Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā

Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā (). Tās ir ikgadējs apbalvojums par atklājumiem fizioloģijā vai medicīnā, kas devuši labumu cilvēcei. Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to piešķir Karaliskais Kārļa institūts (no 1977. gada — Karaliskā Kārļa institūta Nobela asambleja). Apbalvošanas ceremonija norisinās Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram Nobela prēmijas laureātam fizioloģijā vai medicīnā tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva.

Daži fakti 
 Pirmo Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu fiziologs Emīls fon Bērings.
 Līdz 2021. gadam pasniegtas 112 Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā (224 laureātiem). Starp 224 laureātiem, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, ir 12 sievietes.
 Pirmā sieviete, kas saņēmusi Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, bija amerikāniete Gērtija Kori (1947. gadā).
 Deviņas reizes prēmija nav pasniegta — galvenokārt Pirmā un Otrā pasaules kara laikā (1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941, 1942). Piecas reizes kritērijiem atbilstošu kandidātu trūkuma dēļ prēmija par attiecīgo gadu tika piešķirta nākamajā gadā (1914, 1922, 1926, 1938, 1943).
 1939. gadā Ādolfs Hitlers aizliedza vācu zinātniekiem saņemt piešķirtās Nobela prēmijas. Starp tiem bija arī Nobela prēmijas laureāts fizioloģijā vai medicīnā Gerhards Domagks. Vēlāk gan viņš saņēma Nobela zelta medaļu un diplomu, bet naudas balvu nesaņēma.

Laureāti

1901—1910

1911—1920

1921—1930

1931—1940

1941—1950

1951—1960

1961—1970

1971—1980

1981—1990

1991—2000

2001—2010

2011—2020

2021—pašlaik

Atsauces

Ārējās saites 

 Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā