Debrecena

Debrecena () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Ālfelda (Lielā Ungārijas līdzenuma) vidū. Otrā lielākā Ungārijas pilsēta. Vēsturiski Debrecena ir svarīgs Ungārijas kalvinisma centrs.

Vēsture 
Pilsēta veidojusies no vairākiem ciematiņiem un rakstos pirmoreiz minēta 1235. gadā kā Debrezun. 1361. gadā Ungārijas karalis Lajošs I deva pilsētai ierobežotas pašvaldības tiesības.

Reformācijas laikā Debrecena tika saukta arī par «Kalvinistu Romu», jo gandrīz visi pilsētas iedzīvotāji pievērsās kalvinismam.

1693. gadā Leopolds I piešķīra Debrecenai impērijas brīvpilsētas statusu. 1715. gadā pilsētā atgriezās katoļi, uzceļot šeit baznīcu. Šajā laikā pilsētā darbojās Kalvinistu koledža, kurā mācījās daudzi ievērojami ungāru zinātnieki un dzejnieki.

Īsu brīdi 1849. gadā Debrecena kļuva par Ungārijas galvaspilsētu, kad 14. aprīlī Lajošs Košuts Debrecenas protestantu katedrālē pasludināja Ungārijas neatkarību no Austrijas.

Otrā pasaules kara laikā pilsēta tika stipri izpostīta, jo 1944. gada oktobrī pilsētas apkārtnē notika Debrecenas kauja starp PSRS un vācu, ungāru karaspēku, kas bija pēdējā lielā padomju armijas neveiksme karā.

Atsauces

Ārējās saites 

Ungārijas pilsētas