Ļaudonas draudzes novads

Ļaudonas draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture 
Līdz Livonijas karam atradies Rīgas arhibīskapijas Ļaudonas pilsnovada sastāvā, 1457. gadā Ļaudonas pils  minēta to piļu sarakstā, kam bija savs pilsnovads un draudze.
Zviedru Vidzemes laikā apvienots ar Lubānas draudzes novadu. 1696. gadā Ļaudonā tika uzcelta krustveida luterāņu baznīca, pie tās dibināta draudzes skola zemnieku bērniem. 
Lielā Ziemeļu kara laikā 1703. gadā krievu karaspēks nopostīja Ļaudonas luterāņu baznīcu un muižu. 1710. gada mēra epidēmijā Lubānas un Ļaudonas draudzes novadā no 2213 iedzīvotājiem nomira 914 (41,3%).

1818.—1820. gadā tika uzcelta jauna luterāņu baznīca. 1846. gadā krievu pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi, 1863. gadā tika iesvētīta jauna mūra pareizticīgo baznīca, kas saglabājusies līdz mūsdienām.

Muižas
Ļaudonas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Ļaudonas mācītājmuiža (Laudohn Pastorat)
Ļaudonas muiža (Laudohn)
Sāvienas muiža (Sawensee)
Toces muiža (Tooßen, Tootzen)
Odzienas muiža (Ohßern, Odsen)
Aburta muiža (Lüggen, Lugemois, Eberhardshof)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi