Rēzeknes novads

Rēzeknes novads () ir Latvijas pašvaldība, kurā pēc Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas beigām 2021. gada 1. jūlijā tika apvienots Rēzeknes novads un Viļānu novads. Novada centrs atrodas Rēzeknes pilsētā, kas neietilpst novadā. Robežojas centrā ar Rēzeknes valstspilsētu, ziemeļos ar Balvu novadu, rietumos ar Madonas, Varakļānu un Preiļu novadiem, dienvidos Krāslavas novadu un austrumos ar Ludzas novadu.

Rēzeknes novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Rēzeknes rajona teritoriju, izņemot no Ludzas rajona 2009. gadā pievienoto Nautrēnu pagastu.

Teritoriālais iedalījums 
Rēzeknes novada pašvaldības teritorija iedalās 5 apvienībās, apvienību iedalijums ir šāds:

Dricānu apvienība: Dricānu pagasts, Gaigalavas pagasts, Kantinieku pagasts, Nagļu pagasts, Ozolmuižas pagasts, Rikavas pagasts, Sakstagala pagasts, Stružānu pagasts;

Kaunatas apvienība: Čornajas pagasts, Griškānu pagasts, Kaunatas pagasts, Mākoņkalna pagasts, Stoļerovas pagasts;

Nautrēnu apvienība: Audriņu pagasts, Bērzgales pagasts, Ilzeskalna pagasts, Lendžu pagasts, Nautrēnu pagasts, Vērēmu pagasts;

Maltas apvienība: Feimaņu pagasts, Lūznavas pagasts, Maltas pagasts, Ozolaines pagasts, Pušas pagasts, Silmalas pagasts;

Viļānu apvienība: Dekšāres pagasts, Sokolku pagasts, Viļānu pagasts, Viļānu pilsēta.

Daba 
Novada vidus, dienvidu un austrumu daļa atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — dienvidrietumos Feimaņu pauguraine un Maltas pazeminājums, dienvidos Rāznavas pauguraine (Lielais Liepukalns 289 m, Rāznas ezeru no DA apliecošajā morēnu valnī), centrā ap Rēzekni Rēzeknes pazeminājums, uz ziemeļiem no Rēzeknes Burzavas pauguraine. Ziemeļrietumi ietilpst Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā, Aronas paugurlīdzenumā un Lubāna līdzenumā. Rietumdaļas reljefu veido limnoglaciālie smilšu un smilšmāla līdzenumi, austrumos — morēnu un kēmu pauguraines, drumlini, galamorēnu vaļņi, subglaciālajās ieplakās ezeru virknes. Pamatiežus veido augšdevona Franas stāva nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Pērtnieki), māls (Tūmuži, Rāzna, Žagatas), smilts un grants (Lipuški-Ismeri, Janopole, Griščāti), kūdra (Kņovu, Salas, Stružānu, Īdeņu, Lubāna u.c. purvos). Augsnes — augstienē galvenokārt velēnu vidēji un vāji podzolētās, zemienēs pārsvarā velēngleja, podzolētās gleja un purvu, augstienēs augšņu erozija. Meži aizņem ap 30% no novada platības, purvi ap 6%.

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650 — 700 mm gadā, nedaudz lielāks dienviddaļā.

Upes 
 Daugavas baseins: Lubāna ezerā ietekošās Rēzekne,  Malta, Iča.
 Veļikajas baseins (novada ZA stūrī): Rītupe

Rēzeknes novada garākā upe ir Rēzekne. Tā iztek no Rāznas ezera un ietek Lubānas ezerā. Kopējais upes garums ir 116 km, bet kritums 71 m. Otra garākā upe ir  Malta. Tās garums ir 105 km, bet kritums vēl lielāks nekā Rēzeknei — 97 m.

Ūdenstilpes 
183 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Lubāns (daļēji, 82 km²), Rāznas ezers (57,6 km²), Rušons (daļēji, 23,7 km²).

Dabas aizsardzība 
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Rāznas nacionālais parks (lielākā daļa), Adamovas ezera dabas parks, Salāja ezera dabas parks. Lielākie dabas liegumi — Lubāna mitrāju komplekss (daļēji), kā arī Lielais Liepukalns un Harčenku purvs Rāznas nacionālajā parkā.

Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota kopš mezolīta, 9.-8. gadu tūkstoša p.m.ē. Lielākais akmens laikmeta apmetņu daudzums atklāts ap Lubānas ezeru. Agrajā dzelzs laikmetā (4.-2. gadsimts p.m.ē.) teritorijā dzīvojušas Baltijas somu ciltis, sākot no 5. gadsimta, teritoriju sākuši apdzīvot latgaļi. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt latgaļi, ziemeļdaļā jaukti ar igauņiem. 12.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta, iespējams, Jersikas pārvaldītajās Lotigolas un Varkas zemēs, 13. gadsimtā teritoriju sagrāba Livonija. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados tā nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Polijas Inflantijā. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā. No 1917. gada novembrim līdz 1918. gada februārim un no tā paša gada decembrim līdz 1920. gada janvārim teritorija bija iekļauta Padomju Latvijā ar pārtraukumu uz Vācijas okupāciju, 1920. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība 

Rēzeknes novadā ir izveidotas 5 apvienību pārvaldes:

 Dricānu apvienības pārvalde;
 Kaunatas apvienības pārvalde;
 Nautrēnu apvienības pārvalde;
 Maltas apvienības pārvalde;
 Viļānu apvienības pārvalde.

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
 Boļeslavs Brežgo (1887—1957), vēsturnieks
 Staņislavs Jaudzems (1890—1969), skolotājs un izglītības ministrs
 Pēteris Jurciņš (1932—2004), rakstnieks
 Andrivs Jūrdžs (1845—1925), rakstnieks
 Staņislavs Kambala (1893—1941), politiķis
 Antons Kazričs (1862—1917), flotes inženieris, ģenerālmajors  
 Eduards Kazričs (1871—1911), Krievijas Domes deputāts
 Francis Kemps (1876—1952), literāts un politiķis
 Jānis Klīdzējs (1914—2000), rakstnieks un dzejnieks
 Antons Kūkojs (1940), rakstnieks
 Viktors Lācis (1977), treneris
 Vladislavs Locis (1912—1984), rakstnieks
 Gustavs Manteifelis (1832—1916), vēsturnieks, etnogrāfs un mecenāts
 Pīters Miglinīks (1850—1883), dzejnieks
 Bērtulis Pizičs, Dailes teātra direktors
 Konstantīns Počs, fiziķis
 Jānis Pujāts (1930), kardināls
 Jāzeps Rancāns (1886—1969), bīskaps, valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā
 Nikodems Rancāns (1870—1933), garīdznieks un rakstnieks
 Jānis Rubulis (1893—1960), politiķis
 Antons Rupainis (1906—1976), literāts un diriģents
 Valērija Seile (1891—1970), izglītības un sabiedriskā darbiniece
 Joņs Seiļs (1832—1928), rakstnieks un dziesminieks
 Viktors Skudra (1943), jurists un politiķis
 Boļeslavs Sloskāns (1893—1981), Rīgas arhidiecēzes palīgbīskaps
 Antonijs Springovičs (1876—1958), arhibīskaps
 Francis Trasuns (1864—1926), literāts un valstsvīrs

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites

Skatīt arī 

 
Latvijas novadi