Krāslavas slimnīca

Krāslavas slimnīca ir neatliekamās palīdzības slimnīca, kas atrodas Rīgas ielā 159 Krāslavā.

Vēsture 
Grāfiene Auguste Oginska-Plātere 1789. gadā ziedoja naudu žēlsirdīgo māsu klosterim slimnieku, kropļu un ubagu aprūpei. Jau tajā pašā gadā sāka celt mūra ēkas, kurās atrastos vīriešu un sieviešu palātas, žēlsirdīgo māsu istabas un citas nepieciešamas telpas.
Poļu sacelšanās laikā Krāslavas slimnīcā tika ārstēti, atbalstīti un slēpti nemiernieki. 1864. gadā Krievijas varas iestādes veica pārbaudi, atrodot, ka no septiņām māsām divas dzīvo nelegāli ar pieņemtiem uzvārdiem. Turpinot izmeklēšanu, 1864. gada 9. oktobrī tika nolemts slimnīcu slēgt, bet žēlsirdīgās māsas izraidīt uz Viļņu un Varšavu.
1871. gadā izveidoja Krāslavas lauku slimnīcu jeb dziedinātavu ar 10 gultas vietām. Inspicējot slimnīcas 1892. gadā, atklāts, ka Krāslavas slimnīca atrodas priežu meža vidū, operāciju zāle neesot pietiekami gaiša, bet infekciju palāta iekārtota blakus virtuvei.

Pēc Latvijas valsts izveides Krāslavā darbojās neliela slimnīca ar 20 gultas vietām. Blakus slimnīcai t 1930. gadā atklāja sanatoriju plaušu tuberkulozes ārstēšanai ar 20 gultas vietām, kura darbojās līdz 1941. gadam. 

Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā Krāslavas slimnīcā bija 100 gultas vietas terapijas, ķirurģijas un dzemdību nodaļā, darbojās arī klīniski diagnostiskā laboratorija. Vēlāk uzbūvēja jaunu korpusu blakus ķirurģijas nodaļai, kurā izvietojās bērnu un neiroloģijas nodaļas, atklāja jaunu poliklīnikas ēku.

2003. gadā Krāslavas rajona slimnīcu pārveidoja par SIA „Krāslavas slimnīca”.
2009. gadā tika plānota Daugavpils reģionālās slimnīcas, Preiļu slimnīcas un Krāslavas slimnīcas apvienības izveide, slimnīca pārtrauca darbību, tad atkal atsāka strādāt ķirurģiskā, terapeitiskā, reanimācijas un intensīvās terapijas nodaļas.

Atsauces 

I un II līmeņa slimnīcas Latvijā
Krāslava