Jūrasgrunduļu dzimta

Jūrasgrunduļu dzimta (Gobiidae) ir viena no jūrasgrunduļveidīgo kārtas (Gobiiformes) dzimtām, kas apvieno apmēram 1200 zivju sugas, kas tiek iedalītas apmēram 175 ģintīs. Dzimtas zivis sastopamas tropiskajos un mērenās joslas ūdeņos, gan jūrās, gan saldūdens ūdenstilpēs Vecajā un Jaunajā pasaulē.

Lielākās jūrasgrunduļu sugas tiek makšķerētas un arī zvejotas izmantošanai pārtikā. Daudzas sugas ir ļoti populāras akvāriju zivtiņas, īpaši krāsainās. Kā jau tas raksturīgs okeāna zivīm, šīs sugas ir neiespējami pavairot nebrīves apstākļos.

Sistemātikas izmaiņas 
Jūrasgrunduļu dzimtai 2016. gadā saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem veiktas ievērojamas izmaiņas. Nesenā pagātnē dzimtai bija 6 apakšdzimtas. Mūsdienās dalījums apakšdzimtās likvidēts, atstājot jūrasgrunduļu dzimtā divu bijušo apakšdzimtu ģintis (jūrasgrunduļu apakšdzimtas (Gobiinae) un kurkuļgrunduļu apakšdzimtas (Benthophilinae) ģintis), bet pārējās četras izdalītas dūņlēcēju dzimtā (Oxudercidae). 

Savukārt dzimtu Kraemeriidae, Microdesmidae, Ptereleotridae un Schindleriidae sugas pievienotas jūrasgrunduļu dzimtai.

Latvijā 

Latvijā sastopamas 5 jūrasgrunduļu dzimtas zivju sugas: melnais jūrasgrundulis (Gobius niger), divplankumu jūrasgrundulis (Gobiusculus flavescens), apaļais jūrasgrundulis (Neogobius melanostomus), jūrasgrundulis (Pomatoschistus microps) un mazais jūrasgrundulis (Pomatoschistus minutus).

Kopīgās īpašības 
Lielākā daļa jūrasgrunduļu dzimtas sugas ir neliela auguma zivtiņas, tipiski mazākas par 10 cm. Mazākā dzimtā ir liliputgrundulis (Trimmatom nanus), kura pieaugušie īpatņi ir apmēram 1 cm gari un ir vieni no mazākajiem mugurkaulniekiem pasaulē. Lielākais dzimtā ir plakangalvas jūrasgrundulis (Glossogobius giuris), kura ķermeņa garums var sasniegt 50 cm. 

Iezīmīgākā jūrasgrunduļu pazīme ir tā, ka daudzām sugām vēdera spuras ir saaugušas kopā, veidojot piltuvveida piesūcekni, ar kura palīdzību jūrasgrundulis turas pie kāda grunts objekta, piemēram, pie akmens vai koraļļa. Lielākajai daļai sugu ir divas muguras spuras: pirmajai asi, dzeloņaini stari, otrajai pirmie stari asi, bet pēc tam seko vairāki mīksti stari. Dažas jūrasgrunduļu dzimtas sugas ir ļoti krāsainas, bet citas kriptiskas (ar maskējošiem raibumiem). Ķermeni sedz zvīņas.

Uzvedība 
Jūrasgrunduļu dzimtas sugas galvenokārt sastopamas tropu un subtropu jūrās un siltajos okeānu reģionos, dažas sugas mājo saldūdens ūdenstilpēs (upēs un ezeros). Tās kopumā ir bentiskas zivis un galvenokārt uzturas seklos piekrastes ūdeņos virs grunts. Tikai pelaģiskajam jūrasgrundulim (Sufflogobius bibarbatus), kā jau tā nosaukums norāda, ir samērā pelaģisks dzīves veids. Lielākā daļa sugu slēpjas iedobēs, alās un spraugās un ir teritoriālas. Jūrasgrunduļi ir plēsīgi un barojas ar nelieliem bentiskiem bezmugurkaulniekiem, kā arī ar zooplanktonu. Dažos gadījumos jūrasgrunduļi dzīvo simbiozē ar citiem neradniecīgiem jūras dzīvniekiem, piemēram, vēžveidīgajiem.

Sistemātika 
Jūrasgrunduļu dzimta (Gobiidae)

 Aboma
 Acentrogobius
 Afurcagobius
 Aioliops
 Akko
 Amblyeleotris
 Amblygobius
 Amoya	
 Anatirostrum
 Ancistrogobius
 Antilligobius
 Aphia
 Arcygobius
 Arenigobius
 Aruma
 Asterropteryx
 Aulopareia
 Austrolethops
 Babka
 Barbulifer
 Barbuligobius
 Bathygobius
 Benthophiloides
 Benthophilus
 Bollmannia
 Bryaninops
 Buenia
 Cabillus
 Caffrogobius
 Callogobius
 Caspiosoma
 Cerdale
 Chriolepis
 Chromogobius
 Clarkichthys
 Corcyrogobius
 Coryogalops
 Coryphopterus
 Cristatogobius
 Croilia
 Cryptocentroides
 Cryptocentrus
 Crystallogobius
 Cryptopsilotris
 Ctenogobiops
 Deltentosteus
 Didogobius
 Discordipinna
 Dotsugobius 
 Drombus
 Ebomegobius
 Echinogobius
 Economidichthys
 Egglestonichthys
 Ego
 Elacatinus
 Eleotrica
 Evermannia
 Eviota
 Exyrias
 Favonigobius
 Feia
 Fusigobius
 Gammogobius
 Ginsburgellus
 Gladiogobius
 Glossogobius
 Gobiodon
 Gobiopsis
 Gobiosoma 
 Gobitrichinotus
 Gobius
 Gobiusculus
 Gobulus
 Gorogobius
 Grallenia
 Gunnellichthys
 Gymneleotris
 Hazeus
 Hetereleotris
 Heterogobius
 Heteroplopomus
 Hyrcanogobius
 Istigobius
 Kelloggella
 Knipowitschia
 Koumansetta
 Kraemeria
 Larsonella
 Lebetus
 Lesueurigobius
 Lobulogobius
 Lophiogobius
 Lophogobius
 Lotilia
 Lubricogobius
 Luposicya
 Lythrypnus
 Macrodontogobius
 Mahidolia
 Mangarinus
 Mauligobius
 Mesogobius
 Microdesmus
 Microgobius
 Minysicya
 Myersina
 Navigobius
 Nemateleotris
 Nematogobius
 Neogobius
 Nes 
 Nesogobius
 Obliquogobius
 Odondebuenia
 Ophiogobius
 Oplopomops
 Oplopomus
 Opua
 Oxymetopon'
 Padogobius Palatogobius Palutrus Parachaeturichthys Paragobiodon Paragunnellichthys Paratrimma Pariah Parkraemeria Parioglossus Parrella Pascua Phoxacromion Phyllogobius Platygobiopsis 
 Pleurosicya Polyspondylogobius Pomatoschistus Ponticola Porogobius Priolepis Proterorhinus Psammogobius Pseudaphya Psilogobius Psilotris Ptereleotris Pterocerdale Pycnomma Rhinogobiops Risor Robinsichthys Schindleria Signigobius Silhouettea Siphonogobius Speleogobius Stonogobiops Sueviota Sufflogobius Thorogobius Tigrigobius Tomiyamichthys Trimma Trimmatom Tryssogobius Valenciennea Vanderhorstia Vanneaugobius Varicus Vomerogobius	
 Wheelerigobius Yoga Yongeichthys Zagadkogobius Zebrus Zosterisessor''

Atsauces

Ārējās saites 
Gobiidae Research Institute
Brackish water aquarium FAQ entry on gobies

 
Jūrasgrunduļveidīgās