1919. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1919. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
 Latvija pārgāja uz Gregora kalendāru.

Janvāris 
 1. janvāris:
 pēdējā Pagaidu valdības sēde Rīgā pirms tās evakuācijas uz Jelgavu.
 ar Latvijas zemessardzes (landesvēra) sakāvi beidzās Inčukalna kauja.
 2. janvāris — Ulmaņa vadītā Pagaidu valdība un tai lojālā Studentu rota vilcienā atstāja Rīgu un pārcēlās uz Jelgavu.
 3. janvāris — Rīgu atstāja pārējās Pagaidu valdības karaspēka vienības.
 4. janvāris — ar Krievijas Revolucionārās kara padomes lēmumu tika izveidota LSPR armija, kuru līdz martam vadīja Jukums Vācietis.
 5. janvāris — Izveidots Latviešu atsevišķais bataljons, kuru komandēja Oskars Kalpaks, pagaidu valdība atkāpās no Jelgavas uz Liepāju.
 13.—15. janvāris — Rīgā notika Strādnieku, bezzemnieku un strēlnieku padomju I kongress.
 21. janvāris — Latvijas Nacionālā opera izrāda savu pirmo iestudējumu – Riharda Vāgnera operu "Klīstošais holandietis".
 30. janvāris — Stučkas valdība izdeva pavēli par Revolucionārā kara tribunāla izveidi, kurā tiesu sprieda trīs cilvēki.
 31. janvāris — Padomju Latvijas spēki ir iekarojuši praktiski visu Latvijas teritoriju, Latvijas Republikas valdība un vācu spēki kontrolē tikai Kurzemes daļu uz rietumiem no Ventas. Stučkas valdība pieņēma dekrētu "Par vienlaicīgo ārkārtējo nodokli no Latvijas mantīgo šķiras" un visām personām un iestādēm bija jāiesniedz paziņojumi par saviem ienākumiem.

Februāris 
 8. februāris  
Latvijas SPR valdība parakstīja dekrētu par Baltijas Tehniskās augstskolas likvidēšanu un uz tās bāzes valsts Latvijas Augstskolas dibināšanu ar izglītību latviešu valodā.
LSPR Valdības priekšsēdētājs Pēteris Stučka parakstīja dekrētu par Rīgas pilsētas 2. teātra nacionalizāciju un šo ēku piešķīra latviešu Strādnieku teātrim,  kas dibināts 1917. gada 17. jūlijā. Teātra vadītājs bija Izglītības komisariāta Mākslas nodaļas priekšnieks rakstnieks Andrejs Upīts,  finansējums tika nodrošināts no valsts budžeta.
 18. februāris — LSPR tika izdots dekrēts par banku nacionalizāciju un visi noguldījumi, kas pārsniedza 10 000 rubļus, tika konfiscēti.
 20. februāris — LSPR teritorijā baznīca tika atdalīta no valsts, kā rezultātā īpašs terors tika vērsts pret mācītājiem.
23. februāris — notika  latviešu Strādnieka teātra pirmizrāde ar Leona Paegles lugu "Augšāmcelšanās" (Alfreda Amtmaņa-Briedīša režijā).

Marts 
 3. marts — sākās apvienoto vācu un latviešu spēku pretuzbrukums boļševikiem Kurzemes frontē.
 4. marts — Latvijā tika izveidots Latvijas preses birojs "Latopress".
 6. marts — nejaušā apšaudē ar vācu spēkiem krita pirmais Latviešu atsevišķā bataljona pavēlnieks Oskars Kalpaks. Viņa vietā stājās Jānis Balodis.
 10. marts — tika atbrīvota Saldus pilsēta. Zaļie partizāni uzbruka Balvu stacijai.
 21. marts — Latviešu atsevišķo bataljonu pārformēja par brigādi.

Aprīlis 
 16. aprīlis — Liepājā notika apvērsums, Latvijas Pagaidu valdība patvērās uz kuģa Saratov.
 25. aprīlis — Stučkas valdība izdeva rīkojumu par vāciešu izraidīšanu uz Sibīriju.

Maijs 
 6. maijs — tika izstrādāti Latvijas telegrāfa aģentūras "LETA" statūti.
 22. maijs — Niedras valdības spēki (landesvērs un dzelzsdivīzija) triecienā ieņēma Rīgu. P. Stučkas padomju valdība pameta pilsētu. Landesvērs Rīgā izvērsa balto teroru.
 23. maijs — Rīgā iesoļoja Latviešu atsevišķā brigāde.

Jūnijs 
 3. jūnijs — Vācu spēki sasniedza Cēsis.
 6. jūnijs — sākās Cēsu kaujas, kuras ilga līdz 3. jūlijam. Pret vācu karaspēku cīnījās igauņu armija un Ziemeļlatvijas brigāde.
 10. jūnijs — stājās spēkā pamiers (līdz 19. jūnijam) starp igauņu un vācu spēkiem.
 19. jūnijs — beidzās pamiera termiņš. Vācu spēki uzbruka Limbažiem.
 20. jūnijs — sākās kaujas pie Straupes.
 21. jūnijs — landesvērs sāka uzbrukumu pie Cēsīm.
 22. jūnijs — sākās Cēsu atbrīvošanas operācija no vācu karaspēka.
 23. jūnijs — Cēsu pulks ienāca Cēsīs.
 26. jūnijs — sākās kaujas Rīgas pievārtē.

Jūlijs 

 3. jūlijs — Strazdumuižā tika noslēgts Strazdumuižas pamiers.
 6. jūlijs — Rīgā ienāca Ziemeļlatvijas brigāde.
 8. jūlijs — Kārļa Ulmaņa vadītā Latvijas Pagaidu valdība uz kuģa Saratov atgriezās Rīgā.

Augusts 
 29. augusts — dibināta Latvijas Nacionālā bibliotēka.

Septembris 
 28. septembris — notika Latvijas Augstskolas (tagad Latvijas Universitāte) atklāšana.

Oktobris 
 5. oktobris — Vācijas misija slepeni atstāja Rīgu un pārcēlās uz Jelgavu, lai gatavotu bermontiešu uzbrukumu Rīgai.
 8. oktobris — Bermontieši sāka uzbrukumu Rīgai un drīz vien ieņēma Pārdaugavu.

Novembris 
 Latvijā plosījās spēcīga rudens vētra. Rīgā applūda ielas.
 3. novembris — sākās Latvijas Republikas armijas pretuzbrukums bermontiešu spēkiem.
 11. novembris — Latvijas armija atbrīvoja Rīgu no Bermonta karaspēka.
 25. novembris — Latvija pieteica karu Vācijai.

Decembris 
 1. decembris: Latvija tika pilnībā atbrīvota no bermontiešu karaspēka.

Dzimuši 
 22. februāris — Eduards Freimanis, futbolists (miris 1993. gadā)
 21. marts — Aleksandrs Vanags, futbolists un basketbolists (miris 1986. gadā)
 22. marts — Konstantīns Titovs, aktieris, teātra pedagogs (miris 2020. gadā)
 24. aprīlis — Pēteris Strautmanis, padomju politiķis (miris 2007. gadā)
11. augusts — Elvīra Baldiņa, teātra un kino aktrise
 22. septembris — Edgars Vinters, gleznotājs (miris 2014. gadā)
 30. oktobris — Augusts Voss, padomju politiķis (miris 1994. gadā)
 11. novembris — Roberts Ancāns, virsnieks (miris 1982. gadā)

Miruši 
 6. marts:
 Nikolajs Grundmanis, virsnieks (dzimis 1896. gadā)
 Oskars Kalpaks, virsnieks (dzimis 1882. gadā)
 13. marts — Fricis Bārda, dzejnieks (dzimis 1880. gadā)
 15. jūlijs — Indriķis Zīle, diriģents, ērģelnieks, komponists (dzimis 1841. gadā)
 9. decembris — Jānis Zālītis, politiķis (dzimis 1874. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada