PSRS Zinātņu akadēmija

PSRS Zinātņu akadēmija (krievu: Академия наук СССР) bija Padomju Savienības augstākā zinātniskā iestāde no 1925. līdz 1991. gadam.

Krievijas Zinātņu akadēmijas (1917—1925) pēctece. 1991. gadā no PSRS ZA tika izveidota Krievijas Zinātņu akadēmija.

Izveide 
PSRS Zinātņu akadēmija tika izveidota ar Centrālās izpildkomitejas rīkojumu 1925. gada 27. jūlijā no Krievijas Zinātņu akadēmijas (līdz Februāra revolūcijai — Pēterburgas Zinātņu akadēmija). Par pirmo PSRS ZA prezidentu kļuva Krievijas ZA prezidents Aleksandrs Karpinskis. Līdz 1925. gadam Krievijas ZA bija pakļauta Izglītības ministrijai, bet izveidotā PSRS ZA tika tieši pakļauta Tautas Komisāru Padomei. 1927. gada 18. jūnijā TK Padome pieņēma akadēmijas nolikumu. No 1930. līdz 1933. gadam akadēmija bija pakļauta Centrālajai izpildkomitejai. 1934. gada 25. aprīlī izdots TKP rīkojums par akadēmijas pārcelšanu no Ļeņingradas un Maskavu.

Sastāvs 
1936. gadā PSRS Zinātņu akadēmijā bija 98 īstenie locekļi, 1989. gadā — 323 īstenie locekļi, 586 korespondētājlocekļi, 138 ārvalstu locekļi.

Augstākais akadēmijas orgāns bija īsteno un korespondētājlocekļu kopsapulce, kura akadēmijas vadīšanai uz 4 gadiem, laikā starp kopsapulces sēdēm, ievēlēja PSRS ZA Prezidiju. Akadēmijas prezidenti:

 Aleksandrs Karpinskis, 1917.—1936. gads
 Vladimirs Komarovs, 1936.—1945. gads
 Sergejs Vavilovs, 1945.—1951. gads
 Aleksandrs Nesmejanovs, 1951.—1961. gads
 Mstislavs Keldišs, 1961.—1975. gads
 Anatolijs Aleksandrovs, 1975.—1986. gads
 Gurijs Marčuks, 1986.—1991. gads.

Kopš 1956. gada PSRS Zinātņu akadēmijā ietilpa 14 republikāniskās akadēmijas (savas akadēmijas nebija Krievijas PFSR), vēlāk tām pievienojās 3 KPFSR reģionālās nodaļas: Sibīrijas (1957), Tālo Austrumu (1987), Urālu (1987).

Akadēmijas struktūra:

 Fizikāli tehnisko un matemātisko zinātņu sekcija, kurā ietilpa šādas nodaļas: Matemātikas, Kopējās fizikas un astronomijas, Kodolfizikas, Enerģētikas fizikāli tehnisko problēmu, Mehānikas un vadības procesu;
 Ķīmiski tehnoloģisko un bioloģisko zinātņu sekcija, nodaļas tajā: Vispārīgās un tehniskās ķīmijas, Fizikālās ķīmijas un neorganisko materiālu tehnoloģijas, Bioķīmijas, Biofizikas un fizioloģiski aktīvo savienojumu ķīmijas, Fizioloģijas, Vispārīgās bioloģijas;
 Zemes zinātņu sekcija, tostarp nodaļas: Ģeoloģijas, Ģeofizikas un ģeoķīmijas, Okeanoloģijas, Atmosfēras fizikas, Ģeogrāfijas;
 Sabiedrības zinātņu sekcija, nodaļas: Vēstures, Filozofijas un tiesību, Ekonomikas, Literatūras un valodas.

Nacionālās akadēmijas