Roberts Roždestvenskis

Roberts Roždestvenskis (), īstajā uzvārdā Petkevičs (, dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, tulkotājs un dziesmu tekstu autors, sešdesmitnieku pārstāvis.

Dzīvesgājums 
Dzimis tagadējā Altaja novada Kosihas ciemā. Viņu nosauca par godu Robertam Eihe. Vecāki izšķiras, kad zēnam bija 5 gadi. Viņa māte Vera bija lauku skolas direktore, tēvs Staņislavs strādāja Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvaldē. 1941. gadā tēvu iesauca Sarkanās armijas 123. strēlnieku divīzijā. Gāja bojā 1945. gada 22. februārī mūsdienu Latvijas teritorijā. Vēlāk viņu apbedīja Tukuma rajona Slampes ciema brāļu kapos.

No 1932. līdz 1934. gadam dzīvoja Omskas apgabala Šerbakuļas rajonā. Pēc Otrā Pasaules kara kopā ar māti un patēvu pārcēlās uz Ļeņingradu. 1948. gadā ģimene pārcēlās uz Petrozavodsku.

Pirmais Roždestvenska dzejolis tika publicēts 1941. gada 8. jūlijā, kad viņam bija 9 gadi.  1950. gadā viņa dzeju publicēja Petrozavodskas žurnāls На рубеже. Tajā pašā gadā viņš neveiksmīgi centās iestāties Maksima Gorkija Literatūras institūtā. Pēc tam vienu gadu studēja Petrozavodskas Valsts Universitātes Vēstures un Filozofijas fakultātē. 1951. gadā viņam izdevās iestāties M. Gorkija institūtā un viņš pārcēlās uz dzīvi Maskavā, kur iepazinies ar tādiem dzejniekiem kā Jevgeņijs Jevtušenko, Bulats Okudžava un Andrejs Vozņesenskis. Institūtu viņš absolvēja 1956. gadā.

Studiju laikā publicēja dzejoļu krājumus Флаги весны ("Pavasara karogi") un Испытание ("Pārbaude"). 1955. gadā iepazinies ar komponistu Andreju Fļarkovski, sadarbībā ar kuru tika izdota pirmā dziesma ar Roždestvenska dzeju. Dziesmas ar Roždestvenska vārdiem skanēja daudzās pazīstamās PSRS filmās. Vairākas Raimonda Paula dziesmas tika komponētas ar viņa dzeju.

1972. gadā tika apbalvots ar Ļeņina komjaunatnes prēmiju. No 1977. gada bija PSKP biedrs. Atdzejojis krievu valodā Olimpisko himnu, kas skanēja 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 1979. gadā viņu apbalvoja ar PSRS Valsts prēmiju.

Miris 1994. gada 19. augustā no sirdstriekas. 1997. gada 20. augustā viņa vārdā tika nosaukts asteroīds 5360 Rozhdestvenskij. 2007. gadā par Roždestvenska dzīvi tika uzņemta dokumentālā filma Жил я впервые на этой Земле.

Atsauces

Ārējās saites 

1932. gadā dzimušie
1994. gadā mirušie
Krievu rakstnieki
Krievu dzejnieki
Krievu valodā rakstošie
PSRS Valsts prēmijas laureāti
PSKP biedri
Altaja novadā dzimušie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie