OpenBSD

OpenBSD ir UNIX-veida atklāta pirmkoda, brīvi pieejama vairāklietotāju un vairāk uzdevumu režīmu realizējoša operētājsistēma, viena no Berkeley Software Distribution (BSD) operētājsistēmām, kura izstrādāta Kalifornijas Universitātē Bērkli. Tajā ir pārmantots UNIX distributīvais pirmkods. Atdaloties no "vecākā brāļa" NetBSD, OpenBSD 1995. gadā kļuva par otru vecāko BSD—tipa operētājsistēmu projektu, kas joprojām tiek izstrādāts. Tas ieguvis atzinību un kļuvis pazīstams ar izstrādātāju bezkompromisu programmatūras licenču politiku, labo lietojumprogrammu dokumentāciju un izstrādi, kas par pirmšķirīgu uzskata sistēmas drošību un pirmkoda kvalitāti. Projekta vadītājs un koordinators ir Teo de Rāts (Theo de Raadt) no Kalgari, Kanādā. Operētājsistēmas simbols ir Puffy, kas ir atvasināts no angļu valodas vārda "pufferfish", kas, savukārt, nozīmē "ežzivs" ().

OpenBSD uzskata par vienu no drošākajām un uzticamākajām operētājsistēmām pasaulē, tāpēc to galvenokārt lieto vidē, kur svarīga nepārtraukta darbība. Un tieši tāda ir nepieciešamība infrastruktūra, kas nodrošina datortīklu, tai skaitā interneta darbību, tāpēc OpenBSD operētājsistēma galvenokārt veic pakešu maršrutizēšanu, filtrēšanu, prioritizāciju un QoS. Operētājsistēmā integrētā programmatūra spēj nodrošināt populārākos tīmekļa servisus, kā, piemēram, DNS, SMTP, HTTP, HTTPS, POP un citus. OpenBSD izmanto rindu drošības mehānismu, kas nav sastopami vai ir tikai opcionāli citās operētājsistēmās. OpenBSD izstrādātāji veic plānotus un atkārtotus sistēmas auditus, nereti atklājot nepilnības un drošības problēmas pirms tās, kompromitējot sistēmu, spēj izmantot ļaundari. Kritiskas drošības problēmas tiek novērstas ātri un operatīvi.

Strikta licencēšanas politika ir veicinājusi izstrādātājus pārrakstīt tās koda daļas, kas nav licencētas pēc BSD vai līdzīgas licences, tā atbrīvojoties no pirmkoda, kas pēc izstrādātāju ieskatiem ir mazāk brīvs un uzliek ar licencēšanu vairāk saistītus noteikumus.

OpenBSD projekts pašlaik uztur 17 dažādas datoru aparatūru platformas, ieskaitot DEC Alpha, Intel i386, Hewlett-Packard PA-RISC, AMD AMD64 un Motorola 68000 procesorus, Apple PowerPC mašīnas, uz Sun SPARC un SPARC64 bāzētus datorus, kā arī VAX un Sharp Zaurus.

Vēsture 

OpenBSD radies atdaloties no NetBSD distributīva. 1994. gada decembrī Teo de Rātam, kas tobrīd jau divus gadus bija viens no NetBSD projekta vadītājiem un līdzdibinātājiem, palūdza labprātīgi izstāties no NetBSD organizācijas, visai drīz liedzot pieeju NetBSD CVS pirmkoda repozitorijam un izstrādātāju e-pasta forumiem, instruējot, ka turpmākie sistēmas ielāpi un uzlabojumi operētājsistēmā tiks iekļauti tikai pēc projekta vadītāju akcepta.

Projekta pirmsākumos Teo de Rāts ieguldīja vairāk kā 30 000 Kanādas dolāru no saviem personīgajiem līdzekļiem. Daļa summas no šī sākumkapitāla tika iztērēta, lai segtu izmaksas par platjoslas interneta pieslēgumu. Par saziedotajiem līdzekļiem izstrādātāji iepirka jaunu aparatūru, lai turpinātu darbu pie dziņa rakstīšanas, tādējādi palielinot OpenBSD atbalstīto iekārtu skaitu. OpenBSD projekts attīstījās tik strauji un turpina to darīt arī šobrīd, tikai pateicoties lietotāju nesavtīgajiem ziedojumiem.

OpenBSD projekta noteiktās prioritātes 

Gan izstrādātāji, gan lietotāji ir vienojušies par šādiem projekta vadmotīviem:

 Nodrošināt iespējami labāku izstrādes platformu pašiem sistēmas kodola (kerneļa) programmētājiem.
 Pirmkodam jābūt pieejamam gan sistēmas izstrādātājiem, gan lietotājiem, nodrošinot jebkuru interesentu ar iespēju aplūkot pirmkoda repozitorijā izdarītās izmaiņas un padarot iespējamu pilna pirmkoda arhīva lejupielādēšanu.
 Neradīt šķēršļus pirmkoda bāzes integrēšanai no citiem projektiem, ja vien tiem ir pieņemama autortiesību un licencēšanas politika -- priekšroku dodot ISC vai Berkley licencēm. Pirmkods, kas licencēts ar GNU General Public Licence, akceptējams kā pēdējā alternatīva, taču nav pieļaujama koda daļu integritāte sistēmas kodolā, t. i. tikai user-land, ne kernel-land līmenī. Kods, kas licencēts pēc NDA licences vai tās tipa, nedrīkst tikt iekļauts projekta repozitorijos.
 Atklāt un novērst drošības problēmas, pirms to ir izdarījuši citi.
 Implementēt kriptogrāfiju un Interneta protokolus, kas to lieto.
 Ievērot un atbalstīt nozīmīgākos operētājsistēmu standartus (ar nosacījumu, ka tos var brīvi implementēt).
 Ievērot iepriekš definētas vadlīnijas, kas veicina droša, lasāma un sistēmneatkarīga koda rakstīšanu.
 Lemjot par labāko sistēmas attīstības modeli, izvēlēties vienkāršākos un stabilākos risinājumus.
 Sistēmas atjaunināšanas procesam jābūt vienkāršam un uzticamam.
 Vienam pilnam izstrādes ciklam jāilgst apmēram sešus mēnešus.

Atbalstītās datorsistēmu arhitektūras 

Operētājsistēmas kodola lielākā daļa ir sistēmneatkarīga un viegli pārnesama uz populārākajām datoru arhitektūrām.

 Alpha: Digital Alpha tipa sistēmas
 amd64: AMD64 tipa sistēmas
 Cat: StrongARM 110 Evaluation Board
 hp300: Hewlett-Packard HP 9000 sērija 300 un 400 sērijas darbstacijas
 HP/PA: Hewlett-Packard Precision Architecture (PA-RISC) sistēmas
 i386: Intel® i386 arhitektūra un ar to savietojami mikroprocesori
 luna88k: Omron LUNA-88K un LUNA-88K2 darbstacijas
 mac68k: Motorola 680x0 Apple Macintosh ar MMU
 macppc: Apple PowerPC tipa sistēmas, sākot ar iMac platformu
 mvme68k: Motorola 680x0-based VME sistēmas
 mvme88k: Motorola 881x0-based VME sistēmas
 SGI: SGI MIPS tipa sistēmas
 SPARC: Sun sun4-, sun4c-, un sun4m-class SPARC sistēmas
 SPARC64: Sun UltraSPARC sistēmas
 VAX: Digital VAX tipa sistēmas
 Zaurus: Sharp Zaurus C3x00 PDAs

Citi OpenBSD projekti 
 OpenSSH
 OpenNTPD
 OpenBGP
 PF

Ārējās saites 

  OpenBSD oficiālā mājaslapa 
  OpenBSD kopienas žurnāls
  Teo de Rāta mājaslapa
  OpenBSD 101
  OpenBSD spogulis Latvijā

Atsauces un piezīmes 

Brīvā programmatūra
BSD
Datoru drošība
Operētājsistēmas