Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija

Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija (, ) bija pirmā Rīgas ģimnāzija ar krievu mācību valodu un krievu ortodoksās baznīcas lūgšanu telpu (1894). Skola tika dibināta ar mērķi uzsākt Baltijas pārkrievošanas politiku un nosaukta Krievijas imperatora Aleksandra II vārdā. Ar laiku ģimnāzija kļuva par vienu no labākajām Rīgas skolām un to beiguši daudzi slaveni latviešu zinātnieki un kultūras darbinieki. Tagad šajā ēkā atrodas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija.

Vēsture 

Rīgas Aleksandra ģimnāzija dibināta 1868. gadā, tās atklāšanā piedalījās Krievijas impērijas ķeizara radinieks Oldenburgas princis Nikolajs un Baltijas ģenerālgubernators Pēteris Albedinskis (Альбединский).
Ģimnāzijas ēku neoklasicisma stilā uzcēla 1870. — 1875. gadā pēc tā laikā izcilākā latviešu arhitekta Jāņa Frīdriha Baumaņa (1834—1891) projekta. 1894. gadā Krievijas Ortodoksās baznīcas Rīgas un Jelgavas arhibīskaps Arsēnijs Brjancevs (Брянцев) ģimnāzijas ēkas otrajā stāvā iesvētīja baznīcu, kas atradās aktu zāles galā.

Pēc Pirmā Pasaules kara sākuma 1915. gadā Rīgas Aleksandra ģimnāziju evakuēja uz Veravu, bet 1917. gada maijā uz Saransku. Pēc kara ģināzijas ēku 1919. gada nogalē piešķīra Latvijas Konservatorijai.

Ievērojami skolotāji un audzēkņi 
 Kaspars Biezbārdis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1868), latviešu publicists un valodnieks
 Aleksandrs Čaks, dzejnieks,
 Jānis Fabriciuss, virsnieks
 Ernests Felsbergs, mākslas vēsturnieks, pirmais LU rektors,
 Grigorijs Jančeveckis, latīņu un sengrieķu valodu skolotājs, ģimnāzijas direktors
 Rūdolfs Jirgens, pedagogs un psihologs
 Roberts Krimbergs, latviešu fiziologs un bioķīmiķis.
 Aleksandrs Mežciems, 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka ārsts, ķirurgs
 Kārlis Mīlenbahs, ģimnāzijas vācu valodas skolotājs, latviešu valodnieks,
 Pāvils Mucenieks, ķirurgs
 Grigorijs Pasītis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1881) un latviešu rakstu cenzors. Rīgas latviešu dziedāšanas biedrības vadītājs, Rīgas Latviešu biedrības teātra komisijas priekšnieks,
 Jānis Ruberts, medicīnas profesors, Latvijas Universitātes rektors,
 Andrejs Stērste, skolotājs un Pirmās Atmodas darbinieks,
 Pauls Stradiņš, ķirurgs, slimnīcas direktors, medicīnas vēsturnieks,
 Aleksandrs Štange, Krievijas impērijas un PSRS sabiedriskais darbinieks, kooperators.

Ģimnāzijas audzēkņu raksturojums

Atsauces

Literatūra 
 Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010. Ред. А. В. Гапоненко, 736 с.  — стр. 358—360

Bijušās skolas Rīgā
Rīgas vēsture