Matoņi

Matoņi () ir bezmugurkaulnieku dzīvnieku tips, kuru kāpuri ir dzīvnieku parazīti. Fosilā veidā matoņi ir pazīstami no eocēna.

Morfoloģija 
Matoņi pēc daudzām pazīmēm ir līdzīgi nematodēm. Tiem ir līdzīga ķermeņa forma, pseidocels, muskuļu šķiedras tikai gareniskās, kutikulas apvalks un segmentācijas trūkums. Abiem ir līdzīga reproduktīvā un nervu sistēmas, kā arī dzīvesveids. Viņu ķermenis ir cilindrisks (matveidīgs), ļoti tievs un garumā 30-40 cm, bet var sasniegt pat 2 metrus (tropos dzīvojošais Gordius fulgur). Krāsojums bālgans līdz tumši brūns. Tēviņiem ķermenis ir nedaudz īsāks, kā mātītēm, bet aizmugurējais gals saliekts vai savīts spirālē. Kutikula ļoti bieza. Pieaugušie īpatņi nebarojas; barības sistēma reducējas tik ļoti, ka tārps vairs nespēj norīt barību. Aizmugurējā daļā atrodas kloāka, pa kuru tiek izvadīti barības atkritumi un dzimumprodukti. Nervu sistēma ar galvas gangliju, rīkles gredzenu un vēdera stumbru; visas tā daļas ir savienotas ar epidermu. Cilindriskās gonadas stiepjas gandrīz cauri visam ķermenim.

Vairošanās un attīstība 
Matoņi ir dažādu posmkāju, galvenokārt kukaiņu, it īpaši dažu taisnspārņu, skrejvaboļu un kapračvaboļu parazīti. Pieaugušie matoņi, sasniedzot galīgos izmērus, izkļūst no saimnieka ķermeņa un kādu laiku brīvi dzīvo ūdenī. Tas notiek tad, kad saimnieks nonācis ūdens tuvumā vai nejauši tajā iekritis. Ūdenī matoņi sasniedz dzimumgatavību un pārojas (visas matoņu sugas ir šķirtdzimumu dzīvnieki). Apaugļošanās iekšēja. Apaugļotās mātītes iznērš līdz miljonam oliņu baltu, garu pavedienu veidā, kurus piestiprina pie ūdensaugiem. No oliņām pēc 15-80 dienām izšķiļas kāpuri, kuri kādu laiku dzīvo ūdenī vai mitrā augsnē. Šajā laikā tie uzmeklē piemērotu saimnieku, lielākoties ūdenī dzīvojošus viendienīšu, spāru vai citu kukaiņu kāpurus. Šie kāpuri kalpo kā starpsaimnieki, kuros matoņi iecistojas, un cistā var nodzīvot līdz pat gadam. Savukārt sauszemes kukaiņi invadējas, apēdot šādus kāpurus, tādā veidā kļūstot par gala saimniekiem. Šeit matoņi izlien no cistām un attīstās līdz dzimumgatavībai (4-20 nedēļas). Tad tie izurbjas cauri saimnieka apvalkam un nokļūst ūdenī (saimnieks parasti aiziet bojā). Pilns matoņu attīstības cikls ilgst ap 18 mēnešiem. Pretēji izplatītam uzskatam, cilvēkā un mājdzīvniekos matoņi neparazitē.

Sistemātika 
Pasaulē ir zināmas ap 320 sugām. Pazīstamākā un Latvijā vienīgā zināmā suga ir matonis Gordius aquaticus — 10 līdz 15 cm garš tārps, tautā saukts par "zirga matu". Latvijā sugu sastāvs pilnībā nav noskaidrots.

 Nematomorpha Vejdovsky, 1886	 

 klase: Nectonematoida
 kārta: Nectonematoidea Rauther, 1930 	 
 dzimta: Nectonemidae Ward, 1892 	 
 ģints: Nectonema Verrill, 1879

 klase: Gordioida
 kārta: Gordea
 dzimta: Gordiidae May, 1919
 ģints: Gordius Linne 1758
 ģints: Acutogordius Heinze 1952

 kārta: Chordodea
 dzimta: Chordodidae May, 1919
 ģints: Chordodes Creplin, 1847 	 
 ģints: Dacochordodes Capuse, 1965 	 
 ģints: Euchordodes Heinze, 1937 	 
 ģints: Lanochordodes Kirjanova, 1950 	 
 ģints: Neochordodes Carvalho, 1942 	 
 ģints: Noteochordodes Miralles and Villalobos, 2000 	 
 ģints: Pantachordodes Heinze, 1954 	 
 ģints: Pseudochordodes Carvalho, 1942 	 
 dzimta: Chordodiolinidae
 ģints: Chordodiolus
 dzimta: Parachordodidae
 ģints: Beatogordius 	Heinze 1934
 ģints: Gordionus Muller 1927
 ģints: Parachordodes Heinze 1954
 ģints: Paragordionus Heinze 1935
 ģints: Semigordionus Heinze, 1952
 dzimta: Paragordiidae
 ģints: Paragordius Camerano, 1897
 dzimta: Spinochordodidae
 ģints: Spinochordodes Kirjanova, 1950

Ārējās saites 

Bilaterāļi