Marģers Stepermanis

Marģers Stepermanis (1898—1968) bija latviešu vēsturnieks, vēstures zinātņu doktors (1960), Latvijas Universitātes profesors (1961).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1898. gada 15. augustā Bauskā rakstnieka Stepermaņu Krustiņa ģimenē.
Mācījās Jelgavas elementārskolā, tad Jelgavas reālskolā.

Piedalījās Latvijas brīvības cīņās (1919—1920). Studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes vēstures nodaļā (1923-1927) pie profesora Roberta Vipera. 1931. gadā viņš saņēma Latvijas Universitātes stipendiju divu gadu studijām Parīzes Universitātē. Pēc atgriešanās Rīgā 1933. gadā viņš aizstāvēja doktora disertāciju "Aizkraukles K. F. Šulcs un viņa sabiedriskā darbība"  un 1936. gadā tika ievēlēts par Jauno laiku katedras privātdocentu, vēlāk par docentu. 1936. gadā M. Stepermani iecēla par Latvijas Vēstures institūta direktora vietnieku zinātniskajā darbā.

Pēc Otrā pasaules kara Marģers Stepermanis strādāja Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures un materiālās kultūras institūtā par direktora vietnieku zinātniskajā darbā (1946—1949), vēlākajos gados par sektora vadītāju, paralēli pildot docenta pienākumus LU Vēstures fakultātē. 1960. gadā viņš aizstāvēja vēstures zinātņu doktora disertāciju "Zemnieku nemieri Vidzemē 1750—1784", 1961. gadā tika ievēlēts par LVU Vēstures un filoloģijas fakultātes vispārējās vēstures katedras vadītāju un profesoru.

Miris 1968. gada 21. decembrī Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

Darbi 
 Pirmās cīņas par dzimtbūšanas atcelšanu Vidzemē 1750—1764. "Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" 1931. - 10. un 11. numurs 
 Latviešu stāvoklis XVII un XVIII gs. un apgaismotāju kustība Latvijā. "Literatūra", 1935 
 Uzbrukums latviešu tautībai zemnieku brīvlaišanas laikmetā. "Senatne un Māksla", 1936. gada 4. numurs 
 Latviešu apgaismotāji XVIII gadsimtenī. krājums "Vēstures atziņas un tēlojumi", 1937.
 "Piezīmes" Garlība Merķeļa grāmatas "Latvieši..." jaunajam izdevumam (1953)
 Latviešu tautas dzīves veids un kultūra vēlā feodālisma periodā (XVII—XVIII gs.). "Latvijas PSR vēstures" pirmā sējuma XV nodaļa (1953)
 monogrāfija "Zemnieku nemieri Vidzemē 1750—1784" (1956)

Atsauces 

Latviešu vēsturnieki
1898. gadā dzimušie
1968. gadā mirušie
Latvijas Universitātes pasniedzēji
Latvijas Universitātes absolventi
Bauskā dzimušie
Raiņa kapos apbedītie