Mėnuo Juodaragis

Mėnuo Juodaragis (MJR; no lietuviešu valodas — 'Mēness melnradzis' vai 'Melnragu mēness') ir kopš 1995. gada rīkots baltu kultūras, tautas mūzikas un alternatīvās mūzikas brīvdabas festivāls, viens no lielākajiem un senākajiem neatkarīgās mūzikas pasākumiem Baltijā.

Vēsture 
Pirmais Mėnuo Juodaragis notika 1995. gada 10. novembrī Verbišķu laukos netālu no Molētiem, kur uz vienu vakaru spontāni sapulcējās padsmit jauniešu domubiedru grupa, un uzstājās 5 grupas: Wejdas, Solus, Akys, Sovijus un Sala.

Nākamais festivāls tika rīkots pēc gandrīz diviem gadiem — 1999. gada 2. maijā — turpat Verbišķos. Šoreiz tas ilga divas dienas, un tajā kopā ar Lietuvas grupām Sala, Ha Lela, Angis, Sovijus, Pievos, Laumė, Akys un Wejdas uzstājās arī tumšā ambienta grupa King Lear's Convulsions no Latvijas. Savukārt no 2000. līdz 2002. gadam augusta pēdējā nedēļā ar vietējās pašvaldības atbalstu Mėnuo Juodaragis notika Utenas rajona Sudeiķos, pie Alauša ezera. 2006. gadā festivāls finansiālu un organizatorisku iemeslu dēļ nenotika.

2009. gadā Mėnuo Juodaragis notika uz salas Zarasu ezerā. Festivāla tēma bija zirgi, un tajā uzstājās vairāk nekā 40 grupas, tostarp Trokšņu iela un Baobabs no Latvijas. Togad Dangus 500 eksemplāros laida arī klajā 30 festivāla mūziķu lielākoties īpašu un iepriekš neizdotu skaņdarbu izlases dubultdisku Mėnuo Juodaragis. Rinktinė ('Mėnuo Juodaragis. Izlase'). Izdevuma pirmajā diskā ar nosaukumu Priešpilnis ('Augošs mēness') iekļauti 15 Lietuvas mūziķu skaņdarbi, bet otrajā diskā ar nosaukumu Delčia ('Vecs mēness') — 15 pārējo valstu mūziķu skaņdarbi.

2010. gada sakļautā (mazā) festivāla norises vieta bija Aukštadvaris, bet 2011. gadā festivāls atkal atgriezās uz salas Zarasu ezerā. Tā gada festivāla sauklis bija „Kur sutartines vij pasaules... Tava cilts Tevi sauc!” (Kur sutartinės pina pasaulius... Tavo gentis Tave šaukia!) Mėnuo Juodaragis tēma bija lietuviešiem raksturīgā daudzbalsīgā dziedāšanas tradīcija — sutartines un lietuviešu valodas atdzimšana —, un festivālā uzstājās vairāk nekā 45 mūzikas grupas un mūziķu, tostarp Laimas Muzykanti un DJ Olivers no Latvijas.

2012. gada festivāls bija veltīts putniem un Lietuvas aviācijas vēsturei, kam par godu Zarasos notika gaisa balonu sacensības un gaisa balonu nakts parāde ar īpašu mūzikas un gaismu šovu. Festivālā uzstājās vairāk nekā 50 grupas, tostarp arī etno ska grupa Vējam Kabatā no Latvijas. Kopš 2012. gada festivālu daļēji atbalsta Lietuvas Republikas Kultūras ministrija.

2013. gadā festivāla tēma bija „Brāļi latvieši”, ko pavadīja sauklis „Laiks brāļiem satikties” (Metas broliams susitikti). Togad Mėnuo Juodaragis uzstājās 11 mūzikas grupas un folkloras kopas no Latvijas — Iļģi, Skyforger, Auļi, Grodi, Vilki, Ēnu kaleidoskops, Dzelzs Vilks, Miglas asni, Bēdu vēstnesis, STandART un Green Novice —, kā arī divi latviešu dīdžeji: DJ Olivers un DJ Dambis. Savukārt kino un lekciju programmā bija iekļauta latviešu valodas apmācība, dažādas lekcijas par latviešu kultūru, mitoloģiju, zīmēm un to līdzību ar lietuviešu kultūru, kā arī latviešu filmas. Par festivāla vēstnešiem izvēlēts ASV lietuviešu podnieks Vlads Rukša (Vladas Rukša) un viņa draugs ASV latviešu grāmatsējējs Alfrēds Stinkuls, kuriem Losandželosā piederēja baltu suvenīru veikals.

2016. gadā Mėnuo Juodaragis mainīja norises vietu no salas Zarasu ezerā uz salu Dūburu ezerā, Zarasu rajonā, netālu no Dusetām. 19. festivāla tēma bija „Mājas”, un tā galvenie mākslinieki bija slovēņu avangarda mūzikas grupa Laibach, bet no Latvijas festivālā uzstājās Saucējas, Gas of Latvia un Hypnopython. Festivālu apmeklēja ap 5000 cilvēku. Norises vietas maiņu festivāla rīkotāji skaidroja šādi:

2017. gadā ar Pērkonam veltītu festivālu tika atzīmēta tā 20. gadskārta. Festivāla galvenie mākslinieki bija norvēģu tradicionālās tautas mūzikas grupa Wardruna, bet no Latvijas Mėnuo Juodaragis uzstājās Auļi, Tautumeitas, Daba San un Hipstokrātija.

2018. gadā Mėnuo Juodaragis tēma bija burvības, un tā biļešu skaits bija ierobežots līdz 3000 biļetēm. Festivāla galvenie mākslinieki bija eksperimentālās tautas mūzikas grupa Heilung, bet Latviju Mėnuo Juodaragis pārstāvēja Ēnu kaleidoskops, kas festivālā uzstājies arī 2007., 2010. un 2013. gadā.

Tēmu pavedieni 

Kopš 2003. gada festivālam tiek izvēlēts viens vai vairāki ar baltiem, baltu dzīvesziņu un Lietuvu saistīti „tēmu pavedieni” (temų gijos), kas atspoguļojas attiecīgā gada dalībniekos un to priekšnesumos, kā arī citos festivāla pasākumos un vispārējā noformējumā. Festivāla tēmu pavedieni laika gaitā:
 2003. gadā — Lietuvas partizāni (Lietuvos partizanai);
 2004. gadā — Ķērnavas noslēpumi (Kernavės paslaptys) un senās baltu zīmes (senieji baltų ženklai);
 2005. gadā — Vīdūns (Vydūnas) un baltu ekoloģija (baltiška ekologija);
 2007. gadā — sēļu cilts (sėlių gentis) un Mēness (Mėnulis);
 2008. gadā — pūķi (aitvarai) un Lietuvas armijai — 90 (Lietuvos kariuomenės 90-metis);
 2009. gadā — zirgi (žirgai), Vītis (Vytis) un Lietuvas vēsture — senāka par 1000 gadiem (Lietuvos istorija senesnė nei 1000 metų);
 2010. gadā — Velna baltiskā mitoloģija (baltiškoji Velnio mitologija) un Dr. Jons Basanavičs (Dr. Jonas Basanavičius);
 2011. gadā — sutartines (sutartinės) un lietuviešu valodas atdzimšana (lietuvių kalbos atgimimas);
 2012. gadā — putni (paukščiai) un Lietuvas aviācijas vēsture (Lietuvos aviacijos istorija);
 2013. gadā — brāļi latvieši (broliai latviai);
 2014. gadā — sapņi (sapnai);
 2015. gadā — bites (bitės);
 2016. gadā — mājas (namai);
 2017. gadā — Pērkons (Perkūnas);
 2018. gadā — burvības (burtai).

Programma 

Mėnuo Juodaragis uzstājušies dažādi tradicionālās un mūsdienu tautas mūzikas (neofolka, folkroka, folkmetāla u.t.t.), darkwave, avangarda, elektroniskās mūzikas, eksperimentālās mūzikas, rokmūzikas, smagā metāla un daudzu citu žanru mūziķi. Līdz 2016. gadam festivālā bija trīs skatuves — Lielā skatuve, Priežu skatuve (Pušyno scena) un Ziemeļu skatuve/Dainu skatuve (Šiaurinė scena/Dainų scena), bet kopš 2016. gada to skaits ir palielināts līdz četrām — Folk skatuves (Folk scena), uz kuras galvenokārt uzstājas tautas mūziķi, Egļu skatuves (Eglyno scena), uz kuras lielākoties uzstājas elektroniskās mūzikas izpildītāji un dīdžeji, kā arī Dūbura skatuves (Dūburio scena) un Lielās skatuves (Didžioji scena; 2017. gada festivālā pārdēvēta par Pērkona skatuvi (Pērkūno scena)), uz kurām uzstājas pārējie, parasti lielākie un slavenāki mūziķi. Rituālās mūzikas un atsevišķas akustiskās uzstāšanās notiek arī pie Lielā ozola (Didysis ąžuolas).

Festivālā, līdztekus mūzikas programmai, darbojas arī amatu ciems (Amatų kiemas), deju, kino un lekciju teltis, kā arī notiek tradicionālie rituāli, izstādes, vakarēšana, ekskursijas, pārgājieni, sporta pasākumi un sacensības (futbolā, regbijā, orientēšanās, ristīnī, lokšaušanā, ritinī).

Amatu ciemā visa festivāla laikā savus darinājumus pārdod un ar dažādām meistardarbnīcām un paraugdemonstrējumiem uzstājas galdnieki, kalēji, maiznieki, stiklpūši, ādas amatnieki, kaulgrebji, kokgrebji, drēbnieki, audēji, dārznieki, podnieki, rotkaļi, zāļotāji, aldari, senie tetovētāji u.c. amatnieki no Lietuvas un citām valstīm. Kopš 2016. gada festivālā darbojas arī Bērnu ciematiņš (Vaikų kiemutis) ar īpašu bērniem paredzētu programmu — animācijām, priekšnesumiem, mūzikas programmu, spēlēm, pasakām un nodarbībām, bet 2018. gadā iekārtots atsevišķs Burvību ciems (Burtų kiemas) ar zāļotājiem, astrologiem un maģijas pētniekiem.

Minam Juodaragin 

Kopš 2005. gada tiek rīkota riteņbraukšana Minam Juodaragin, kurā apmeklētāji tiek aicināti uz festivālu doties ar divriteni. Dalībniekiem iespējams vai nu pievienoties riteņbraucēju grupām no lielākajām Lietuvas pilsētām, vai arī doties atsevišķi. Minam Juodaragin iepriekš jāreģistrējas un, ja ceļā uz festivālu veikti vairāk nekā 100 km, rīkotāji riteņbraucējam piešķir atlaidi festivāla biļetei, īpašu dāvanu un nodrošina riteņa bezmaksas tehnisko apskati.

Einam Juodaragin 

2018. gadā ieviesta jauna tradīcija — pārgājiens Einam Juodaragin, kurā apmeklētāji aicināti uz festivālu doties kājām. Einam Juodaragin iepriekš jāreģistrējas un, ja ceļā uz festivālu mēroti vairāk nekā 100 km, rīkotāji gājējam piešķir atlaidi festivāla biļetei, piemiņas zīmi un ekskursiju pa Molavēnu apkārtni. Pārgājiens sākās Kauņā četras dienas pirms festivāla sākuma.

Festivāli

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālās lapas
    
  
  
 Festivāla YouTube kanāls 
 Raksti par festivālu
 Brīnumainais „Menuo Juodaragis” vasaru noslēdz dārdoši . 2017. gada 26. augusts. Delfi. Skatīts: 2017. gada 30. augustā.
 Vasaras festivālu mūzika V: Mėnuo Juodaragis XIX. 2016. gada 23. augusts. Vasaras festivālu mūzika. NABA. Latvijas Sabiedriskais medijs. Skatīts: 2016. gada 23. augustā.
 Starp biteniekiem un mūziķiem — fotoieskats Lietuvas festivālā „Menuo Juodaragis”.. 2015. gada 4. septembris. Latvijas Avīze. Skatīts: 2016. gada 13. augustā.
 Fotoreportāža: baltu brāļi tiekas festivālā 'Menuo Juodaragis'. 2013. gada 26. augusts. Delfi. Skatīts: 2016. gada 13. augustā.
 Kaspars Zaviļeiskis (2012. gada 27. augusts). Lietuviešu kultūras rasols uz salas. tvnet.lv. Skatīts: 2016. gada 13. augustā.
 Video
 Aestiorum Gentes. Youtube. 2014. gada 4. aprīlis.
 Juodaragio alus. Youtube. 2018. gada 18. augusts.
 MJR Kaukynės XXI½. Youtube. 2020. gada 9. oktobris.
 Mėnuo Juodaragis XXI. Youtube. 2018. gada 13. oktobris.
 Mėnuo Juodaragis XX. Youtube. 2017. gada 25. novembris.
 Mėnuo Juodaragis XIX. Youtube. 2016. gada 14. novembris.
 Mėnuo Juodaragis XVII. Youtube. 2014. gada 5. oktobris.
 [https://www.youtube.com/watch?v=Y21GUDS0YA4 Mėnuo Juodaragis XV]. Youtube. 2012. gada 20. decembris.
 Mėnuo Juodaragis XIV. Youtube. 2011. gada 21. jūlijs.

Lietuvas mūzikas festivāli
Baltu kultūra