Štriki

Štriki () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā zināma kopš 16. gadsimta un bija ierakstīta Vidzemes bruņniecības (1745) un Igaunijas bruņniecības (1881) matrikulās.

Vēsture 
Štriku dzimta cēlusies no Vilhelma Fogeta (Voget), kas saukts par Štriku (Striek, miris pēc 1461). Viņa mazmazdēls Heinrihs Štriks (miris pēc 1578) iestājās Livonijas ordenī un bija Narvas cietokšņa hauptmanis. Pēc ordeņa sekularizācijas 1562. gadā viņam izlēņoja 35  zemnieku saimniecības Helmetas pils un Trikātas pils draudžu novados. 
Zviedru Vidzemes laikā dzimtas atzars pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā.

Štriku muižas 
 Vidzemes guberņas latviešu daļā: Rembates muiža (Ringmundshof mit Strykenhof)
 Vidzemes guberņas igauņu daļā: Abenkat mit Althof, Alt Bockenhof, Karlsberg, Kerimois, Brinkenhof, Ropenhof, Perst, Kioma, Heiligensee und Kibbijerw
 Igaunijas guberņas teritorijā: Ottenküll, Sall, Annigfer, Kau und Habbat.

1919. gadā Štrikiem piederēja šādas muižas: Morsel, Palla, Arras, Wangenküll, Groß Köppo, Tignitz mit Kersel, Pollenhof, Woidoma, Wetzlershof mit Hawa, Moiseküll mit Kirbelshof, Luhde Großhof, Owerlack, Korküll, Assuma, Fölk, Haynasch, Hohensee, Helmet, Felix, Lehowa, Meeks un Alt Nursie.

Dzimtai piederīgie 
 Leonards Frīdrihs fon Štriks (1763-1808), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors Napoleona karu laikā
 Vilhelms Johans fon Štriks (1793-1876), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
 Georgs Konstantīns fon Štriks (1797-1886), Rīdajas (Morsel-Podrigel) muižnieks Igaunijā, zemnieku pagasta skolas dibinātājs 
 Leonhards fon Štriks (1834-1882), vēsturnieks
 Heinrihs fon Štriks (1873-1938), Vidzemes landmaršals, Baltenlandes projekta autors
 Karīna fon Štrika (1942), tieslietu profesore

Atsauces

Literatūra 
 Astaf von Transehe-Roseneck: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. Teil 1, 1: Livland, Bd.: 1, Görlitz, 1929, 
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930, 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas