Jānis Menska

Jānis Menska, 1. Daugavgrīvas Latviešu strēlnieku bataljona 4. rotas komandieris. Dzimis 1893. gada 2. februārī Smiltenes pagasta "Menskās", kritis 1916. gada 23. decembrī, Ziemassvētku kauju laikā.

Bijis vecākais no trijiem brāļiem. Mācījies Mežoles pamatskolā, tad Smiltenes draudzes skolā. No 1909. līdz 1912. gadam mācījies Smiltenes tirdzniecības skolā, kuru absolvējis. Vēlāk Tukumā beidzis lopkopības instruktoru kursus un 1913. gada pavasarī pieņēmis vietu Sabiles-Valgales pagastā, bet jau pēc pusgada pārnācis uz Smiltenes pagastu par lopkopības pārraugu, kur strādājis līdz Pirmā pasaules kara sākumam. Bijis vairāku Smiltenes sabiedrisko organizāciju biedrs, dziedājis korī, spēlējis teātri u.t.t.

1914. gada rudenī Menska iesaukts armijā un nosūtīts uz Lugu, bet 1915. gada pavasarī uz Pēterhofas 3. praporščiku skolu, kuru viņš beidzis 1915. gada augustā. Pēc skolas beigšanas pāris nedēļas pavadījis atvaļinājumā mājās, tad devies uz Minsku, kur viņu gribējuši ieskaitīt krievu armijā pulkā, bet pēc viņa paša lūguma viņam atļāvuši iestāties latviešu strēlnieku bataljonā. 1915. gada 1. oktobrī praporščiks Menska ierodas 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljonā un 21. oktobrī viņu iedala par jaunāko virsnieku 1. rotā. Menska jau no sākuma piedalās visos poručika Frīdriha Brieža pārgalvīgajos uzbrukumos.

1915. gada 1. decembrī pārcelts uz 4. rotu. Pēc rotas komandiera ievainošanas, iecelts par rotas pagaidu komandieri. 1916. gada 15. februāri apstiprināts par 4. rotas komandieri. 29. februārī sadursmē ar vāciešiem pie Misas upes ievainots pēdā. Par drosmi 1916. gada 8. marta sadursmi apbalvots ar Sv.Vladimira IV. šķiras ordeni, ar šķēpiem un lentu.

Ziemassvētku kaujās atrodas pirmajās līnijās, kur vācu lode viņu nāvējoši ķer galvā. Mensku pārved uz Smilteni, kur 1917. gada 3. janvārī apglabāts Smiltenes pilsētas kapos.

Atsauces 

Latviešu strēlnieku virsnieki