Krustziežu dzimta

Krustziežu dzimta, kāpostu dzimta (Brassicaceae) ir divdīgļlapju klases augi. Lakstaugi vai puskrūmi. Ziedi sakārtoti ķekaros, aktinomorfi, retāk zigomorfi, parasti divdzimumu ar divkāršu apziedni. Putekšņlapas — 6 (2 īsākas, 4 garākas) Ginocejs — veidojies no 2 augļlapām. Auglis — pākstenis vai pākstenītis (atkarībā no garuma un platuma attiecības).

Sistemātika 
3000 sugu, 350 ģintis. Ietilpst kultūraugi — kāposti, kas apvienoti vienā kompleksā , izšķir , , . Pieder arī kolrābji, rāceņi, rapsis, kāļi, sinepes, ( — ārstniecības augs), garšviela, redīsi, rutki, kā arī nezāles — pērkones, parastais plikstiņš, mastiolas, naudulis. Pie krustziežu dzimtas pieder lakstaugi, retāk krūmi ar līdzīgu zieda uzbūvi. Tiem ir četras kauslapas un četras vainaglapas. Zieda daļu izvietojums atgādina krustu, tāpēc dzimtai dots "krustziežu" nosaukums. Krustzieži ir svešapputes augi. Ziedos pie vainaglapu pamatnes atrodas nektāriji, kuros ir salda sula (nektārs). Tādēļ krustziežus labprāt apmeklē bites un citi kukaiņi. Vairums Latvijā sastopamo savvaļas krustziežu ir viengadīgi augi. Daļa kultūraugu, piemēram, kāposti, kāļi, ir divgadīgi.

Klasifikācija

Ališu cilts 

 cilts 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Arābju cilts 

 cilts 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Idru cilts 

 cilts 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Kāpostu cilts 

 cilts 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints  (arī redīsi)
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Aethionemeae 
 cilts 
 ģints

Alyssopsideae 

 cilts 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Pārējās ģintis 
Pārējās ģintis ietilpst 43 dažādās ciltīs. Šīs ģintis ir šādas:

Acanthocardamum; 
Agallis; 
Alliaria; 
Anastatica; 
Anchonium; 
Andrzeiowskia; 
Anelsonia; 
Aphragmus; 
Aplanodes; 
Arabidella; 
Armoracia; 
Aschersoniodoxa; 
Asperuginoides; 
Asta; 
Atelanthera; 
Ballantinia; 
Barbarea; 
Beringia; 
Berteroella; 
Biscutella; 
Bivonaea; 
Blennodia; 
Boleum; 
Boreava; 
Borodinia; 
Botscantzevia; 
Brachycarpaea; 
Braya; 
Brayopsis; 
Brossardia; 
Bunias; 
Calepina; 
Camelinopsis; 
Cardamine; 
Cardaminopsis; 
Cardaria; 
Carinavalva; 
Catadysia; 
Catenulina; 
Caulanthus; 
Caulostramina; 
Ceriosperma; 
Chalcanthus; 
Chamira; 
Chartoloma; 
Cheesemania; 
Cheiranthus; 
Chlorocrambe; 
Chorispora; 
Christolea; 
Chrysobraya; 
Cithareloma; 
Clausia; 
Cochlearia; 
Coelonema; 
Coluteocarpus; 
Conringia; 
Coronopus; 
Cremolobus; 
Crucihimalaya; 
Cryptospora; 
Cuphonotus; 
Cusickiella; 
Cycloptychis; 
Cymatocarpus; 
Cyphocardamum; 
Dactylocardamum; 
Delpinophytum; 
Descurainia; 
Diceratella; 
Dichasianthus; 
Dictyophragmus; 
Didymophysa; 
Dilophia; 
Dimorphocarpa; 
Dipoma; 
Diptychocarpus; 
Dithyrea; 
Dolichirhynchus; 
Dontostemon; 
Drabastrum; 
Drabopsis; 
Dryopetalon; 
Eigia; 
Elburzia; 
Englerocharis; 
Eremobium; 
Eremoblastus; 
Eremodraba; 
Ermania; 
Ermaniopsis; 
Erophila; 
Erysimum; 
Euclidium; 
Eudema; 
Eutrema; 
Euzomodendron; 
Farsetia; 
Geococcus; 
Glaribraya; 
Glastaria; 
Glaucocarpum; 
Goldbachia; 
Gorodkovia; 
Graellsia; 
Grammosperma; 
Guillenia;
Gynophorea; 
Halimolobos; 
Harmsiodoxa; 
Hedinia; 
Heldreichia; 
Heliophila; 
Hemilophia; 
Hesperis; 
Heterodraba; 
Hollermayera; 
Hornungia; 
Hornwoodia; 
Hugueninia; 
Hymenolobus; 
Ianhedgea; 
Iberis; 
Idahoa; 
Iodanthus; 
Ionopsidium; 
Irenepharsus; 
Isatis; 
Ischnocarpus; 
Iskandera; 
Iti; 
Ivania; 
Kernera; 
Lachnocapsa; 
Lachnoloma; 
Leavenworthia; 
Lepidium; 
Lepidostemon; 
Leptaleum; 
Lesquerella; 
Lignariella; 
Lithodraba; 
Lobularia; 
Lonchophora; 
Loxostemon; 
Lunaria; 
Lyocarpus; 
Lyrocarpa; 
Macropodium; 
Malcolmia; 
Mancoa; 
Maresia; 
Mathewsia; 
Matthiola; 
Megacarpaea; 
Megadenia; 
Menkea; 
Menonvillea; 
Microlepidium; 
Microsysymbrium; 
Microstigma; 
Morettia; 
Moriera; 
Murbeckiella; 
Myagrum; 
Nasturtium; 
Neomartinella; 
Neotchihatchewia; 
Neotorularia; 
Nerisyrenia; 
Neuontobotrys; 
Notoceras; 
Notothlaspi; 
Ochthodium; 
Octoceras; 
Onuris; 
Oreoloma; 
Oreophyton; 
Ornithocarpa; 
Oudneya; 
Pachycladon; 
Pachymitus; 
Pachyphragma; 
Pachypterygium; 
Parlatoria; 
Parodiodoxa; 
Parolinia; 
Parrya; 
Pegaeophyton; 
Peltaria; 
Peltariopsis; 
Pennellia; 
Petiniotia; 
Petrocallis; 
Phaeonychium; 
Phlebolobium; 
Phlegmatospermum; 
Phoenicaulis; 
Physaria; 
Physocardamum; 
Platycraspedum; 
Polyctenium; 
Polypsecadium; 
Pringlea; 
Prionotrichon; 
Pritzelago; 
Pseudocamelina; 
Pseudoclausia; 
Pseudofortuynia; 
Pseudovesicaria; 
Pterygiosperma; 
Pugionium; 
Pycnoplinthopsis; 
Pycnoplinthus; 
Pyramidium; 
Quidproquo; 
Raphanorhyncha; 
Reboudia; 
Redowskia; 
Rhizobotrya; 
Ricotia; 
Robeschia; 
Rollinsia; 
Romanschulzia; 
Roripella; 
Rorippa; 
Sameraria; 
Sarcodraba; 
Scambopus; 
Schimpera; 
Schivereckia; 
Schizopetalon; 
Schlechteria; 
Schoenocrambe; 
Scoliaxon; 
Selenia; 
Sibara; 
Silicularia; 
Sisymbrella; 
Sisymbriopsis; 
Sisymbrium; 
Smelowskia; 
Sobolewslia; 
Sohms-Laubachia; 
Sophiopsis; 
Sphaerocardamum; 
Spirorhynchus; 
Spryginia; 
Staintoniella; 
Stanfordia; 
Stanleya; 
Stenopetalum; 
Sterigmostemum; 
Stevenia; 
Streptanthella; 
Streptanthus; 
Streptoloma; 
Stroganowia; 
Stubebdorffia; 
Subularia; 
Synstemon; 
Synthlipsis; 
Taphrospermum; 
Tauscheria; 
Teesdalia; 
Teesdaliopsis; 
Tetracme; 
Thelypodiopsis; 
Thelypodium; 
Thlaspeocarpa; 
Thlaspi; 
Thysanocarpus; 
Trichotolinum; 
Trochiscus; 
Tropidocarpum; 
Turritis; 
Warea; 
Wasabia; 
Weberbauera; 
Werdermannia; 
Winklera; 
Xerodraba; 
Yinshania; 
Zerdana;

Atsauces