Baņuta Rubess

Baņuta Rubess (dzimusi  Toronto, Kanādā) ir teātra un operas režisore, starptautiska līmeņa pasniedzēja un konsultante, kā arī rakstniece. Zinātņu doktore, Dr.phil. Baņuta Rubess ir pasniedzēja Toronto Universitātē un apmācību vadītāja uzņēmumā "HUNT Communication".

1977. gadā beigusi Kvīnsas universitāti (Queen's University) Kanādā, iegūstot bakalaura grādu vēsturē un drāmā. Doktora grāds mūsdienu vēsturē Oksfordā 1981. gadā. B. Rubess ir viena no pirmajām sievietēm, kura ieguvusi Rodas stipendiju. Baņuta Rubess brīvi pārvalda latviešu, angļu, vācu un franču valodu, ir pamatzināšanas krievu valodā un hindi.

Dzīvesgājums 

Baņuta Rubess ir trimdas latviešu bērns. Vecvecāki Irēna un Pēteris Broki (no mātes puses) bija skolotāji no Varakļāniem, savukārt tēvs Bruno Rubess bija rīdzinieks — vijolnieks, kurš pirms iesaukšanas latviešu leģionā spēlēja radio orķestrī. Vēlāk Bruno bija firmas "Volkswagen" Kanādas prezidents. Baņutas māsa Baiba ir uzņēmēju vadītāja, savukārt brālis Balvis ir datormākslinieks.

Baņutas pirmie astoņi dzīves gadi aizritēja Kanādā, savukārt nākamie seši — Vācijā. Viņas ģimenē tika kopts latviskums, runājot latviešu valodā un turpinot latviskās tradīcijas. Baņutas radošais potenciāls izpaudās jau skolas pirmajā klasē, kad viņa iestudēja savu pirmo izrādi "Baņutas mājdzīvnieki", vidusskolā viņa izveidoja grupu "Pēdējie āksti", kurā jaunieši veidoja izrādes ar Ziedoņa, Čaklā, Belševicas, Petera dzeju. Savā pirmajā augstskolā — Kvīnsas universitātē Kingstonā, Kanādā, Baņuta ieguva bakalaura grādu divos priekšmetos uzreiz — vēsturē un teātrī.

Pirmo plašu rezonansi izraisījušo Baņutas iestudējumu ierosināja uzrakstīt viņas draudzene Dace Aprāne. Tas tapa 1978. gada latviešu jaunatnes Dziesmu svētkiem Monreālā. Mūzikls "Varoņdarbi" bija pirmais lielais skatuves iestudējums - tajā darbojās tēli, kā Lāčplēsis, Laimdota un Melnais bruņinieks. Izrāde gan izraisīja skandālu, jo Laimdotas tēls bija atveidots ar īsu kleitiņu un dziļu dekoltē. Avīzes vēstīja, ko šo izrādi nedrīkst rādīt, jo tā samaitājot latviešu jauniešus. Baņuta tobrīd jau bija saņēmusi prestižo Rodas stipendiju, kas sedza pamatizdevumus un skolas naudu studijām Oksfordā, un nevēlējās šajā jezgā iesaistīties. Tomēr atsauksmes avīzēs bija vecākās latviešu paaudzes skatījums, jo jauniešu vidū šis darbs ar savu antiautoritāro uzstādījumu bija ļoti populārs. Baņutas redzējumā šis mūzikls bija kā protests pret reglamentēto domāšanu - gan latviešu diasporā, gan PSRS, gan citviet.

Baņutas vīrs bija džeza saksofonists un komponists Niks Gothams, kurš rakstīja gan džezu, gan akadēmisko mūziku (arī operas, piemēram, "Nigrēdo viesnīca", kas aptuveni 100 reižu tika izrādīta Kanādā, Anglijā un Skotijā). Baņuta un Niks kopā veidoja vairākas izrādes. Viņiem ir dēls Dzintars un meita Kaiva.

Profesionālā karjera 

Baņutas Rubess radošajā biogrāfijā ietilpst gan lugas un libreti, gan esejas, scenāriji un avīžu slejas, kā arī garāki prozas darbi. Vairāk nekā 40 uzvedumi karjeras laikā. Baņuta Rubess iestudē uzvedumus gan ar savu, gan citu autoru libretiem.

Darbojoties kā režisore, Rubess darbs ir spilgti vizuāls, asprātīgs un dumpīgs. Nereti tiek sapludināta mūzika, teātris un deja.

Baņuta ir semināru vadītāja un lektore Latvijas Kultūras akadēmijā, Kanādā Jorkas, Toronto un Karalienes universitātēs, Vašingtonas un Aļaskas universitātēs ASV, Diseldorfas Universitātē Vācijā. Tāpat viņa ir komunikācijas konsultante, sabiedriskās attiecības un menedžmenta konsultante Tulkošanas un terminoloģijas centrā; "The Humphrey Group" komunikācijas konsultante un trenere (Kanāda); kā arī pasākumu režisore.

Baņuta kopš 2009. gada ir viena no pasniedzējām apmācību centrā TRIVIUMS. Viņa ir izstrādājusi un vada small talk, prezentācijas, komunikācijas, sarunu vadīšanas un argumentācijas apmācību kursus, mediju treniņus, kā arī individuālus treniņus vadītājiem. Apmācības vada latviešu un angļu valodā.

Nozīmīgākās Baņutas Rubess iestudētās izrādes un lugas

Izrādes 
A. Makdonaldas "Ar labu nakti",
"Dezdemona", Nightwood Theatre,
Rubesas "Šausmu skola",
Rubesas/ N. Gothama "Boom, Baby, Boom",
Aspazijas "Atriebēja" (kopā ar N. Batleru) teātris "Kabata",
T. Findleja "Nedzīvi dzimušais mīļākais", 
J. Lūsēna/M. Zālītes "Putnu opera", LNO, 
K. Čerčilas "Zelta meitenes", JRT, 
Dž. Maitona "Iespējamās pasaules", JRT, 
N. Gothama "Glābšanās no Trojas", 
Liepājas Karostas krastā, 
Aspazijas "Sidraba šķidrauts", JRT.

Lugas 

"Ak, pilot!", 
"Putas", 
"Galva maisā", 
"Ugunsgrēks", 
"Trausls ledus", 
"Pāveste Johanna"
"Tango Lugāno",
"Varoņdarbi",
"Tev, Anna".

Atsauces 

1956. gadā dzimušie
Latviešu režisori
Kanādas latvieši