Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns

Frīdrihs Vilhelms I ( saukts arī par Zaldātu ķēniņu (der Soldatenkönig); dzimis , miris ) bija Hoencollernu dinastijas Prūsijas karalis un Brandenburgas kūrfirsts no 1713. gada līdz savai nāvei 1740. gadā. Frīdrihs Vilhelms I izveidoja Prūsijas armiju par vienu no visefektīvākajām tā laika armijām. Eiropā plaši pazīstami bija t.s. Potsdamas milži (Potsdamer Riesengarde, tautā Lange Kerls) — karaspēka daļa, kurā bija atlasīti gara auguma kareivji.

Dzīvesgājums 
Dzimis Berlīnē, pirmā Prūsijas karaļa Frīdriha I ģimenē. Savas vadīšanas laikā veica reformas valsts pārvaldē, aizstādams obligāto muižniecības karadienestu ar nodokli un optimizēdams, dažkārt visai drastiski, valsts pārvaldes izdevumus. Veicināja Austrumprūsijas kolonizēšanu, lai likvidētu mēra epidēmijas sekas. Kaut arī Prūsijas armijai viņš līdzekļus netaupīja, ārpolitiski ieturēja visumā miermīlīgu politiku. Tikai 1713. gadā, kad krievi nodeva prūšiem zviedriem atņemto Štetīnas cietoksni, Frīdrihs Vilhelms I iesaistījās Lielajā Ziemeļu karā.

Lai arī ārpolitiski miermīlīgs, ģimenē Frīdrihs Vilhelms I bija visai despotisks. Sevišķi stingri viņš audzināja savu vecāko dēlu Frīdrihu (nākamo Prūsijas karali Frīdrihu Lielo) jau no mazotnes audzinādams to militāristiskā garā. Kad 18 gadu vecumā Frīdrihs neveiksmīgi mēģināja kopā ar savu draugu Hansu fon Kati aizbēgt uz Angliju, Frīdrihs Vilhelms I lika fon Kati sodīt ar nāvi, bet Frīdriham noskatīties nāvessoda izpildē.

Bija precējies ar Lielbritānijas un Īrijas karaļa Džordža I meitu Sofiju Doroteju fon Hanoveri, no kuras piedzima 4 dēli un 6 meitas.

Ārējās saites 

 Par Frīdrihu Vilhelmu I 

1688. gadā dzimušie
1740. gadā mirušie
Hoencollernu dinastija
Brandenburgas kūrfirsti
Prūsijas karaļi
Berlīnē dzimušie