1999. gads

1999. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kelndāra sākās piektdienā.

Šis gads bija:
 Starptautiskais veco cilvēku gads

Notikumi 
 Kosovas krīze
 Cilvēku skaits pasaulē pārsniedza sešus miljardus. Pēc ANO aprēķiniem tas notika aptuveni 12. oktobrī.

Janvāris 

 1. janvāris — Eiropas valūta eiro tika ieviesta bezskaidras naudas norēķinos.
 13. janvāris — basketbolists Maikls Džordans paziņoja par savu otro aiziešanu no basketbola.
 25. janvāris — 6,0 ballu stipra zemestrīce Kolumbijas rietumos, dzīvību zaudēja vismaz 1000 cilvēku.

Februāris 
 2. februāris — Ugo Čavess kļuva par Venecuēlas prezidentu.
 7. februāris — no vēža mira Jordānijas karalis Huseins, viņa dēls Abdulla II ieņēma troni.
 10. februāris — Francijas Alpos, netālu no Ženēvas, lavīnā bojā iet 10 cilvēki.
 11. februāris — pundurplanēta Plutons nokļuva tālāk no Saules nekā Neptūns. Tā bija tuvāk Saulei nekā Neptūns kopš 1979. gada.
 15. februāris — Kurdistānas Strādnieku partijas līderis Abdulla Odžalans tika notverts Kenijā un nogādāts Turcijā.
 16. februāris — Uzbekistānā atentāta mēģinājums pret prezidentu Islomu Karimovu.
 23. februāris — sniega lavīna izpostīja Galturas ciematu Austrijā.

Marts 

 12. marts — Čehija, Polija un Ungārija pievienojās NATO.
 20. marts — serbi sāka uzbrukumu Kosovai.
 21. marts — Bertrāns Pikārs un Braiens Džonss kļuva par pirmajiem, kam izdevies veikt Zemes aplidojumu gaisa balonā.
 24. marts — NATO sāka gaisa uzlidojumus pret Dienvidslāviju, jo tā atteicās parakstīt miera līgumu. Šī bija pirmā reize, kad NATO uzbruka neatkarīgai valstij.
 24. marts — ugunsgrēkā Monblāna tunelī gāja bojā 39 cilvēki, tunelis tika slēgts uz 3 gadiem.

Aprīlis 

 7. aprīlis — serbi slēdz Kosovas robežpunktus, lai neļautu etniskajiem albāņiem atstāt valsti.
 18. aprīlis — hokejists Veins Greckis aizvada savu pēdējo NHL spēli karjerā.
 20. aprīlis — apšaude Kolumbainas vidusskolā, ASV. 2 skolēni nošauj 12 skolas biedrus un 1 skolotāju.

Maijs 

 13. maijs — Karlo Adzeljo Čampi tiek ievēlēts par Itālijas prezidentu.
 17. maijs — Ehuds Baraks tiek ievēlēts par Izraēlas premjerministu.
 26. maijs — tiek atjaunota pirmā Velsas asambleja 600 gadu laikā.
 27. maijs — Hāgas Starptautiskais kara tribunāls apsūdz Slobodanu Miloševiču un četrus citus cilvēkus kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci Kosovā.
 29. maijs — Nigērijā beidzās militārā diktatūra, un tika nodibināta Nigērijas Ceturtā republika ar prezidentu Olusegunu Obasandžo (Olusegun Obasanjo).

Jūnijs 

 6. jūnijs — Brazīlijā no Putimas cietuma izbēg 345 ieslodzītie.
 10. jūnijs — Dienvidslāvija un NATO paraksta miera līgumu.
 17. jūnijs — Vaira Vīķe-Freiberga tiek ievēlēta par Latvijas Valsts prezidenti.
 21. jūnijs — Apple Computer izlaida pirmo iBook.

Jūlijs 
 22. jūlijs — Microsoft klajā laiž pirmo MSN versiju.
 23. jūlijs — Pēc sava tēva karaļa Hasana II nāves, Mohameds VI kļūst par Marokas karali.
 23. jūlijs — notika zondes Lunar Prospector plānotā ietriekšanās Mēness virsmā.
 25. jūlijs - Lānss Ārmstrongs pirmo reizi uzvar Tour de France.

Augusts 

 7. augusts — Simtiem čečenu partizānu iebrūk Krievijas republikā Dagestānā, uzsākot īsu karu.
 17. augusts — postošā Izmitas zemestrīce skar Turcijas pilsētu Izmitu. Zemestrīcē bojā iet ap 17 000 cilvēku.
 19. augusts — Belgradā desmitiem tūkstoši serbu demonstrācijās pieprasa prezidenta Miloševiča atkāpšanos.

Septembris 

 8. septembris — pirmā no Krievijas dzīvokļu spridzināšanas sērijām. Līdzīgas spridzināšanas notiek arī 13. un 16. septembrī, bet 22. spetembrī tā neizdodas.
 14. septembris — Kiribati, Nauru un Tonga iestājās ANO.

Oktobris 

 5. oktobris — 33 cilvēki iet bojā Londonā Ledbrokas vilciena katastrofā.
 12. oktobris (aptuvens datums) — Pasaules iedzīvotāju skaits sasniedz 6 miljardus.
 23. oktobris — Krievijas militāristi atstāja savu Baltijā pēdējo kara pilsētiņu.

Novembris 

 6. novembris — austrālieši nobalsoja par monarha kā valsts galvas statusa saglabāšanu.
 10. novembris — Monreālā dibināta Pasaules antidopinga aģentūra.
 11. novembris — Itālijas pilsētā Fodžā sabrūkot sešstāvu mājai, gāja bojā vairāk nekā 60 iedzīvotāju.
 19. novembris — Ķīnas Tautas republikā tika palaists pirmais Šeņžou kosmosa kuģis.

Decembris 
 3. decembris — tika zaudēta zonde Mars Polar Lander: pēc nosēšanās uz Marsa virsmas neatjaunojās sakari.
 20. decembris — Makao no Portugāles nonāk Ķīnas pārvaldībā.
 31. decembris — Boriss Jeļcins atkāpjas no Krievijas prezidenta amata, viņa vietu ieņem Vladimirs Putins.
 31. decembris — kontrole pār Panamas kanālu tika nodota Panamai.

Dzimuši 
 5. maijs — Džastins Kleiverts (Justin Kluivert), Nīderlandes futbolists
 24. jūnijs — Darvins Nunjess (Darwin Núñez), Urugvajas futbolists
 13. novembris — Lando Noriss (Lando Norris), britu autosportists

Miruši 

 6. janvāris —  Lajošs Tihijs (Lajos Tichy), Ungārijas futbolists, treneris (dzimis 1935. gadā)
 27. janvāris — Artūrs Šavlovs (Arthur Schawlow), ASV fiziķis (dzimis 1921. gadā)
 5. februāris — Vasīlijs Ļeontjevs (Василий Леонтьев), krievu ekonomists (dzimis 1906. gadā)
 7. februāris — Jordānijas Huseins (الحسين بن طلال‎), Jordānijas karalis (dzimis 1935. gadā)
 8. februāris — Airisa Mērdoka (Iris Murdoch), īru rakstniece, filozofe (dzimusi 1919. gadā)
 2. marts — Dastija Springfīlda (Dusty Springfield), angļu dziedātāja (dzimusi 1939. gadā)
 7. marts — Stenlijs Kubriks (Stanley Kubrick), ASV kino režisors un producents (dzimis 1928. gadā)
 8. marts — Džo Dimadžio (Joe DiMaggio), ASV beisbolists (dzimis 1914. gadā)
 12. marts — Jehudi Menuhins (Yehudi Menuhin), ASV vijolnieks (dzimis 1916. gadā)
 13. aprīlis — Villijs Štofs (Willi Stoph), VDR politiķis (dzimis 1914. gadā)
 8. maijs — Dērks Bogards (Dirk Bogarde), angļu aktieris (dzimis 1921. gadā)
 27. jūnijs — Jorgs Papadopuls (Γεώργιος Παπαδόπουλος), Grieķijas militārais vadītājs (dzimis 1919. gadā)
 8. jūlijs — Čārlzs Konrāds (Charles Conrad), ASV astronauts (dzimis 1930. gadā)
 23. jūlijs — Hasans II (الْحسْنُ الثاني الْعَلَوِيَّ), Marokas karalis (dzimis 1929. gadā)
 20. septembris — Raisa Gorbačova (Раиса Горбачёва), PSRS prezidenta sieva (dzimusi 1932. gadā)
 22. septembris — Džordžs Skots (George Scott), ASV aktieris (dzimis 1927. gadā)
 7. oktobris — Deivids Hafmens (David Huffman), ASV datorzinātnieks (dzimis 1925. gadā)
 12. oktobris — Vilts Čemberlens, ASV basketbolists (dzimis 1936. gadā)
 30. oktobris — Maigonis Valdmanis, latviešu basketbolists (dzimis 1933. gadā)
 6. novembris — Regina Kazarjana (Ռեգինա Ղազարյան), armēņu gleznotāja (dzimusi 1915. gadā)
 3. decembris — Scatman John, ASV mūziķis (dzimis 1942. gadā)
 12. decembris — Džozefs Hellers (Joseph Heller), ASV rakstnieks (dzimis 1923. gadā)

Piezīmes un atsauces