Cietķērsas

Cietķērsas () ir krustziežu dzimtas ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Liela daļa no ģintī klasificētajām sugām, tostarp dārza cietķērsa, tiek audzētas izmantošanai pārtikā un dažas tiek izmantotas tautas medicīnā.

Apraksts 
Lielākā daļa cietķērsu sugu ir viengadīgi lakstaugi ar garu mietsakni. Stublāja lapas parasti ir iegarenas, bet rozetē esošās lapas ir platākas. Ziedi ir mazi, zaļgani vai bālgani, izvietoti blīvos ķekaros. Auglis parasti ir plakans pākstenītis.

Klasifikācija 
Ģints ir aprakstīta vairākkārt —  tai ir vairāk nekā 30 heterotipiski sinonīmi, un, atkarībā no autora, ģintī tiek klasificētas 175 līdz vairāk par 260 sugām.

Latvijā ir sastopamas šādas cietķērsu sugas:

 Blīvķekara cietķērsa (Lepidium densiflorum) Schrad.
 Dārza cietķērsa (Lepidium sativum) L.
 Nezālienes cietķērsa (Lepidium ruderale) L.
 Platlapu cietķērsa (Lepidium latifolium) L.
 Skaujlapu cietķērsa (Lepidium perfoliatum) L.
 Tīruma cietķērsa (Lepidium campestre) (L.) R.Br.
 Virdžīnijas cietķērsa (Lepidium virginicum) L. — konstatēta vienreiz Zemgalē, 20. gadsimta sākumā.

Atsauces 

Cietķērsas