Aizputes pilsmuiža

Aizputes pilsmuižas () kungu māja celta no 1760. līdz 1762. gadam kā pilsmuižas īpašnieku Bēru dzīvojamā māja.

Vēsture 
Aizputes pilsmuižas centrs sākotnēji atradās Aizputes ordeņa pils ēkā, kas 1682. gadā nonāca Mihaela Frīdriha Noldes īpašumā.
18. gadsimta otrajā pusē dzirnavu dīķa otrā krastā uzbūvēja jauno muižas kungu māju. Zināms, ka 1760. gadā Aizputes pilsmuižas un Cīravas muižas īpašniece Jūlianna Eleonora fon Bēra samaksāja 9000 florēnu par ķieģeļiem Aizputes būvei, kas vesti no Kabiles.

Pie dīķa uzbūvēja arī dzirnavas, spirta brūzi un pie kungu mājas — saimniecības ēkas. 19. gs. sākumā senā ordeņa pils bija daļēji pamesta, muižas īpašnieki dzīvoja jaunajā kungu mājā.
No 1863. gada līdz 1920. gada agrārajai reformai Aizputes pilsmuiža piederēja Grothusu dzimtai.
Pēc 1920. gada zemes reformas pilsmuižu pielāgoja skolas vajadzībām.

Muižas ēkas 
Agrākais Aizputes pilsmuižas ēku komplekss, Aizputes ordeņa pils drupas un Aizputes luteriskās draudzes baznīca veido vienotu pilsētbūvniecisku ansambli ar ūdens dzirnavām, dīķi un dambi uz Tebras upes.

Atsauces 

Aizpute
Muižas Latvijā