Dikļu draudzes novads

Dikļu draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
Pēc 1224. gada Tālavas dalīšanas līguma Dikļu novadu ieguva Livonijas bīskapija, vēlāk tas ietilpa Rīgas arhibīskapijas Līvu galā. 1436. gadā Rīgas arhibīskaps Henings piešķīra savam vasalim Detlefam fon der Pālenam Dikļu novadā tiesības būvēt baznīcu, kas līdz 1600. gadam bija Umurgas baznīcas filiālbaznīca.

Dikļu luterāņu baznīca pirmo reizi minēta Zviedru Vidzemes laikā 1630. gadā. Baznīca pārbūvēta 1722. un 1848. gadā. Mācītājs un rakstnieks Juris Neikens Dikļu mācītājmuižas dārzā 1864. gadā sarīkoja pirmo latviešu dziesmu dienu.

Muižas

Dikļu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Dikļu mācītājmuiža (Pastorat Dikkeln)
Dikļu muiža (Dikkeln)
Ozolmuiža (Lappier),
Budenbroka muiža (Schujenpahlen)
Mazbrenguļu muiža (Klein-Wrangelshof)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Valmieras apriņķa draudžu novadi