Erasts Bite

Erasts Bite ( — ) bija Latvijas jurists un politiķis. Bijis Latvijas tieslietu ministrs (1926—1927), kā arī Latvijas Senāta prokurors (1924—1926; 1928—1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Nītaures pagastā amatnieka Jēkaba Bites un viņa sievas Annas ģimenē. 1903. gadā beidza mācības Rīgas garīgajā seminārā, pēc tam, līdz 1911. gadam, strādāja Rīgā par skolotāju. 1913. gadā pabeidza studijas Tērbatas universitātes Juridiskajā fakultātē, tad iestājās advokatūrā par zvērināta advokāta palīgu. 

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Baltijas bēgļu apgādāšanas komitejā Rīgā, sniedzot bēgļiem palīdzību juridiskos jautājumos. 1917. gadā ievēlēts Rīgas pilsētas domē, kur bija domes sekretārs. Vācu okupācijas laikā ierosināja dibināt Demokrātisko bloku.
Darbojās Demokrātiskais blokā, vēlāk Tautas padomē.  sanāksmē, kur tika pieņemta Tautas padomes politiskā platforma, ievēlēts padomes prezidijs un izlemts jautājums par pagaidu valdības organizēšanu, Erasts Bite tika ievēlēts par sekretāru. Latvijas proklamēšanas aktā  viņš nolasīja iepriekšējās dienas sēdes protokolu un pagaidu konstitūciju. Tajā pašā gadā iecelts par miertiesnesi. 1919. gadā iecelts par Rīgas apgabaltiesas locekli. 1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē, kur iecelts par sekretāra biedru. Viņu ievēlēja amnestijas, juridiskajā un pašvaldības komisijās. 1921. gadā Rīgas apgabaltiesā iecelts par Administratīvās nodaļas vadītāju.

1924. gadā kļuva par Latvijas Senāta prokuroru. Amatā bijis līdz , kad kļuva par tieslietu ministru Artura Alberinga vadītajā valdībā. Amatā palika arī nākamajā — Marģera Skujenieka vadītajā — Ministru kabinetā. Bites darbības laikā Saeima pieņēma Dzelzceļu likumu, Gaisa satiksmes likumu, likumu par mēriem un svariem, likumu par karaskolām, likumu par Herdera institūtu Rīgā u.c. 1928. gadā atgriezās Latvijas Senāta prokurora amatā.

Pēc Latvijas okupācijas arestēts,  deportēts uz Molotovas apgabala Usoļlaga nometni. Miris .

Apbalvojumi 
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa III šķiru, Latvijas Atbrīvošanas kara piemiņas zīmi un Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņu 10 gadu jubilejas piemiņas medaļu.

Avoti 
Temīda, 1990., III
Latvijas vadošie darbinieki, Rīga, 1935.
Latvijas Vēstnesis, 18.12.1997.
Aizvestie, 1941. gada 14. jūnijs, Latvijas Valsts arhīvs, Nordic

1880. gadā dzimušie
1942. gadā mirušie
Cēsu novadā dzimušie
Latviešu Demokrātiskās partijas politiķi
Latvju demokrātu savienības politiķi
Latvijas Tautas partijas politiķi
Demokrātiskā Centra politiķi
Latvijas tieslietu ministri
Tautas padomes locekļi
Satversmes sapulces deputāti
Latvijas prokurori
Latvijas tiesneši
Latvijas advokāti
Tartu Universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Padomju represiju upuri