Sentinel-1B

Sentinel-1B bija Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT organizācijas Zemes tālizpētes pavadonis, daļa no Copernicus programmas. Ar to tiek novērots jūras ledus, naftas plankumi, jūras vēji un viļņi, zemes izmantošanas izmaiņas, zemes deformācijas, plūdu un zemestrīču postījumi. Pavadonis orbītā tika palaists 2016. gada aprīlī. Tas sabojājās 2021. gada 23. decembrī.

Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums Thales Alenia Space uz platformas Prima bāzes. Tam ir uzstādīts C joslas sintezētās apertūras radars, kas darbojas 5,405 GHz frekvencē. Tā darba resursi bija paredzēti 7 gadiem.

Lidojuma gaita 
Sentinel-1B tika palaists  21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Kopā ar to orbītā tika nogādāti pavadoņi MICROSCOPE, AAUSAT4, e-st@r-II, OUFTI-1.

2021. gada 23. decembrī pavadonis piedzīvoja anomāliju, kuras rezultātā tika zaudēta datu pārraide. 2022. gada 10. janvārī Eiropas Kosmosa aģentūra tiešsaistē apstiprināja, ka anomālijas pamatā ir problēma elektroenerģijas sistēmas blokā un ka sākotnējie mēģinājumi to novērst nav izdevušies. Aģentūra apstiprināja, ka turpinās centienus atjaunot kosmiskā aparāta darbaspējas.
2022. gada 3. augustā EKA paziņoja par Sentinel-1B misijas beigšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

  Sentinel-1 ESA 
 Sentinel 1A, 1B, 1C, 1D Gunter's Space page 

1B