Bactericera cockerelli

Bactericera cockerelli ir lapblusiņu suga no ozolu augutu dzimtas. Tā ir viena no kaitīgākajiem kartupeļu kaitēkļiem rietumu puslodē. 20. gadsimtā sākumā jau tika uztverta par invazīvu un kaitīgu kukaini ASV dienvidštatos un Meksikā. Nedaudz vēlāk šī lapblusiņa kļuva par nopietnu un destruktīvu kartupeļu kaitēkli gandrīz visos ASV dienvidrietumos. Tad tika aprakstīta jauna slimība, kuru dēvē par lapblusiņu dzeltenumu, no . 21. gadsimta sākumā Bactericera cockerelli lapblusiņa sākusi kaitēt arī citiem svarīgiem nakteņu dzimtas kultūraugiem (piemēram, tomātiem, baklažāniem, saldajiem kartupeļiem) dažādās sava areāla vietās. Lapblusiņas masveida vairošanas gados šo kultūraugu kaitējums izraisa krietnus ekonomiskus zudumus.

Izplatība 
Bactericera cockerelli lapblusiņas ir izplatītas Ziemeļamerikas un Centrālamerikas valstīs, Jaunzēlandē un Norfolkas salā. Tiek uzskatīts, ka lapblusiņa ir natīva ASV dienvidrietumiem un Meksikas ziemeļiem, toties šobrīd lapblusiņas ģeogrāfiskā izplatība Jaunajā pasaulē sasniedz ASV austrumus un Kanādu, Meksiku un Centrālameriku.

Lapblusiņa ir introducēta Jaunzēlandē. Pirmie oficiālie dati par lapblusiņas atradni ir dokumentēti 2006. gadā.

Ziemeļamerikā lapblusiņas ir sastopamas Kanādā, ASV un Meksikā. Kanādā sastopama Albertā, Britu Kolumbijā, Saskačevanā un Ontārio. ASV ir sastopama šādos štatos: Arizona, Kalifornija, Kolorādo, Aidaho, Aiova, Kanzasa, Minesota, Montāna, Nebraska, Nevada, Ņūmeksika, Ziemeļdakota, Dienviddakota, Oklahoma, Oregona, Teksasa, Jūta, Vašingtona un Vaiominga. Meksikā lapblusiņa ir atrasta Mehiko pilsētā, kā arī Mehiko, Čivavas, Koavilas de Saragosas un Gvanahvato štatos. Centrālamerikā sastopama Hondurasā un Gvatemalā.

Pieaugušo īpatņu apraksts 
Bactericera cockerelli lapblusiņas ir mazi kukaiņi, kuru ķermeņa garus sasniedz 2,5—2,75 mm. Ķermeņa nokrāsa variē no bāli zaļai tikko parādoties, līdz brūnai vai tumši zaļai krāsai 2. vai 3. dzīvības dienā, vēl pēc laika šie kukaiņi iegūst pelēku vai melnu ķermeņa nokrāsu. Uz galvas un toraksa ir redzamas baltas vai dzeltenas līnijas; uz pirmā un terminālā vēdera segmentiem lokalizējas balti dorsāli punkti. Tās pēc ārēja izskata atgādina tievas cikādes galvenokārt tāpēc, ka šīs lapblusiņas tur spārnus leņķī un tie nosedz ķermeni. Lapblusiņu spārni ir tīri, bez zīmējumiem; priekšējie spārni ir ar redzamām dzīslām; priekšējie spārni ir ievērojami lielāki par mugurējiem spārniem. Ūsiņas ir mēreni garas, sasniedz gandrīz ķermeņa vidu.

Dzīvības cikls un uzvedība 
Pieaugušie īpatņi ir aktīvi kukaiņi, toties nimfu stadijā tās ir lielākoties gandrīz nekustīgi. Pieaugušas lapblusiņas labi lido. Iztraucētas tās lec.

Ekoloģija

Barības augi 
Bactericera cockerelli barojas un attīstās galvenokārt uz naktenēm, retāk uz tītenēm. Taču lablusiņas var būt ievāktas no dažādus dzimtu augiem, ieskaitot priežu, vītolu, sūreņu, balandu, krustziežu, kurvjziežu, tauriņziežu, malvu, amarantu, lūpziežu un graudzāļu dzimtas.

Barības augu sarakstā ir:
 nakteņu dzimta
 naktenes: ēdamais tomāts, kartupelis, baklažāns, bebrukārkliņš, Solanum rostratum, Solanum betaceum, Solanum elaeagnifolium, Solanum triquetrum.
 sarkanie pipari: dārzeņpipars;
 ipomejas: saldais kartupelis;
 līcijas: parastā līcija, Lycium andersonii, Lycium carolinianum var. quadrifidum, Lycium macrodon;
 tabakas: īstā tabaka
 fizālisi: dārziņu fizālis, Physalis mollis;
 tīteņu dzimta:
 Convolvulus: tīruma tītenis.

Simbionti 
Bactericera cockerelli lapblusiņai ir endosimbiotiskie mikroorganismi no Halomonadaceae (Candidatus Carsonella ruddii) un Anaplasmataceae (Wolbachia sp.) dzimtām.

Dabiskie ienaidnieki 
Bactericera cockerelli dabiskie ienaidnieki ir dažas plēvspārņu sugas, kas ir lapblusiņas parazitoīdi, ir arī plēsēji, kas barojas ar lapblusiņam, tās ir dažas ērcītes, divspārņi, vaboles, blaktis un tīklspārņi. Starp plēvspārņiem ir atzīmēti Eulophidae dzimtas sugas, tajā skaitā Tamarixia radiata un 'Tamarixia triozae, ka arī Tetrastichus. Uz lapblusiņam medī tādas kukaiņu sugas, ka:
 vaboles: mārītes — Cleobora mellyi, Cryptolaemus montrouzieri, Hippodamia convergens, Scymnus loewii;
 blaktis: Geocoridae — Geocoris pallens, koku laupītājblaktis — Orius tristicolor;
 tīklspārņi: zeltactiņas — Chrysoperla carnea;
 divspārņi: mušas — Coenosia attenuata;
 ērcītes: Phytoseiidae — Amblydromalus limonicus.

Ir zināmas arī dažas entomopatogēnas sēnītes, kas spēj iznīcināt Bactericera cockerelli lapblusiņas. Pie tādam sēnītēm pieder Beauveria bassiana un Isaria fumosorosea no Cordycipitaceae dzimtas un Metarhizium anisopliae no Clavicipitaceae dzimtas.

Apraksts un sistemātika 
ASV Kolorado štatā Bactericera cockerelli lapblusiņas pirmo reizi pētīja T. D. Cockerell, kuras viņš dabūjis no kartupeļu augiem. Pirmo reizi šīs lapblusiņas sugu aprakstījis Šulc 1909. gadā un devis nosaukumu Trioza cockerelli. 1911. gadā Crawford šo sugu pārvietojis Paratrioza ģintī. Tagad šī suga ir novietota Bactericera ģintī.

Kaitējums un kontrole 
Bactericera cockerelli lapblusiņas ir kultūraugu patogēnu mikroorganismu pārnēsātāji. Tās pārnēsā Candidatus Liberibacter ģints baktērijas, tajā skaitā Liberibacter psyllarous un Liberibacter solanacearum, kas izraisa zebru čipšu slimību un lapblusiņu dzeltenuma slimību tomātiem un kartupeļiem.

Liberibacter solanacearum ir visticamāk kartupeļu (Solanum tuberosum) zebra čipšu slimības izraisītājs. Šīs slimības dēļ ASV, Meksika, Centrālā Amerika un Jaunzēlande zaudē miljonus dolārus kartupeļu industrijā. Liberibacter solanacearum ir ar floēmu ierobežots augu patogēns, kas var kaitēt arī dažiem citiem nakteņu dzimtas kultūrām, tādām kā Solanum betaceum, ēdamais tomāts, baklažāns, īstā tabaka un dārzeņpipars.

Masveida vairošanas uzliesmojumi 
Pirmais masveida vairošanas uzliesmojums ir piefiksēts 1940. gadā Kalifirnijas štatā. Otrs liels uzliesmojums piefiksēts ASV Vidējos Rietumos 1970. gadā neparastu laika apstākļu dēļ. 21. gadsimta sākumā tiek fiksēti bieži, gandrīz katru gadu masveida vairošanas uzliesmojumi dažādos ASV štatos un Kanādā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Bactericera cockerelli (Šulc, 1909) — Psyl'list (hemiptera-databases.org).

Ozolu augutu dzimta