Papjamento

Papjamento, arī papjamentu (papiamentu), ir uz spānizētas portugāļu valodas ar lielu nīderlandiešu valodas piejaukumu balstīta kreoliskā valoda. Nelielu piejaukumu devušas arī angļu, aravaku un Portugāles bijušo Āfrikas koloniju valodas. Tā ir izplatīta Arubā, Kirasao un Bonairē. Oficiāls statuss tai ir Arubā un Kirasao, atzītas saziņas valodas statuss ar valsts iestādēm — arī Bonairē. Nedaudz to runā arī Nīderlandes salā Sintēstatiusā un Venecuēlas piekrastē Paragvanas pussalā, un ap 150 tūkstošiem papjamento pratēju, galvenokārt no Kirasao, dzīvo Nīderlandē.

Papjamento pratēju skaits tiek lēsts ap 341 tūkstošiem.

Valodas nosaukums radies no pārveidota portugāļu darbības vārda papear (runāt, pļāpāt), kam pievienota lietvārdu veidojošā galotne -mento. Par valodas izcelsmi un laiku ir dažādas versijas, pirmoreiz tā dokumentos kā plaši lietojama pieminēta 18. gadsimta sākumā, vecākie valodas teksti — 17. gadsimta vidus vēstules, kurās ir lielāka nīderlandiešu ietekme nekā mūsdienu valodā.

Oficiālu statusu tā ieguva Arubā 2003. gadā un Nīderlandes Antiļās 2007. gadā. Pēc pēdējo sašķelšanās 2010. gadā Kirasao ieguva neatkarību, apstiprinot iepriekšējo papjamento statusu, bet Bonaire palika Nīderlandes sastāvā.

Kopš 2013. gada šajā valodā tiek uzņemtas filmas (Arubā un Kirasao) un atskaņota opera (Nīderlandē).

Dialekti 
Arubas dialektā, atšķirībā no Kirasao un Bonaires, jūtama lielāka spāņu ietekme un vārdi, kas citur beidzas ar -u, Arubā beidzas ar -o. Tai skaitā valodas nosaukums. Kā K izrunājamais C burts Arubā citur tiek aizvietots ar K. Abu dialektu rakstība tika apstiprināta 1970. gados.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mašīntulkotājs Glosbe
 Īsa pašmācība

Kreoliskās valodas
Portugāļu valoda
Kirasao
Aruba