Indras luterāņu baznīca

Indras evaņģēliski luteriskā baznīca ir pie agrākās Latvijas-PSRS robežas robežsargu vajadzībām būvēts luterāņu dievnams Indrā. Uzcelts 1935.—1940. gadā no sarkanajiem ķieģeļiem pēc arhitekta Artūra Galindoma projekta.

Vēsture 
Indras luterāņu baznīcas ēkas būve tika pabeigta 1940. gadā, bet sakarā ar Latvijas okupāciju tā tika iesvētīta  un izmantota reliģiskām vajadzībām vācu okupācijas laikā 1944. gadā. Latvijas PSR laikā baznīcas ēkā bija ierīkota sporta zāle, vēlāk - banketu zāle.

Laimes muzejs 
Krāslavas novada dome 2013. gadā atbalstīja baznīcas ēkas jumta nomaiņu, plānojot labiekārtot ēku kā "Amatniecības centru". 2016. gada vasarā projektu konkursa "Iedzīvotāji veido savu vidi 2016" ietvaros Indras jauniešu biedrība "Stāvēt aizliegts" pie Indras luterāņu baznīcas ēkas izveidoja apstādījumus.

2016. gadā Indras kultūras nama darbinieki Anžela Kuzminska un Ilona Kangizere ierosināja baznīcas ēkā izveidot Laimes muzeju. Līdzīgs muzejs atrodas Londonā. Pēc aptauju datiem, Kraslavas novadā dzīvo vislaimigākie cilvēki Latvijā, kuri varētu padalīties ar savam laimes receptēm.

Laimes muzeja ekspozīcijas elementus izgatavoja pēc mākslinieka Raimonda Vinduļa projekta, kurš ir pazīstams ka Mūsdienu mākslas galerijas Līvānos dibinātājs. Viņš arī uzdāvināja muzejam balto flīģeļi.

“Muzejs ir paredzēts ne gluži apskatīties, bet vairāk iesaistīties un darboties pašam, lai tā laimes sajūta rastos darbā,"—uzskata muzeja vadītāja Ilona Kangizere.

2017. gadā projekts "Laimes muzeja ēkas pielāgošana un rekreācijas objekta izveidošana Indras pagastā"  guva atbalstu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) LEADER 2. kārtas projektu konkursā.

Indras luterāņu baznīcas ēka un Tēvijas parks, kas atrodas blakus, veido kopējo kompleksu un ir viens no populāriem tūrisma objektiem un iemīļotām vietējo iedzīvotāju un ciemata viesu atpūtas vietām Indras pagastā.

Laimes muzejs Indrā tika atklāts 2018. gada 21. jūnijā, bet 4. augustā baznīcas tornī tika pacelts Laimes karogs. Senajos laikos pēc bērna piedzimšanas viedas vecmāmiņas veidoja viņam individuālo ornamentu, ar kuru tika rotāts bērna apģērbs, dvieļi, māja. Mūsdienu vecās mātes šo prasmi ir gandrīz zaudējušas, bet tagad muzeja rīcībā ir visa informācija par šiem rakstiem. Pirmkārt ornaments tika veidots pašam muzejam.

Atsauces 

Luterāņu baznīcas Latvijā