Mārdadži

Mārdadži () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Tā ir sastopama Eiropā, Centrālāzijā, Indijā, Makronēzijā un Arābijas pussalā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Okeānijā un Ķīnā, kur tā ir ieviesusies un naturalizējusies.

Ģintī ir klasificētas divas sugas:

 Silybum eburneum Coss. & Durieu — sastopama Alžīrijā, Marokā, Tunisijā, Spānijā
 Silybum marianum (L.) Gaertn. — Īstais mārdadzis — suga plaši izplatīta lielākajā daļā Eiropas, tostarp Latvijā, Āzijas un Ziemeļāfrikas; naturalizējusies Austrālijā, Jaunzēlandē un Amerikā.

Īstais mārdadzis (Silybum marianum) ir visplašāk zināmā mārdadžu suga.

Izmantošana medicīnā 
Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz pret aknu slimībām (piemēram, vīrushepatītu), un no augiem iegūto silimarīna ekstraktu izmanto medicīnā.  Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz arī veicināt nieru darbību, regulēt cukura līmeni asinīs, uzturēt kognitīvās funkcijas, uzlabot ādas stāvokli (tostarp samazināt kolagēna sadalīšanos un aizsargāt ādu no UV staru bojājumiem), kā arī uzlabot imunitāti.

Visizplatītākā mārdadžu izraisītā blakusparādība ir viegli kuņģa-zarnu trakta traucējumi, kā arī mārdadžiem ir konstatētas caureju veicinošas īpašības.

Galerija

Atsauces 

Mārdadži