Eduards Filips Kerbers

Eduards Filips Kerbers (, 1770-1850) bija vācbaltu luterāņu mācītājs un vēsturnieks. Pētījis Baltijas provinču dabu, mākslu un senatni, krājis senlietas, kuru zīmējumi iekļauti Broces aprakstu krājumā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1770. gada 28. jūnijā Torģeles mācītājmuižā ( Pērnavas apriņķī) luterāņu mācītāja Paula Johana Kerbera ģimenē. Studēja teoloģiju, filozofiju un dabas zinātnes Kēnigsbergas (1789-1792) un Jēnas (1792-1793) universitātēs.

No 1796. gada bija luterāņu mācītājs Vendavas ( Tartu apriņķī) draudzē. Miris 1850. gada 24. februārī Tērbatā.

Darbi 

  Materialien zur alten und neuen Geschichte der Stadt Riga (1801)
 Vaterländische Merkwürdigkeiten (manuskripts, 1802):
I. Topographie und Geschichte, der vornehmsten alten Schlösser, Klöster und anderer merkwürdigen Örter in Lief-Ehst und Curland...mit gehörigen Grundrissen und Abbildungen
II. Beyträge zur Kenntnisz der Liefländischen Diplomatie mit 260 Original Siegel Abbildungen...
III. Miscellaneen der Liefländischen Alterthümer mit Handzeichnungen...
IV. Numismatic von Lief und Ehstland, nebst einem Anhange von Russischen Courant Münzen, die seit der Regierung Kayser Peter I, bis auf unsre Zeiten gepräget worden sint (1806)
 Supplemente zur Livländischen Prediger Matrikel des Lettischen Districts vom Jahre 1776 an
 Verzeichniss der Rigaischen Stadt Prediger von der Reformation bis auf das Jahr 1813 (1813)
 Notizen uber das Schloss Oldenthorn im Kirchspiel Wendau. Das Inland: Eine Wochenschrift fur Liv-, Esth- und Curland's Geschichte, Geographie, Statistik und Literatur 17, 1k 277-279 (1837)
 Bischofs Chronick des Herzogthums Ehstland (1837)
 Bischofs Chronik von Oesel und der Wiek (1838)
 Bischofs Chronick von Semgallen und Curland (1838)
 Nachrichten vom Schlosse Treiden, denen Kirchen auf Loddiger und Treiden und ihren Predigern (1840)

Atsauces 

Vācbaltieši
Luterāņu mācītāji