14. Saeima

14. Saeima ir Latvijas Republikas parlamenta 14. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2022. gada 1. novembrī.

Vēlēšanas 

14. Saeimas vēlēšanas notika 2022. gada 1. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 19 saraksti un tajās nobalsoja 916 691 vēlētāji jeb 59,43% balsstiesīgo pilsoņu. Salīdzinājumam — Lietuvas 2020. gada vēlēšanās nobalsoja 47,80%, bet Igaunijas 2019. gada vēlēšanās — 63,67% balsstiesīgo pilsoņu.

Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā 
Lai iegūtu deputātu vietas, kandidātu sarakstam jāsaņem vismaz 5% no derīgo aplokšņu kopskaita (Latvijā). Attiecīgi, 5% barjeru pārvarēja un 14. Saeimā iekļuva pārstāvji no 7 vēlēšanu sarakstiem:

* Piezīme: procenti tiek rēķināti attiecībā pret derīgo vēlēšanu aplokšņu kopskaitu.

** Piezīme: sarakstu iegūto vietu skaitu nosaka katrā vēlēšanu apgabalā atsevišķi, tādēļ ir iespējami gadījumi, kad saraksts ar lielāku kopējo balsu skaitu saņem mazāk mandātus.

Saeimas partijas un partiju apvienības 

14.Saeimas frakciju sastāvs uz 25.09.2023:

Saeimas komisijas un to vadītāji 
14. Saeimā kopumā darbojas 16 komisijas:
 Ārlietu komisija (priekšsēdētājs Rihards Kols)
 Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija (priekšsēdētājs Jānis Reirs)
 Juridiskā komisija (priekšsēdētājs Andrejs Judins)
 Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija (priekšsēdētāja Leila Rasima)
 Izglītības, kultūras un zinātnes komisija (priekšsēdētāja Agita Zariņa-Stūre)
 Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija (priekšsēdētājs Raimonds Bergmanis)
 Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija (priekšsēdētājs Oļegs Burovs)
 Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija (priekšsēdētāja Skaidrīte Ābrama)
 Sociālo un darba lietu komisija (priekšsēdētājs Andris Bērziņš)
 Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija (priekšsēdētājs Jānis Vucāns)
 Pieprasījumu komisija (priekšsēdētājs Raimonds Čudars)
 Publisko izdevumu un revīzijas komisija (priekšsēdētāja Viktorija Baire)
 Nacionālās drošības komisija (priekšsēdētājs Ainars Latkovskis)
 Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija (priekšsēdētājs Gunārs Kūtris)
 Eiropas lietu komisija (priekšsēdētājs Edmunds Cepurītis)
 Ilgtspējīgās attīstības komisija (priekšsēdētājs Uģis Mitrevics)
 Parlamentārās izmeklēšanas komisija (priekšsēdētājs Vilis Krištopans)

Koalīcijas veidošanas process 
Latvijā tradicionāli priekšroka valdības koalīcijas veidošanā ir partijai, kas ieguvusi visvairāk deputāta mandātus, tomēr noteicošā loma ir balsu vairākumam atbilstoši politisko partiju ideoloģiskajai saderībai. 14. Saeimas vēlēšanās visvairāk deputātu mandātu ieguva apvienība "Jaunā Vienotība", kura attiecīgi uzņēmās iniciatīvu vest valdības koalīcijas veidošanas sarunas.

Partneru meklēšana 
Partija 14. Saeimas valdības koalīcijas partneru meklēšanas gaitā vadījās pēc sekojošiem principiem:

 "Jaunā Vienotība" jaunajā valdībā nesadarbosies ar Zaļo un Zemnieku savienību, ja šī partija nenorobežosies no smagos noziegumos pirmajā instancē notiesātā Aivara Lemberga;
 "Jaunā Vienotība" kā ideoloģiski vistuvākos partnerus koalīcijā nosauca apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, ar kurām kopā tā iegūtu 54 balsis parlamentā. Vienlaikus, "Jaunā Vienotība" uzskatīja par nepieciešamu veidot plašāku koalīciju tās stabilitātes dēļ;
 "Jaunā Vienotība" koalīcijas paplašināšanas nolūkā uzsāka sarunas arī ar partiju "Progresīvie", un pēc sarunām ar to paziņoja, ka būtiskus šķēršļus sadarbībai koalīcijā tā neredz. Tomēr pārējie potenciālie koalīcijas partneri — "Apvienotais saraksts" un Nacionālā apvienība, pauduši, ka ir pret partijas "Progresīvie" iekļaušanu koalīcijā, pamatojot to ar ideoloģiskajām atšķirībām, ēnu uz partijas pagātni, potenciālo koalīcijas sadrumstalotību, kā arī savu vēlētāju interešu aizstāvību.
Oktobra beigās, vairāk nekā 3 nedēļas pēc vēlēšanām, pēc vairākiem sarunu etapiem ar apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, "Jaunā Vienotība" lēma par 3 partiju koalīciju, tajā neiekļaujot partiju "Progresīvie" — galvenokārt pārējo potenciālo partneru iebildumu dēļ par savstarpējām ideoloģiskajām pretrunām. "Jaunā Vienotība" arī piedāvāja partijai "Progresīvie" noslēgt sadarbības memorandu par divpusēju darbu 14. Saeimā, partijai strādājot ārpus koalīcijas. Taču partija "Progresīvie" piedāvājumam atteica, norādot, ka būtu gatavi iesaistīties koalīcijā tikai pilnvērtīga partnera statusā, bet pretējā gadījumā darbosies opozīcijā.

Sadarbības memorands 
3.novembrī visi trīs topošās koalīcijas partneri parakstīja partijas "Jaunā Vienotība" piedāvāto koalīcijas sadarbības memorandu — dokumentu, kādu līdz šim valdības veidošanas procesā politiskie spēki nebija veidojuši. Memorandā partneri izvirzīja sekojošas prioritātes 14. Saeimas darbības laikā:

Tūlītējie darbi pēc memoranda parakstīšanas 
Memorandā tika ietverti arī partneriem tūlītēji veicamie darbi pēc memoranda parakstīšanas:
 Izstrādāt valdības deklarāciju un rīcības plānu, izvēršot memorandā minētās prioritātes;

 Noteikt Ekonomikas ministriju kā atbildīgo par nodarbinātības politiku;
 Noteikt Labklājības ministriju kā atbildīgo par bērnu atbalsta politiku;
 Noteikt atbildīgo ministriju par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politiku
 Izveidot jaunu Klimata un enerģētikas ministriju.

Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošana 
Viens no publiski visapspriestākajiem koalīcijas sadarbības memoranda punktiem bija vienošanās par jaunas Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu, kuras atbildības joma būs klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas ieviešana.

Frakciju sastāva izmaiņas 
Pēc Krišjāņa Kariņa 2. valdības apstiprināšanas 2022. gada 15. decembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
 Jaunās Vienotības frakcijā — Ilze Vergina, Edmunds Jurēvics, Gatis Liepiņš, Atis Labucis, Ingrīda Circene, Jānis Reirs un Viktorija Baire;
 Nacionālās apvienības frakcijā — Ģirts Lapiņš, Jurģis Klotiņš, Normunds Dzintars, Arnolds Jātnieks,
 "Apvienotā saraksta" frakcijā — Edgars Putra, Ieva Brante un Andrejs Svilāns.

 partiju "Stabilitātei!" un tās Saeimas frakciju 2023. gada 15. maijā pameta Glorija Grevcova, kuru pirmās instances tiesa atzina par vainīgu melošanā Centrālajai vēlēšanu komisijai. Frakcijas "Stabilitātei!" priekšsēdētājs Aleksejs Rosļikovs norādīja, ka šāds Grevcovas lēmums esot pieņemts pēc minētā tiesas sprieduma. Savukārt Grevcova sacīja, ka izstāšanās nav saistīta ar tiesas spriedumu;

 "Latvija pirmajā vietā" Saeimas frakciju 2023. gada 19. jūnijā pameta Oļegs Burovs, viļoties par tās tuvināšanos partijai "Stabilitātei!";

Pēc Evikas Siliņas valdības apstiprināšanas 2023. gada 15. septembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
 Jaunās Vienotības frakcijā — Alīna Gendele, Ģirts Valdis Kristovskis;
 Zaļo un Zemnieku savienības frakcijā — Ģirts Štekerhofs, Didzis Zemmers, Ligita Gintere, Valdis Maslovskis,
 Progresīvo frakcijā — Ervins Labanovskis un Mairita Lūse.
2023. gada 25. septembrī mira Atis Deksnis no "Apvienotā saraksta" frakcijas. Tai pašā dienā no "Apvienotā saraksta" frakcijas izstājās Igors Rajevs, lai turpinātu strādāt par Iekšlietu ministrijas parlamentāro sekretāru.

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas Republikas Saeimas mājaslapa

 
Saeima
Latvijas vēsture
Latvijas politika