Helma

Helma () ir sena pilsēta Polijas austrumos, Ļubļinas vojevodistē, apmēram 20 km no Ukrainas robežas.

Vēsture 
Helma eksistējusi vismaz no 10. gadsimta. No 981. gada ietilpa Kijivas Krievzemē. 1233. gadā tā ieguva pilsētas tiesības un kļuva par Galīcijas-Volīnijas kņazistes galvaspilsētu un pareizticības centru. 13. gadsimta vidū Helmas kņazs bija Mindauga meitas vīrs un Lietuvas dižkunigaitis Švarns, kurš apglabāts šajā pilsētā. 1366. gadā Kazimirs Lielais pievienoja to Polijai un izveidoja šeit katoļu arhibīskapiju. 15. un 16. gadsimtā Helma bija plaukstoša pilsēta, bet 17. gadsimta karu laikā panīka. 1795. gadā Trešajā Polijas dalīšanā nokļuva Austrijas impērijas sastāvā. 1809. gadā ietilpa Varšavas hercogistē, bet no 1815. gada tā bija Krievijas impērijas sastāvā, kopš 1912. gada tajā atradās no Polijas izdalītās Holmas guberņas centrs.

Kopš 1918. gada Helma atrodas Polijas republikas sastāvā. 1944. gada 21. jūlijā Helmā ar PSRS atbalstu tika nodibināta komunistiskās Polijas pagaidu valdība jeb Poļu nacionālās atbrīvošanās komiteja (Polski Komitet Wyzwolenia Narodowego, PKWN).

Interesanti fakti 
Ebreju anekdotēs Helma attēlota kā muļķu pilsēta.

Novadnieki 
 Mihailo Hruševskis (Грушевський, 1866—1934) — vēsturnieks, Ukrainas Centrālās Radas priekšsēdētājs (1917—1918) un Ukrainas Tautas republikas pirmais prezidents (1918).

Atsauces

Ārējās saites 

Polijas pilsētas
Helma
Helma