Phoenix (kosmiskais aparāts)

Phoenix ( "fēnikss") bija automātiskā zonde, kas veica Marsa virsmas izpēti ziemeļu polārajā apgabalā. Programmu vadīja Arizonas universitātes Mēness un planētu laboratorija (Lunar and Planetary Laboratory) NASA pārvaldībā. Programmā piedalījās arī citas ASV, Kanādas, Šveices, Dānijas un Vācijas universitātes, kā arī NASA, Kanādas kosmiskā aģentūra un aerokosmiskie uzņēmumi.

Kosmiskais aparāts tika palaists ar nesējraķeti Delta-2 . Nolaišanās uz Marsa notika .  oficiāli tika paziņots par Phoenix zaudēšanu. Pēdējais signāls no nolaižamā aparāta tika saņemts .

Phoenix sastāvēja no kosmiskā aparāta un nolaižamā aparāta. Paša kosmiskā aparāta vienīgā funkcija bija nogādāt nolaižamo aparātu līdz Marsam. Phoenix bija paredzēts Marsa grunts padziļinātai izpētei, kā arī atmosfēras un meteoroloģiskajiem novērojumiem.  Nolaižamais aparāts nevarēja pārvietoties, toties tas bija apgādāts ar manipulatoru, ar kuru varēja veikt grunts rakšanu un ievietot minerālu paraugus ķīmiskajā laboratorijā. Liela daļa zinātniskās aparatūras tika aizgūtas no neveiksmīgās zondes Mars Polar Lander un atceltās misijas Mars Surveyor 2001 Lander.

Starts 
Phoenix tika palaists  09:26:34 UTC ar nesējraķeti Delta 7925 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma 17-A. Starts tika atlikts par vienu dienu nepiemēroto laika apstākļu dēļ.

Lidojuma gaita 
 tika veikts pirmais un lielākais no sešiem trajektorijas korekcijas manevriem. Četri dzinēji tika iedarbināti uz 3 minūtēm 17 sekundēm, palielinot zondes ātrumu par 18,5 m/s.

 kosmiskais starojums radīja bojājumu vadības datora atmiņā, kā dēļ zonde iegāja "drošajā režīmā". Inženieri pamazām atrada bojājumu un atgrieza kosmisko aparātu normālā darbībā. Šis starpgadījums par nedēļu aizkavēja otro plānoto korekcijas manevru. Dzinēju darbināšana tika veikta  45,9 sekundes, kas palielināja ātrumu par 3,6 m/s.

Phoenix nolaišanās notika  Marsa ziemeļu polārajā apgabalā Vastitas Borealis ar koordinātēm 68.2°N 234.3°W.
Marsa gruntij nolaižamais aparāts pieskarās 23:53:44 UTC. Pēc 15 min uz Zemes tika saņemti pirmie signāli par veiksmīgu nolaišanos.  aptuveni 02:00 UTC tika saņemti pirmie attēli.

Darbība uz planētas virsmas 
Nolaižamā aparāta manipulatora pirmā darbināšana aizkavejās, jo  no Zemes nosūtītās komandas netika retranslētas ar Mars Reconnaissance Orbiter palīdzību. Izrādījās, ka MRO ultraīsviļņu radiosistēma bija īslaicīgi izslēgusies. Nesaņēmis jaunas norādes, Phoenix izpildīja 26. maijā saņemtās rezerves instrukcijas.

 Fēnikss izvērsa robotroku un uzņēma apkārtnes attēlus.  manipulators pirmoreiz pieskārās Marsa virsmai. Ar speciālo kausu tas grunti sāka rakt pēc vairāku dienu izmēģinājumiem.

 NASA paziņoja, ka izraktajā bedrē gaiša materiāla metamā kauliņa lieluma pikas ir izzudušas četru dienu laikā. Tas liecināja, ka tie ir bijuši ūdens ledus gabali, kas sublimējušies pēc atsegšanas. Lai gan sausais ledus arī sublimējas, šajos apstākļos tas būtu pazudis ātrāk.

 tika sākta grunts paraugu analīzes sērija. Ar manipulatoru tika iegrabta grunts un nogadāta trijiem instrumentiem: gāzu analizatoram, mikroskopam un mitrās ķīmijas laboratorijai.  tika iegūti pirmie rezultāti, kas rādīja, ka grunts ir mēreni sārmaina, starp pH 8 un 9. Tika atrasti magnija, nātrija, kālija un hlorīda joni; vispārējais sāļuma līmenis ir pieticīgs. Ūdens tiešā veidā netika atklāts, bet pēc paraugu uzkarsēšanas līdz 1000 °C tika konstatēts ūdens tvaiks, kas liecināja par ūdens esamību minerālos.

Attēlu galerija

Darbības beigas 
Marsa ziemeļu puslodē iestājoties ziemai, kosmiskais aparāts saņēma mazāk enerģijas. Saņemamo Saules gaismas daudzumu samazināja arī putekļu vētras.  Phoenix iegāja drošajā stāvoklī, jo aparatūrai pietrūka elektroenerģijas. Atgriežot atpakaļ darba režīmā, tika izslēgti aparatūras sildītāji un instrumenti, bez kuriem varēja iztikt. Tas gan ilgi nelīdzēja, un  tika saņemts pēdējais signāls no nolaižamā aparāta.  oficiāli tika paziņots par Phoenix zaudēšanu.

Teorētiski ir iespēja atgūt kontroli pār Phoenix nākamajā Marsa pavasarī, kad palielināsies Saules gaismas daudzums un tiks uzlādētas baterijas, bet šāda iespēja ir maza. Problēmu rada tas, ka ziemas laikā uz aparāta saules baterijām sakrāsies sausais ledus.

Atsauces

Ārējās saites 

Marsa izpēte
Starpplanētu zondes