Ilga Apine

Ilga Apine (dzimusi Ilga Rutmane , mirusi ) bija latviešu vēsturniece, habilitētā vēstures doktore (1992), LU Vēstures un Filozofijas fakultātes profesore, LZA korespondētājlocekle. Latvijas Republikas Tautību konsultatīvās padomes locekle, Latvijas sabiedrības integrācijas koncepcijas līdzautore.

Viņas zinātniskās darbības jomas bija nacionālais jautājums Latvijas vēsturē, etnopolitika, latviešu un minoritāšu psiholoģiskās norises.

Meita — aktrise Maija Apine (1961—2017).

Dzīves gājums 
Ilga Apine (Rutmane) dzimusi 1928. gada 13. martā Maskavā uz PSRS izceļojušo latviešu ģimenē. Studēja Latvijas Valsts universitātes (LVU) Filoloģijas fakultātē (1946—1950), līdztekus strādāja par krievu valodas un literatūras skolotāju latviešu skolās. Turpināja studijas PSKP vēstures katedras aspirantūrā V. Miškes vadībā (1950—1953), disertācijas tēma: "Latvijas boļševiku cīņa ar likvidatoriem jaunā revolucionārā pacēluma gados (1912—1914)".
Pēc vēstures zinātņu kandidātes grāda iegūšanas strādāja par LVU docētāju (1953—1989), aizstāvēja vēstures zinātņu doktores grādu par darbu "Latvijas sociāldemokrātijas cīņa par strādnieku klases internacionālo vienotību (1893—1917)". Atmodas kustības laikā 1989. gadā bija iekļauta izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.

Apine bija Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūta vadošā pētniece (1989). Lasīja lekciju kursu studentiem "Ievads etnopsiholoģijā". 
1992. gadā viņas zinātniskais grāds tika pielīdzināts Latvijas Dr. hab. vēst. grādam.
Darbojās LU Filozofijas un socioloģijas institūta Etnisko pētījumu centra projektā "Nacionālie procesi Latvijā", piedalījās Valsts programmu "Sabiedrības integrācija Latvijā" un "Lībieši Latvijā" (1999) izstrādē.

Darbi 
225 publikāciju autore, t.sk. 15 mācību grāmatas un monogrāfijas. Dažas no publikācijām:
 Борьба П.И.Стучки против проявлений буржуазного национализма в СДЛК в годы нового революционного подъема.
Etnisko attiecību vēsture Latvijā: Metodiskā literatūra vēstures skolotājiem. Rīga, 2000.
 Identitāte Latvijā un mūsu ceļš uz Eiropu. Grāmatā "Eiropas Savienības paplašināšanās: Skats no Latvijas un Eiropas". Rīga, 2000.
 Mazākumtautību attieksme jautājumā par 4. maija Deklarāciju. Grāmatā "4. maijs: Rakstu, atmiņu un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju". Rīga, 2000.
 Akulturācijas iespējas Latvijā. Grāmatā "Integrācija un etnopolitika". Rīga, 2000.
 Формирование новой идентичности русских в Латвии. Первый всероссийский социологический конгресс ”Социология и общество”. С-Петербург, 2000.
 Latviešu nacionālkomunistu sagrāves sociālpsiholoģiskie aspekti. LZA Vēstis, Nr. 1-2 (54. sēj.), A daļa, 2000.
 Latviešu etnoģenēze cittautiešu ieceļošanas kontekstā. LZA Vēstis, Nr. 1-2, A daļa, 2003.
 Austrumu latvieši 21. gadsimta sākumā: problēmas un risinājumi (kopā ar J.Prikuli). Latvijas Vēsture, 2003.
 Mazākumtautības – mūsu bagātība (kopā ar A. Balaško). Grāmatā "2003. gads Latvijas grāmatā". Rīga, 2003.
 Русские вне России: метаморфозы идентичности. В кн.: A. Балашов. Этнопсихологические и социокультурные процессы в современном обществе (2003).
 Ilga Apine, Vladislavs Volkovs. Latvijas krievu identitāte: Vēsturisks un socioloģisks apcerējums. Rīga: LU FSI, 2007.

Apbalvojumi 
 Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1977)
 LZA un "Aldara" 2003. "Gada balva zinātnē" par zinātniskiem pētījumiem etnisko attiecību jomā un ieguldījumu tolerantas un demokrātiskas Latvijas sabiedrības veidošanā.

Ārējās saites 
 Ilga Apine. Latvieši svešumā: sociālpsiholoģiskais aspekts. no historia.lv
 Haralds Biezais. FAKTU UN TEORIJAS PRETRUNAS KOMŪNISTU TAUTAS JĒDZIENĀ. Jaunā Gaita nr. 127, 1980

Atsauces 

1928. gadā dzimušie
Maskavā dzimušie
2019. gadā mirušie
Latviešu vēsturnieki
Latvijas vēsturnieki
Latvijas PSR vēsturnieki
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas Universitātes darbinieki
Latvijas zinātnieces
PSKP biedri
Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki