Lēļu un svīru virskārta

Lēļu un svīru virskārta jeb lēļi un svīres (Cypselomorphae) ir viena no jauno putnu kladas (Neoaves) virskārtām. Tā apvieno divas kārtas — lēļveidīgos (Caprimulgiformes) un svīrveidīgos (Apodiformes) putnus, apmēram 580 sugas. Sastopamas gandrīz visos kontinenos, izņemot Antarktīdu. Latvijā ligzdo divas lēļu un svīru virskārtas sugas – vakarlēpis (Caprimulgus europaeus) un svīre (Apus apus).

Kopīgās īpašības 
Visi šīs grupas putni ir ļoti labi lidotāji un lielāko daļu dienas pavada gaisā spārnos. Grupas vēsturiskie priekšteči ir bijuši kukaiņēdāji, bet attīstoties un sadaloties kārtās un dzimtās, kolibri kļuvuši par nektārēdājiem. Visiem šīs grupas putniem raksturīgs plats knābis ar plašiem un lieliem nāsu atvērumiem, kas sugām ar īsiem knābjiem gandrīz sasniedz knābja galu. Vienlaicīgi apakšžoklis ir šaurs un slaids.

Sistemātika 
Lēļu un svīru virskārta (Cypselomorphae)
Lēļveidīgo kārta (Caprimulgiformes)
Dižlēļu dzimta (Nyctibiidae)
Lēļu dzimta (Caprimulgidae)
Pūčlēļu dzimta (Podargidae)
Sīklēļu dzimta (Aegothelidae)
Tauklēļu dzimta (Steatornithidae)
Svīrveidīgo kārta (Apodiformes)
 Koku svīru dzimta (Hemiprocnidae)
 Kolibri dzimta (Trochilidae)
 Svīru dzimta (Apodidae)

Atsauces

Ārējās saites 
Zooģeogrāfija 

Putni