Himenofors

Himenofors ir sēnes augļķermeņa daļa, kas uz savas virsmas nes sporas veidojošo slāni — himēniju. Pazīstamākajām un vienlaikus augstāk attīstītajām sēņu sugām himenofors ir sarežģītas formas, kas palielina tā kopējo virsmu un attiecīgi himēnija saražoto sporu daudzumu. Zemākajām sēnēm himenofors ir gluds.

Himenofora veids ir svarīgs sēņu sugu noteikšanā. Svarīgākās tā formas ir lapiņas, stobriņi un adatiņas, taču tas var būt arī gluds, kā asku sēnēm, krokains vai labirinta veida.

Himenofora iezīmes 

 Himenofora un cepurītes saistība: vairumam beku rindas sēņu stobriņu vai lapiņu himenofors viegli atdalās no cepurītes mīkstuma, taču parasti lapiņu sēnes izceļas ar lapiņu stingru savienojumu ar mīkstumu.
 Krāsa: himenofors var būt balts vai dažādi krāsots, turklāt krāsa var mainīties ar vecumu vai ārēju faktoru ietekmē. Ja veidojošos sporu krāsa nesakrīt ar himenofora krāsu, tad tās var iekrāsot arī to (piemēram, atmatenēm).
 Saistība starp himenoforu un sēnes kātiņu: himenofors var būt nolaidens, kad tas tieši pāriet no cepurītes uz kātiņu, reizēm noejot gar to visai zemu, pieaudzis, kad tas ir pievienots kātiņam bez nolaišanās gar to, un brīvs, kad tas izbeidzas pirms kātiņa, kā arī dažādi pārejas stāvokļi starp šīm formām.

Himenofora tipi

Gluds 

Gluds himenofors ir visvienkāršākais un parasti sastopams pie asku sēnēm un atrodas uz to augļķermeņu — apotēciju virsmas. Šādas formas himenofors sastopams arī daudzām sēnēm ar vāles vai koraļļu veida augļķermeņiem, kā arī dažām gaileņu dzimtas sēnēm.

Krokains 

Krokains himenofors var sastāvēt no radiālām vai haotiski izvietotām krokām. Parasti sasopams uz vāles vai izplesta veida augļķermeņiem, taču sastopams arī pie cepurīšu sēnēm. Dažu to dzimtu (piemēram, mieteņu, gaileņu) daļai sugu ir krokains himenofors, kurš vizuāli grūti atšķirams no lapiņām, tāpēc šādas sēnes populārajā literatūrā bieži apraksta kā lapiņu sēnes.

Adatains 

Adatains himenofors sastopams izplesto, krūmveida un cepurīšu sēņu augļķermeņiem. Sastāv no koniskiem vai adatveida izaugumiem, atrodas parasti sēnes apakšdaļā. Īpaši raksturīgs sēnēm no adateņu dzimtas un bankeru dzimtas, bet sastopams arī pie citām (piemēram, ar tādu ir uz nokritušiem priežu čiekuriem augošā parastā ausenīte un želejveidīgais Pseudohydnum gelatinosum).

Stobriņu 

Stobriņu, jeb porainais himenofors parasti sastopams bekām un piepēm. Tas vienmēr atrodas cepurītes apakšdaļā un sastāv no lejup vērstām caurulītēm jeb stobriņiem. Gandrīz vienmēr stobriņi veido vienotu masu, taču parastajai aknenei tie nesaaug kopā un ir viegli atdalāmi viens no otra.

Labirinta veida 

Šis sporu nesēja veids ir stobriņu himenofora paveids, kurā atveres ir radiāli izstieptas un daļā vietu nav stobriņu sienu. Reizēm stobriņi tiktāl deformējas, ka izskatā kļūst līdzīgi lapiņām vai krokām. Parasti sastopams piepēm — apmalpiepēm un sarenēm ar uz koka stumbra sēdošiem augļķermeņiem.

Lapiņu 

Lapiņu veida himenofors ir visizplatītākais starp cepurīšu sēnēm. Plāni lapiņu veida izaugumi zem cepurītes radiāli iziet no cepurītes piestiprinājuma vietas kātiņam vai substrātam.

Skatīt arī 

 Adateņu sēnes
 Sēņošana
 Sēņu sistemātika
 Stobriņu sēnes

Atsauces

Ārējās saites 

 Грибок: Что такое гименофор
 Гименофор базидиальных грибов - Зооинженерный факультет МСХА 
 Биологический энциклопедический словарь: Гименофор

Sēņu morfoloģija