Bulgārija olimpiskajās spēlēs

Bulgārija olimpiskajās spēlēs piedalās kopš to atjaunošanas 1896. gadā, kad Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās viens vingrotājs. Šis vingrotājs bija Šarls Šampo, kurš dzīvoja Sofijā, bet viņam bija arī Šveices pilsonība, tādēļ atsevišķos avotos viņš tiek uzskatīts par Šveices pārstāvi.

Oficiāli Bulgārijas komanda nākamreiz vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1924. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Kopš tā laika Bulgārija ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Losandželosas (Lielās depresijas laikā), 1948. gada Londonas (pēc Otrā pasaules kara) un 1984. gada Losandželosas vasaras olimpiskajās spēlēs, kad Bulgārija piedalījās PSRS rīkotajā 1984. gada Losandželosas olimpisko spēļu boikotā. Kopš 1936. gada Garmišas-Partenkirhenes ziemas olimpiskajām spēlēs Bulgārija ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Bulgārija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 230 olimpiskās medaļas. Lielāko vairumu — 224 medaļas — tā ir izcīnījusi vasaras olimpiskajās spēlēs, savukārt 6 medaļas tā ir izcīnījusi ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš 1952. gada Helsinku spēlēm Belgārija ir izcīnījusi medaļas visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurās tā ir piedalījusies. Visvairāk medaļu — 41 medaļu — izcīnījusi 1980. gada Maskavas spēlēs. Savukārt pirmo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs Bulgārija izcīnīja 1980. gada Leikplesidas spēlēs. Kopumā Bulgārija medaļas ir izcīnījusi 16 vasaras olimpiskajos sporta veidos/disciplīnās. Visvairāk medaļas, 71 medaļa, ir tikušas izcīnītas cīņas sportā un 37 medaļas ir tikušas izcīnītas svarcelšanā. Savukārt no 6 ziemas olimpiskajām spēlēm, puse — 3 medaļas — ir tikušas izcīnītas šorttrekā. Ar medaļām bagātākā Bulgārijas sportiste ir sporta šāvēja Marija Grozdeva, kura olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījusi 5 medaļas.

Kopš Bulgārijas dalības tai ir atņemas 7 izcīnītās olimpiskās medaļas, jo to ieguvēji sportisti ir pieķerti neatļauto vielu lietošanā. Visas šīs atņemtās medaļas ir svarcelšanā.

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Bulgāriju ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji 

Bulgārijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2020 Tokija —  Marija Grozdeva un  Josifs Miladinovs
  2016 Riodežaneiro —  Iveta Lalova
  2012 Londona —  Jordans Jovčevs
  2008 Pekina —  Petars Stoičevs
  2004 Atēnas —  Marija Grozdeva
  2000 Sidneja —  Ivo Janakijevs
  1996 Atlanta —  Dimo Tonevs
  1992 Barselona —  Ivailo Jordanovs
  1988 Seula —  Vasils Etropolskis
  1980 Maskava —  Aleksandars Tomovs
  1976 Monreāla —  Aleksandars Tomovs
  1972 Minhene —  Dimitars Zlatanovs
  1968 Mehiko —  Prodans Gardževs 
  1964 Tokija —  Enju Valčevs
  1960 Roma —  Georgijs Panovs
  1956 Melnburna —  Georgijs Panovs
  1952 Helsinki —  Boriss Nikolovs
  1936 Berlīne —  Ļubens Doičevs
  1928 Amsterdama —  Todors Semovs
  1924 Parīze —  Kirils Petrunovs 
  1896 Atēnas — nav zināms

Ziemas olimpiskās spēles 

  2022 Pekina —  Marija Zdravkova un  Radoslavs Jankovs
  2018 Phjončhana —  Radoslavs Jankovs
  2014 Soči —  Marija Kirkova
  2010 Vankūvera —  Aleksandra Žekova
  2006 Turīna —  Jekaterina Dafovska
  2002 Soltleiksitija —  Stefans Georgijevs
  1998 Nagano —  Ļubomirs Popovs
  1994 Lillehammere —  Nadežda Aleksijeva
  1992 Albērvila —  Iva Karagiozova-Škodreva
  1988 Kalgari —  Vladimirs Veličkovs
  1984 Sarajeva —  Vladimirs Veličkovs
  1980 Leikplesida —  Petars Popangelovs
  1976 Insbruka — nav zināms
  1972 Saporo — nav zināms
  1968 Grenoble — nav zināms
  1964 Insbruka — nav zināms
  1960 Skvoveli — nav zināms
  1956 Kortīna d'Ampeco — nav zināms
  1952 Oslo — nav zināms
  1948 Sanktmorica — nav zināms
  1936 Berlīne — nav zināms

Ārējās saites 
 
 
  

olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs