Isāks Boļeslavskis

Isāks Boļeslavskis (; , Zolotonoša, Čerkasu apgabals, Ukrainas PSR - , Minska, Baltkrievijas PSR) bija ebreju tautības padomju starptautiskais lielmeistars šahā (GM, 1950), PSRS nopelniem bagātais sporta meistars (1948), PSRS nopelniem bagātais treneris (1964).

Jaunība 
Šahu sācis spēlēt 9 gadu vecumā. 1933. gadā kļuvis par Dņepropetrovskas skolēnu čempionu šahā. 1936. gadā izcīnījis 3. vietu PSRS junioru čempionātā šahā Ļeņingradā. 1938., 1939. un 1940. gadā Boļeslavskis trīs reizes pēc kārtas uzvarēja Ukrainas šaha čempionātā. 1940. gada PSRS šaha čempionāta finālā Boļeslavskim izdevās izcīnīt 8 uzvaras pēdējās 10 kārtās un dalīt 5. - 6. vietu ar toreizējo padomju šaha līderi Mihailu Botviņņiku. Pēc šī panākuma Boļeslavskis ieguva tiesības piedalīties 1941. gada mačturnīrā par PSRS absolūtā čempiona nosaukumu, kurā viņš ierindojās 4. vietā sešu dalībnieku konkurencē. Labāk nospēlēt viņam liedza mācības un eksāmeni Sverdlovskas Universitātes filoloģijas fakultātē.

Pasaules čempiona nosaukuma pretendents 
Pēc Otrā pasaules kara Boļeslavskis izvirzījās par vienu spēcīgākajiem šahistiem pasaulē. 1945. gadā viņš izcīnīja otro vietu aiz Botviņņika PSRS šaha čempionātā. Trešā vieta 1948. gada starpzonu turnīrā Zviedrijā ļāva Boļeslavskim iekļūt pretendentu turnīrā Budapeštā, kur viņš dalīja 1.-2. vietu ar Dāvidu Bronšteinu, apsteidzot tādus lielmeistarus kā Vasilijs Smislovs un Pauls Keress. Papildmačā Maskavā Boļeslavskis tikai zaudējot pēdējā partijā atzina Bronšteina pārākumu ar 6½:7½ (+3 -2 =9). Neraugoties uz sīvo cīņu, abi šahisti palika draudzīgās attiecībās, jo gadu vēlāk Boļeslavskis palīdzēja Bronšteinam mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu, bet vēlāk Boļeslavska meita Tatjana apprecējās ar Bronšteinu. 1950. gadā FIDE Boļeslavskim kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā lielmeistara nosaukumu (GM).
1952. gadā Pasaules šaha olimpiādē Helsinkos Boļeslavskis PSRS izlases sastāvā ieguva pirmo vietu, izcīnot pie 1. rezerves galdiņa 7 punktus no 8 iespējamajiem.
Tomēr vēlāk viņam neizdevās atkārtot šos panākumus. 1953. gadā pretendentu turnīrā Cīrihē viņš dalīja tikai 10.-11. vietu.

Treneris 
1960. gados Boļeslavskis kļuva par PSRS šaha federācijas treneri un šajā amatā strādāja līdz mūža beigām. No 1963. līdz 1968. gadam viņš bija toreizējā Pasaules čempiona Tigrana Petrosjana sekundants. 1968. gadā Boļeslavskis vadīja PSRS studentu izlasi, kas uzvarēja Pasaules studentu komandu šaha čempionātā.

Mūža nogale 
Kopš 1950. gadu sākuma pārcēlies uz dzīvi Minskā, kur 1952. un 1964. gadā ir uzvarējis arī Baltkrievijas šaha čempionātos. 1971. gadā piedalījies savā pēdējā šaha turnīrā. Miris no infekcijas slimības slimnīcā, kur nonācis pēc nejauša kritiena uz ledainas ietves un gūžas kaula lūzuma.

Atsauces

Ārējās saites 
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista profils vietnē chesstempo.com
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)

1919. gadā dzimušie
1977. gadā mirušie
Baltkrievijas šahisti
Krievijas šahisti
PSRS šahisti
Ukrainas šahisti
Čerkasu apgabalā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
PSRS Nopelniem bagātie treneri
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie