2021. gada Beļģijas Grand Prix

2021. gada Beļģijas Grand Prix (oficiāli — Formula 1 Rolex Belgian Grand Prix 2021) bija Formula 1 sacīkste, kas notika  Spā-Frankošampas trasē. Ta bija pasaules čempionāta 2021. gada sezonas 12. sacīkste.

Sacīstei traucēja īpaši slapjie laikapstākļi un sacīstē tika veikts tikai viens aplis aiz drošības mašīnas, pirms to apturēja sarkanais karogs. Par spīti tam, sacīkstes rezultāti tika pasludināti par oficiāliem, tādējādi šī sacīkste kļuva par īsāko Formula 1 vēsturē, pārspējot iepriekšējo rekordu, 1991. gada Austrālijas Grand Prix, kurā tika veikti 14 apļi. Sacīksti uzvarēja Makss Verstapens, aiz sevis aizstājot Džordžu Raselu un Luisu Hamiltonu. Tā kā tika veikts mazāk par 75% no sacīkstes plānotā garuma, par šo sacīksti pilotiem tika piešķirti vien puse no punktiem.

Pirms sacīkstes 
Šīs sacensības noritēja 27.—29. augustā Spā-Frankošampas trasē un tās bija 2021. gada pasaules čempionāta 12. sacīkstes. Šī bija 66. reize, kad  tika iekļauts Formula 1 kalendārā. Tās bija pirmās sacīkstes pēc trīs nedēļu pārtraukuma. Laikapstākļī bija lietaini visā nedēļas nogalē.

Pirms šīs sacīkstes kopvērtējuma līderis bija Luiss Hamiltons, par 8 punktiem apsteidzot Maksu Verstapenu. Aiz viņiem sekoja Lando Noriss, Valteri Botass un Serhio Peress. Konstruktoru vērtējumā līderi bija Mercedes komanda, par 12 punktiem apsteidzot Red Bull. Aiz tām sekoja Ferrari un McLaren komandas, abas ar vienādu punktu skaitu.

Piloti un komandas bija tādas pašas kā sezonas sākumā, pirms šīs sacīkstes netika veiktas nekādas izmaiņas.

Pirelli šai sacīkstei piegādāja C2, C3 un C4 riepas.

Pēc sadursmju izraisīšanas iepriekšējā sacīkstē, gan Valteri Botasam, gan Lānsam Strolam tika piešķirts 5 starta vietu sods šajā sacūkstē.

Piektdienas un sestdienas testi 
Pirmā testu sesija sākās piektdienā 11:30 un noritēja bez nopietniem incidentiem. Juki Cunoda un Kimi Reikenens izslīdēja La Source līkumā, Reikenens vēlāk arī aizskāra trases apmali pie iebraukšanas boksos, tādējādi neturpinot sesiju. Šajā sesijā ātrākais bija Valteri Botass, aiz sevis atstājot Maksu Verstapenu un Pjēru Gaslī. Čempionāta līderis Luiss Hamiltons ieņēma vien 18. vietu, pēc tam, kad viņa ātro apli iztraucēja Nikolass Latifi.

Otrā testu sesija sākās piektdienā 15:00 un to divas reizes apturēja sarkanais karogs. Vispirms Šarls Leklērs zaudēja kontroli formulas aizmugurējai daļai Les Combes līkuma izejā un ietriecās trases apmalē, sesiju neturpinot. Vēlāk Verstapens zaudēja aizmugurējās daļas kontroli Malmedy līkumā un ietriecās apmalē. Estebans Okons arī izslīdēja trasē, tomēr atguva kontroli un spēja atgriezties boksos. Verstapens sesijā bija ātrākais, Botass otrajā vietā, bet Hamiltons trešajā.

Trešā testu sesija sākās sestdienā 12:00. Nozīmīgu incidentu nebija, bet vairāki piloti izslīdēja no trases šīs sesijas laikā — Botass, Mazepins, Rasels, Fetels, Sainss un Gaslī. Reikenens sesiju noslēdza priekšlaicīgi bremžu problēmu dēļ. Sesijā ātrākais bija Verstapens, aiz sevis atstājot komandas biedru Serhio Peresu, kā arī Hamiltonu.

Kvalifikācija 
Kvalifikācija norisinājās 28. augustā. Tās sākums bija plānots 15:00, tomēr intensīva lietus dēļ tā aizkavējās un sākās 15:12. Kvalifikāciju visi uzsāka ar slapjā laika riepām, izņemot Džordžs Rasels un Nikolass Latifi, kuri ar vidēji slapjā laika riepām pirmajos apļos uzstādija ātrākos rezultātus. Tā rezultātā visi atlikušie piloti kvalifikāciju turpināja ar vidēji slapjā laika riepām. Pirmajā sesijā Lando Noriss bija ātrākais, otro vietu ieņemot Maksam Verstapenam, bet trešo — Luisam Hamiltonam. Kvalifikācijas pirmajā kārtā tika izslēgti Ņikita Mazepins, Kimi Reikenens, Miks Šūmahers, Juki Cunoda un Antonio Džovinaci.

Otrajā sesijā visi startēja ar vidēji slapjā laika riepām. Noriss atkal bija ātrākais, Hamiltons otrais, bet Valteri Botass trešais. Otrajā kārtā tika izslēgti Lānss Strols, Fernando Alonso, Karloss Sainss, Nikolass Latifi, kā arī Šarls Leklērs. Trešās kvalifikācijas sesijas sākumā lietus pastiprinājās un vairāki piloti pieprasīja sesijas aizkavēšanu vai sarkano karogu. Tad Noriss akvaplanēšanas dēļ piedzīvoja smagu avāriju Raidillon, pēc kā sekoja sarkanais karogs. Kvalifikācijā uzvarēja un pole-position ieguva Verstapens, otro vietu ieņēma Džordžs Rasels, kas viņam bija atkārtots karjeras labākais sasniegums, bet trešo — Hamiltons. Pēc avārijas kvalifikācijā Norisam tika veiktas pārbaudes un viņam tika atļauts uzsākt sacīksti. Williams formula no pirmās starta rindas startēja pirmo reizi kopš 2017. gada Itālijas Grand Prix. Pēc sacīkstes direktors Maikls Masi atzina, ka kvalifikācijas trešo kārtu uzsākt laikā bija kļūda.

Rezultāti 

 Piezīmes
  — Valteri Botass and Lānss Strols abi saņēma piecu starta vietu sodu par sadrusmes izraisīšanu iepriekšējā kārtā..
  — Lando Noriss saņēma piecu starta vietu sodu par neplānotu ātrumkārbas maiņu.
  — Kimi Reikenenam bija nepieciešams sacīksti sākt no boksiem pēc aizmugurējā spārna maiņas.

Sacīkste 
Sacīkstes sākums bija plānots 29. augusta 15:00, tomēr tā tika vairākas reizes atlikta lietus dēļ. Serhio Peress neplānoja iznākt uz starta, jo avarēja ceļā uz startu, tomēr Red Bull mehāniķi sekojošās aizkaves laikā salaboja viņa formulu. Pirmais mēģinājums sākt sacīksti bija 15:25, kad tika veikti divi iesildīšanās apļi aiz drošības mašīna, pēc kuriem starta procedūra tika apturēta un sekoja sarkanais karogs. 17:00 sacīkstes pārvaldieki apturēja pulksteni ārkārtas apstākļu dēļ. Pēc vairāk kā trīs stundu aizkavēšanās tika veikti vēl divi apļi aiz drošības mašīnas, kas atļāva klasificēt sacīkstes rezultātus. Trešā apļa laikā sacīkste tika apturēta un tā arī netika atsākta.

Sacīkstes rezultāti tika ņemti pēc pirmā apļa, jo saskaņā ar Formula 1 noteikumiem nepieciešams atskaitīt divus apļus. Ar vien vienu oficiāli pabeigtu apli, tā kļuva par īsāko sacīksti Formula 1 vēsturē, pārspējot iepriekšējo rekordu, 1991. gada Austrālijas Grand Prix, kurā tika veikti 14 apļi. Sacīkstes kopējā distance tika oficiāli noteikta kā 6880 km (īsāk kā viena apļa garums tādēļ, ka visas formulas sacīksti uzsāka no boksiem aiz drošības mašīnas). Sesto reizi Formula 1 vēsturē un pirmo reizi kopš 2009. gada Malaizijas Grand Prix par sacīksti tika piešķirti puse no punktiem. Džordža Rasela iegūtā 2. vieta bija viņa karjeras pirmais pjedestāls un pirmais pjedestāls Williams komandai kopš Lānsa Strola 3. vietas 2017. gada Azerbaidžānas Grand Prix.

Rezultāti 

 Notes
  — Tika piešķirti puse no punktiem, jo tika veikts mazāk kā 75% no sacīkstes distances.
  — Serhio Peresa starta vieta bija vakanta, jo viņš iekļuva nedagījumā ceļā uz startu. Kad mehāniķi salaboja viņa formulu, viņam atļāva startēt no boksiem.
  — Lānss Strols finišēja 18. pozīcijā, bet pēc sacīkstes viņam tika piešķirts 10 sekunžu sods par aizmugurējā spārna nomaiņu sarkanā karoga periodā.

Reakcija pēc sacīkstes 
Gan mediji, gan piloti kritizēja sacīkstes direktora Maikla Masi lēmumu aizvadīt divus apļus aiz drošības mašīnas, nosaucot sacīksti par "farsu" un mēģinājumu izpildīt noteikumus punktu piešķiršanai, uzskatot, ka sacīksti bija jāatceļ un punktus nevajadzēja piešķirt. Luiss Hamiltons bija neapmierināts par notikušo. Sebastiāns Fetels, Fernando Alonso, kā arī Alfa Romeo komanda kritizēja lēmumu piešķirt punktus par sacīksti, kamēr Daniels Rikardo to aizstāvēja. Rikardo komandas biedrs Lando Noriss bija divējādās domās, jo no vienas puses tas palīdzēja viņa komandas biedram, bet tomēr viņš uzskatīja, ka šī sacīkste "nav pelnījusi punktus". Karloss Sainss un Luiss Hamiltons aicināja atmaksāt skatītājiem biļešu maksu. Hamiltons izteicās, ka Formula 1 pieļāva kļūdu aizvadot divus apļus aiz drošības mašīnas, uzskatot, ka tas tika darīts tīri komeciālu iemeslu dēļ, ko Formula 1 grupas ģenerāldirektors Stefano Domeničali atspēkoja. Haas F1 komandas vadītājs Gunters Štainers pauda viedokli, ka noteikumi par daļēju punktu piešķiršanu ir novecojuši un tos nepieciešams atjaunot. Divkārtējais pasaules čempions Mika Heikinens aizstāvēja sacīkstes organizatoru pieņemtos lēmumus. Pjērs Gaslī izteicās, ka ir jāatrod risinājums, lai samazinātu šļakatu daudzumu slapjos laikapstāļos, lai uzlabotu redzamību pilotiem.

Žurnālisti šo sacīksti ir salīdzinājuši ar 2005. gada ASV Grand Prix (kad 14 dalībnieki izstājās pēc iesildīšanās apļa riepu nedrošības dēļ un sacīkstē piedalījās vien 6 formulas). Bijušais Formula 1 tehniskais direktors Garijs Andersons un bijušais Formula 1 pilots un komentētājs Martins Brandls izteicās, ka sacīksti varētu uzlabot, ja tā notiktu virtuālās drošības mašīnas apstākļos. Brandls arī izteica ideju par "lēno zonu" ieviešanu, kur pilotiem būtu jāievēro noteikts ātruma ierobežojums. Par uzlabojumu punktu piešķiršanas sistēmā Andersons ieteica, ka puses punktu piešķiršanai vajadzētu aizvadīt vismaz 50% no plāntā sacīkstes garuma, ar papildus noteikumu, ka jebkādu punktu piešķiršanai vismaz 25% no sacīkstes jānotiek zaļā karoga apstākļos.

Formula 1 noteikumi nosaka, ka sacīkstē ir jāaizvada vismaz divi apļi, lai piešķirtu punktus. Tomēr Maikls Masi izteicās, ka divi veiktie apļi bija nopietns mēģinājums aizvadīt sacīksti, cerot, ka laikapstākļi uzlabosies. Starptautiskā Automobiļu federācija atzīmēja, ka sacīksti pārcelt uz nākamo dienu būtu nepraktiski. Formula 1 menedžments pēc sacīkstes izteicās, ka plāno diskusijas ar komandām un federāciju ar mērķi veikt izmaiņas noteikumos, lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos. Piedāvātās izmaiņas varētu būt izmaiņas punktu piešķiršanas noteikumos, kas paaugstinātu minimālo slieksni punktu piešķiršanai, kā arī izmaiņas, kas ļautu organizatoriem pārcelt sacīksti, ja apstākļi sākotnēji plānotajā datumā izrādās nepiemēroti.

Izmaiņas noteikumos 
2022. gada februārī, pirms 2022. gada sezonas, tika apstiprinātas izmaiņas noteikumos, kas saistītas ar daļēju punktu piešķiršanu par sacīksti. Lai par sacīksti varētu piešķirt punktus, nepiciešams aizvadīt vismaz divus apļus sacīkstes apstākļos (bez drošības mašīņas vai virtuālās drošības mašīnas iejaukšanās), pilnu punktu piešķiršanai nepiešams aizvadīt vismaz 75% no sacīkstes garuma. Ja sacīkste tiek apturēta un netiek atsākta pirms sasniegts 75% no sacīkstes garuma, bet ir aizvadīti vismaz divi apļi, par sacīksti tiek piešķirti daļēji punkti, kuru daudzums ir atkarīgs no aizvadītās sacīkstes garuma.

Lai gan sākotnēji tika gaidīts, ka jaunie noteikumi attieksies uz visām sacīkstēm, kurās ir veikts mazāk par plānoto distanci, izrādījās, ka tie attiecas tikai uz gadījumiem, kad sacīkste tiek apturēta, bet netiek atsākta. Ja sacīkste tiek saīsināta laika ierobežojuma dēļ, par to tiek piešķirti pilni punkti. Tas radīja apjukumu 2022. gada , kad sacīkstē tika aizvadīti vien 28 no 53 plānotajiem apļiem, bet tā kā sacīkste beidzās zaļā karoga apstākļos, par to tika piešķirti pilni punkti, par pārsteigumu vairākām komandām un komentētājiem. Tas nozīmēja, ka Makss Verstapens pēc šīs sacīkstes kļuva par pasaules čempionu, kas nenotiktu gadījumā, ja tiktu piešķirti daļēji punkti.

Formula 1 izskata iespēju ieviest slapjam laikam specifiskas riteņu arkas, kas uzlabotu redzamību slapjos laika apstākļos. To ieviešana ir plānota 2023. gada sezonas laikā vai pirms 2024. gada sezonas.

Kopvērtējums pēc sacīkstes 

Pilotu kopvērtējums

Konstruktoru kopvērtējums

 Piezīme: Kopvērtējumos norādītas pirmās piecas vietas.

Piezīmes

Atsauces 

2021. gada F1 sezona
Beļģijas Grand Prix