Georgs Frīdrihs Parrots

Georgs Frīdrihs Parrots (), arī Žoržs Frēderiks Parro (; dzimis , miris ) bija franču izcelsmes vācbaltiešu fiziķis. Tērbatas Universitātes pirmais rektors.
Pēterburgas Zinātņu akadēmijas akadēmiķis no 1826. gada, goda loceklis no 1840. gada.

Dzīvesgājums 
1786. gadā absolvējis Kārļa Universitāti Štutgartē. Vācijā un Francijā strādājis par mājskolotāju. 1795. gada jūnijā ieradies Latvijā, sākumā bija mājskolotājs Cēsu un Vecates muižu īpašnieka Kārļa Zīversa ģimenē. No 1796. līdz 1801. gadam bija Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības sekretārs.

Piedalījies Ķeizariskās universitātes Tērbatā darbības atjaunošanā, bija tās pirmais rektors (1802—1803, 1805—1806, 1812—1813), docētājs (1802—1826), profesors (no 1802. gada). No 1826. līdz 1840. gadam vadījis Pēterburgas Zinātņu akadēmijas Fizikas laboratoriju.

Atbalstījis dzimtbūšanas atcelšanu Baltijā, aizstāvējis Kauguru nemieru dalībniekus.

Aprakstījis endosmozi, eksosmozi. Pirmais norādījis uz osmotisko parādību nozīmi bioloģijā (osmoregulācija). 2000. gadā Latvijas un Francijas divpusējā sadarbības programma tika nosaukta par "Osmozi", atceroties Parrota veiktos osmozes pētījumus Rīgā. Vēl Rīgā veicis gaisa analīzes, aprakstīja pirmā medicīniskā termometra principu. Šie bija pirmie Rīgā veiktie pētījumi fizikā.

Parrots ierosināja vairākus jaunus izgudrojumus, kopumā 59 priekšlikumus par jaunu metožu un ierīču lietošanu ikdienas dzīvē. Idejas kritizēja Garlībs Merķelis un arhitekts Johans Vilhelms Krauze. Var tikt uzskatīts par pirmo vērienīgo izgudrotāju Rīgas un Latvijas izgudrojumu un inovāciju vēsturē.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Dū dzimušie
Vācbaltieši
Franču fiziķi
Izgudrotāji
Tartu Universitāte