Kārlis Frīdrihs Gauss

Johans Kārlis Frīdrihs Gauss (Johann Carl Friedrich Gauß; dzimis  Braunšveigā, miris  Getingenē) bija vācu matemātiķis.

Gausa nopelni matemātikas attīstībā ir tik lieli, ka laikabiedri viņu dēvēja par princeps mathematicorum jeb matemātiķu karali (no latīņu valodas), taču Gauss devis nozīmīgu ieguldījumu arī fizikas un astronomijas attīstībā.

Sasniegumi

Regulāra septiņpadsmitstūra konstrukcija 

1796. gadā 19 gadu vecumā Gauss pierādīja, ka regulāru septiņpadsmitstūri ir iespējams konstruēt, lietojot tikai cirkuli un lineālu. Gauss bija tik ļoti sajūsmināts par šo sasniegumu, ka vēlējās, lai regulārs septiņpadsmitstūris tiktu iegravēts viņa kapakmenī. Gausa pierādījums ir nekonstruktīvs, jo tas pierāda konstruēšanas iespējamību, bet neparāda, kā tieši to izdarīt. Pirmais konstruktīvais pierādījums pieder Johannes Erchinger ap 1800.

Algebras pamatteorēma 
Gauss savā doktora disertācijā pierādīja algebras pamatteorēmu: jebkuram no konstantes atšķirīgam polinomam ar kompleksiem koeficientiem un vienu nezināmo ir vismaz viena kompleksa sakne. Savas dzīves laikā Gauss izstrādāja vēl trīs citus dažādus pierādījumus šai teorēmai.

Skaitļu teorija 

Viena no nozīmīgākajām Gausa publikācijām ir darbs skaitļu teorijā ar nosaukumu Disquisitiones Arithmeticae jeb "pētījumi aritmētikā" (no latīņu valodas). Tas sarakstīts 1798. gadā, kad Gauss bija tikai 21 gadu vecs, un pirmo reizi publicēts 1801. gadā. Šajā darbā ir atrodams aritmētikas pamatteorēmas pierādījums kā arī pierādījums tam, ka, lietojot tikai cirkuli un lineālu, regulāru n-stūri iespējams konstruēt visiem Fermā pirmskaitļiem jeb pirmskaitļiem n formā

Izmantojot šo rezultātu, Gauss pierādīja, ka regulāru n-stūri ir iespējams konstruēt, ja

kur α ir nenegatīvs vesels skaitlis un pi ir dažādi Fermā pirmskaitļi. Tāpat kā septiņpadsmitstūra gadījumā, arī šis pierādījums ir nekonstruktīvs. Vēlāk tika pierādīts, ka šie ir vienīgie regulārie daudzstūri, ko ir iespējams konstruēt ar cirkuļa un lineāla palīdzību. To pierādīja Pjērs Vancels (Pierre Wantzel) 1837. gadā.

Atsauces

Papildu literatūra 

 .
 .
 , VI.26 Carl Friedrich Gauss, 755. lpp.
 .
 .

Ārējās saites 

 Jāzeps Baško, Johans Kārlis Frīdrihs Gauss (1777—1855), VeA Skaitļotājs , Nr. 2 , 12. lpp., Februāris, 2009.
 Carl Friedrich Gauss  , PlanetMath.
 Johann Carl Friedrich Gauss, The MacTutor History of Mathematics archive.
 Eric W. Weisstein, Gauss, Karl Friedrich (1777-1855), scienceworld.wolfram.com.

Vācijas zinātnieki
Vācijas matemātiķi
Vācijas astronomi
Vācijas fiziķi
Skaitļu teorijas matemātiķi
Lejassaksijā dzimušie