads.

Jaunais gads 
Gads (Kha b-Nisan) sākas pavasarī. Jūlija kalendārā pavasara ekvinokcija pakāpeniski attālinājās no 21. marta. Gregora kalendāra reforma atjaunoja pavasara ekvinokcijas sākotnējo datumu, taču, tā kā svētki līdz šim bija saistīti ar datumu, nevis astronomisko notikumu, Kha b-Nisan joprojām ir fiksēts 21. martā pēc Jūlija kalendāra laika aprēķiniem, kas atbilst 1. aprīlim Gregora kalendārā. Seno asīriešu kalendārā pirmais mēnesis bija Nisan, kas aizgūts terminam Kha b-Nisan jeb "pirmais no Nisana".

Mēneši

Atsauces 

Kalendāri