Maratons

Maratons ir vieglatlētikas disciplīna — skriešana 42,195 kilometrus garā distancē, ko parasti skrien ārpus stadiona pa ielām un citiem ceļiem. Šī sporta skriešanas disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par Senās Grieķijas kareivi Feidipīdu (Φειδιππίδης), kurš noskrēja no Maratonas līdz Atēnām (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru Maratonas kaujā.

Pasaules rekords maratonā vīriešiem ir 2.01:09 un pieder Eliudam Kipčogem no Kenijas, uzstādīts  Berlīnes maratonā, iepriekšējo rekordu labojot par 30 sekundēm (viņš bija arī iepriekšējā rekorda īpašnieks). E. Kipčogem pieder arī visu laiku visātrākais maratonskrējiens (1.59:40, uzstādīts 2019. gada 12. oktobrī), kas gan nekļuva par pasaules rekordu, jo sacensības netika rīkotas atbilstoši IAAF noteikumiem. 2023. gada 8. oktobrī Čikāgas maratonā E. Kipčoges rekordu pārspēja cits Kenijas skrējējs Kelvins Kiptums, distanci veicot 2 stundās un 35 sekundēs, jaunais pasaules ir ratifikācijas procesā.

Pasaules rekords maratonā sievietēm ir 2.14:04, to 2019. gada 13. oktobrī Čikāgas maratonā uzstādīja Kenijas skrējēja Bridžida Kosgei (iepriekšējais rekords 2.15:25 piederēja Polai Redklifai no Lielbritānijas un netika labots 16 gadus un 183 dienas). 2023. gada 24. septembrī Berlīnes maratonā Tigista Asefa no Etiopijas uzstādīja jaunu pasaules rekordu 2.11:53, kas ir ratifikācijas procesā.

Latvijas rekords maratonā vīriešiem ir 2.14:23 un to  Rīgas maratonā uzstādīja Valērijs Žolnerovičs. Latvijas rekords maratonā sievietēm ir 2:22:56 un tā īpašniece ir Jeļena Prokopčuka, uzstādīts Osakā, .

Katru gadu pasaulē notiek ap 500 maratoniem.

Maratonu vēsture Latvijā 
Pirmo reizi Latvijas sportisti maratona distancē startēja 1912. gada Stokholmas olimpiskajās spēlēs, bet pirmās maratona sacensības Latvijā norisinājās 15 gadus vēlāk Liepājā. Maratona skriešanas popularitāte pieauga 20. gadsimta 70. gados, ziedu laikos sasniedzot 80. gadu nogalē. Tautasdziesmas maratons (1988—1990) Atmodas laikā pulcēja jau vairākus tūkstošus skrējēju, no kuriem 250 — 300 finišēja 42 km distancē.

Pirmais Rīgas maratona starta šāviens pie Brīvības pieminekļa atskanēja 1991. gada 27. jūlijā, šis maratons tika dēvēts par Rīgas Starptautisko maratonu. Maratona dalībniekiem tika nodrošinātas ievērojamas naudas balvas (1000 vācu markas pirmo vietu ieguvējiem), gan vimpelis un tiem laikiem eksotiskais auglis — banāns — finišā.

Maratoni tikuši rīkoti arī Gulbenē, Daugavpilī, Ugālē, Kuldīgā, Rojā, Jelgavā, Viļakā, Ēdolē, Jūrmalā, Stučkā (tagadējā Aizkrauklē), Viesienā, Olainē, Ozolniekos, Skrundā, Priekulē, Ikšķilē, Pastendē, Ogrē, Madonā, Ventspilī un, protams, Rīgā.

Maratona skriešanas popularitāte gadu laikā Latvijā ir augusi, 2019. gada Rīgas maratonā maratona distanci finišēja 1887 dalībnieki.

Visu laiku labāko rezultātu īpašnieki

Vīriešiem

Sievietēm

Atsauces

Ārējās saites 

 
Vieglatlētikas disciplīnas