Glīveņu dzimta

Glīveņu dzimta () ir cirveņu rindas ūdensaugu dzimta, kura sastopama dažādās klimatiskajās joslās. Zināmas ap 110 sugas, kuras ir iedalītas 6 ģintīs — lielākā no tām ir glīveņu ģints, kura ietver aptuveni 100 sugas. Viena no svarīgākajām segsēkļu ūdensaugu grupām, jo glīveņu dzimtas augi ir daudzu ūdensdzīvnieku dzīvotne vai barības avots.

Latvijā ir zināmas 17 sugas. Vairākums ir diezgan parasti stāvošu un lēni tekošu ūdeņu augi. Glīvenes diezgan bieži savstarpēji hibridizējas.

Apraksts 
Dzimtas pārstāvjiem raksturīgas pilnīgi iegrimušas vai peldošas, veselas, pamīšus vai pretējas lapas. Ziedi vārpās, bez apziedņa. Ziedam ir 4 ieapaļas daļas, kas atgādina apziedni. Putekšņlapas un augļlapas pa 4. Auglis — riekstiņš vai kaulenis.

Sistemātika 
Glīveņu dzimta (Potamogetonaceae)

 ģints Althenia
 ģints Groenlandia, monotipiska ģints, kurā ir tikai viena suga:
 suga Groenlandia densa
 ģints Lepilaena
 ģints glīvenes (Potamogeton), Latvijā sastopamas sugas:
 Alpu glīvene (Potamogeton alpinus)
 Berhtolda glīvene (Potamogeton berchtoldii)
 Frīza glīvene (Potamogeton friesii)
 Iesārtā glīvene (Potamogeton rutilus)
 Krokainā glīvene (Potamogeton crispus)
 Ķemmveida glīvene (Potamogeton pectinatus)
 Matveida glīvene (Potamogeton trichoides)
 Pavedienu glīvene (Potamogeton filiformis)
 Peldošā glīvene (Potamogeton natans)
 Plakanā glīvene (Potamogeton compressus)
 Sīkā glīvene (Potamogeton pusillus)
 Skaujošā glīvene (Potamogeton perfoliatus)
 Smaillapu glīvene (Potamogeton acutifolius)
 Spožā glīvene (Potamogeton lucens)
 Struplapu glīvene (Potamogeton obtusifolius)
 Visgarā glīvene (Potamogeton praelongus)
 Zālainā glīvene (Potamogeton gramineus)
 ģints Pseudalthenia
 ģints Stuckenia
 ģints Zannichellia

Galerija

Atsauces 

Glīveņu dzimta