Islāms Ziemeļmaķedonijā

Islāms Ziemeļmaķedonijā (maķedoniešu: Исламот во Македонија) ir viena no Ziemeļmaķedonijas tradicionālajām reliģijām, kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas musulmaņi pārsvarā ir sunnīti. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju.

Islāmu piekopj galvenokārt albāņi, bet arī turki, romi un torbeši.

Vēsture 
Islāms mūsdienu Maķedonijas teritorijā plaši izplatījās līdz ar Osmaņu impērijas ekspansiju 14. un 15. gadsimtā. Pēc viduslaiku Serbijas pievienošanas Osmaņu impērijai līdz pat puse iedzīvotāju praktizēja islāmu. Daudzi slāvi, romi un albāņi pieņēma islāmu, no austrumiem ieceļoja turki un citas musulmaņu tautas. Dienvidslāvu atbrīvošanās laikā 19. gadsimtā daudzi musulmaņi aizbrauca, bet albāņu iedzīvotāju dabiskais pieaugums kompensēja musulmaņu migrācijas negatīvo līdzsvaru.

Musulmaņu skaita izmaiņas 
No 1904. līdz 1961. gadam musulmaņu īpatsvars valstī samazinājās, bet pēc tam sāka pieaugt, 2002. gadā sasniedzot 33,33 %.

Atsauces

Ārējās saites 

Ziemeļmaķedonija
Islāms