Psammolepis heteraster

Psammolepis heteraster ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Baltijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Valters Gross 1930. gadā. Sugas holotips ir branhiālās plātnes fragments, kas tika atrasts Gaujas lejtecē (precīzāka vieta nav norādīta) gaujas svītas nogulumos. Nosaukums Psammolepis heteraster (heteros atšķirīgs; asteron — zvaigzne) nozīmē "dažādzvaigžņu psammolepis" (pēc ādas zobu dažādajiem izmēriem un formas). Suga bija izplatīta frānas stāvā, gaujas svītā Latvijā pie Gaujas un Igaunijā pie Piuzas (Jeksi ciems, Veru apriņķis). Vēl kaut ko līdzīgu Ps. heteraster Dmitrijs Obručevs noteica Timānā Kinovas horizonta apakšējā daļā (augšdevons).

Apraksts 
Branhiālā plātne ir plāna, ar taisnām sānu un aizmugures malām. Leņķis starp tām ir 52°. Ādas zobi ir daudzveidīgi, blīvums 18-26 uz 1 cm. Augšpusē tie ir neregulāri vai vēdekļveidīgi, plakani, virspusē gludi, blīvi izvietoti, ar īsiem zobiņiem, bieži saplūst īsos valnīšos. Apakšpusē tie nav tik blīvi izvietoti un saplūst kopā reti; pēc formas tie ir apaļi vai šķērseniski izstiepti, tie ir augstāki un starp lielajiem zobiem trāpās sīki. Reizēm mijas lielu un sīku zobu rindas.

Salīdzinājums 
Ps. heteraster branhiālā plātne pēc formas ir līdzīga Psammolepis alata un Psammolepis undulata plātnēm. Ādas zobi šai sugai nedaudz atgādina Ps. undulata ornamentējumu, taču atšķiras ar lielāku dažādību. Salīdzinājumā ar Psammolepis venyukovi un Psammolepis paradoxa tai ir būtiskas atšķirības plātnes formā, taču ādas zobi šīm sugām reizēm var būt diezgan līdzīgas ar aprakstītajām.

Atsauces 

Bezžokļaiņi
Devons