Dzērbenes—Drustu draudzes novads

Dzērbenes—Drustu draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
1361. gadā Rīgas arhibīskaps Fromholds Piebalgas un Dzērbenes draudžu novadus ieķīlāja savam vasalim Bartolomejam no Tīzenhauzenes par 2800 Rīgas mārkām. Savukārt 1439. gadā arhibīskaps Henings Šarpenbergs Dzērbenes pilsnovadā savam vasalim Ansim Rennem izlēņoja Taurenes sētu. Livonijas kara laikā krievu un tatāru karaspēks Dzērbenes pili (Зербен) nodedzināja. Nopostīto pili vairs neatjaunoja.
Senākā Dzērbenes luterāņu baznīca nopostīta Livonijas kara laikā, Zviedru Vidzemes laikā 1652. gadā uzcelta jauna koka baznīca, bet 1776. gadā mūra baznīca. Tagadējā Dzērbenes baznīca celta no 1840. līdz 1842. gadam būvmeistara Mārča Sāruma vadībā. 
Drustu luterāņu baznīca uzcelta 1616. gadā, nodedzināta Lielā Ziemeļu kara laikā. 1750. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca. 1782. gadā baznīca minēta kā Dzērbenes baznīcas filiāle. No 1835. līdz 1837. gadam būvmeistara Mārča Sāruma vadībā uzcēla tagadējo baznīcu.

Muižas
Dzērbenes—Drustu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Dzērbenes mācītājmuiža (Serben Pastorat)
Dzērbenes muiža (Serben, Serben Schloß)
Auļu muiža (Aule) 
Vecdrustu muiža (Alt-Drostenhof) 
Nēķena muiža (Nötkenshof) 
Gatartas muiža (Gotthardsberg) 
Jaundrustu muiža (Neu Drostenhof) 
Auļukalna muiža ar Buļu pusmuižu (Aulenberg mit Friedrichsruhe)
Briņķu muiža (Brinkenhof)
Gusta muiža (Gränhof)
Pērļu muiža (Perlhof)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi