Krievvalodīgie

Krievvalodīgais () — sarunvalodā lietots apzīmējums krievu valodas lietotājam, kuram tā ir dzimtā valoda vai kurš tai dod priekšroku ikdienā un ģimenē, neatkarīgi no viņa tautības vai valstiskās piederības.

Cilvēku, kam krievu ir dzimtā valoda, ir apmēram 145 miljoni. Pēc šī rādītāja tā ir 8. lielākā valoda pasaulē (skatīt Lielākās dzimtās valodas). Kopā ar tiem, kuriem krievu valoda ir pirmā vai otrā svešvaloda, krievu valodas pratēju skaits visā pasaulē ir 255—280 miljoni.

Lielākais krievvalodīgo skaits ir Krievijā, kā arī Krievijas kaimiņzemēs — Baltkrievijā, Ukrainā, Kazahstānā, Moldovā, Latvijā, Igaunijā. Liela krievvalodīgo kopiena ir arī Izraēlā.

Krievvalodība Latvijā 

No 19. gs. vidus līdz 1917. gadam krievu valodai Latvijas teritorijā bija valsts valodas loma, un no 1944. gada līdz 1991. gadam starptautību saziņas valodas loma, kas krievvalodīgajiem sadzīvē deva virkni priekšrocību, salīdzinot ar latviešiem (virknē jomu priekšrocības bija latviešvalodīgajiem), bet pēc 1989. gada tā savu statusu zaudēja.

Pēc 2000. gada tautas skaitīšanas datiem krievu valodu Latvijā pārvalda 81,2% iedzīvotāju un krievu valoda ir dzimtā 37,5% iedzīvotāju. Krievu valoda Latvijā ir plaši lietota kā saziņas valoda starp dažādu tautību pārstāvjiem, un tās pratēju kopumu daudzi neuzskata par skaidri izdalāmu mazākumgrupu.

Skatīt arī 

 Krievu valoda Latvijā
 Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību

Atsauces 

 hkola.lv — vidējai izglītībai krievu valodā veltīts resurss 
 R. Eglājs Latviešu dome, krievu dome 2005. gada 22. martā

Literatūra 

 Дименштейн И. Л. Русская Рига — Р.: Holda, 2004. 
 Занимательная история латвийских русских — Р.: "ZORIKS", 2007. 
 Пухляк О. Н., Борисов Д. А. Русские в Латвии со средневековья до конца XIX века — Р.: SI, 2005. 
 Фейгмане Т. Д. Русские в довоенной Латвии — Р.: БРИ, 2000.

Ārējās saites 

 Valodas politika Latvijā: īss vēsturisks atskats 
 Русскоязычные общины мира. 

Austrumslāvu valodas
Latvijas politika