Jodūdeņradis

Jodūdeņradis (HI) ir joda un ūdeņraža binārais savienojums. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga gāze ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst ūdenī, veidojot ļoti stipru skābi — jodūdeņražskābi (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža. Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža kristālhidrātus.

Iegūšana 
Rūpniecībā jodūdeņradi iegūst, jodam reaģējot ar hidrazīnu:
2I2 + N2H4 → 4HI + N2 

Jodūdeņradi laboratorijas apstākļos iegūst, hidrolizējot fosfora trijodīdu:
PI3 + 3H2O → H3PO3 + 3HI

Lai iegūtu gāzveida jodūdeņradi, koncentrētai jodūdeņražskābei pievieno ūdensatņēmējas vielas, piemēram, fosfora pentoksīdu.

HI var iegūt, reducējot jodu ar sērūdeņradi:
H2S + I2 → S + 2HI

Jodūdeņradis veidojas arī, tieši reaģējot jodam ar ūdeņradi, taču šī reakcija noris tikai sildot un ne līdz galam, jo iestājas ķīmiskais līdzsvars:
H2 + I2 ⇄ 2HI

Īpašības 
Šķīstot ūdenī, veidojas hidroksonija un jodīda joni:
НI + H2O ⇌ H3O+ + I−
Ar ūdeni jodūdeņradis veido azeotropu maisījumu, kas satur 57% НI (šāda maisījuma viršanas temperatūra ir 127 °C).

Jodūdeņradis sāk termiski sadalīties apmēram 300 °C temperatūrā.

Jodūdeņradim ir izteiktas reducējošas īpašības, piemēram, sērskābi tas spēj reducēt līdz pat sērūdeņradim:
8HI + H2SO4 → 4I2 + H2S + 4H2O

Izmantošana 
Jodūdeņradi lieto organiskajā sintēzē par reducētāju, kā arī citu joda savienojumu iegūšanai.

Atsauces 

Jods
Ūdeņradis