Gundegu dzimta

Gundegu dzimtas (Ranunculaceae) augi sastopami Ziemeļu puslodē, lakstaugi, reti puskrūmi, nelieli krūmi, liānas. Lapas sakārtotas spirāliski, pieder gan sauszemes, gan ūdensaugiem. Heterofolija — dažādas lapas. Ziedi vientuļi vai sakopoti ziedokopās (ķekarveidīgi vai skarveida). Divdzimumu, retāk viendzimuma ziedi, aktinomorfi, pagarināta zieda ass. Apziednis var būt vienkāršs vai divkāršs. Daudziem augiem kauslapas un vainaglapas var būt ar piesi. Putekšņlapu daudz, apputeksnē kukaiņi. Ginecejs apokarps, augļi — sēklenes vai arī somiņas. Ietilpst: indīgi augi, satur alkaloīdus un glikozīdus, žāvējot indīgās vielas sadalās. Izmanto: sirds līdzekļu izgatavošanā , daudz krāšņumaugu (, ziemziedes), nektāraugi (, , ). Aizsargājami: , , meža ozolīte, , šķeltlapu silpurene. Dzimtā ir >50 ģintis un apm. 2000 sugas. Latvijā ir 14 ģintis un 44 sugas.

Etimoloģija 
Apzīmējums gundega, apvidos arī gunsdega, ir saliktenis no gun(s) "uguns" un dega, kas ir darbības vārda degt atvasinājums, sal. apvidvārdu dega  "izdegusi (meža, krūmāja, pļavas) vieta". Apzīmējuma pamatā ir gundegas sulas rūgtums. Indoeiropiešu valodās ir raksturīgs nozīmes pārnesums "degt" → "rūgts" → "auga nosaukums". Apvidos gundega apzīmē arī apdeguma tulznu vai čūlu, vai izdegušu vietu mežā vai pļavā.

Sistemātika un Latvijā sastopamās dzimtas sugas 
Gundegu dzimtas ģintis un Latvijā sastopamās sugas:

 
 
 
 
 
 ģints 
 ģints 
 
 
 
 rozā vizbulis (?)
 
 ģints 
 
 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 
 
 
 
 
 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 
 
 ģints 
 ģints 
 
 
 ģints 
 
 
 ģints 
 
 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 
 
 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 
 
 ģints 
  (Garidella)
 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 ģints 
 ģints 
 
 
 
 
 
 
 ģints 
 
 
 ģints 
 ģints

Diskutējamās Gundegu dzimtas sugas Latvijā

Atsauces 

 
Gundegu rinda