Cēsu kauja (1245)

1245. gada Cēsu kauja notika lietuviešu atriebes karagājiena laikā pēc Livonijas ordeņa un tā sabiedroto iebrukuma Nalsenes zemē tajā pašā gadā. Sagūstītā Nalsenes valdnieka draugi un tuvinieki izpirka Lengvīnu no Rīgas gūsta, pēc neilga laika viņš organizēja iebrukumu Livonijas ordeņa zemē, lai atriebtu sava brāļa nāvi. 
Lietuviešu karaspēks nemanīts izgāja cauri Jersikai un Rīgas arhibīskapam pakļautajām latgaļu zemēm un negaidīti uzbruka Livonijas ordeņa Cēsu pilij. Pils aizstāvēšanai Cēsu komturs Zasendorfas Heinrihs spēja sapulcināt karaspēku, kurā bija ap 500 bruņinieku un vasaļu karavīru, tomēr lietuviešiem bija skaitlisks pārspēks. Ordeņa karaspēks tika sakauts un kaujā krita pats komturs un deviņi ordeņa brāļi. Viens bruņinieks tika saņemts gūstā un viņam vajadzēja nest nocirsto Cēsu komtura galvu uz Lietuvu, kur viņu upurēja par godu kritušajam Lengvīna brālim.

Skatīt arī 
 Livonijas krusta kari

Atsauces 

Kaujas Livonijas krusta karos
Kaujas Latvijas teritorijā
Kaujas ar Lietuvas dižkunigaitijas piedalīšanos
Kaujas ar Livonijas ordeņa piedalīšanos
Cēsis
1245. gads