Žagatas

Žagatas ir vidēji lieli, garastaini zvirbuļveidīgo kārtas (Passeriformes) putni, kas tiek sistematizēti četrās atšķirīgās vārnu dzimtas (Corvidae) ģintīs. Izšķir arī koku žagatas, kuras visu mūžu pavada kokos, un ļoti reti vai nekad nenolaižas zemē. Pie koku žagatām pieder arī melnās žagatas (Platysmurus leucopterus), kā arī par žagatu tiek saukta Austrālijas žagata (Cracticus tibicen), kas pieder meža bezdelīgu dzimtai (Artamidae), nevis vārnu dzimtai (Corvidae).

Eiropā vārds žagata ir sinonīms sugas nosaukumam Eiropas žagata, jo, izņemot Pireneju pussalu, tā ir vienīgā Eiropas žagatu suga. Visas vārnu dzimtas žagatas var iedalīt 3 grupās: holarktikas žagatas, Āzijas žagatas un zilspārnu žagatas, kuru radniecība ar pārējām žagatām joprojām mūsdienās ir neskaidra. Kopumā žagatu sistematizācijā ir daudz neskaidru jautājumu, un pēdējo gadu DNS pētījumi žagatu ģintij (Pica) liek pārvērtēt esošo klasifikāciju. Ir noskaidrots, ka Ziemeļamerikā dzīvojošās sugas dzeltenknābja žagata (Pica nuttalli) un melnknābja žagata (Pica hudsonia) ir savstarpēji tuvāk radniecīgas kā Eiropas žagatas nominālpasuga (Pica pica pica) ar tās radinieci Eiropas žagatas austrumu pasugu Korejas žagatu (Pica pica sericea).

Izskats 
Visbiežāk žagatām ir gara aste, lai gan ir arī īsastes žagatu (Cissa) sugas. Žagatas ir krāsaini putni, ar košām spalvām, kurām piemīt vizuļojošs, metālisks spīdums. Tās var būt gan kontrastaini melnbaltas, gan krāšņi zilizaļas.

Klasifikācija 
Holarktiskās jeb melnbaltās žagatas
 Žagatu ģints (Pica)
Austrumu jeb zilzaļās žagatas
 Zilo žagatu ģints (Urocissa)
 Īsastes žagatu ģints (Cissa)
Zilspārnu žagatas
 Zilspārnu žagatu ģints (Cyanopica)

Atsauces 

Vārnu dzimta