Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens

Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens (, 1617—1682) bija vācbaltiešu cilmes Zviedrijas armijas ģenerālis.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Aizkraukles pils komendanta virsleitnanta Simona Šulca (ap 1588-1633) ģimenē. Viņa vectēvs Hermanis Šulcs bija kritis Kokneses kaujā. Pēc Poļu—zviedru kara (1600—1629) beigām 1630. gadā iestājās karaļa Gustava II Ādolfa dienestā, 1652. gadā paaugstināts par majoru, 1674. gadā karalis Kārlis XI viņam piešķīra brīvkunga Šulca no Aizkraukles (Schultz von Ascheraden) titulu un viņš piedalījās Skones karā (1675–1679).
1679. gadā paaugstināts par ģenerālleitnantu, no 1681. gada viņš bija Ingermanlandes un Keksholmas gubernators.

Miris  Narvā.

Muižas Latvijā un Igaunijā 
 Aizkraukles muiža (Schloß Ascheraden) 
 Skrīveru muiža (Römershof)
 Zalabu muiža (Selubben) 
 Veibes muiža (Winterfeld) 
 Barišu muiža (Borgeshof, Borigshof)
 Šķiliņu pusmuiža (Schillingshof) 
 Stippenhof
 Buļļi (Bullenhof)
 Jergies
 Krīdneru muiža (Krüüdneri mõis, Krüdnershof)

Ģimene 
Mārtiņš Šulcs bija precējies ar Rīgas birģermeistara Lorenca Cimermaņa meitu Annu Margaretu. Viņu bērni:

 Anna Margareta,
 Johans Heinrihs (miris 1670), Zviedrijas armijas kapteinis,
 Gustavs (1654—1677), Zviedrijas armijas kapteinis,
 Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens (Schoultz von Ascheraden, 1656—1728), Zviedrijas armijas pulkvedis, Aizkraukles un Krīdneru muižu īpašnieks,
 Mārtiņs Simons (1660—1730), Zviedrijas armijas ģenerālleitants.

Atsauces 

Zviedrijas dižciltīgie
Vācbaltieši
Zviedru Vidzemes cilvēki
1617. gadā dzimušie
1682. gadā mirušie