Gregors fon Bergs

Gregors fon Bergs (, , 1765—1838) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ģenerālis (1789), Tallinas komendants un kara gubernators (1828-1832).

Dzīvesgājums   
Dzimis 1765. gada 16. augustā Lūnjas muižā ģenerāļa Magnusa Johana fon Berga un viņa sievas Eleonoras Elizabetes Dorotejas, dzimušas fon Minihas, ģimenē. 1778. gadā uzsāka karadienestu tēva komandētajā Sibīrijas strēlnieku pulkā, no 1782. gada Vidzemes divīzijā (Лифляндская дивизия). No 1786. gada kopā ar vecāko brāli Kristiānu Vilhelmu darbojās Rīgas loža "Apollo", 1787. gadā iestājās Tallinas ložā "Izīda".

Krievijas-Zviedrijas kara (1788-1790) laikā kā Pleskavas karabinieru pulka majors piedalījās Somijas iekarošanā, tika ievainots un paaugstināts par pulkvežleitnantu. Pēc atgriešanās dzimtenē 1792. gadā viņš salaulājās ar Hedvigu Doroteju fon Siversu (1764—1830).   

1794. gadā viņš piedalījās Koscjuško sacelšanās apspiešanā, pēc Viļņas ieņemšanas nozīmēts par tās komendantu. 1797. gadā paaugstināts par pulkvedi, 1798. gadā par musketieru pulka komandieri ģenerālmajora pakāpē.   
   
Napoleona karu laikā viņu 1805. gadā ievainoja Austerlicas kaujā un saņēma gūstā, pēc atbrīvošanas 1806. gadā ģenerālis Bergs pildīja Tallinas kara komendanta pienākumus. 

1812. gada kara laikā komandēja kājnieku divīziju 17.—18. augusta un 18.—20. oktobra kaujās pie Polockas, paaugstināts par ģenerālleitnantu. 1813. gada janvārī piedalījās kaujās pie Dancigas un Licenes kaujā 2. maijā. Pēc ievainojuma kaujā pie Reihenbahas atgriezās Tallinā un turpināja pildīt kara komendanta pienākumus. 1823. gadā paaugstināts par infantērijas ģenerāli, 1828. gadā iecelts par Tallinas kara gubernatoru.

1832. gadā atvaļinājās no militārā dienesta.
Miris 1833. gada 26. martā Tallinā.

1871. gadā Drēzdenē tika iespiesti viņa memuāri Leben von Gregor von Berg. Auto-biographie des General der Infanterie.

Atsauces 

Vācbaltieši
Vidzemes (Rīgas) guberņas cilvēki