Eiropeīdā rase

Eiropeīdā jeb Eirāzijas rase saskaņā ar agrāk vispārpieņemto, bet mūsdienās novecojušo rasu teoriju ir viena no trim lielajām cilvēku rasēm. Tā ir izplatīta starp pamatiedzīvotājiem Eiropā, Ziemeļāfrikā, Somālijas pussalā, Āzijas rietumos, centrālajā daļā un dienvidos, kā arī starp imigrantiem Amerikā, Austrālijā, Okeānijā un Dienvidāfrikā.

Īpašības 
Eiropeīdo rasi raksturoja kā tādu, kuras pārstāvjiem ir raksturīga relatīvi gaiša āda, gaiša matu krāsa, gaiša acu krāsa, šaurs un stipri izvirzīts deguns, liels vai vidējs augums, plānas lūpas.

Faktiskās ārējās fiziskās īpašības grupas iekšienē nav viendabīgas. Turklāt mūsdienu ģenētiskie pētījumi rāda, ka daudzas citas iezīmes, kā dažādas gēnu haplogrupas, grupējas pilnīgi neatkarīgi no ārējām pazīmēm.

Klasifikācija 
J. Meijera izdotajā enciklopēdija "Lielā konversācijas vārdnīca" (1885—90) kā eiropeīdās rases apakštipi bija minēti āriešu, semītu un hamītu rases.

Padomju antropoloģija eiropeīdo rasi iedalīja divos galvenajos zaros pēc ārējām pazīmēm, starp šiem zariem minot pārejas formas. Kā galvenie eiropeīdās rases zari bija minēti ziemeļu zars — Atlantijas-Baltijas rase un Baltās jūras-Baltijas rase, kuru pārejas formas ir Alpu rase un Viduseiropas rase, un dienvidu zars — Balkānu-Kaukāza rase, armenoīdā rase, Pamira-Fergānas rase, Vidusjūras rase un indomediterānā rase. Dažkārt izšķīra atsevišķu lapoīdo rasi.

Atsauces 

Rases