Divkāršais integrālis

Divkāršais integrālis ir noteiktā integrāļa vispārinājums, kad integrēšanas apgabals D ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu funkcija z = f(x, y). Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu 

Ja , divkāršajam integrālim ir noteikta ģeometriskā interpretācija: tas vienāds ar tāda ķermeņa tilpumu V, ko ierobežo funkcijas z = f(x, y) grafiks (tas ir, virsma ar vienādojumu z = f(x, y)), xy plaknes apgabals (D) un cilindriska virsma ar veidotājām paralēlām Oz asij, kas iet caur apgabala (D) robežlīniju. Tātad

Definīcija 
Pieņem, ka funkcija z = f(x, y) ir definēta Oxy apgabalā (D):
 Ar brīvi izraudzītām līnijām apgabalu (D) sadala n daļās (D1), (D2), (D3), ..., (Di), ..., (Dn). Šo daļu laukumus apzīmē ar 
 Katrā apgabala daļā (Di) brīvi izraugās punktu , .
 Aprēķina funkcijas z = f(x, y) vērtības izraudzītajos punktos, tas ir, atrod , .
 Atrastās funkcijas vērtības reizina ar tās apgabala daļas (Di) laukumu , kurā atrodas punkts , tas ir, aprēķina, .
 Aprēķina visu reizinājumu  summu  Šo izteiksmi sauc par funkcijas z = f(x, y) integrālsummu apgabalā (D).
 Aprēķina integrālsummas robežu, kad maksimālais apgabala daļas (Di) diametrs di tiecas uz 0 (par daļas (Di) diametru sauc taisnes nogriezni, kas savieno divus vistālākos (Di) robežlīnijas punktus), tas ir aprēķina 
Ja šī robeža eksistē neatkarīgi no dalījuma veida daļās un no punktu izvēles katrā daļā, tad šo robežu sauc par funkcijas z = f(x, y) divkāršo integrāli apgabalā (D) un apzīmē ar simbolu  vai 

Tādējādi 

Ja funkcija z = f(x, y) apgabalā (D) ir nepārtraukta vai gabaliem pārtraukta, tad šai funkcijai eksistē divkāršais integrālis.

Īpašības

1. īpašība 
Divkāršais integrālis no funkcijas summas (starpības) ir vienāds ar doto funkciju integrāļu summu (starpību):

2. īpašība 
Konstantu reizinātāju C var ņemt pirms integrāļa zīmes:

3. īpašība — Aditivitātes īpašība 
Ja apgabals (D) sadalīts vairākās daļās, tad integrē pa katru daļu atsevišķi un iegūtos rezultātus saskaita:

4. īpašība 
Ja apgabalā (D) funkcija saglabā zīmi  , tad divkāršajam integrālim ir tāda pati zīme:

5. īpašība 
Ja apgabalā (D) visiem (x, y) izpildās nevienādība , tad arī divkāršajiem integrāļiem izpildās šāda nevienādība:

6. īpašība — Divkāršā integrāļa novērtējums 
Ja funkcijai z = f(x, y) slēgtā apgabalā (D) ir nepārtraukta un m ir funkcijas z = f(x, y) vismazākā vērtība, bet M ir funkcijas z = f(x, y) vislielākā vērtība apgabalā (D), tas ir,  , tad izpildās nevienādības:

kur S ir apgabala (D) laukums.

7. īpašība — Vidējās vērtības teorēma 
Ja funkcija z = f(x, y) slēgtā apgabalā (D) ir nepārtraukta, tad apgabalā (D) eksistē vismaz viens tāds punkts P, ka divkāršais integrālis pa apgabalu (D) ir vienāds ar zemintegrāļa funkcijas vērtību šajā punktā, reizinātu ar apgabala (D) laukumu S:

Funkcijas z = f(x, y) vērtību  sauc par funkcijas integrālo vidējo vērtību apgabalā (D).

Aprēķināšana Dekarta koordinātās 
Apgabalu (D) sauc par regulāru Oy ass virzienā, ja jebkura taisne, kas paralēla Oy asij, šī apgabala robežu krusto ne vairāk kā divos

punktos.

Apgabalu (D) sauc par regulāru Ox ass virzienā, ja jebkura taisne, kas paralēla Ox asij, šī apgabala robežu krusto ne vairāk kā divos punktos.

Divkāršo integrāli Dekarta koordinātu sistēmā reducē uz atkārtotiem integrāļiem. Tos var pierakstīt divos veidos pēc tā, kādā virzienā apgabals (D) ir pareizs:

 (regulārs Oy ass virzienā)

un

 (regulārs Ox ass virzienā).

Ārējās integrāļa robežas vienmēr ir konstantas.

Ja apgabals nav pareizs ne Oy, ne Ox ass virzienā, tad apgabalu (D) sadala atsevišķā daļās, integrē pa katru daļu atsevišķi un iegūtos rezultātus saskaita.

Atkārtotos integrāļus aprēķina šādi:

 (iekšējo integrāli rēķina pēc y, bet mainīgo x uzskata par konstanti)

un

(iekšējo integrāli rēķina pēc x, bet mainīgo y uzskata par konstanti).

Jaunu mainīgo ieviešana 
Divkāršā integrāļa aprēķināšanu var vienkāršot, ieviešot jaunus mainīgos (u, v) ar formulām:

Iegūst:

kur  ir Jakobi determinants jeb jakobiāns:

Aprēķināšana polārajās koordinātās 

Ja integrācijas apgabalu (D) ierobežo riņķa līnijas vai arī līniju vienādojumi un zemintegrāļa izteiksme satur kvadrātu summu , aprēķinus var vienkāršot, pārejot uz polārajām koordinātām , izmantojot formulas:

Jakobiānu aprēķina pēc formulas:

Iegūst pārejas formulu no Dekarta uz polārajām koordinātām:

Ja plaknes apgabalu ierobežo stari  un līnijas , iegūst:

Pielietojumi

Plaknes figūras laukuma aprēķināšana 
Ja zemintegrāļa funkcija , tad divkāršais integrālis ir vienāds ar integrēšanas apgabala (D) laukumu Dekarta un polārajās koordinātās:

Tilpuma aprēķināšana 

Ja ķermeni ierobežo funkcijas grafiks, kur , Oxy plakne un Oz asij paralēla cilindriska virsma, kas iet caur apgabala (D) robežlīniju. Šāda ķermeņa tilpums ir vienāds ar

Ja ķermeni ierobežo Oz asij paralēla cilindriska virsma, kas iet caur apgabala (D) robežlīniju un divu funkciju  grafiki, turklāt , tad ķermeņa tilpums ir

Virsmas laukuma aprēķināšana 
Ja dota virsma , kur funkcija  ir nepārtraukta apgabalā (D) — virsmas  projekcija Oxy plaknē — un tai eksistē nepārtraukti parciālie atvasinājumi  un . Šīs virsmas laukumu var aprēķināt ar formulu

Nehomogēnas plakanas plāksnītes masas aprēķināšana 
Ja nepārtraukta funkcija  ir nehomogēnas plakanas plāksnītes (D) virsmas blīvuma sadalījums, tad plāksnītes masa ir

Atsauces 

Integrāļi
Matemātika
Matemātiskā analīze