Kirgīzijas PSR

Kirgīzijas PSR () bija padomju republika Padomju Savienības sastāvā no 1936. līdz 1991. gadam.

Tās galvaspilsēta bija Frunze (tagad Biškeka). Mūsdienās tā ir neatkarīga valsts Kirgizstāna, kas atrodas Vidusāzijā.

Vēsture 
Pēc tam, kad Krievijas Turkestānu ieņēma Sarkanā armija, tika izveidota Turkestānas APSR. 1924. gada 14. oktobrī to sadalīja un  kirgīzu apdzīvotajā teritorijā izveidoja Kara-Kirgīzu Autonomo apgabalu, kas ietilpa Krievijas PFSR sastāvā. Tā galvaspilsēta bija Pišpeka. 1925. gada 15. maijā to pārdēvēja par Kirgīzu Autonomo apgabalu, 1926. gada 11. februārī par Kirgīzu APSR, bet 1936. gada 5. decembrī par Kirgīzijas PSR.

1991. gada 31. augustā Kirgīzijas PSR Augstākā padome pieņēma Kirgīzu Republikas valsts neatkarības deklarāciju.

Kirgīzu Republika (Kirgīzijas PSR) formāli palika Padomju Sociālistisko Republiku Savienības sastāvā līdz tās likvidācijai 1991. gada 26. decembrī, jo netika ievērota 1990. gada 3. aprīļa PSRS likumā "Par kārtību, kādā risināmi jautājumi, kas saistīti ar kādas savienības republikas izstāšanos no PSRS" paredzētā kārtība.

Valdība 
Kirgīzijas Komunistiskā partija PSKP ietvaros īstenoja augstāko vadību no tās izveidošanas līdz pat neatkarības pasludināšanai. Kirgīzijas Komunistiskā partijas augstākā institūcija bija Centrālā komiteja (CK).

Perestroikas laikā, lai nodrošinātu netraucētu republikas vadības pāreju no partijas uz parlamentārām struktūrām, par Kirgīzijas PSR Augstākās padomes priekšsēdētāju tika ievēlēts Kirgīzijas Komunistiskās partijas CK pirmais sekretārs Absamats Masalijevs.

Iedzīvotāji 
Pamatiedzīvotāji — kirgīzi (1 284 000 pēc 1970. gada tautas skaitīšanas datiem). 1970. gadā bija ievērojams skaits krievu (855 tūkstoši cilvēku), kā arī ukraiņu (120 tūkstoši cilvēku), galvenokārt Kirgizstānas ziemeļu un austrumu zemēs un pilsētās, kā arī uzbeki (332 tūkstoši), vācieši (89 tūkstoši), tatāri (68 tūkstoši), uiguri (24 tūkstoši), kazahi (21 tūkstotis), tadžiķi (21 tūkstotis) un citi.

Izglītība un zinātne 
1990. gadā republikā bija 9 augstākās izglītības iestādes, kurās studēja 58 800 studentu. 

1954.–1993. gadā darbojās Kirgīzijas PSR Zinātņu akadēmija.

Ārējās saites 

   

Kirgīzijas PSR
Padomju Savienība
Bijušās valstis Āzijā