Uzvaras piemineklis Cēsīs

Uzvaras piemineklis Cēsīs ir Latvijas un Igaunijas karaspēka uzvarai Cēsu kaujās Latvijas brīvības cīņu laikā veltīts piemineklis, kas atrodas Vienības laukumā, Cēsīs. Saukts arī par Brīvības pieminekli un Kritušo varoņu pieminekli.

Vēsture 
1922. gadā igauņu karavīru biedrība ierosināja celt kopīgu pieminekli brīvības kaujās kritušo latviešu un igauņu karavīru piemiņai. Pieminekli 1924. gadā atklāja Latvijas Valsts prezidents Jānis Čakste. Tā pamatos bija iemūrēta kapsula ar 504 igauņu un vairāk nekā 100 bojāgājušo latviešu karavīru vārdiem.

Latvijas PSR laikā 1951. gada 25. marta naktī to uzspridzināja un pilnīgi nojauca, lai vēlāk aptuveni 25 metrus uz ziemeļiem tā vietā uzceltu Ļeņina pieminekli.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1998. gada 22. jūnijā ielika atjaunojamā pieminekļa pamatakmenu un tā paša gada 15. novembrī to svinīgi atklāja, piedaloties Latvijas Republikas prezidentam Guntim Ulmanim un Igaunijas Republikas parlamenta vadītājam Tomasam Savi.

Raksturojums 
Arhitekta Paula Kundziņa projektētā pieminekļa ideja ir "cīņu liesmās aust brīvības saule". Obeliska pamatu grezno bronzā veidots uzraksts: “No zobena saule lēca”, zemāk gadskaitļi 1919—1920, starp kuriem vairogs ar krustotu zobenu ar smaili uz augšu, zem tā vārdi: “Saviem kritušiem varoņiem”. Virs pamata, stilizētu liesmu motīvu ieskauta, paceļās regulāra četrstūra kolonna 13,6 metru augstumā, virs tās apzeltīta lode metra diametrā — brīvās Latvijas saules simbols. Sākotnējais piemineklis bija veidots no Allažu šūnakmens. Pieminekļa kopējais augstums ir 17 metri.

Atjaunotajam piemineklim uzejas ir no visām četrām pusēm un latviskos uzrakstus papildina igauņu teksts. Cēsu kauju 80. gadadienas svinībās 1999. gadā pieminekļa ziemeļu pusē atklāja piemiņas plāksni igauņu un latviešu kopīgajām brīvības cīņām.

Atsauces 

Latvijas brīvības cīņu pieminekļi
Pieminekļi Cēsīs
Latvijas vēsture