1594. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1594. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Piltenes apgabals un Grobiņas apgabals nebija pakļauti Kurzemes hercogam. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā.

Valdnieki 
 Polijas un  Zviedrijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa bija nominālais Livonijas lielhercogs.
 Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja Frīdrihs Ketlers, Vilhelms Ketlers nodevās studijām Rostokas Universitātē.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Uz Rīgu pārcēlās Johans Frīdrihs Rīvijs, kur veica Rīgas Domskolas reorganizāciju. Viņš ieviesa jaunu Domskolas ("latīņu skolas") programmu, kurā līdz ar latīņu un grieķu valodu tika mācīti Svētie Raksti, Melanhtona retorika un dialektika, Erasma un Kamerārija darbi, aritmētika ar sfēriku un astronomiju. Sakarā ar reorganizētās Rīgas Domskolas atklāšanu Mollīns izdeva trīs J. Rīvija, D. Hilhena un N. Ekes runas (“Orationes tres…“)
 Rīgas birģermeistars Francis Nientsede Lielā Kalēja ielas konventa ēkā nodibināja patversmi trūkumā nonākušām vecām un trūcīgām atraitnēm.
 Arī Rīgas birģermeistars un burggrāfs Niklāvs Eke Skārņu ielā 22 uzsāka “Ekes konventa” pārbūves darbus, pielāgojot to Mazās ģildes locekļu atraitņu patversmes vajadzībām.
 Tika sākti darbi pie Doma baznīcas torņa atjaunošanas nodegušā gotiskā torņa vietā.
 Bauskā vācu draudzes vajadzībām tika uzcelta Svētā Gara baznīca, kas ir pirmā zināmā mūra celtne pilsētā.
 Kurzemē tika uzcelta Nurmes (Nurmuižas) luterāņu baznīca, kuru finansēja Kurzemes hercoga padomnieks Georgs fon Firkss.
 Tika izgatavots zvans jaunajai Saraiķu evaņģēliski luteriskajai baznīcai.
 Bērzaunes luterāņu baznīcas grīdā tika iemūrēts Bērzaunes muižas īpašnieka Johana fon Tīzenhauzena un viņa sievas Annas Kurselas kapakmens (pašlaik valsts nozīmes mākslas piemineklis).
 Lorencs Ofenbergers no Tīzenhauzena nopirka Praulienas muižu.
 Lai nostiprinātu Mollīna tipogrāfiju Rīgā pilsētas rāte piešķīra viņam 6% aizdevumu uz sešiem gadiem 400 dālderu apmērā.
 Mollīns devās uz grāmatu mesu Frankfurtē pie Mainas (Vācijā), lai iegādātos priekš Rīgas ārzemju grāmatas un nepieciešamos materiālus savai tipogrāfijai.
 Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 7 jaunas grāmatas.

Jūlijs 
 5. jūlijs — kāds Pēteris par aizraušanos ar "melnajām" grāmatām (maģiju) tika padzīts no Rīgas, bet viņa īpašums publiski sadedzināts.

Kultūra 
 Rīgā tika izdota Daniela Hermaņa dzeja veltīta Polijas kancleram Janam Zamoiskim un viņa dibinātajai mācībiestādei Polijā “Academia Samosciana”.
 Mollīna tipogrāfijā iznāca karavadoņa Georga Farensbaha biogrāfija.

Zinātne 
 Leipcigā tika izdots Zalomona Heninga darbs "Vidzemes un Kurzemes hronika. Kas ievērojams noticis Livonijā", kuru balstoties uz savām dienasgrāmatām, viņš bija sarakstījis dzīvodams Vānes muižā.

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada