Frīdrihs Amelungs

Frīdrihs Amelungs (; dzimis  (v. s.) Tērbatā, miris  (v. s.) Rīgā) bija vācbaltu vēsturnieks, rūpnieks un šahists.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1842. gadā Tērbatā. 12 gadu vecumā viņš iemācījies spēlēt šahu un 1860. gadā sekmīgi spēlēja Rīgā, Tērbatā, Rēvelē un Pēterburgā. 1862. gadā vasarā F. Amelungs, būdams Tērbatas Universitātes students, devās braucienā uz Vāciju. Tur ticies ar spēcīgo vācu šahistu F. Hiršfeldu un divas partijas uzvarējis, divas zaudējis. Saņēmis ieteikuma vēstules viņš devies uz Berlīni, kur sekmīgi cīnījies ar G. Neimani, O. Holdheimu, Ā. Andersenu un E. Šalloppu. Šo ceļojumu viņš uzskatīja par sekmīgāko posmu sava šahista karjerā. Amelungs studējis Tērbatas Universitātē līdz 1864. gadam, bet pēc tam dzīvojis Katarinā (Tērbatas apkaimē) mantojumā ceļā iegūtajā spoguļrūpnīcā. Šai laikā Amelungam visai reti bija izdevība pievērsties šaha spēlei. 1869. gadā viņš Pēterburgā spēlēja ar I. Šumovu. Pēc tam Maskavā sastapās ar kņazu S. Urusovu un vēl vairākiem Maskavas šahistiem. 1877. gadā Amelung Pēterburgā izspēlēja mačus ar A. Ašarinu un E. Šifersu, uzvarēdams pirmo, bet zaudēdams otram. Tērbatas laikrakstā Dörptsche Zeitung Amelungs publicēja savus ziņojumus Dorpater Schachberichte ("Tērbatas šaha ziņas"), kas sekmēja turienes šaha dzīvi. No 1879. gada līdz 1885. gadam viņš dzīvoja Rēvelē un aktīvi piedalījās tās šaha dzīvē.

Viņš turpināja savus pārskatus ar virsrakstu Revaler Schachberichte, publicējot tos turienes laikrakstā "Revaler Beobachter". No 1882. — 1885. gadam viņš vadīja H. Klemenca 1881. gadā šai laikrakstā dibināto šaha nodaļu. Uzturoties Rēvelē 1883. gadā iznāca viņa brošūra 30 Revaler Schachpartie ("30 Rēveles šaha partijas"). 1885. gadā Amelungs atgriezās Katarinā. Šeit viņš apkopoja visu, kas attiecās uz Baltijas šaha vēsturi un no 1889. gada līdz 1901. gadam publicēja almanahu Baltische Schachblätter astoņās burtnīcās. 1892. gadā savas spoguļrūpnīcas 100 gadu pastāvēšanas jubilejā Amelungs organizēja šaha partijas dzīvo uzvedumu, kurā tika izspēlēta viņa kādreiz uzvarēta partija pret S. Urusovu. Pēc A. Ašarina nāves no 1896. gada decembra viņš bija laikraksta Düna Zeitung šaha nodaļas redaktors. Amelung bija viens no Baltijas Šaha savienības dibinātājiem un pirmais tās sekretārs no 1898. gada līdz 1901. gadam. 1902. gadā Amelungs pārcēlās uz dzīvi Rīgā un nodevās savām literārām un vēsturiskām interesēm.

Etīdes

Publikācijas 
 Baltische Culturstudien aus den vier Jahrhunderten der Ordenszeit (1184-1561), Dorpat 1884
 Baltischer kulturhistorischer Bilder-Atlas, Dorpat 1886-1887
 Baltische Schachblätter, 8 Hefte (1889-1891; 1893; 1898; 1900-1901)
 „Das Endspiel von Thurm gegen Springer“, Deutsche Schachzeitung, 1900 (55), S. 1-5, 37-41, 101-105, 134-138, 198-202, 261-266.
 „Das Endspiel von Thurm und Springer gegen die Dame“, in: Deutsche Schachzeitung, 1901 (56), S. 193-197, 225-229.
 „Die Endspiele mit Qualitätsvortheil, insbesondere das Endspiel von Thurm und Läufer gegen Läufer und Springer“, Deutsche Schachzeitung, 1902 (57), S. 265-268, 297-300, 330-332.
 „Zum Endspiel der Dame gegen Läufer und Springer“, Deutsches Wochenschach, 1903, S. 384

Atsauces

Ārējās saites 

 F. Amelunga šaha partijas
 F. Amelunga šaha kompozīcijas

1842. gadā dzimušie
1909. gadā mirušie
Vācbaltieši
Igaunijas vēsturnieki
Tērbatas Universitātes absolventi
Latvijas šahisti
Igaunijas šahisti
Šaha problēmisti
Jegevas apriņķī dzimušie
Vidzemes (Rīgas) guberņas cilvēki