Banēri

Banēri (no  — "karogs") ir dižciltīga zviedru dzimta. Zviedru Vidzemes laikā Banēri ieguva daudz agrāko Livonijas piļu un muižu Igaunijā un Latvijā.

Vēsture 
Par Banēru dzimtas ciltstēvu uzskata Īzaku Bjerna dēlu (Isak Björnsson) no Uplandes, kurš 1375. gadā pieminēts kā Olandes vecākais. 
1508. gadā Nils Eskilsons (1480–1520) savā īpašumā ieguva Juršholmas pili (Djursholms slott), kuru dzimta saglabāja līdz 1813. gadam. 
Mantojamu dzimtas uzvārdu "Banērs" pieņēma Aksela Nilsona dēli 16. gadsimta otrajā pusē.

Dzimtas piederīgie 
 Anderss Isaksons (Banērs) (miris pēc 1445), muižnieks
 Eskils Isaksons (Banērs) (miris pirms 1488), bruņinieks, muižnieks
 Knuts Eskilsons (Banērs) (miris ap 1518), valsts padomnieks, muižnieks 
 Nils Eskilsons (Banērs) (miris pēc 1520), valsts padomnieks, Juršholmas pils īpašnieks   
 Aksels Nilsons (Banērs) (miris 1554), valsts padomnieks, Juršholmas pils īpašnieks   
 Peders Akselsons Banērs (ap 1540−1565), viceadmirālis, muižnieks  
 Stens Akselsons Banērs (1546−1600), valsts padomnieks, Kalmaras cietokšņa komendants, admirālis, muižnieks  
 Gustavs Banērs (1547−1600), valsts padomnieks, galma maršals, Stokholmas cietokšņa vicekomendants, Igaunijas, Livonijas un Ingrijas vietvaldis, Juršholmas pils īpašnieks  
 Svante Banērs (1584−1628), pulkvedis, valsts padomnieks, galma maršals, Rīgas gubernators, Juršholmas pils īpašnieks  
 Peders Banērs (1588−1644), valsts padomnieks, Igaunijas gubernators 
 Aksels Banērs (1594−1642), valsts padomnieks, galminieks
 Juhans Banērs (1596−1641), valsts padomnieks, feldmaršals, Rīgas cietokšņa komandants, Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators
 Kārlis Banērs (1598−1632), valsts sekretārs, galminieks, Prūsijas hercogistes vicegubernators
 Svante Banērs (1624−1674), valsts padomnieks, galminieks
 Juhans Gabriels Banērs (1662−1706), ģenerālleitnants, galminieks

Pilis un muižas Latvijā 
Raunas pils (Schloß Ronneburg, no 1625), Smiltenes pils (Schloß Smilten, no 1628), Dzērbenes pils (Schloß Serben, no 1625), Gaujienas pils (Schloß Adsel, no 1625), Salacas pils (Schloß Alt-Salis, 1625−1653),  Zvārtavas muiža (Adsel-Schwarzhof, no 1625), Palsmanes muiža (Palzmar, no 1625), Jaunāmuiža (Adsel-Neuhof, no 1625), Nēķins (Nötkenshof, no 1636), Ikšeles muiža (Uexküllshof, no 1668),  Vecbilskas muiža (Alt-Bilskenhof, 1670−1684), Cērtenes muiža (Zehrten, no 1671), Kalna muiža (Gresten, no 1671).