Zeltainīšu dzimta

Zeltainīšu dzimta jeb zilenīšu dzimta (Lycaenidae) ir otra lielākā zvīņspārņu kārtas (Lepidoptera) dzimta, kas apvieno 30% no visām zināmajām tauriņu sugām. Tas ir vairāk kā 5200 tauriņu sugu, kas tiek iedalītas 416 ģintīs un 8 apakšdzimtās. Par šo dzimtu lielāka ir tikai raibeņu dzimta (Nymphalidae). Zeltainīšu dzimtas sugas izplatītas visā pasaulē, izņemot polāros reģionus. Latvijā ir sastopama 31 zeltainīšu dzimtas suga no trijām apakšdzimtām. Bez klasiskajiem zilenīšiem šajā dzimtā ietilpst arī tādi tauriņi kā astainīši, zefīri un zeltainīši. Vairākas sugas ir ļoti retas, parādās sporādiski un dažas sugas, piemēram, amoliņa zilenītis (Polyommatus dorylas) šajā gadsimtā nav novērots.

Kopīgās īpašības 

Zeltainīšu dzimtas sugas ir nelieli, bet spilgti tauriņi, reizēm ar metālisku spīdumu. Spārni tumši vai spilgti, galvenokārt zili, violetzili vai oranžsarkani. Spārnu krāsojumā un zīmējumā vairākumam sugu izpaužas dzimumu dimorfisms. Spārnu izplētums ir mazāks par 5 cm. Kāpuri bieži ir nedaudz saplacināti, nevis cilindriski kā citām tauriņu dzimtām. Time ir īpaši dziedzeri, kas izdala skudrām patīkamus feremonus. Dažu sugu kāpuri spēj vibrēt un izdot zemu skaņu, tādējādi komunicējot ar skudrām. Pieaugušajiem tauriņiem ļoti bieži ir matoti taustekļi, kas atgādina astes, kā arī vairākām sugām uz astes ir tumšs raibums, kas iespējamo ienaidnieku samulsina un liek domāt, ka aste ir galva. Tādējādi ienaidnieks noskatītajam upurim tuvojas no īstās galvas puses. Tauriņš laicīgi pamana briesmas, tādējādi bieži spējot izvairīties no tām.

Ekoloģija 

Zeltainīšu dzimtas sugu barošanās ieradumi savstarpēji ir ļoti atšķirīgi. Ir sugas, kuru kāpuri barojas ar augu daļām, bet ir arī plēsīgas sugas, kas barojas ar citiem kukaiņiem, piemēram, laputīm, bruņutīm un skudru kāpuriem. Vairākas sugas izdala vienādus feremonus ar skudrām, tādējādi piemānot skudras un liekot tām sevi aprūpēt. Ne visām sugām ir nepieciešamas skudras, bet apmēram 75% ir saistīti ar skudrām. Atkarībā no sugas attiecībām var būt raksturīgs vai nu mutuālisms (abpusēji labvēlīgas starpsugu attiecības), vai parazītisms, vai plēsonīgums. Piemēram, mutuālisms izpaužas, kad skudras aizsargā dažu sugu kāpurus, kuri barojas ar lakstaugu daļām, izdalot saldu, medum līdzīgu sekrētu, ar kuru barojas skudras. Skudras kāpuru apsargā līdz tas iekūņojas. Dažām sugām tikai tikko izšķīlušies kāpuri barojas ar augiem, bet, nomainot vairākas reizes apvalku, tie kļūst plēsīgi un barojas ar skudru kāpuriem vai kļūst par parazītiem un barojas ar skudru sagādāto barību.

Zeltainīšu dzimtas sugas ir dienas tauriņi. Mērenā klimata joslā tie pārziemo vai nu oliņas stadijā, vai kā nepieauguši kāpuri. Latvijā daudzu zilenīšu un zeltainīšu sugu kāpuri vasaras otrajā pusē pēc barošanās ar lakstaugiem apmetas ziemot skudru pūžņos. Visu ziemu skudras kāpurus aprūpē, uzskatot tos par „savējiem”. Skudras kāpurus neatpazīst tādēļ, ka tie izdala tādas pašas smaržvielas jeb feromonus kā skudras, tādēļ tie tiek pabaroti, sasildīti un apsargāti. Pavasarī kāpuri pūznī iekūņojas. Skudras turpina rūpēties arī par kūniņu. Kad no kūniņas izlien jaunais tauriņš, tam no pūžņa ir jāizrāpo un tikai tad tas var atvērt savus spārnus.

Sistemātika 
Zeltainīšu dzimta (Lycaenidae)
 Astainīšu apakšdzimta (Theclinae)
 Zeltainīšu apakšdzimta (Lycaeninae)
 Zilenīšu apakšdzimta (Polyommatinae)
 apakšdzimta Curetinae 
 apakšdzimta Liphyrinae
 apakšdzimta Lipteninae
 apakšdzimta Miletinae
 apakšdzimta Poritiinae

Zeltainīšu dzimtas sugas Latvijā 
Zeltainīšu dzimta (Lycaenidae)
 Astainīšu apakšdzimta (Theclinae)
 Astainīši (Thecla)
 Bērzu zefīrs (Thecla betulae)
 Koku astainīši (Satyrium)
 Gobu astainītis (Satyrium w-album)
 Ozolu astainītis (Satyrium ilicis)
 Plūmju astainītis (Satyrium pruni)
 Zaļie astainīši (Callophrys)
 Aveņu astainītis (Callophrys rubi)
 Zefīri (Neozephyrus)
 Ozolu zefīrs (Neozephyrus quercus)
 Zeltainīšu apakšdzimta (Lycaeninae)
 Zeltainīši (Lycaena)
 Brūnais zeltainītis (Lycaena tityrus)
 Lielais skābeņu zeltainītis (Lycaena dispar)
 Mazais skābeņu zeltainītis (Lycaena hippothoe)
 Parastais zeltainītis (Lycaena phlaeas)
 Violetais zeltainītis (Lycaena alciphron)
 Zeltgalvīšu zeltainītis (Lycaena virgaureae)
 Zilenīšu apakšdzimta (Polyommatinae)
 Brūnie zilenīši (Aricia)
 Gandreņu zilenītis (Aricia eumedon)
 Tumšbrūnais zilenītis (Aricia artaxerxes)
 Lielie zilenīši (Phengaris)
 Brūnvālīšu zilenītis (Phengaris teleius)
 Drudzeņu zilenītis (Phengaris alcon)
 Lielais mārsilu zilenītis (Phengaris arion)
 Pelēkie zilenīši (Glaucopsyche)
 Tumšais zilenītis (Glaucopsyche alexis)
 Sīkie zilenīši (Cupido)
 Astainais zilenītis (Cupido argiades)
 Sīkais zilenītis (Cupido minimus)
 Vainadzīšu zilenīši (Plebeius)
 Lielais viršu zilenītis (Plebeius idas)
 Mazais viršu zilenītis (Plebeius argus)
 Vainadzīšu zilenītis (Plebeius argyrognomon)
 Zileņu zilenītis (Plebeius optilete)
 Ziedu zilenīši (Celastrina)
 Krūkļu zilenītis (Celastrina argiolus)
 Zilenīši (Polyommatus)
 Amoliņa zilenītis (Polyommatus dorylas)
 Esparsešu zilenītis (Polyommatus damon)
 Krāšņais zilenītis (Polyommatus bellargus)
 Meža zilenītis (Polyommatus semiargus)
 Parastais zilenītis (Polyommatus icarus)
 Vīķu zilenītis (Polyommatus amandus)
 Viltus zilenīši (Pseudophilotes)
 Mazais mēslu zilenītis (Pseudophilotes vicrama)

Atsauces

Ārējās saites 

 Latvijas Daba: Zeltainīšu (zilenīšu) dzimta
 Dziedava: Zilenīši