Gļinski

Gļinski (, ) bija Krimas tatāru izcelsmes Lietuvas lielkņazistes un Maskavijas kņazu un bajāru dzimta, kura krita nežēlastībā, apvainota Maskavas dedzināšanā. Vīriešu līnija izsīka 1602. gadā.

Vēsture 
1380. gadā Zelta Ordas emīrs Mamajs noslēdza savienību ar Lietuvas dižkunigaiti Jagaili, bet 1380. gada septembrī zaudēja Kuļikovas kaujā pret Maskavas kņazu Dmitriju un izšķirošajā kaujā pret hanu Tohtamišu pie Kalkas upes. 

Mamaja dēls Mansurs dienēja Lietuvas dižkunigaitijas armijā, viņa mazdēlu kristīja Aleksandra vārdā un iecēla par Gļinskas, Romnu un Poltavas vietvaldi. Viņa pēctece Jeļena Gļinska bija pirmā Krievijas cara Joana IV māte.

Ģenealoģija 
 Aleksandrs Gļinskis (miris pēc 1399)
 Ivans Gļinskis
 Boriss Gļinskis (miris pēc 1451), Švitrigaiļa sabiedrotais
 Bagdans Gļinskis (miris 1512), ukraiņu kazaku atamans
 Ļevs Gļinskis
 Nikolajs Gļinskis (ap 1460–1534), sacelšanās vadītājs 1508. gadā
 Vasilijs Gļinskis (miris 1515), Sloņimas (1505–1506) un Brestļitovskas (1506–1507) vietvaldis. Pēc 1508. gada kopā ar brāli Nikolaju un Ivanu aizbēga uz Maskavu  
 Jeļena Gļinska (mirusi 1538), Vasilija III sieva, Maskavijas reģente (1533–1538), cara Joana IV māte
 Nikolajs Gļinskis (miris 1559)
 Jurijs Gļinskis (miris 1547), apsūdzēts Maskavas dedzināšanā
 Ivans Gļinskis
 Ivans Gļinskis (miris 1602), pēdējais no kņazu dzimtas
 Ivans Gļinskis (miris ap 1522)

Atsauces 

Krievijas dižciltīgie