Zaporižjas atomelektrostacija

Zaporižjas atomelektrostacija () atrodas Ukrainas dienvidaustrumos un tā ir lielākā atomelektrostacija Eiropā un viena no 10 lielākajām pasaulē. 1980. gadā tika uzsākta pirmā reaktora celtniecība, pēc tam tika uzcelti vēl citi reaktoru bloki. Atomelektrostacija atrodas netālu no Enerhodaras pilsētas, Kahovkas ūdenskrātuves dienvidu krastā pie Dņepras upes. To pārvalda Energoatom, kas pārvalda arī trīs citas Ukrainas atomelektrostacijas.

Stacijā ir 6 VVER-1000 zemspiediena vieglā ūdens kodolreaktori (PWR), katrs tiek darbināts ar  U (LEU) un ģenerē 950 MW e, ar kopējo jaudu 5700 MW e. Pirmie pieci kodolreaktori tika pabeigti un nodoti ekpluatācijā laikā no 1985. līdz 1989. gadam, bet sestais — 1995. gadā. Stacija saražoja gandrīz pusi no valsts elektroenerģijas, kas iegūta no kodolenerģijas, un vairāk nekā piekto daļu no visas Ukrainā saražotās elektroenerģijas.

Blakus atrodas Zaporižjas termoelektrostacija. Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā 2022. gada 4. martā Enerhodaras aplenkuma laikā Krievijas spēki sagrāba abas spēkstacijas. Tika paziņots, ka atomelektrostaciju kontrolē Krievijas uzņēmums Rosatom.

Darbības statuss 
2017. gadā tika pabeigti 3. bloka modernizācijas darbi, kas ļāva pagarināt ekspluatācijas laiku par 10 gadiem līdz 2027. gadam 2021. gadā tika pabeigti 5. bloka modernizācijas darbi, kas ļāva pagarināt ekspluatācijas laiku par 10 gadiem.

2014. gada nemieri 
2014. gada maijā 40 bruņoti kaujinieki, kas apgalvoja, ka ir Labējā sektora pārstāvji, mēģināja piekļūt spēkstacijas teritorijai. Viņus pirms iebraukšanas Enerhodarā apturēja Ukrainas milicija.

Zaporižjas spēkstacija atrodas aptuveni 200 km attālumā no karadarbības Donbasā kaujas zonas, kur 2014. gadā kaujas kļuva ļoti smagas. 2014. gada 31. augustā Greenpeace biedrs Tobiass Minhmeijers pauda bažas, ka kaujas rezultātā rūpnīcai varētu trāpīt smagā artilērija.

Starpgadījumi

2014. gada incidents 
Premjerministrs Arsēnijs Jaceņuks 2014. gada 3. decembrī paziņoja par pirms vairākām dienām notikušu incidentu Zaporižjas atomelektrostacijā. Kā negadījuma iemesls tika norādīts īssavienojums strāvas kontaktligzdas sistēmā, un tas nebija saistīts ar objekta ražošanu. Viens no sešiem stacijas reaktoriem 2014. gada decembrī tika slēgts divas reizes. Tas un ogļu trūkums Ukrainas ogļu spēkstacijās 2014. gada decembrī izraisīja elektroenerģijas padeves pārtraukumus visā valstī.

2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā 
Kad 2022. gada 24. februārī sākās Krievijas iebrukums Ukrainā, Energoatom slēdza 5. un 6. bloku, lai samazinātu risku, un 2022. gada 25. februārī darbojās 1.—4. bloks.

2022. gada 3. martā pulksten 23:28 pēc vietējā laika spēkstacijai tuvojās 10 Krievijas bruņumašīnu un divu tanku kolonna. Apšaudes sākās 4. martā pulksten 12:48, kad Ukrainas spēki izšāva prettanku raķetes, un Krievijas spēki atbildēja ar dažādiem ieročiem, tostarp ar raķetēm. Apmēram divu stundu kaujas rezultātā mācību iestādē ārpus atomelektrostacijas galvenā kompleksa izcēlās ugunsgrēks, kas tika nodzēsts līdz pulksten 6:20. Bojājumi tika nodarīti arī citur ap rūpnīcu.

IAEA paziņoja, ka ugunsgrēks, kas izcēlies mācību ēkā, ir nodzēsts un tas nav ietekmējis reaktora drošību vai kādu būtisku reaktora aprīkojumu. Stacija zaudēja 1,3 GW jaudu, ko pēc tam kompensēja blakus esošā termoelektrostacija.

12. martā Krievijas varasiestādes paziņoja, ka elektrostacija tagad pieder Krievijas valsts kodolenerģijas uzņēmumam Rosatom.

Atsauces 

Ukrainas atomelektrostacijas