Aphis

Aphis ir īsto laputu dzimtas nominatīva ģints. Tā ir lielākā ģints pēc sugu skaita īsto laputu dzimtā, tajā ietilpst ap 580 sugām, kurus iedala septiņās apakšģintīs, kas ir izplatītas pa visu pasauli.

Apraksts 
Sīki kukaiņi, garums 0,8—3,1 mm. Taustekļi atrodas uz plakanas vai viegli izstieptas pieres, pieres sānos pauguri vāji attīstīti. Dažreiz marginālo pauguru ir tikai 3 pāri, bet lielākajai daļai ir vairāk (uz vēdera posmiem starp 1. un 7.).

Asociējas ar zālaugiem un krūmājiem. Hromosomu diploīdais komplekts 2n=8.
.

Sistemātika 
No aprakstītajām sugām Eiropā ir sastopamas vairāk nekā 220 sugas no trim apakšģintīm: Aphis (213 sugas), Bursaphis (6 sugas) un Pseudoprotaphis (3 sugas). Tieši Pireneju pussalā ir sastopamas 103 sugas.

 Apakšdzimta Aphis Linnaeus, 1758
 Ap 500 sugām, tai skaitā:
 Aphis acaenovinae Eastop, 1961
 Aphis acanthoidis (Börner, 1940)
 Aphis acanthopanaci Matsumura, 1917
 Aphis acetosae Linnaeus, 1767
 Aphis achillearadicis Pashtshenko, 1992
 Aphis achyranthi
 Aphis acrita Smith, 1940
 Aphis adesmiae Delfino, 2009
 Aphis affinis Del Guercio, 1911
 Aphis agastachyos Hille Ris Lambers, 1974
 Aphis agrariae
 Aphis albella
 Aphis alchemillae (Börner, 1940)
 Aphis alhagis (Zhang, Chen, Zhong & Li, 1999)
 Aphis alienus
 Aphis alstroemeriae Essig, 1953
 Aphis althaeae (Nevsky, 1929)
 Aphis amaranthi
 Aphis angelicae
 Aphis antherici
 Aphis apigraveolens Essig, 1938
 Aphis apocynicola
 Aphis araliaeradicis (Strom, 1938)
 Aphis arbuti Ferrari, 1872
 Aphis arctiumi
 Aphis argrimoniae
 Aphis armata
 Aphis artemifoliae small>Shinji, 1922</small>
 Aphis artemisiphaga
 Aphis artemisiphila
 Aphis asclepiadis Fitch, 1851
 Aphis astericola Tissot, 1933
 Aphis astilbes Matsumura, 1917
 Aphis astragali Ossiannilsson, 1959
 Aphis astragalicola
 Aphis astragalina Hille Ris Lambers, 1974
 Aphis atromaculata Hille Ris Lambers, 1974
 Aphis atuberculata Hille Ris Lambers, 1955
 Aphis aubletia Sanborn, 1904
 Aphis austriaca Hille Ris Lambers, 1959
 Aphis axyriphaga Pashtshenko, 1993
 Aphis axyriradicis Pashtshenko, 1993
 Aphis baccharicola Hille Ris Lambers, 1974
 Aphis fabae Scopoli, 1763 (Pupu laputs)
 Aphis frangulae (Krūkļu laputs)
 Aphis gossypii Glover, 1877 (Krūkļu-gurķu laputs)
 Aphis nasturtii (Pabērzu laputs)
 Aphis pomi De Geer, 1773 (Ābeļu zaļā laputs)
 Aphis punicae Passerini, 1863 (Granātu laputs)
 u.c.
 Apakšdzimta Bursaphis Baker, 1934
 Aphis costalis
 Aphis epilobiaria
 Aphis epilobii Kaltenbach, 1843
 Aphis fluvialis
 Aphis grossulariae Kaltenbach, 1843 (Ērkšķogulāju laputs)
 Aphis holoenotherae Rakauskas, 2007
 Aphis manitobensis Robinson & Rojanavongse, 1976
 Aphis neomexicana (Cockerell & Cockerell, 1901)
 Aphis oenotherae Oestlund, 1887
 Aphis schneideri (Börner, 1940) (Jāņogu mazā laputs)
 Aphis solitaria (Baker, 1934)
 Aphis varians
 Apakšdzimta Maculaphis Zhang & Zhang, 2002
 Aphis ichigocola
 Apakšdzimta Pseudoprotaphis Kadyrbekov, 2001
 Aphis artemisivora
 Aphis erigerontis
 Aphis picridicola
 Aphis rutae
 Apakšdzimta Zyxaphis Knowlton, 1947
 Aphis canae Williams, 1911
 Aphis chrysothamni Wilson, 1915
 Aphis chrysothamnicola (Gillette & Palmer, 1929)
 Aphis crypta Pack & Knowlton, 1929
 Aphis filifoliae (Gillette & Palmer, 1928)
 Aphis hermistonii Wilson, 1915
 Aphis infrequens Knowlton, 1929
 Aphis kachiae
 Aphis minutissima (Gillette & Palmer, 1928)
 Aphis oregonensis Wilson, 1915
 Aphis utahensis (Knowlton, 1947)

Atsauces 

Īsto laputu dzimta