Vasaras jānītis

Vasaras jānītis () ir kurvjziežu dzimtas suga. Tās dabiskais izcelsmes areāls ir Ziemeļamerikā, taču kopš 18. gs. šī suga ir ieviesusies Centrāleiropā un turpinājusi izplatīties citviet.

Latvijā vasaras jānītis ir rets adventīvs (ievazāts) augs. Dažviet lokāli var būt diezgan masveidīgs. Iespējams, tā sastopamība valstī palielinās un variē pa gadiem. 

Dažāda lieluma grupas aug nezālienēs, ceļmalās un gar dzelzceļiem.

Apraksts 
Vasaras jānītis ir divgadīgs, 40-120 (dažreiz 180) cm garš lakstaugs ar stāvu, augšdaļā zarojošu stublāju.  Stublājs un lapas ir ar matiņiem. Lapu forma ir no iegareni olveidīgas līdz lancetiskas, tās ir 5-9 cm garas un 1,5-4 cm platas; to mala ir lielzāģzobaina vai gluda (augšējām lapām). Ziedu kurvīši ir 1,5-2 cm plati un ir izvietoti vairogveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Parasti sānzari mazliet garāki nekā centrālais stublājs. Kurvīšu daudz, to ārmalā gaišvioleti vai balti mēlziedi, centrā dzelteni stobrziedi. Mēlziedi apmēram divreiz garāki nekā stobrziedi. Vīkallapas apmatotas, jumstiņveidīgi vairākās rindās. Auglis ir aptuveni 0,2 cm garš, apmatots sēklenis. Zied no jūnija līdz septembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Jānīši
Latvijas flora