Maltas ģerbonis

Maltas ģerbonis ir Maltas valsts oficiālais ģerbonis.

Pašreizējais ģerbonis tika aprakstīts 1988. gadā ar Maltas aktu. Aprakstīts tas kā vairogs, uz kura redzams Maltas valsts karogs heraldiskā vairoga formā; virs vairoga atrodas zelta krāsas mūru vainags ar nocietinātu ieeju un pieci torņi, kas attēlo Maltas nocietinājumus un apzīmē pilsētu-valsti; ap vairogu ir divu zaru vainags: olīvkoka un palmas, kas ir miera simboli un tradicionāli tiek asociēti ar Maltu, visi to dabiskajās krāsās; pamatnē piesieta balta lente ar sarkanu pamatni, uz kuras rakstīts  ("Maltas Republika" maltiešu valodā) ar lieliem burtiem melnā krāsā. 

Valsts ģerbonis ir redzams arī Maltas prezidenta karogā.

Dažādu laiku ģerboņi parādās pasēs, akcīzes markās, oficiālajos dokumentos un citādos veidos. Daudzām Maltas monētām bija ģerbonis, īpaši Maltas liru otrajā sērijā, arī dažām Maltas eiro monētām un daudzām zelta vai sudraba piemiņas monētām (gan ar Maltas liru, gan ar eiro vērtībām). Ģerboņi dažādos laikos tikuši attēloti arī Maltas pastmarkās.

Ģerboņi laikā no 1800. līdz 1964. gadam 
Malta bija Lielbritānijas protektorāts no 1800. līdz 1813. gadam un kolonija no 1813. līdz 1964. gadam. Maltā šai laikā izmantoja Lielbritānijas ģerboņus: 
 
Tomēr Maltā no 1875. līdz 1964. gadam bija trīs savas koloniālas emblēmas. Pirmā (1875. līdz ap 1898.) ar baltu Maltas krustu uz balta un sarkana paneļa, otrā (ap 1898. līdz 1943) ar baltu un sarkanu vairogu kā antīko laiku Maltas galvaspilsētas Mdinas ģerbonī, bet trešā (1943–1964) bija ar baltu Jura krustu uz zila kantona baltajā pusē. Visas trīs emblēmas tika attēlotas uz Maltas valsts un gubernatora karogiem.

Ģerbonis no 1964. līdz 1975. gadam 

Šis ģerbonis tika pieņemts pēc neatkarības iegūšanas 1964. gada 21. septembrī. Tajā ir attēloti divi delfīni, kas atbalsta Maltas karogu vairoga formā, viens ar palmas zaru un otrs ar olīvu zaru, kas attiecīgi demonstrē uzvaru un mieru. Augšpusē ir forta formas vainags ar pieciem stūrainiem torņiem, zem kura virs vairoga atrodas ķivere ar sarkanbaltu lentu. Zem vairoga redzami zili viļņi, kas attēlo apkārtējo Vidusjūru, Maltas krusts, kas apzīmē vienotību ar Maltas Svētā Jāņa ordeni, kā arī drosmi un apņēmību. Uz baltās lentes zem vairoga melniem burtiem ir devīze   ("Drosme un stingrība").

Tika izmantota arī versija ar lauvu uz Sv. Eduarda kroņa, kuri aizstāja mūru vainagu, un tā kalpoja par Maltas ģenerālgubernatora ģerboni.

Ģerbonis no 1975. līdz 1988. gadam 

Šī emblēma tika pieņemta 1975. gada 11. jūlijā, septiņus mēnešus pēc tam, kad Malta kļuva par republiku. Tajā tika parādīta piekrastes ainava ar uzlecošu sauli, tradicionālā Maltas laiva — daisa, lāpsta un dakšas un tālumā kaktuss — opuncija. Visi šie simboli ir zināmā mērā saistīti ar Maltu. Zem attēla dzelteniem burtiem uzrakstīts toreizējais valsts nosaukums  (Maltas Republika).

Maltas premjerministrs Duminku Mintovs vēlējās mainīt 1964. gada ģerboni, jo viņš kļūdaini uztvēra mūra vainagu kā kroni un tātad rojālisma simbolu, tāpēc tādam nebija vietas uz republikas ģerboņa. Mintovs izvēlējās mākslas studentu klasi, lai izveidotu ģerboni, ko izmantot uz pasu vākiem, un tika izvēlēts Eduarda Abelas zīmējums. Tika panākta vienošanās par galīgo noformējumu, tika nodrukātas jaunās pases, un zīmējums oficiāli tika pieņemts kā Maltas ģerbonis.

Emblēma bija strīdīga, jo tā nebija heraldiska, un drīz pēc tam, kad nacionālistu partija uzvarēja 1987. gada vēlēšanās, to aizstāja ar pašreizējo ģerboni. Tika ierosināts atkārtoti pieņemt 1964. gada ģerboni, bet galu galā tika izvēlēta tā vienkāršotāka versija. Jauno ģerboni izstrādāja Adriāns Striklends, kurš sagatavoja sākotnējās skices, un Roberts Kali, kurš pabeidza darbu.

Skatīt arī 
 Maltas karogs

Atsauces

Ārējās saites 

 Cap. 253 - Emblem and Public Seal of Malta Act

Maltas nacionālie simboli
Valstu ģerboņi