Valmieras draudzes novads

Valmieras draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
Valmieras novads izveidojies kā viens no trim Tālavas zemes galvenajiem novadiem blakus Burtniekiem un Trikātai, caur to veda senais ceļš no Gaujas ielejas uz Pleskavu un Ugauniju. Pēc Tālavas dalīšanas 1224. gadā to ieguva Zobenbrāļu ordenis, vēlāk tas bija viens no Livonijas ordeņa Gaujas koridora novadiem.
Livonijas ordeņa mestrs Villekens no Endorpes Tālavas pārvaldei 1283. gadā Gaujas labajā krastā uzcēla mūra pili un Svētā Sīmaņa baznīcu. 1323. gadā Valmiera minēta ar nosaukumu "Valdemāra pilsēta".

Livonijas kara laikā 1560. gadā krievu karaspēks aplenca un bombardēja Valmieru, tomēr cietoksni ieņemt nespēja. 1577. gadāValmieras cietoksnis padevās Livonijas ķēniņam Magnusam.

Muižas

Valmieras draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Valmieras mācītājmuiža (Pastorat Wolmar)
Valmiermuiža (Wolmarshof) 
Kokmuiža (Kokenhof)
Kaugurmuiža (Kaugershof) 
Mūrmuiža (Muremois, Muremuisch)
Mujānu muiža (Mojahn, Myan, Mojen)
Dūķeru muiža (Duckershof, Dukershof)
Mārtiņmuiža (Martinshof) 
Ķeņģu muiža (Kenge)
Annasmuiža (Annenhof), pusmuiža
Jēru muiža (Jehrenhof), pusmuiža
Savarina muiža (Beatenthal), pusmuiža

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Valmieras apriņķa draudžu novadi