Diždadži

Diždadži () ir kurvjziežu dzimtas augu ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir Eiropā un Āzijā, kā arī vairākas sugas ir plaši introducētas visā pasaulē.

Diždadžiem ir raksturīgas tumši zaļas lapas, kas dažām sugām var sasniegt pat 70 cm garumu. Lapas parasti ir olveida, apakšējās lapas var būt sirdsveidīgas, bet augšējās - ķīļveidīgas. Lapu apakšpuse klāta ar tīmekļmatiņiem. Parasti zied no jūlija līdz oktobrim. Augustā diždadžu ziedi ir medusbitēm nozīmīgs putekšņu un nektāra avots.

Diždadža ziedkopu sedz āķveidīgi dzeloņi, kuri augam palīdz nodrošināt sēklu izplatīšanos.

Sugas 
Ģintī ir akceptētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

 Lielais diždadzis (Arctium lappa) L.
 Mazais diždadzis (Arctium minus) (Hill) Bernh.
 Birztalas diždadzis (Arctium nemorosum) Lej.
 Pūkainais diždadzis (Arctium tomentosum) L.
 Arctium × ambiguum (Čelak.) Nyman
 Arctium atlanticum (Pomel) H.Lindb.
 Arctium × batavum Arènes
 Arctium × bretonii Rouy
 Arctium debrayi Senay
 Arctium leiobardanum Juz. & c.serg. ex Stepanov
 Arctium × mixtum (Simonk.) Nyman
 Arctium neumani (Rouy) Rouy
 Arctium × nothum (Ruhmer) J.Weiss
 Arctium palladini (Marcow.)
 Arctium palladinii Grossh.
 Arctium platylepis Sosn. ex Grossh.
 Arctium pseudarctium (Bornm.) Duist.
 Arctium sardaimionense Rassulova & B.A.Sharipova
 Arctium scanicum (Rouy) Rouy

Galerija

Atsauces