Arvīds Jansons

Arvīds Jansons (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents, mūzikas pedagogs un vijolnieks. Arī viņa dēls Mariss Jansons bija diriģents.

Biogrāfija 
Arvīds Jansons ir dzimis  (pēc citiem avotiem — ) Liepājā kordiriģenta ģimenē.

No 1929. līdz 1935. gadam mācījās Liepājas Tautas konservatorijā, 1944. gadā pabeidza Rūdolfa Miķelsona un Arvīda Norīša vijoles klasi Latvijas konservatorijā. Diriģēšanu mācījies pie Latvijas Nacionālās operas  virsdiriģenta Leo Bleha.

No 1931. līdz 1940. gadam Jansons darbojās Liepājas operas orķestrī un Latvijas Filharmonijas simfoniskajā orķestrī. Tur viņš satika savu nākamo sievu Idu Blumenfeldi. No 1940. līdz 1944. gadam bija Operas un baleta teātra orķestra dalībnieks.

Latvijas vācu okupācijas laikā viņa sieva Ida izglābās no holokausta, jo divi latviešu ārsti liecināja, ka viņa ir adoptēta no krievu ģimenes. Jansoniem ļoti palīdzēja operas solists Mariss Vētra, un viņam par godu vecāki savu jaundzimušo bērnu nosauca par Marisu.

No 1944. līdz 1952. gadam Arvīds diriģējis Operas un baleta teātra orķestri, no 1948. līdz 1952. gadam — arī Latvijas Radiokomitejas simfonisko orķestri. Viņu ievēlēja par Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes deputātu.

1946. gadā Jansons ieguva 2. prēmiju jauno diriģentu konkursā Ļeņingradā un viņu uzaicināja strādāt par Jevgeņija Mravinska asistentu Leņingradas filharmonijā. No 1952. gada viņš šajā amatā strādāja pastāvīgi, diriģējot Ļeņingradas Filharmonijas simfonisko orķestri līdz pat mūža galam, sniedzot daudz koncertu PSRS, Eiropā, Japānā, ASV, Austrālijā.

1958. gadā viņš kļuva par Tokijas simfoniskā orķestra goda diriģentu, 1964. gadā par Tokijas goda pilsoni.

Jansons mira no sirdstriekas 1984. gada 21. novembrī, koncertturnejas laikā diriģējot koncertā Mančestrā, Lielbritānijā. Apbedīts Sanktpēterburgā, Krievijā.

Pedagogs 
1965. gadā Jansons sācis starptautiskos mūzikas semināros vadīt diriģēšanas meistarkursus.

1972. gadā kļuvis par profesoru Ļeņingradas konservatorijā.

Apbalvojumi 
1950. gadā ieguvis Staļina prēmiju, kā arī Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu. 1957. gadā ieguvis Krievijas PFSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu, 1976. gadā — PSRS Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukumu.

Atsauces 

1914. gadā dzimušie
Liepājā dzimušie
1984. gadā mirušie
Latviešu diriģenti
Latvijas vijolnieki
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Staļina prēmijas laureāti
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie