Chrysolina coerulans

Chrysolina coerulans ir lapgraužu dzimtas suga, kurā ir aprakstītas 7 pasugas. Pasugas ir izplatītas no Eiropas līdz Centrālāzijai un Ķīnai; nominatīvā pasuga (C. coerulans coerulans) sastopama arī Latvijā.

Izplatība 
Chrysolina coerulans sensu lato ir izplatīta no Centrāleiropā un Austrumeiropā, Kaukāzā, Mazajā Āzijā, Tuvajos Austrumos, Irānā, Irākā, Afganistānā, Centrālāzijā, Urālu dienvidos, Ķīnas rietumos un Indijā. Nominālā pasuga ir sastopama Centrāleiropā un Austrumeiropā; C. coerulans angelica sastopama Sīrijā; C. coerulans bella — Ziemeļindijā, Austrumindijā, Pakistānā un Rietumķīnā; C. coerulans iranica — Rietumirānā un Afganistānā; C. coerulans piffi — Pakistānā; C. coerulans relicta — Jekaterinburgā; C. coerulans splendorifera — Kaukāzā, Irānā, Irākā un Turkmenistānā; C. coerulans uzbekorum — Kaukāzā, Uzbekistānā un Ziemeļafganistānā.

Latvijā šī suga pirmo reizi ir iereģistrēta 2009. gadā. Baltijā šī suga ir pazīstama Igaunijā un Baltkrievijā.

Pieaugušo īpatņu apraksts 
Pieaugušā īpatņa (imago) ķermeņa garums ir 6 — 9,5 mm. Ķermenis ir nedaudz garens. Nominatīvā pasuga no mugurpuses ir pilnīgi zila vai ar gareniskām gaiši zilām, zaļām, zeltītām vai vara krāsa līnijām.

Pronotums bez sāna iespiedumiem. Pronotuma priekšējā malā ir sariņu kopums. Epipleiras aizmugurējā pusē no sāna rakursa nav redzamas. Edeaguss ar tievu, trulu apikālu zobiņu.

Ekoloģija 
Vaboles ir sastopamas uz ūdenstilpju (piemēram, upju, strautu) krastiem, mitrajos tīrumos, kalnainās un klinšu vidēs. Apdzīvo ozolu un skujkoku stādījumus. Vaboles ir oligofāgi fitofāgi, jo barojas tikai ar mētru ģints sugām, piemēram, ar ūdens mētru, staltu mētru, un dažreiz vaboles var arī sastapt uz citiem augiem, piemēram, uz parastā biškrēsliņa.

Šīs vaboles ir laupītājmušu no Paraphamartania syriaca sugas medījums.

Atsauces

Ārējās saites 
 Chrysolina coerulans (Scriba, 1791). GBIF.org
 Chrysolina coerulans (Scriba, 1791). Wydział Nauk Biologicznych

Lapgraužu dzimta