Āraišu draudzes novads

Āraišu draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
Āraišu pilsnovads (Arries) sākotnēji bija tieši pakļauts Cēsu komturiem, vēlāk Livonijas ordeņa mestriem, kuru rezidence bija Cēsu pilī. Livonijas kara laikā krievu un tatāru karaspēks Āraišu pili nopostīja un tā vairs netika atjaunota. Netālu esošo Kalnamuižu (Bergenhof) savā īpašumā ieguva lietuviešu virsnieks Drobišs, no kura vārda atvasināts Drabešu muižas nosaukums (Drobusch).

Pēc nostāstiem senākā baznīca celta ap 1225. gadu kā Cēsu draudzes novada lauku baznīca. Livonijas kara laikā 1577. gadā tā izpostīta, pēc tam atjaunota, atkal nopostīta Otrā Ziemeļu kara laikā 1656. gadā. Zviedru Vidzemes laikā 1672. gadā Āraišu novada muižnieki iesniedza lūgumu atļaut atjaunot baznīcu un atdalīt draudzi no Cēsu draudzes novada. 1677. gadā baznīcu atjaunoja, 1793. gadā tā ieguva savu pašreizējo izskatu.

Muižas

Āraišu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Āraišu mācītājmuiža (Arrasch Pastorat)
Kārļu muiža (Karlsberg, Karlsruhe), sākotnēji Volfa muiža
Spāres muiža (Spahrenhof, Samsky) 
Rencēnu muiža (Lubbert-Renzen)
Ruckas muiža (Rutzky, Ruzzki)
Rāmuļu muiža (Ramelshof, Doctormois) 
Ieriķu muiža (Ramotzky), sākotnēji Ērika muiža 
Drabešu muiža (Drobbusch, Bergenhof)
Intes muiža (Inte), kroņa muiža
Bumburu muiža (Bumbern)
Alexandershof, Katharinenhof

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi