Plourdosteus livonicus

Plourdosteus livonicus ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (gaujas un amatas svītas). Sugu pirmo reizi kā Dinichthys livonicus aprakstīja amerikāņu paleontologs Čārlzs Estmans 1896. gadā, pamatojoties uz Pandera 1857. gada publikāciju. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja plordosteju ģintij. Sugas holotips ir vidējais muguras kauls no Gaujas atseguma (gaujas svīta) Latvijā. Nosaukums Plourdosteus livonicus nozīmē Livonijas (no latīņu livonicus – Livonija) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā, Latvijā (Gauja pie Jančukalna (iespējams Inčukalns)), Igaunijā (Piuza pie Jeksi mājām), Ļeņingradas apgabalā (Orodeža pie Jamtesovas).

Apraksts 
Sugu pārstāvēja vidēja izmēra zivis. Galvas vairogs līdz 15-20 cm garš. Vidukļa bruņa horizontāli saplacināta. Kaulu ornamentējumu veido diezgan augsti, haotiski izvietoti, zvaigžņveida pauguriņi. Jutīgo kanālu vagas ir dziļas. Velves veida nuchale ar ne visai platām šuvju virsmām. Tā aizmugurējā mala ar krasi izteiktu vidējo dzelksni ir 4x garāka par priekšējo malu. Uz nuchale kaula iekšējās virsmas ovālais padziļinājums atrodas kaula vidū. Vidējā muguras kaula (MD) sānu spārni ir noliekti aptuveni 150° leņķī. Priekšējā sānu-muguras kaula (ADL) locītavas virsējā daļa noliekta 35-40° leņķī pret horizontālo plakni. Apakšējā daļa noliekta 60° leņķī. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (PVL) aizmugurējā puse ir nogludināta, pie sānu malas veidojot pusapaļu ribu. Aizmugurējās bedrīšu līnijas vaga nepāriet no paranuchale uz centrale, bet nobeidzas pie nuchale sānu malas vidusdaļas. Uz priekšējā vēdera-sānu kaula (AVL) ventrālā vaga vidū izbeidzas.

Atsauces 

Artrodiras