Olimpisko medaļnieku uzskaitījums kalnu slēpošanā

Šajā uzskaitījumā apkopoti Olimpisko spēļu medaļnieki, kuri ir ieguvuši medaļas kalnu slēpošanā. Kalnu slēpošana ir Olimpiskais sporta veids, kas tiek aizvadīts ziemas olimpiskajās spēlēs. Pirmās ziemas olimpiskās spēles, kad tika sadalītas medaļas kalnu slēpošanā tika aizvadītas 1936. gada Garmiša-Partenkirhene olimpiskajās spēlēs. Jau kopš 1936. gada šajās sacensībās piedalās gan vīrieši, gan sievietes. Starptautiskā slēpošanas federācija (FIS) nolēma, ka slēpošanas instruktori nevar piedalīties sacensībās, jo viņi ir profesionāļi, un Olimpiskās spēles ir domātas amatieru sportistiem. Tādēļ 1936. gadā vairāki Austrijas un Šveices sportisti boikotēja šo sporta notikumu, lai gan atsevišķi sportisti startēja zem Vācijas karoga.

Kalnu slēpošana sevī ietver vairākas disciplīnas, kurās tiek sadalītas medaļas: 
 Nobrauciens (disciplīna kopš 1948. gada Sanktmoricas olimpiskajām spēlēm gan vīriešiem, gan sievietēm);
 Suppergigants (disciplīna kopš 1988. gada Kalgari olimpiskajām spēlēm gan vīriešiem, gan sievietēm);
 Milzu slaloms (disciplīna kopš 1952. gada Oslo olimpiskajām spēlēm gan vīriešiem, gan sievietēm);
 Slaloms (disciplīna kopš 1948. gada Sanktmoricas olimpiskajām spēlēm gan vīriešiem, gan sievietēm);
 Kombinācija (disciplīna kopš 1936. gada Garmišas-Partenkirhenes olimpiskajām spēlēm, gan vīriešiem, gan sievietēm, taču no 1952. līdz 1984. gadam nobija olimpisko spēļu programmā);
 Komandas, jauktais sastāvs (disciplīna kopš 2018. gada Phjončhanas olimpiskajām spēlēm).

Daži fakti 

 Norvēģu kalnu slēpotājs Hjētils Andrē Omots ir nopelniem bagātākais kalnu slēpotājs Olimpiskajās spēlēs. Savas karjeras laikā viņš ieguva 8 olimpiskās medaļas (4 zelta medaļas; 2 sudraba medaļas un 2 bronzas medaļas). Viņš ir arī vecākais olimpiskais zelta medaļnieks klanu slēpošanā — 2006. gada Turīnas olimpiskajās spēlēs viņš 36 gadu vecumā izcīnīja zelta medaļu. 
 Austriešu kalnu slēpotāja Traudla Hešere ir jaunākā sporte, kas ieguvusi kādu no medaļām kalnu slēpošanā. 1960. gadā viņa ieguva bronzas medaļu un bija 16 gadu vecumā. 
 Mišela Fidžini ir jaunākā olimpiskā medaļniece nobrauciena disciplīnā. Viņa 1984. gada olimpiskajās spēlēs (17 gadu vecumā) izcīnīja zelta medaļu.
 Jaunākais slaloma disciplīnas olimpiskais medaļnieks ir amerikāniete Mikaela Šifrina. Viņa, 18 gada vecumā, 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu. 
 Amerikānis Bode Millers ir vecākais olimpiskais medaļnieks kalnu slēpošanā. Viņš, 36 gadu vecumā, izcīnīja 3 olimpiskās medaļas (nobraucienā, supergigantā un kombinācijā) 2010. gada Vankūveres olimpiskajās spēlēs.
 Horvātijas kalnu slēpotāja Janica Kosteliča ir medaļām bagātākā sieviete — olimpisko spēļu dalībniece kalnu slēpošanā. Viņa savas karjeras laikā izcīnīja sešas olimpiskās medaļas (4 zelta medaļas un 2 sudraba medaļas).
 1952. gada ziemas olimpiskajās spēlēs amerikāniete Andrea Mīda Lorensa kļuva par pirmo kalnu slēpotāji, sievieti, kura vienās olimpiskajās spēlēs ieguva divas zelta medaļas.
 Alberto Tomba no Itālijass bija pirmais, kas divas reizes pēc kārtas ieguva zelta medaļu vienā disciplīnā. Viņs 1988. gada Kalgari un 1992. gada Albērvilas olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļas milzu slalomā.
 1956. gadā austrietis Tonijs Zailers bija pirmais kurš ieguva olimpiskās zelta medaļas visās kalnu slēpošanas disciplīnās. Tikai francūzis Žans Klods Kilī šādu panākumu atkārtoja 1968. gada olimpiskajās spēlēs. 
 Visvairāk medaļas kalnu slēpošana ir ieguvuši Austrijas sportisti. Kopumā līdz 2014. gada Soču splēm Austrija ir ieguvusi 114 medaļas, no tām 34 zelta medaļas. 
 Kopš 1924. gada kad kalnu slēpošana ir olimpiskais sportaveids šajā sporta veidā ir sadalītas 143 zelta medaļas, 144 sudraba medaļas un 141 bronzas medaļas. Šīs medaļas kopumā izcīnījuši 24 valstu pārstāvji.

Nobrauciens

Vīrieši

Sievietes

Supergigants

Vīrieši

Sievietes

Milzu slaloms

Vīrieši

Sievietes

Slaloms

Vīrieši

Sievietes

Kombinācija

Vīrieši

Sievietes

Komandas

Jaukti

Statistika

Medaļu līderi 
Vīrieši

Sievietes

Medaļu tabula

Medaļas pa gadiem 
 Treknrakstā norādītie skaitļi norāda augstāko medaļu skaitu attiecīgajās Olimpiskajās spēlēs

Ārējās saites 
 Sports Reference – Winter Olympics –  Alpine skiing
 Olympic Review and Revue Olympique. LA84 Foundation

Atsauces 
Vispārīgās
 
 
 

Specifiskās

Ziemas olimpiskās spēles
Ar sportu saistīti uzskaitījumi