Arābu īpašvārdu atveidošana

Arābu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa, ievērojot latviešu valodas tradīcijas arābu īpašvārdu atveidošanā. Arābu valodas nosaukumi tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido arābu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus tām Ziemeļāfrikas un Tuvo austrumu valstīm, kur arābu valoda ir galvenā valsts valoda un ikdienas sadzīves valoda. Atveidojot citu pasaules reģionu arābu izcelsmes vai islāmticīgu personu vārdus, jāņem vērā šajā zemē pieņemtā izrunas prakse.

Arābu alfabēts 

Arābu valodas pierakstam izmantot arābu alfabētu (, abjadiyyah ‘arabiyyah). Alfabētā ir 28 līdzskaņus apzīmējoši burti. Trīs no šiem burtiem (’alif, wāw un yā’) nepilnajā rakstībā apzīmē arī garos patskaņus. Visi šie burti ir kursīvā gan rokrakstā, gan drukātā veidā — rakstot vārdu, katrs nākamais burts var būt tieši saistīts ar iepriekšējo. Arābu alfabēta virziens ir no labās puses uz kreiso. Arābu alfabētā neizšķir lielos un mazos burtus, tajā nav burtkopu.

Katram arābu alfabēta burtam var būt līdz četrām dažādām grafiskajām formām — sākuma, vidus vai beigu pozīcijai burtu savienojumos, kā arī izolētā, kas apzīmē nesavienotu, savrupstāvošu burtu. 22 burtiem ir četras grafiskās formas, sešiem burtiem ir tikai izolētā un beigu forma. Vienā vārdā var būt kā viens burtu savienojums (), tā arī vairāki, ja kāds no burtiem nav savienots ar nākamo (), vai arī vārds var veidoties no nesavienotām burtu formām ().

Vienkāršā un pilnā rakstība 

Ikdienā arābu valodā izmanto tā saucamo nepilno vai vienkāršo rakstību, kurā lieto 28 pamatalfabēta burtus, hamza, modificētos burtus (alif maddah, ’alif maqṣūrah, tā’ marbūṭah) un vispārpieņemtās ligatūras. Reģionāli lieto arī vairākas dialektu burtu modifikācijas vai burtus tikai dialektam raksturīgo fonēmu atveidošanai. Nepilnajā rakstībā tiek apzīmēti līdzskaņi un garie patskaņi, bet īsie patskaņi netiek apzīmēti. Alfabēta burtos izmantotās zīmes virs vai zem burtiem dažādu līdzskaņu atšķiršanai i‘jām () netiek uzskatītas par diakritiskajām zīmēm, bet par burta daļu

Īsos patskaņus, kā arī līdzskaņu kvantitāti apzīmē pilnajā jeb vokalizētajā rakstībā, kur tiek lietota speciāla diakritisko zīmju sistēma tashkīl (). Tā tiek lietota Korānā, mācību grāmatās, bērnu grāmatās, vārdnīcās, grāmatās cittautiešiem un citur, kur nepieciešams zināt precīzu izrunu. Atsevišķos gadījumos, lai novērstu iespējamās interpretācijas, teškīla zīmes tiek lietotas arī ikdienas nepilnajā rakstībā.

Diakritiskās zīmes 
Teškīla zīmes iedala vairākās grupās. Pie vokalizācijas zīmēm (ḥarakāt, ) pieder īsos patskaņus apzīmējošās diakritiskās zīmes:
 fatḥah  () — norāda, ka aiz atzīmētā līdzskaņa seko īsais a (, Qaṭar),
 kasrah () — norāda, ka aiz atzīmētā līdzskaņa seko īsais i (, Miṣr),
 ḍammah () — norāda, ka aiz atzīmētā līdzskaņa seko īsais u (, Burj).

Pie šīs grupas pieskaita arī citas patskaņu kvalitāti apzīmējošās diakritiskās zīmes:
 maddah () tiek lietota galvenokārt virs ’alif, un norāda uz glotālo slēdzeni ar sekojošo garo /aː/ (, al Qurʾān),
 ’alif khanjarīyah () — norāda, ka aiz atzīmētā līdzskaņa seko garais /aː/ (, Rahmān),
 waṣlah () tiek lietota virs ’alif, un norāda, ka ’alif netiek izrunāts (, fī l-Yaman),
 sukūn () — norāda, ka aiz atzīmētā līdzskaņa neseko patskanis (, Naṣr).

Pie teškīla zīmēm vēl pieder:
 shaddah () vai tashdīd () — norāda uz apzīmētā līdzskaņa gemināciju (, ʿAmmān),
 tanwīn () — dubultotas patskaņu zīmes vārda galotnē (), kas norāda un nenoteiktās formas galotnēm -un, -in, -an. Pilnajā pierakstā tās tiek norādītas arī gadījumos, ja netiek izrunātas (un atveidotas).

Hamza 
Hamza (, hamzah) ir papildburts arābu rakstu sistēmā, ar ko apzīmē glotālo slēdzeni [ʔ]. Tiek lietots gan kā atsevišķs burts (), gan arī kā diakritiskā zīme virs vai zem ’alif (, ), virs wāw () un yā’ ().

Ligatūras 
Lai arī arābu rakstu sistēmā ligatūru lietošana ir diezgan izplatīta, tikai viena no tām ir obligāta — lām un ’alif savienojums — šo burtu kombināciju savādāk neattēlo. Ligatūras izolētā un vārda sākuma forma ir  (, Khawlān), vidus un beigu forma —  (, Al Mukallā).

Unicode iekļautas vairāk kā 300 divburtu arābu rakstības ligatūras, vairāk kā 100 — trīsburtu, kā arī vairākas veselus vārdus apzīmējošas ligatūras, no kurām plaši lietotajos šriftos gan ir iekļautas tikai dažas, galvenokārt  (Allāhs). Unicode standartā eksistē arī speciāla ligatūra  frāzes ṣallā llahu ʿalayhi wa sallam attēlošanai.

Nestandarta burti 
Arābu rakstu valodā dažkārt tiek lietotas nestandarta rakstu zīmes. Izšķir reģionālās alfabēta variācijas, kad kādu vēsturisku iemeslu dēļ dažās valstīs standarta arābu grafēmas dažkārt tiek aizstātas ar citām, kā arī no citām arābu alfabētā rakstošām valodām aizgūtus burtus specifisku, arābu literārajai valodai neraksturīgu, fonēmu attēlošanai.

Reģionālās variācijas

Aizgūtie burti

Transliterācija 
Arābu valodas transliterācijai pastāv vairākas pieejas un metodes, kas atšķiras pēc to pieejas rakstītās un runātās valodas pārlikšanai latīņu alfabētā. Tā kā arābu alfabēta rakstu sistēma arābu valodai ievērojami atšķiras no latīņu alfabēta, lielākā daļa pielietoto transliterācijas metožu faktiski miksē transliterāciju un transkripciju, latīņu alfabēta burtiem pārceļot nevis teksta grafēmisko sastāvu, bet gan tā fonemātisko sastāvu (izrunu).

Lielākā daļa plašāk izmantoto transliterācijas sistēmu izmanto arābu valodas pilno rakstību. Tā kā šī rakstība atspoguļo arābu literārās valodas fonēmu sastāvu, šāda transliterācija praktiski sakrīt ar fonemātisko transkripciju. Šādas transliterācijas sistēmas lieto zinātniskos (valodnieciskos, vēstures, ģeogrāfijas, etnogrāfijas) darbos, kartēs, ieskaitot galvenos tīmekļa karšu pārlūkus, enciklopēdijās, gazetīros un citur.

Plašsaziņas līdzekļos un publikācijas lielākoties tiek lietotas šo transliterācijas sistēmu vienkāršotās versijas, atmetot diakritiskās zīmes.

Transliterācijas sistēmas 
Mūsdienās visplašāk izmantotās arābu valodas transliterācijas sistēmas ir:
 Amerikas bibliotēku asociācijas un Kongresa bibliotēkas ( American Library Association and the Library of Congress; ALA-LC) sistēma. Viena no visplašāk izmantotajām transliterācijas sistēmām, pirmoreiz publicēta 1991. gadā, pašlaik spēkā 2012. gada versija. Vienkāršotā veidā (bez diakritiskajām zīmēm) plaši izmantota masu medijos.
 Vācijas standartizācijas institūta (Deutsches Institut für Normung; DIN) standarts DIN 31635 (Umschrift des arabischen Alphabets), pieņemts 1982. gadā. Plaši izmantots vācu valodā izdotajās publikācijās un kartēs, kā arī OpenStreetMap karšu servisā.
 ASV Ģeogrāfisko nosaukumu padomes (United States Board on Geographic Names; BGN) un Apvienotās Karalistes Ģeogrāfisko nosaukumu pastāvīgās komitejas (Permanent Committee on Geographical Names; PCGN) transliterācijas sistēma BGN/PCGN. Pirmoreiz publicēta 1946. gadā (BGN), precizēta 1956. gadā. Tiek izmantota ģeogrāfisko nosaukumu un personvārdu transliterēšanai ASV un Apvienotās Karalistes oficiālajos izdevumos.
 Apvienoto Nāciju Ģeogrāfisko nosaukumu ekspertu grupas (United Nations Group of Experts on Geographical Names; UNGEGN) sistēma, saukta arī par Apvienoto Nāciju (UN) sistēmu. Pieņemta 1972. gadā kā «grozītās Beirutas sistēmas A variants», kurš pamatā sakrīt ar BGN/PCGN sistēmu. Tiek lietots vairākās arābu valstīs ģeogrāfisko nosaukumu un personvārdu transliterēšanai.
 UNGEGN Arābu nodaļas sistēma ADEGN 2007, pieņemta 2007. gadā. Tā ir modificēts UNGEGN sistēmas variants, kam piekrituši 21 valsts (Alžīrija, Bahreina, Komoras, Džibuti, Ēģipte, Jordānija, Irāka, Kuveita, Libāna, Lībija, Mauritānija, Maroka, Palestīna, Katara, Tunisija, Saūda Arābija, Sudāna, Sīrija, Omāna, AAE) eksperti, bet praktiski tiek izmantota tikai dažās valstīs (Libāna, Jordānija).
 Francijas Nacionālā ģeogrāfijas institūta (Institut géographique national; I.G.N.) sistēma. Pieņemta 1973. gadā kā «grozītās Beirutas sistēmas B variants». Sistēma bāzēta franču valodas ortogrāfijā un tiek izmantota frančvalodīgajās zemēs, kā arī daļā bijušo Francijas koloniju.
 Ēģipte ģeodēzijas dienesta transliterācijas sistēma (SES no ) lietota galvenokārt valsts kartogrāfiskajos izdevumos.
 Starptautiskās standartizācijas organizācijas 1961. gadā pieņemtais un 1984. gadā revidētais standarts ISO 233. Viena no retajām transliterācijas sistēmām, kas tehniski atveido arābu valodas grafisko sastāvu — transliterē to burtiski, izmantojot kā vienkāršoto, tā arī pilno rakstību. 1993. gadā apstiprināta vienkāršota transliterācijas shēma ISO 233-2, kas izmanto tikai pilno rakstību. Izmanto galvenokārt bibliotēkās un katalogos.
 Spānijas Arābistikas skolas transliterācijas sistēma SAS vai EAE lietota galvenokārt akadēmiskos izdevumos un Spānijas bibliotēku sistēmā.
 Encyclopedia of Islam

Transliterācijas sistēmu lietojums 
Lai arī lielākajā daļā arābvalodīgo valstu oficiāli ir apstiprināta kāda no vispārpieņemtajām transliterācijas sistēmām, ikdienā (ceļu norādēs, uzrakstos, kartogrāfiskajos materiālos) bieži vien tiek lietotas šo sistēmu modificētās un vienkāršotās versijas. Jāņem vērā, ka vairākās valstīs (Čada, Džibuti, Eritreja, Komoras un Somālija) arābu valoda ir viena no oficiālajām valsts valodām, bet ikdienas saziņā tiek lietotas citas vietējās valodas, no kurām arī atveidojami īpašvārdi.

Starptautiskajā apritē, sevišķi angliskajā segmentā, ģeogrāfisko nosaukumu transliterēšanai biežāk tiek lietota BGN/PCGN sistēma, bet personvārdiem — ALA-LC. Franciskajā segmentā pārsvarā lieto I.G.N. sistēmu, bet vāciskajā — DIN 31635.

Arābvalodīgajās valstīs izmantotas vai oficiāli deklarētas šādas sistēmas:
 Alžīrija — IGN,
 Apvienotie Arābu Emirāti — UNGEGN,
 Bahreina
 Ēģipte — SES,
 Irāka — UNGEGN,
 Izraēla
 Jemena — UNGEGN,
 Jordānija — ADEGN
 Katara
 Kuveita — UNGEGN,
 Libāna — ADEGN
 Lībija — UNGEGN,
 Maroka — IGN,
 Mauritānija — IGN,
 Omāna — modificēta ADEGN sistēma,
 Palestīna
 Saūda Arābija — UNGEGN,
 Sīrija — UNGEGN (kartogrāfija), IGN,
 Sudāna — modificēta UNGEGN sistēma,
 Tunisija — IGN.

Transliterācijas sistēmu salīdzinošā tabula 

{|class="wikitable"
! Burts
! Nosaukums
! IPAvērtība
! ALA-LC
! DIN31635
! ISO233-2
! BGN/PCGN
! UNGEGN(UN)
! SES(Ēģipte)
! ADEGN
! I.G.N.
! SAS(EAE)
! EI
|-
| 
| hamzah
| /ʔ/
| ʼ
| ʾ
| <p align="center">ˌ;ˈ
| ʼ
| ʼ
| ʼ
| ʼ
| —
| ʾ
| —
|-
| 
| alif
| /aː/
| ā
| ā
| ʾ
| —; ā
| —; ā
| ā
| ā
| â; ê
| ā
| ā
|-
| 
| bāʼ
| /b/
| b
| b
| b
| b
| b
| b
| b
| b
| b
| b
|-
| 
| tāʼ
| /t/
| t
| t
| t
| t
| t
| t
| t
| t
| t
| t
|-
| 
| thāʼ
| /θ/
| th
| ṯ
| ṯ
| th
| th
| th (t)
| th
| th
| ç
| th
|-
| 
| jīm
| /d͡ʒ/
| j
| ǧ
| ǧ
| j
| j
| g (j)
| j
| dj, j
| ŷ
| dj
|-
| 
| ḥāʼ
| /ħ/
| ḥ
| ḥ
| ḥ
| ḩ
| ḩ
| ḥ
| ẖ
| ḥ
| ḥ
| ḥ
|-
| 
| khāʼ
| /x/
| kh
| ḫ
| ẖ
| kh
| kh
| kh
| kh
| kh
| x
| kh
|-
| 
| dāl
| /d/
| d
| d
| d
| d
| d
| d
| d
| d
| d
| d
|-
| 
| dhāl
| /ð/
| dh
| ḏ
| ḏ
| dh
| dh
| dh (z)
| dh
| dh
| ḏ
| dh
|-
| 
| rāʼ
| /r/
| r
| r
| r
| r
| r
| r
| r
| r
| r
| r
|-
| 
| zayn/zāy
| /z/
| z
| z
| z
| z
| z
| z
| z
| z
| z
| z
|-
| 
| sīn
| /s/
| s
| s
| s
| s
| s
| s (c)
| s
| s, ss
| s
| s
|-
| 
| shīn
| /ʃ/
| sh
| š
| š
| sh
| sh
| sh
| sh
| ch
| š
| sh
|-
| 
| ṣād
| /sˤ/
| ṣ
| ṣ
| ṣ
| ş
| ş
| ṣ
| s̱
| ṣ, ç
| ṣ
| ṣ
|-
| 
| ḍād
| /dˤ/
| ḍ
| ḍ
| ḍ
| ḑ
| ḑ
| ḍ
| ḏ
| ḍ
| ḍ
| ḍ
|-
| 
| ṭāʼ
| /tˤ/
| ṭ
| ṭ
| ṭ
| ţ
| ţ
| ṭ
| ṯ
| ṭ
| ṭ
| ṭ
|-
| 
| ẓāʼ
| /ðˤ/
| ẓ
| ẓ
| ẓ
| z̧
| z̧
| ẓ
| dh
| ẓ
| ẓ
| ẓ
|-
| 
| ʻayn
| /ʕ/
| ʻ
| ʿ
| ʿ
| ʻ
| ʻ
| ʽ
| ʻ
| ʼ; aa
| ʿ
| ʿ
|-
| 
| ghayn
| /ɣ/
| gh
| ġ
| ġ
| gh
| gh
| gh
| gh
| gh
| ğ
| gh
|-
| 
| fāʼ
| /f/
| f
| f
| f
| f
| f
| f
| f
| f
| f
| f
|-
| 
| qāf
| /q/
| q
| q
| q
| q
| q
| q (k)
| q
| q; g; gu
| q
| ḳ
|-
| 
| kāf
| /k/
| k
| k
| k
| k
| k
| k
| k
| k
| k
| k
|-
| 
| lām
| /l/
| l
| l
| l
| l
| l
| l
| l
| l
| l
| l
|-
| 
| mīm
| /m/
| m
| m
| m
| m
| m
| m
| m
| m
| m
| m
|-
| 
| nūn
| /n/
| n
| n
| n
| n
| n
| n
| n
| n; ne
| n
| n
|-
| 
| hāʼ
| /h/
| h
| h
| h
| h
| h
| h
| h
| h
| h
| h
|-
| 
| wāw
| /w/; /uː/
| w
| w; ū
| w
| w
| w
| w
| w, ū
| ou
| w; ū
| w; ū
|-
| 
| yāʼ
| /j/; /iː/
| y
| y; ī
| y
| y
| y
| y
| y, ī
| i; ï; y
| y; ī
| y; ī
|-
| 
| alif maddah
| /ʔaː/
| ā, ʼā
| ʾā
| ʾâ
| ā, ʼā
| ā
| ā
| ā
| â; ê
| ā
| ā
|-
| 
| tāʼ marbūṭah
| /a/, /at/
| h; t
| h; t
| ẗ
| h; t
| h; t
| —; t
| h; t
|  
| —; t
| —; t
|-
| 
| alif maqṣūrah
| /aː/
| á
| ā
| ỳ
| á
| y
| y
| a´
|  
| à
| à
|-
| 
| fatḥah
| /a/
| a
| a
| a
| a
| a
| a
| a
| a; e; é; è
| a
| a
|-
| <p align="center"></span></p>
|
| /au/
| aw
| aw
| aw˚
| aw
| aw
| ô (au)
| aw
| aou
|  
| aw
|-
| 
|
| /ai/; /ei/
| ay
| ay
| ay˚
| ay
| ay
| ei (ai)
| ay
| aï
|  
| ay
|-
| 
| kasrah
| /i/
| i
| i
| i
| i
| i
| i
| i
| i, e
| i
| i
|-
| 
| ḍammah
| /u/
| u
| u
| u
| u
| u
| u
| u
| ou, o
| u
| u
|-
| َ
| fatḥah ṭawīla
| /aː/
| á
| ā
| aʾ
| ā
| ā
| â (a)
| ā
| â, ê
|  
| ā
|-
| ِ
| kasrah ṭawīla
| /iː/
| ī
| ī
| iy
| ī
| ī
| î
| ī
| î, ê
|  
| ī
|-
| 
| <p align="center">alif khanjarīyah'</p>
| /aː/
| ā
| ā
| ā
| á
| ā
| â (a)
| ā
|  
|  
| ā
|-
| 
| ḍammah ṭawīla
| /uː/
| ū
| ū
| uw
| ū
| ū
| û
| ū
| oû, ô
|  
| ū
|-
| 
|
| /aː/
| á
| ā
| aỳ
| á
| á
| a
| á
| a
|  
| ā
|-
| 
|
| /uːw/
| ūw
| uww
| uw̄
| ūw
| uww
| uww
| uww
|  
|  
| uww
|-
| 
|
| /iːj/
| ī
| iyy
| iȳ
| iȳ
| ī
| ī
| iyy
|  
|  
| ī
|-
| 
|
| /-an/
| an
| an
| áʾ, á 
| an
| an
| an
| an
|  
|  
| —
|-
| 
|
| /-an/
| —
| an
| áỳ
|
| —
| —
| —
|  
|  
| —
|-
| 
|
| /-in/
| in
| in
| í
| in
| in
| in
| in
|  
|  
| —
|-
| 
|
| /-un/
| un
| un
| ú
| un
| un
| un
| un
|  
|  
| —
|-
| 
| shadda
| *ː
|  
|  
|  
|
| **
| **
| **
|  
|  
| **
|-
| 
| alif lām
|/al/; /el/
| al-
| al-
| ʾˈal
| Al / al
| al-
| el-
| Al
| El
| al-
| al-, ʼl-
|}

 Fonētiskā atveidošanas tabula 

{|class=wikitable
| rowspan="2" | Burtanosaukums
| rowspan="2" | UNGEGNtransliterācija
| rowspan="2" | IPA vērtība
| colspan="4" | Arābu alfabēta grafēma
| rowspan="2" | latviešuatveidojums
| rowspan="2" | arābiski
| rowspan="2" | transliterācija
| rowspan="2" | atveidojums
|-
| beigās| vidū| sākumā| atsevišķi|-
| rowspan="3" | ’alif
| ā
|
/a/
/aː/
/eː/
| ـا
| ـا
| ا
| ا
|
e
ā
ē
a
a
a
|

|
Buṣrá al Shām
Zinjibār
Al Kāf
Ḍubā
Lālla Khadījah

|
Bosra el Šāma
Zindžibāra
Kēfa
Duba
Lalla Hadīdža

|-
|
ʾa
ʾu
aʾ
|
/ʔa/
/ʔu/
/ʔa/
| ـأ|
|
| أ|
a
u
ā
a
|

|
ʾAbyan
Kawm ʾUmbū
Raʾs Tannūrah
Ṣan‘ā’
|
Abjena
Kaum Umbū
Rāstannūra
Sana
|-
| ʾi
| /ʔi/
| ـإ‎|
|
| إ|
i
e
|

|
Idlib
Embāba
|
Idliba
Embāba
|-
| ’alif maddah
| ʾā
| /ʔaː/
| ـآ|
|
| آ| ā
|
|
|
|-
| ’alif maqṣūrah
| ā, á
| /aː/
| ﻰ|
|
| ى| a
| 
| Diyālā
| Dijāla
|-
| rowspan="2" | bā’
| b
| /b/ (/p/)
| rowspan="2" | ـب| rowspan="2" | ـبـ| rowspan="2" | بـ| rowspan="2" | ب| b
| 
| Bayrūt
| Beirūta
|-
| bb
| /bː/
| b
| 
| Al Qabbaytah
| Kabeita
|-
| tā’
| t
| /t/
| ـت| ـتـ| تـ| ت| t
| 
| Tabūk
| Tebūka
|-
| tā’ marbūṭah
| h, t, -
| /a/, /at/
| ـة|
|
| ة|
-
t
|

|
Ḥajjah
Qalat Ṣāliḥ
|
Hadža
Kalat Sāliha
|-
| thā’
| th
| /θ/
| ـث| ـثـ| ثـ| ث|
t
s
|

|
Hadītha
Hārith al ʿUbaydī
|
Hadīta

|-
| rowspan="2" | jīm
| j
|
/d͡ʒ/
/ʒ/
/ɡ/
| rowspan="2" | ـج| rowspan="2" | ـجـ| rowspan="2" | جـ| rowspan="2" | ج|
dž
ž
g
|

|
Jabrīn
Jūniya
Sawhāj
|
Džebrīna
Žūnija
Sohāga
|-
| jj
| /d͡ʒː/
| dž
| 
| Ḥajjah
| Hadža
|-
| ḥā’
| ḥ
| /ħ/
| ـح| ـحـ| حـ| ح| h
| 
| Ḥāʾil
| Hāila
|-
| khā’
| kh
| /x/
| ـخ| ـخـ| خـ| خ| h
| 
| Khaybar
| Haibera
|-
| rowspan="2" | dāl
| d
| /d/
| rowspan="2" | ـد| rowspan="2" | ـد| rowspan="2" | د| rowspan="2" | د| d
| 
| ʻAdan
| Adena
|-
| dd
| /dː/
| d
| 
| Al Ḥidd
| Hida
|-
| dhāl
| dh
| /ð/
| ـذ| ـذ| ذ| ذ|
d
z
|

|
Dhībīn
Dhū al Fiqār
|
Dībīna
Zulfikārs
|-
| rowspan="2" | rā’
| r
| /r/
| rowspan="2" | ـر| rowspan="2" | ـر| rowspan="2" | ر| rowspan="2" | ر| r
| 
| Raʾs Tannūrah
| Rastannūra
|-
| rr
| /rː/
| rr
| 
| Al Muḥarraq
| Muharraka
|-
| rowspan="2" | zayn / zāy
| z
| /z/
| rowspan="2" | ـز| rowspan="2" | ـز| rowspan="2" | ز| rowspan="2" | ز| z
| 
| Jazā’ir az Zubayr 
| Zubeiras salas
|-
| zz
| /zː/
| z
| 
| Wazzān
| Vazāna
|-
| sīn
| s
| /s/
| ـس| ـسـ| سـ| س| s
| 
| Sbībah
| Sbība
|-
| shīn
| sh
| /ʃ/
| ـش| ـشـ| شـ| ش| š
| 
| Jabal Shams
| Šemss
|-
| ṣād
| ṣ
| /sˤ/
| ـص| ـصـ| صـ| ص| s
| 
| Ṣan‘ā’
| Sana
|-
| ḍād
| ḍ
| /dˤ/
| ـض| ـضـ| ضـ| ض| d
| 
| Ḍubā
| Duba
|-
| ṭā’
| ṭ
| /tˤ/
| ـط| ـطـ| طـ| ط| t
| 
| Ṭanṭā
| Tanta
|-
| ẓā’
| ẓ
| [ðˤ] ~ [zˤ]
| ـظ| ـظـ| ظـ| ظ| z
| 
| Aẓ Ẓahrān 
| Zahrāna
|-
| ‘ayn
| ʿ
| /ʕ/
| ـع| ـعـ| عـ| ع|
**
—
| 

|
Al Majmaʿah
Ar Rifāʿ
|
Medžmaa
Rifā
|-
| ghayn
| gh
| /ɣ/ (/ɡ/)
| ـغ| ـغـ| غـ| غ| g
| 
| Ghadāmis
| Gadāmisa
|-
| rowspan="2" | fā’
| f
| /f/ (/v/)
| rowspan="2" | ـف| rowspan="2" | ـفـ| rowspan="2" | فـ| rowspan="2" | ف| f
| 
| Al Fayyūm
| Faijūma
|-
| ff
| /fː/
| f
| 
| Qaffīn
| Kafīna
|-
| rowspan="2" | qāf
| q
| /q/ (/ɡ/)
| rowspan="2" | ـق| rowspan="2" | ـقـ| rowspan="2" | قـ| rowspan="2" | ق| k
| 
| Al Qāmishlī
| Kāmišlī
|-
| qq
| /qː/
| k
| 
| Zaqqūm
| Zakūms
|-
| rowspan="2" | kāf
| k
| /k/ (/ɡ/)
| rowspan="2" | ـك| rowspan="2" | ـكـ| rowspan="2" | كـ| rowspan="2" | ك| k
| 
| Al Kuwayt
| Kuveita
|-
| kk
| /kː/
| k
| 
| Khawr Fakkān
| Haur Fakāna
|-
| rowspan="2" | lām
| l
| /l/
| rowspan="2" | ـل| rowspan="2" | ـلـ| rowspan="2" | لـ| rowspan="2" | ل| l
| 
| Ḥaql 
| Hakla
|-
| ll
| /lː/
| ll
| 
| Mallawi
| Mellevi
|-
| rowspan="2" | mīm
| m
| /m/
| rowspan="2" | ـم| rowspan="2" | ـمـ| rowspan="2" | مـ| rowspan="2" | م| m
| 
| Al Mahra
| Mehra
|-
| mm
| /mː/
| mm
| 
| Ad Dammām
| Dammāma
|-
| rowspan="2" | nūn
| n
| /n/
| rowspan="2" | ـن| rowspan="2" | ـنـ| rowspan="2" | نـ| rowspan="2" | ن| n
| 
| Najrān
| Nedžrāna
|-
| nn
| /nː/
| nn
| 
| Raʾs Tannūrah
| Rāstannūra
|-
| hā’
| h
| /h/
| ـه| ـهـ| هـ| ه| h
| 
| Damanhūr
| Demenhūra
|-
| rowspan="2" | wāw
| w / ū / aw
| /w/, /uː/, /aw/,(/u/, /o/, /oː/)
| rowspan="2" | ـو| rowspan="2" | ـو| rowspan="2" | و| rowspan="2" | و|
v
u
ū
o
|

</span>
|
Wāsiṭ
Khawlān
Thamūd
Qūs
|
Vāsita
Haulāna
Temūda
Kosa
|-
| ww
| /wː/
| uw
| 
| Ad Dawwār
| Dauvāra
|-
| wāw hamzah
| ’ū
| /ʔu/
| ـؤ‎|
|
| ؤ|
u
o
|
|
|
|-
| rowspan="2" | yā’
|
y

ī
|
/j/

/iː/

| rowspan="2" | ـي| rowspan="2" | ـيـ| rowspan="2" | يـ| rowspan="2" | ي|
j
i
ī
|

|
Diyālā
Raydah
Kifrī
|
Dijāla
Raida
Kifrī
|-
| yy 
| /jː/
| ij
| 
| Al Fayyūm
| Faijūma
|-
| yā’ hamzah
| ʾi
| /ʔi/
| ـئ‎| ـئـ‎| ئـ‎| ئ| i
| 
| Ḥāʾil
| Hāila
|-
| colspan="11" | papildburts|-
| hamzah
| ʾ
| /ʔ/
|
|
|
| ء| —
| 
| Ṣan‘ā’
| Sana
|-
| colspan="11" |nestandarta burti|-
|gāf
|g
|/g/
|
|
|
|
|g
|
|ʾAgādīr
|Agādīra
|-
|vā
|g
|/g/
|
|
|
|
|g
|
|Gafṣah
|Gafsa
|-
| colspan="11" | īsie patskaņi|-
| fatḥah
| a
| /a/, /æ/
|
|
|
|
|
a
e
|

|
Farasān
Salamīya
|
Farasāna
Selemija
|-
| ḍammah
| u
| /u/
|
|
|
|
|
u
o
|

|
Al Hufūf
Ḥumṣ
|
Hufūfa
Homsa
|-
| kasrah
| i
| /i/
|
|
|
|
| i
| 
| Qinā
| Kina
|-
| colspan="11" | pozicionālie divskaņi|-
|
| aw
|
/au/
/o/
|
|
|
|
|
au
o
|

|

Aj Jawf
|

Džofa
|-
|
| ay
| /ai/, /ei/
|
|
|
|
|
ai
ei
|

|

Jbayl/Jubayl
|

Žbeila
|-
| colspan="11" | diakritiskās (vokalizācijas) zīmes  (ḥarakāt)
|-
| fatḥah
| a
| /a/, /æ/
|
|
|
|  ـَ|
a
e
| 
| Qaṭar
| Katara
|-
| ḍammah
| u, o
|
/u/
/o/
|
|
|
| ـُ|
u
o
|

|
Al Burāq
Sohār
|
Burāka
Sohāra
|-
| kasrah
| i
| /i/
|
|
|
| ـِ| i
| 
| Miṣr
| [Ēģipte]
|-
| maddah
| ʾā
| /ʔaː/
|
|
|
| ـٓ| ā
|
|  
|
|-
| alif khanjarīyah
| ā
| /aː/
|
|
|
| ــٰ| ā
| 
| Rahmān
| Rahmāns
|-
| alif waṣlah
| —
| —
|
|
|
| ٱ| —
|
|
|
|-
| sukūn
| —
| —
|
|
|
| ـْـ| —
| 
| Naṣr
| Nasra
|-
| tanwīn
| (-an, -in, -un)
|
|
|
|
| ـٌ ـٍ ـً|
|
|
|
|-
| shadda
| **
|
|
|
|
| ـّـ'| *, **
|

|ʿAmmānZaqqūm|
Ammāna
Zakūms
|}

 Atveidošanas nosacījumi 
Arābu valodas īpašvārdi latviešu valodā atveidojami no vienas no pilnajām jeb «zinātniskajām» transliterētajām vārda formām. Transliterācijai jāsatur informācija par patskaņu un līdzskaņu kvalitāti, kā arī burtu ʻayn un hamzah esamību. Transliterācijas sistēmai jābūt zināmai, jo burtu vai to kombināciju vērtība dažādās sistēmās var atšķirties.

Ja pilnā transliterētā vārda forma nav pieejama, to nepieciešams iegūt no pirmavota — vārda arābiskās formas.

Piemēram:
 Hatem Ben Arfa — tunisiešu izcelsmes franču futbolists, vārds franču valodas ortogrāfijā;
  — raksts par šo futbolistu arābu valodas Vikipēdijā, vārds vienkāršotajā rakstībā;
  — ar Multillect vārds daļēji pārveidots pilnajā rakstībā (vietne neatpazīst uzvārdu);
 ḥātimu bin ʿarfa — ar intellibe instrumentu pilnā rakstība pārcelta DIN 31635 transliterācijas sistēmā pilnajā transliterācijā (skatīt sadaļu par atveidojamo sākumformu);
 Ḥātim Bin ʻArfa — vārds pārveidots pauzes formā un pārcelts ALA-LC (visplašāk lietota Vikipēdijā) transliterācijas sistēmā;
 Hātims Bin Arfa — atveidojums latviski.

 Atveidojamā sākumforma 
Arābu īpašvārdi transliterējami, transkribējami un atveidojami no tā sauktās pauzes formas, kas atbilst izolēta vārda izrunai.
Izolētu vārdu izrunā bez locījuma galotnes, dažos gadījumos — arī bez piedēkļa -at- pēdējā elementa. Vairākkomponentu īpašvārdiem pauzes forma nosakāma katram komponentam atsevišķi un šādā gadījumā tā dažreiz atkarīga no visa īpašvārda struktūras.

Lai atrastu pauzes formu, jāatmet šādi pilnās formas elementi:

 Zilbes, uzsvars un intonācija 

 Zilbes 
Arābu valodā skaņas atveide lielā mērā atkarīga no tās pozīcijas zilbē. Zilbes centru veido īsais vai garais patskanis. Zilbes robeža var būt garajā līdzskanī, starp patskani un līdzskani vai starp diviem dažādiem līdzskaņiem.

Visbiežāk sastopamie zilbju tipi ir:
 vaļēja īsa zilbe:
  —  — Barakatun — Ba.ra.ka — Baraka
 vaļēja gara zilbe:
  —  — Līwā — Lī.wā — Līva
 slēgta zilbe:
  —  — ʿAmmān — ʿAm.mān — Ammāna

Arābu valodā zilbe nevar sākties ar patskani. Latviskajā atveidojumā šādas zilbes rodas, ja arābu valodā zilbe sākas ar līdzskani hamza vai ʻayn, kuri šādā pozīcijā nav atveidojami:
  —  —
  —  —
  —  — ʿAmmān — ʿAm.mān — Ammāna
  —  — Muʿammaru — Mu.ʿam.mar — Muammers

Arābu literārajā valodā zilbe nevar sākties ar diviem vai vairāk līdzskaņiem; šādas zilbes var parādīties, ja par pamatu atveidojumam ņemta dialekta forma:
  —  —   — Ṣafāqus — Sfāksa
  —  —   — Jbayl — Žbeila
  —  — al Qaṣru aṣ Ṣaghīru — Al Qasr aṣ Ṣaghīr — Ksar es Segīra

 Uzsvars 
Arābu valodā ir dinamiskais brīvais vārda uzsvars. Tā vieta atkarīga no vārda zilbju struktūras. Artikuls arābu valodā vienmēr ir neuzsvērts.

Latviešu valodā arābu īpašvārdi izrunājami ar pirmās zilbes uzsvaru:

  — Baghdād — ˈBagdāde
  — Az Zubayr — ˈZubeira

Īpašvārdos, kas atveidojumā sastāv no vairākiem komponentiem, patstāvīgu uzsvaru iegūst katrs komponents, izņemot artikulu:

  — Khamīs as Sāḥil — ˈHemīsa es ˈSāhila
  — Al Majar al Kabīr — ˈMedžera el ˈKebīra

 Intonācija 
Atveidoto īpašvārdu garās zilbes izrunājamas ar stiepto vai krītošo intonāciju.

 Patskaņi 
Arābu literārajā valodā ir sešas patskaņu fonēmas — trīs īsie un trīs garie patskaņi: /a/, /i/, /u/ un /aː/, /iː/, /uː/. Dialektos sastopami arī patskaņi /e/, /eː/, /o/, /oː/.

 Patskaņu kvantitāte 
Arābu valodā īsie un garie patskaņi ir fonoloģiski pretstatīti. Latviešu valodā arābu īsie patskaņi atveidojami ar īsajiem un garie — ar garajiem patskaņiem.

  — Ḥāmid — Hāmids (‘[Dieva] slavinātājs’)
  — Ḥamīd — Hamīds (‘slavējamais’)
  — Malik — Meliks (‘karalis’)
  — Mālik — Māliks (‘valdošais’)
  — Malīk — Malīks (‘valdnieks’)
  — Rashīd — Rašīds (‘prātīgais’)
  — Rāshid — Rāšids (‘pareiza ceļa gājējs’)

Ja arābu valodā aiz garā patskaņa seko hamza vai ‘ayn un aiz tā cits garais patskanis, pirmo garo patskani latviešu valodā atveido ar īso patskani.

  — ʼIsmāʻīl — Ismaīls
  — Dā’ūd — Daūds

Ja arābu valodā aiz garā patskaņa seko garš līdzskanis, garo patskani latviešu valodā atveido ar īso patskani.

  — Lālla Khadījah — Lalla Hadīdža

 Patskaņu atveidošana 

 /a/ atveidošana 
Arābu valodas saīsinātajā rakstībā /a/ parasti neattēlojas, bet pilnajā rakstībā to attēlo ar diakritisko zīmi fatḥah.

Arābu valodas /a/ (transliterācijā apzīmē ar a) atveidojams latviešu valodā divējādi — ar <a> vai <e>.

Arābu /a/ izrunā tuvojas /a/ vai /ɑ/ un atveidojams ar <a>, ja:
 vārdā jebkurā pozīcijā ir kāds no emfātiskajiem līdzskaņiem /tˤ/ (ṭ), /dˤ/ (ḍ), /sˤ/ (ṣ), vai /ðˤ/ (ẓ);
 /a/ seko aiz kāda no cietajiem līdzskaņiem /r/ vai /v/;
 /a/ seko aiz kāda no faringālajiem līdzskaņiem /ħ/ (ḥ) vai /ʕ/ (ʻayn);
 /a/ seko aiz kāda no uvulārajiem līdzskaņiem /ɣ/ (gh), /x/ (kh) vai /q/;
 aiz /a/ seko tautosillabisks /w/.

Arābu /a/ izruna tuvojas /æ/ vai /ɛ/ un atveidojams ar <e>, ja vārdā nav emfātisko līdzskaņu un:
 /a/ seko aiz kāda no palatalizētajiem līdzskaņiem /dʒ/ (j), /k/, /l/ vai /ʃ/ (sh);
 /a/ seko aiz kāda no tā sauktajiem vidējiem līdzskaņiem /b/, /d/, /m/, /n/, /s/, /t/, /z/ vai /ʔ/ (hamza);
 /a/ seko aiz kāda no interdentālajiem līdzskaņiem /ð/ (dh) vai /θ/ (th).
 aiz /a/ seko tautosillabisks /j/ (y).

Vārda galotnē arābu /a/ neatkarīgi no izrunas vienmēr atveidojams ar <a>:
  — Makkah — Meka

 /a/ atveidošanas kopsavilkuma tabula 

 /aː/ atveidošana 
Arābu valodas rakstībā /aː/ attēlojas ar burtu ’alif (), ’alif maddah () vai ’alif maqṣūrah (, galotnē).

Arābu valodas /aː/ (transliterācijā apzīmē ar ā) atveidojams latviešu valodā ar <ā>, <ē> vai <a>.

Arābu /aː/ izrunā tuvojas /aː/ un atveidojams ar <ā> pēc <a> atveidošanas pozicionālajiem nosacījumiem.
  — Ṭāhir — Tāhirs
  — Jarāda — Džerāda
  — ‘Āṣī — Āsī

Arābu /a/ izruna tuvojas /æː/ un atveidojams ar <ā> vai <ē> pēc <e> atveidošanas pozicionālajiem nosacījumiem. Lielākajā daļā gadījumu /æː/ atveidojams ar <ā>, izņemot Magribu (Maroka, Alžīrija, Tunisija), kur šādā pozīcijā /æː/ atveidojams ar <ē>.
  — Diyālā — Dijāla
  — Al Kāf — Kēfa

Arābu /aː/ atveidojams ar īso <a>:

 vārda vai saliktā nosaukuma pēdējā komponenta beigās, ja tas nav vienzilbes vārds, vai ja aiz /aː/ neseko ‘ayn:
  — Al Mukallā — Mukella
  — Ar Rifāʿ — Rifā
  — Juzur Khurīyā Murīyā — Hurijā Murijas salas
 pirms dubultā līdzskaņa:
  — Lālla Khadījah — Lalla Hadīdža

 /e/ atveidošana 
Fonēma /e/ arābu valodā sastopama tikai dialektos <e> atveidošanas pozicionālajos nosacījumos un tā izruna tuva latviešu /ɛ/. Nepilnajā rakstībā apzīmē ar hamza+’alif (), bet pilnajā rakstībā apzīmē ar diakritiskajām zīmēm fatḥah vai kasrah un transliterē attiecīgi ar e, a vai i.

Atveidojams latviešu valodā ar <e>.

  — Embāba — Embāba
  — Madnīn — Mednīna
  — Dikirnis — Dekernesa

 /eː/ atveidošana 
Fonēma /eː/ arābu valodā sastopama tikai dialektos <e> atveidošanas pozicionālajos nosacījumos un tā izruna tuva latviešu /ɛː/. Rakstībā apzīmēta tāpat, kā literārās valodas fonēmas /aː/ vai /ai/ un transliterē attiecīgi ar ā vai ay.

Atveidojams latviešu valodā ar <ē>.

  — Bāja — Bēdža
  — ʾAryānah — Arjēna
  — Muḥāfaẓat al Buḥayrat, Muḥāfẓet El Beḥēra — Behēras muhāfaza

 /i/ atveidošana 
Arābu rakstībā /i/ attēlojas ar hamza+’alif () vai nepilnajā rakstībā ar diakritisko zīmi kasrah. Transliterācijā apzīmē ar i. Izrunā atkarībā no tā pozīcijas vārdā tuvojas /i/ vai /ɨ/, bet latviešu valodā vienmēr atveidojams ar <i>.

  — Idlīb — Idlība
  — Qishn — Kišna
  — Jiblā — Džibla

 /iː/ atveidošana 
Arābu nepilnajā rakstībā /iː/ attēlojas ar yā’ (), bet nepilnajā rakstībā ar yā’+kasrah. Transliterācijā apzīmē ar ī. Latviešu valodā atveidojams ar <ī> vai <i>.

  — Dhībīn — Dībīna

Latviešu valodā ar īso <i> atveido izskaņā -īya.
  — Al Ismāʻīlīyah — Ismaīlija

 /o/ un /oː/ atveidošana 
Fonēmas /o/ un /oː/ arābu valodā sastopama tikai dialektos <a> atveidošanas pozicionālajos nosacījumos /u/ vai /uː/ vietā vai pozicionālā divskaņa /aw/ vietā. To izruna tuva latviešu /ɔ/ un /ɔː/. Nepilnajā rakstībā /oː/ fonēmu apzīmē ar wāw (), bet /o/ neapzīmē; pilnajā rakstībā /o/ apzīmē ar diakritisko zīmi ḍammah. Transliterē /o/ fonēmu ar u vai o, bet /ɔː/ fonēmu ar ū, aw vai ō.

Abos gadījumos latviešu valodā atveidojams ar <o>. Atveidojumos izrunā patskaņa garumu parasti neizšķir.
  — Sohār — Sohāra
  — Qūṣ vai Qoṣ — Kosa
  — [χɔːɾˈmaksaɾ] — Khawr Maksar vai Khor Maksar — Hormeksera
  — Dayr az Zawr vai Deir ez Zor'' — Deir ez Zora

/u/ atveidošana 

/uː/ atveidošana

Vietvārdu atveidošana

Personvārdu atveidošana

Gramatizācija

Atsauces

Ārējās saites 

 Multillect. Harakat — adds diacritics to Arabic
 Intellibe tiešsaistes transliterācija DIN 31653
 Unicode Transliteration Guidelines 
 Standard Arabic System for Transliteration of Geographic Names
 Romanization of Arabic Names. Edited by Sattar Izwaini
 Personvārdu atveide

Arābu valoda
Īpašvārdu atveidošana