Storveidīgās

Storveidīgās jeb storveidīgo zivju kārta (Acipenseriformes) ir viena no starspurzivju klases (Actinopterygii) kārtām, kas pieder Skrimšļa ganoīdzivju (Chondrostei) apakšklasei. Starp mūsdienu starspurzivīm tā izceļas ar daudzām arhaiskām morfoloģiskām iezīmēm. Uz heterocerkālās astes spuras augšējās daivas ir ganoīdās zvīņas. Daļai sugu sīkas zvīņas klāj visu ķermeni. No saaugušām zvīņām veidojas lielas kaula plātnītes ar sarežģītu reljefu, kas uz ķermeņa izvietojas piecās gareniskās rindās. Tāpat saglabājas ar blīvu apvalku klāta labi attīstīta horda. Šīm zivīm nav skriemeļu ķermeņu (to aizmetņi bija dažām fosilajām formām), bet tā vietā attīstās skrimšļa augšējie un apakšējie (hemālie) loki. Smadzeņu kapsula (endokrānijs) viscaur veidota no skrimšļa, kaut arī fosilajām triasa formām tā ir pārkaulota. Vairāk vai mazāk ir attīstīts izstiepts purns (rostrums). Senajām formām tā nebija. Skrimšļa galvaskausa virspusi klāj no daudziem segkauliem veidota bruņa. Mute atrodas galvas apakšpusē. To apņem mīkstas, izstiepjamas lūpas. Žokļu loks pārsvarā paliek no skrimšļa. Žokļa-priekšžokļa segkauls pieaug pie aukslēju kvadrātskrimšļa, bet zobu kauls - pie mekeļskrimšļa. Pie mutes atrodas taustekļi, kas klāti ar jūtīgiem ķermenīšiem. Pāra spuru skeletā ir labi attīstītas radiālijas. Žaunu vāku augšdaļā daudzām formām saglabājas šļāktuvīšu rudimenti. Sirdī ir attīstīts arteriālais konuss, bet zarnā spirāliskais vārstulis. Storveidīgās zivis ir pazīstamas no triasa perioda. Acīm redzot tās nekad nav bijušas lielā skaitā. Kādreiz stores (Acipenser sturio) dzīvoja arī Latvijas upēs, bet pašlaik tās ir retas caurceļotājas Baltijas jūrā. Ir bijuši mēģinājumi Latvijas upēs aklimatizēt sterletes (Acipenser ruthenus), taču būtiski rezultāti nav gūti.

Sistemātika
Mūsdienās ir zināmas 25 storveidīgo sugas, kas iedalītas 2 dzimtās. Tās izplatītas vienīgi ziemeļu puslodē. Šeit atspoguļotā sistemātika tiek balstīta uz Miko Hāramo, Neslona, Grandes un Vilsona 2016, kā arī Van der Lāna 2016. darbiem.

 kārta: Acipenseriformes Berg 1940
 ģints: †Hesperopsephurus Nesov 1997
 ģints: †Neochallaia Rusconi 1949
 ģints: †Psephuroides Nesov 1997
 dzimta: †Errolichthyidae Lehman 1952
 ģints: †Errolichthys Lehman 1952
 ģints: †Psilichthys Hall 1900 non Steindachner 1907
 apakškārta: †Chondrosteoidei
 dzimta: †Chondrosteidae Huxley 1861 
 ģints: †Chondrosteus Agassiz 1843 ex Egerton 1858
 ģints: †Eochondrosteus Lu, Li & Yang 2005
 ģints: †Gyrosteus Morris 1854
 ģints: †Strongylosteus Egerton 1858
 apakškārta: †Peipiaosteoidei Grande & Bemis 1996
 dzimta: †Peipiaosteidae Liu & Zhou 1965
 ģints: †Gualolepis Lopez-Arbarello, Rogers & Puerta 2006
 apakšdzimta: †Spherosteinae Grande & Bemis 1996
 ģints: †Sphenosteus Jakovlev 1968
 ģints: †Yanosteus Jin et al. 1995
 apakšdzimta: †Peipiaosteinae Liu & Zhou 1965 
 ģints: †Peipiaosteus Liu & Zhou 1965 
 ģints: †Stichopterus Reis 1909
 apakškārta: Acipenseroidei Grande & Bemis 1996
 dzimta: Polyodontidae Bonaparte 1838 (Airdeguņu dzimta)
 apakšdzimta: †Protopsephurinae Grande & Bemis 1996
 ģints: †Protopsephurus Lu 1994
 apakšdzimta †Paleopsephurinae Grande & Bemis 1996
 ģints: †Paleopsephurus MacAlpin 1941a
 apakšdzimta Polyodontinae Grande & Bemis 1991 non Pflugfelder 1934
 ģints: †Crossopholis Cope 1883
 ģints: Polyodon Lacépède 1797 (Airdegunes)
 ģints: Psephurus Günther 1873 (Ķīnas airdegunes)
 dzimta: Acipenseridae Bonaparte 1831 sensu Bemis et al. 1997 (Storu dzimta)
 ģints: †Dinectus Rafinesque 1818
 ģints: †Protoscaphirhynchus Wilimovsky 1956
 apakšdzimta: †Priscosturioninae Grande & Hilton 2009
 ģints: †Priscosturion Grande & Hilton 2009
 apakšdzimta: Acipenserinae Bonaparte 1831</small>
 ģints: Acipenser Linnaeus 1758 (Stores)
 ģints: Huso J. F. Brandt & Ratzeburg 1833 (Belugas)
 apakšdzimta: Scaphirhynchinae Gill 1890 
 ģints: Scaphirhynchus Heckel 1835 (Lāpstdeguņi)
 ģints: Pseudoscaphirhynchus Nikolskii 1900 (Lāpstdegunstores)

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces

Ārējās saites 
Access Science: Acipenseriformes
EOL: Acipenseriformes — Overview Anchovies and Herrings