Aleksis Mierlauks

Aleksis Mierlauks (īstajā vārdā Aleksis Frīdenfelds; dzimis  Ikšķilē, miris  Rīgā) bija latviešu teātra režisors un aktieris, viens no latviešu režijas mākslas pamatlicējiem.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1866. gada 15. aprīlī Ikšķilē. Bijis adoptēts, bet pēc audžuvecāku nāves no 13 gadu vecuma strādāja fabrikā, piedalījās Jonatāna biedrības teātra trupas izrādēs no 1886. gada.
Strādāja Rīgas Latviešu teātrī (1890-1908), tad  Jaunajā Rīgas teātrī (1908-1915), 1909. gadā papildinājās Maskavas Dailes teātŗī un un Berlīnē 1914. gadā.

Pirmo pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, pēc kara atgriezās dzimtenē un strādāja par Nacionālā teātra direktoru (1919-1921), tad līdz 1938. gadam par režisoru.
Miris 1943. gada 19. aprīlī.

Daiļrade 
Aleksis Mierlauks bijis aktieris, kas atveidojis izteiksmīgas raksturlomas. Viņu uzskata par vienu no latviešu režijas mākslas pamatlicējiem un psiholoģiskā reālisma virziena veidotājiem. 
Mierlauka nozīmīgākais sasniegums ir Raiņa lugas "Uguns un nakts" pirmuzvedums Jaunajā Rīgas teātrī 1911. gadā, kas apliecināja latviešu skatuves mākslas briedumu 20. gadsimta sākumā. Pats Mierlauks tajā atveidoja Kangara lomu.

Viņš piedalījies arī vairākās kinofilmās, viņa pēdējā loma bija mācītājs Loders filmā "Kaugurieši" (1941).

Apbalvojumi 
Apbalvots ar III un IV (1935) šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
1937. gadā saņēma Tēvzemes balvu.

Literatūra 
 Valts Grēviņš. Aleksis Mierlauks (monogrāfija). Latvijas Valsts izdevniecība, Rīga 1956.
 Arturs Bērziņš. Aleksis Mierlauks. // Latvju Mēnešraksts Nr. 1, 1943, 277.-286. lpp.
 Roberts Kroders. Aleksis Mierlauks. Monogrāfiska studija . // Ilustrēts Žurnāls Nr. 5, 1926, 138.-143. lpp.
 Aspazija. A. Mierlaukam uz 40 gadu darba jubileju (dzejolis). // Trejkrāsaina saule , Rīga 1926, 82. lpp.

Atsauces 

1866. gadā dzimušie
1943. gadā mirušie
Ogres novadā dzimušie
Ikšķilē dzimušie
Latviešu teātra režisori
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas teātra aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības