Chang'e 4

Chang'e 4 ( Cháng'é sìhào) ir Ķīnas kosmiskā misija, kuras mērķis ir uz Mēness virsmas Zemei pretējā pusē nogādāt nolaižamo aparātu un mobili. Zonde palaista 2018. gada 7. decembrī, uz Mēness virsmas tā nosēdās 2019. gada 3. janvārī.
Chang'e 4 ir identisks 2013. gadā realizētajam Chang'e 3 lidojumam.

Tā kā Mēness pretējā pusē nevar nodrošināt tiešus sakarus ar Zemi, ir nepieciešams retranslators. Šim nolūkam 2018. gada 20. maijā tika palaists kosmiskais aparāts Queqiao. Tas ievadīts Lisažū orbītā ap Zemes — Mēness Lagranža punktu L2.

Lidojuma gaita 
Chang'e 4 tika palaists  18:23 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 3B no Sičanas kosmodroma.

12. decembrī 08:45 UTC Chang'e 4 iegāja Mēness orbītā. 30. decembrī orbīta bija samazināta līdz 15 × 100 km.

Uz Mēness virsmas 
Nolaišanās uz Mēness virsmas notika 2019. gada 3. janvārī 02:26 UTC punktā ar koordinātēm 177,6° austrumu garuma un 45,5° dienvidu platuma.

Konstrukcija 

Chang'e 4 tika izgatavots uz Chang'e 3 rezerves kopijas bāzes, bet pielāgots jaunas misijas specifikai.

Nolaižamais aparāts 
Nolaižamais aparāts ir apgādāts ar nepieciešamajām sistēmām lidojumam uz Mēnesi. Tā masa bez degvielas ir 1200 kg; pilna masa — 3780 kg. Nolaižamais aparāts izveidots astoņstūra formā ar četrām atbalsta kājām.

Elektroenerģijas ražošanai paredzētas saules baterijas un radioizotopiskais termoelektroģenerators (RTG), kas nodrošinās ar enerģiju Mēness nakts laikā.

Chang'e 3 paredzēts ne tikai mobiļa transportēšanai, bet tam arī ir zinātniskā pakete ar instrumentiem un kamerām:
 Nolaišanās kamera attēlu uzņemšanai nolaišanās laikā
 Topogrāfiskā kamera
 Zemfrekvences spektrometrs Saules uzliesmojumu pētīšanai
 Neitronu dozimetrs (izgatavots Ķīles universitātē Vācijā) un Neitrālo atomu detektors (Zviedrija) Mēness virsmas daļiņu radiācijas un to dozu pētīšanai

Nolaižamajā aparātā ir arī 3 kg hermētisks konteiners ar sēklām un kukaiņu oliņām, lai pētītu, kā tie izšķiļas un aug kopā pazeminātas gravitācijas apstākļos.

Atsauces

Ārējās saites 
 Chang'e 3, 4 (CE 3, 4) / Yutu Gunter Dirk Krebs

Ķīnas kosmiskie aparāti
Mēness zondes