Asterolepis essica

Asterolepis essica ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā frāna Gaujas svītā. Sugu aprakstīja Ļubova Ļarskaja 1981. gadā. Sugas nosaukums veidots no Essi mājām pie Vehandu upes, Igaunijā, kur tika atrastas šīs sugas fosilijas. Citur šīs sugas pārstāvji pagaidām nav zināmi.

Apraksts 
Tās ir vidēja izmēra zivis. Galvas un vidukļa bruņas garums ap 30 cm. Galvas vairoga garums 6—7 cm, bet vidukļa bruņas muguras sienas garums ap 22 cm. Galvas vairogs ir mēreni izliekts. Orbitālais atvērums ir liels, garums pa mediālo līniju 2,6 reizes mazāks, nekā platums. Atvēruma aizmugurējā mala ir taisna. Skausta mala ir izliekta. Laterālā mala — ieliekta. Lielākais ieliekums atrodas savienojuma vietā starp sānu kaulu (La) un priekšējo nepāra kaulu (Pmg). Aizpineālais kauls (Pp) ir pagarināts, tā platums pusotru reizi pārsniedz garumu.

Vidukļa bruņa ir plata. Muguras siena ir salīdzinoši zema. Priekšējais sānu-muguras kauls (ADL) un sānu jauktais kauls (MxL) savienojuma vietā platuma attiecība pret garumu pa mediālo līniju ir ap 84. Priekšējā vidējā muguras kaula (AMD) tergālais leņķis ir labi pamanāms un atrodas sānu stūru līmenī. Muguras sienas aizmugurējā mala ir nedaudz izliekta un ļoti iztaisnota gar pakaļējā vidējā muguras kaula (PMD) aizmugurējo malu. Vidukļa bruņas sānu siena ir gara un zema. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (PVL) sānu sienas garums ir 3 cm. Leņķis starp vēdera un sānu sienu ir 100—110°. Sānu riba, kas atdala muguras sienu no sānu sienas, ir izplūdusi, bet riba, kas atdala sānu sienu no vēdera senas, ir krasa. PMD ir plats, ar gandrīz taisnu aizmugurējo malu. PVL sānu sienas garums trīs reizes pārsniedz augstumu.

Atsauces 

Antiarhi