Parastā ciņusmilga

Parastā ciņusmilga () ir mainīga izskata graudzāļu dzimtas suga ar cirkumpolāru izplatības areālu. Suga ir ļoti bieži sastopama visā Latvijas teritorijā - viena no visbiežāk sastopamajām graudzāļu sugām. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas vai monodominantas audzes aug gandrīz visos Latvijas biotopos, atskaitot tipiskus sūnu purvus.

Apraksts 
Parastā ciņusmilga ir daudzgadīgs, 60-150 cm garš lakstaugs, kurš veido blīvu ceru. Auga stiebrs ir stāvs, gluds un kails. Lapas ir plakanas, 0,2-0,5 cm platas, ar septiņām visā lapas garumā izcilnām dzīslām (sevišķi labi tas redzams lapu pārliecot), lapas mala un izcilnās dzīslas ļoti raupjas. Lapas mēlīte ir smaila, 0,4-0,7 cm gara un lapas maksts ir kaila. Ziedi ir izvietoti plašā, 10-25 cm garā un skrajā skarā, skaras apakšdaļā parasti ir 5 zari. Zari ir raupji. Skarai bieži ir violeta nokrāsa. Vārpiņā ir divi 0,3-0,6 cm gari ziedi. Vārpiņas plēksnes ir īsākas nekā vārpiņa, spīdīgas. Ārējās zieda plēksnes gals ir zobains, tās akots ir īss, apmēram vārpiņas garumā. Auglis ir 0,2-0,3 cm garš grauds. Parastā ciņusmilga zied jūnijā, jūlijā.

Atsauces 

Ciņusmilgas
Latvijas flora