Aleksejs Germans

Aleksejs Germans (; dzimis , miris ) bija krievu kinorežisors, scenārists un aktieris. Dēls Aleksejs Germans jaunākais arī pazīstams režisors.

Biogrāfija 

Aleksejs Germans dzimis 1938. gada 20. jūlijā Ļeņingradā (tagad Sanktpēterburga, Krievija) rakstnieka un dramaturga Jurija Germana un Tatjanas Ritenbergas ģimenē. Bērnībā gribēja kļūt par ārstu, bet tēva ietekmē iestājās Ļeņingradas Valsts Teātra, mūzikas un kino institūtā, ko pabeidza 1960. gadā.

Pēc institūta beigšanas strādāja Smoļenskas dramatiskajā teātrī, pēc tam no 1961. līdz 1964. gadam — Ļeņingradas Lielajā dramatiskajā teātrī kopā ar Georgiju Tovstonogovu.

1964. gadā pameta teātri un uzsāka darbu kinostudijā „Ļenfilm” kā režisora Vladimira Vengerova asistents filmā "Strādnieku ciemats" (Рабочий посёлок, 1965). Nākamo filmu "Septītais pavadonis" (Седьмой спутник, 1967) Aleksejs Germans režisēja kopā ar Grigoriju Aronovu.

Pirmā patstāvīgi režisētā filma ar sākotnējo nosaukumu "Operācija "Laimīgu jauno gadu!"" tika uzņemta 1971. gadā pēc režisora tēva Jurija Germana stāsta ar tādu pašu nosaukumu motīviem, taču tika aizliegta ideoloģisku apsvērumu dēļ un ar nosaukumu "Pārbaude uz ceļiem" (Проверка на дорогах, 1971) piedzīvoja pirmizrādi tikai 1986. gadā.

Plašāku atpazīstamību režisors iemantoja ar savu nākamo filmu "Divdesmit dienas bez kara" (Двадцать дней без войны, 1976), kas uzņemta pēc Konstantīna Simonova stāstu motīviem ar Juriju Ņikuļinu un Ludmilu Gurčenko galvenajās lomās.

1982. gadā pabeigtās filmas "Mans draugs Ivans Lapšins" (Мой друг Иван Лапшин) pamatā atkal bija Alekseja Germana tēva Jurija Germana stāsts. Lai gan filma vēlāk izpelnījās ievērību arī ārpus PSRS robežām, tās izrādīšana saskārās ar problēmām un oficiāli tika izlaista tikai 1984. gadā. Pirmo reizi Aleksejs Germans personīgi filmu prezentēja ārzemju skatītājiem un apceļoja ar to daudzas valstis, ieskaitot ASV, kur pat saņēma piedāvājumus uzsākt darbu Holivudā, taču tos noraidīja.

Pēdējā pabeigtā Alekseja Germana filma bija "Hrustaļov, mašīnu!" (Хрусталёв, машину!). Pēc septiņu gadu darba tā tika pabeigta 1998. gadā un piedalījās tā paša gada Kannu kinofestivāla oficiālās atlases konkursā. Sākotnēji tā saskārās ar neizpratni gan no kritiķu, gan skatītāju puses netradicionālās formas un grūti uztveramā sižeta dēļ, taču ar laiku izpelnījās kritiķu atzinību un daudzu skatījumā kļuva par vienu no centrālajiem kino mākslas notikumiem pēcpadomju Krievijā.

Aleksejs Germans miris Sanktpēterburgā, 2013. gada 21. februārī, nepabeidzot darbu pie savas pēdējās filmas ar darba nosaukumu "Slaktiņš Arkanarā". Scenārija pamatā ir zinātniskās fantastikas žanra klasiķu brāļu Arkādija un Borisa Strugacku romāns "Grūti būt dievam" (Трудно быть богом). Pirmo reizi ideja par filmu radusies jau 1967. gadā, kad kopā ar brāļiem Strugackiem tika uzrakstīts scenārijs un sākts darbs pie filmēšanas grupas komplektēšanas. Taču 1968. gadā, līdz ar Varšavas pakta valstu karaspēka iebrukumu Čehijā, studija projektu apturēja, formāli par iemeslu minot nepilnības scenārijā, kurā var saskatīt zināmas paralēles ar notikumiem Čehijā. Atkārtoti, taču jau ar pārstrādātu scenāriju, darbs pie filmas tika uzsākts tikai 2000. gadā. Filmēšana tika pabeigta 2006. gadā. 2008. gada martā, jau samontēta taču ar nepabeigtu skaņu celiņu, filma tika demonstrēta ierobežotam kino kritiķu lokam un izpelnījās ļoti atzinīgas atsauksmes. Filmu pēc Alekseja Germana nāves 2013. gadā pabeidza režisora dēls Aleksejs Germans jaunākais.

Filmogrāfija 
 1967 — "Septītais pavadonis" (Седьмой спутник) — otrais režisors
 1971 — "Pārbaude uz ceļiem" (Проверка на дорогах) — režisors
 1976 — "Divdesmit dienas bez kara" (Двадцать дней без войны) — režisors
 1984 — "Mans draugs Ivans Lapšins" (Мой друг Иван Лапшин) — režisors
 1998 — "Hrustaļov, mašīnu!" (Хрусталёв, машину!) — režisors, scenārists (kopā ar Svetlanu Karmalitu)
 2013 — "Grūti būt dievam" (Трудно быть богом) — režisors, scenārists (kopā ar Svetlanu Karmalitu)

Ārējās saites 

 Pjotra Vaila raksts veltīts Alekseja Germana 70 dzimšanas dienai 
 Aleksejam Germanam veltīti raksti žurnāla "Seanss" mājaslapā 
 Ronalda Haloveja intervija ar režisoru 

1938. gadā dzimušie
2013. gadā mirušie
Padomju kinorežisori
Krievijas kinorežisori
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ļeņingradā dzimušie
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieki