Antilopvāveres

Antilopvāveres, antilopvāveru ģints (Ammospermophilus) ir viena no vāveru dzimtas (Sciuridae) ģintīm, kas apvieno 5 grauzēju sugas. 
Antilopvāveres sastopamas ASV un Meksikas ziemeļos. Tās apdzīvo tuksnešu un pustuksnešu biomu.

Izskats un ieradumi 

Visas anilopvāveru sugas ārēji ir līdzīgas; tās ir 14—17 cm garas, astes garums 6—10 cm, svars 110—150 g. Astes ir nedaudz saplacinātas. Uz ķermeņa sāniem tām ir viena balta svītra, kas nekad nav uz sejas. Kažoki parasti ir plāni un asspalvaini. Apspalvojuma krāsa variē no gaišas smilšu brūnas krāsas līdz sarkanbrūnai. 

Antilopvāveres dzīvo pašraktās alās. Tās ir dienas dzīvnieki, pa ziemu, lai arī ir mazāk aktīvas nekā vasarā, tās ziemas guļā nedodas. Vasaras karstumā antilopvāveres dzesējās apēnotās vietās pieplokot pie zemes. 

Antilopvāveres barojas ar augu sēklām, saknēm un augļiem. Tās ēd arī kukaiņus un maitu. Kā visām vāverēm tām ir vaigu maisi, kuros tās pārnes barību un alā zem zemes veido barības rezerves. Antilopvāveres var ilgstoši nedzert ūdeni, uzņemot šķidrumu no augiem.

Reprodukcija 
Mazuļus antilopvāveres audzina alā zem zemes. Riesta laiks sākas ziemā un beidzas pavasarī. Grūsnības periods ilgst 30—35 dienas, parasti piedzimst 5—14 mazuļi. Daudzas jaunās antilopvāveres aiziet bojā pirmajā gadā. Dzīves garums ir nedaudz vairāk par 5 gadiem. Galvenie antilopvāveru ienaidnieki ir vanagi, pūces, koijoti, āpši, lapsas, lūši un čūskas.

Sistemātika 
Antilopvāveru ģints (Ammospermophilus)
 Baltastes antilopvāvere (Ammospermophilus leucurus)
 Harisa antilopvāvere (Ammospermophilus harrisii)
 Meksikas antilopvāvere (Ammospermophilus insulari)
 Nelsona antilopvāvere (Ammospermophilus nelsoni)
 Teksasas antilopvāvere (Ammospermophilus interpres)

Atsauces

Ārējās saites 
 Harisa antilopvāvere
 Baltastes antilopvāvere 
 Nelsona antilopvāvere 

 
Murkšķi