Coccosteus cuspidatus

Coccosteus cuspidatus ir kokkosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja vidusdevonā, eifela laikmetā (narvas svīta). Sugu 1841. gadā pirmo reizi aprakstīja skotu ģeologs Hags Millers. Sugas lektotips ir vidējais muguras kauls (MD), kas tika atrasts Skotijā pie Kromertas pilsētas vidējos senajos sarkanajos smilšakmeņos (Middle Old Red Sandstone). Nosaukums Coccosteus cuspidatus nozīmē smailais kokkostejs (no vidējā muguras kaula smailā aizmugurējā gala). Suga bija izplatīta Skotijā un Orkneju salās vidējo seno sarkano smilšakmeņu nogulumos, kā arī Igaunijā Gorodenkas upes krastos un Verskas urbumā narvas svītas nogulumos.

Apraksts 
Sugu pārstāv vidēja izmēra zivis. Pieaugušie īpatņi sasniedz 40 cm garumu. Mugurpusē galvas vairogs sastāda 18% no kopējā garuma; vidējais muguras kauls (MD) 21% no kopējā garuma. Bruņu ornamentējumu veido pauguriņi, kas caurmērā vienmērīgi izkaisīti pa galvas vairoga un vidukļa bruņām, taču tam ir izteikta tendence koncentrēties galvas vairoga kaulu augšanas centros. Uz galvas vairoga pauguriņi parasti ir mazāki šajos centros, nekā gar malām, kur tie var būt izteikti reti vai pat atsevišķiem īpatņiem to vispār var nebūt. Ļoti lieli un kanālu atveru iekļauti pauguriņi ir uz rostrālo un preorbitālo kaulu lejupejošajām laminām, uz aizdeguna kaula un uz starpdeguna kaula priekšējās apakšējās laminas. Ļoti mazi pauguriņi klāj aizdeguna kaula deguna iedobju virsmas un starpdeguna kaula starpdeguna izaugumu. Priekšējās sānu plātnes priekšējā augšupejošā lamina ir ar lieliem, saplacinātiem zobiņiem, kas vērsti uz leju un uz āru, un sānos klāti ar sekundāriem pauguriņiem. No bruņām brīvā aizmugurējā ķermeņa daļa priekšpusē ir klāta ar sīkām zvīņām.

Atsauces 

Artrodiras