MOL Group

MOL Group (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.) ir Ungārijas enerģētikas uzņēmums. Galvenais birojs atrodas Budapeštā. Dibināts 1991. gadā. MOL ir vērtīgākais uzņēmums Ungārijā un otrais vērtīgākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.

Uzņēmums nodarbojas ar naftas un dabasgāzes iegulu izpēti, iegūšanu, pārstrādi, izplatīšanu un tirdzniecību. MOL arī veic elektroenerģijas ražošanu un tirdzniecību. Tas arī iesaistīts atjaunojamās enerģijas jomā, ražojot biodegvielu.
MOL Group darbojas vairāk nekā 40 valstīs, un tam ir gandrīz 2000 degvielas uzpildes staciju Centrālajā un Austrumeiropā, esot tirgus līderim Ungārijā, Horvātijā un Slovākijā.
MOL veic naftas un gāzes izpēti un ieguvi Ungārijā, Horvātijā, Ziemeļjūrā, Krievijā, Kazahstānā, Pakistānā, Irākā, Omānā, Ēģiptē, Kemerūnā un Angolā.

MOL Group akcijas tiek kotētas Budapeštas fondu biržā, Euronext un Varšavas fondu biržā. Lielākie akcionāri 2015. gada decebrī bija: MNV Zrt. (Ungārijas valsts; 24,74 %), ČEZ MH B.V. (7,35 %), Oman Oil Budapest (7,00 %), OTP Bank (5,84 %), Magnolia Finance (5,75 %), UniCredit Bank AG (5,15 %), ING Bank N.V. (4,99 %).

OL grupas lielākie meitas uzņēmumi:
 MOL MAGYARORSZÁG (Ungārija)
 INA (Horvātija)
 Slovnaft (Slovākija)
 IES (Itālija)

Vēsture 
MOL izveidots 1991. gada 1. oktobrī, apvienojot deviņus Ungārijas valsts uzņēmumus. 1995. gadā apvienošanās process bija pabeigts, visām struktūrvienībām darbojoties vienotā sabiedrībā.
1990. gados MOL tika privatizēts.
1995. gadā atvērta pirmā MOL degvielas uzpildes stacija Rumānijā.
1996. gadā atvērtas degvielas uzpildes stacijas Slovākijā un Ukrainā; dibināts MOL Slovenia.
1997. gadā no Amoco nopirktas degvielas tirdzniecības operācijas Rumānijā.
1998. gadā Jemenā dibināts naftas ieguves uzņēmums MOL Yemen.
1999. gadā Pakistānā dibināts naftas ieguves uzņēmums MOL Pakistan.

2000. gadā sākta Slovākijas enerģētikas uzņēmuma Slovnaft un Ungārijas etilēna un polipropilēna ražotāja TVK iegādes process. 2002. gadā TVK pilnībā nonāca MOL kontrolē.
2003. gadā MOL ieguva 25 % kapitāldaļu Horvātijas naftas uzņēmumā INA.
2004. gadā no Shell nopirkts degvielas uzpildes staciju tīkls Rumānijā. 2004. gadā panākta vienošanās par Austrijas degvielas uzpildes staciju tīkla Roth pirkšanu.
2004. gadā MOL bija ieguvis 98,4 % Slovnaft kapitāldaļu.
2006. gada septembrī MOL un INA konsorcijs  noslēdza līgumu ar Bosnijas un Hercegovinas valdību par 67,5 % kapitāldaļu iegūšanu naftas produktu izplatīšanas uzņēmumā Energopetrol.
2006. gadā daļa MOL gāzes biznesa pārdota E.ON Ruhrgas International.
2007. gada augustā nopirkts Itālijas uzņēmums Italiana Energia e Servizi S.p.A. (IES) ar naftas pārstrādes rūpnīcu Mantujā un 165 degvielas uzpildes stacijām.

2007. gada novembrī ierosināja izveidot kopēju Centrālās un Dienvideiropas gāzes cauruļvadu sistēmu New European Transmission System (NETS). 2007. gada 20. decembrī paziņots par MOL un Čehijas enerģētikas uzņēmuma ČEZ stratēģisku kooperāciju. Ar ČEZ izveidots kopuzņēmums elektroenerģijas ražošanai no gāzes un ar to saistītai gāzes infrastruktūrai. Saistībā stratēģisko partnerību, ČEZ pārdoti 7,35 % MOL kapitāldaļu. 2008. gada martā paziņots, ka 8 % akciju tiks pārdots Oman Oil.

2007. gada jūnijā Austrijas enerģētikas uzņēmums OMV izteica priekšlikumu nopirkt MOL. Priekšlikumu MOL noraidīja. 2008. gada 6. martā Eiropas Komisija sāka izmeklēšanu OMV izteiktā MOL pirkšanas piedāvājuma lietā. 2018. gada 24. jūnijā OMV no Eiropas Komisijas saņēma "Paziņojumu par noraidījumu" MOL pārņemšanas mēģinājumā.
2009. gada martā OMV pārdeva tai piederošo 21,2 % MOL kapitāldaļu Krievijas Surgutneftegas. MOL nodēvēja šo darījumu par "nedraudzīgu". 2011. gada maijā Ungārijas valdība panāca vienošanos par MOL akciju izpirkšanu no Surgutneftegas.

2008. gadā MOL daļa INA pieauga līdz 47,15 %.
2010. gadā MOL kā pirmais uzņēmums no reģiona iekļauts Dow Jones ilgtspējības rādītājos.
2011. gadā Slovēnijā iegādāts TUS Oil Holding.
2014. gadā MOL Čehijā, Slovākijā un Rumānijā nopirka 208 degvielas uzpildes stacijas.

Atsauces

Ārējās saites 

 MOL Group
 MOL Hungary