Neitronijs

Neitronijs ir īpašs vielas veids, kas sastāv tikai no neitroniem. Šis termins bieži sastopams zinātniskās fantastikas literatūrā, bet zinātnē to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums neitroniums (no ), tomēr, tāpat kā pieņemts elementu nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar -ium, latviešu valodā lietot izskaņu -ijs, tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par neitrīdu vai neitriumu.

Populārzinātniskā un fantastiskā literatūrā neitronijs ir ārkārtīgi blīva viela, no kā, iespējams, sastāv neitronu zvaigžņu kodoli. Tā kā no zinātnes viedokļa šis termins nav stingri definēts, turklāt joprojām nav īstas skaidrības, no kā sastāv neitronu zvaigžņu iekšiene (tā varētu būt deģenerēta "neitronu gāze", dīvainā matērija, kvarku matērija vai to sajaukums), zinātniskās publikācijās to parasti neizmanto.

Neitronijs kā superizturīgu bruņu materiāls pieminēts seriālā "Zvaigžņu ceļš", franšīzē "Zvaigžņu Vārti", spēlēs Warhammer 40,000 un Master of Orion, kā arī citur.

Vēsture 
Terminu ieteicis vācu ķīmiķis Andreass fon Antropovs (Andreas von Antropoff) 1926. gadā, pirms vēl bija atklāts neitrons. Viņš par neitroniju nosauca hipotētisku elementu ar atomskaitli 0, kam vajadzētu atrasties pašā periodiskās sistēmas sākumā un, iespējams, piederēt pie cēlgāzēm.

Neitronija "izotopi" 
Mūsdienās pazīstams tikai viens neitronija "izotops" — brīvais neitrons ar pussabrukšanas periodu 614 sekundes. Kodolfizikā tiek apskatīta hipotētiska no diviem neitroniem sastāvoša daļiņa — dineitrons. 2016. gadā japāņu zinātnieki paziņoja par iespējamu tetraneitrona atklāšanu. Pastāv arī iespēja, ka īslaicīgi eksistē daļiņa no 8 neitroniem — oktaneitrons.

Atsauces 

Kodolfizika
Neeksistējošas vai hipotētiskas vielas un materiāli
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss