Spiediens

Spiediens ir perpendikulārs spēks, kas iedarbojas uz virsmas laukuma vienību. SI spiedienu mēra ņūtonos uz kvadrātmetru jeb paskālos. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī atmosfērās, kas ir apmēram Zemes atmosfēras spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

Mērvienības 
 bārs (bar) - 100000 Pa
 tehniskā atmosfēra (at) - 1 kg/cm2 - 98066 Pa
 fizikālā atmosfēra (atm) - 101325 Pa (parasti ar atmosfēru saprot šo)
 tors (dzīvsudraba staba milimetrs) (mm Hg) - 133,322 Pa - lieto gaisa spiediena mērīšanai meteoroloģijā
 mārciņa uz kvadrātcollu (psi)(pound/square inch) - 6894,76 Pa - lieto ASV un citur, kur attālumu mēra collās, un masu — mārciņās.

Tabula 
Spiedienu var mērīt attiecībā pret spiedienu, kas atbilst absolūtam vakuumam, vai arī no līmeņa, kas atbilst atmosfēras spiedienam. Mērot pret vakuumu, iegūst absolūto spiedienu. Mērot spiedienu virs 1 atmosfēras, iegūst virsspiedienu. Spiedienu mēra ar manometriem vai barometriem, kuri parasti rāda virsspiedienu.

Parciālspiediens 
Gāzu maisījumos kādas noteiktas komponentes daudzumu dažreiz izsaka kā parciālo spiedienu. Tas ir gāzes moldaļas reizinājums ar kopējo gāzu maisījuma spiedienu. Pēc daltona likuma, ja gāze ir ideāla un atrodas termodinamiskā līdzsvarā, tad visu parciālo spiedienu summa ir kopējais spiediens. Šis lielums ir ekvivalents koncentrācijai šķidrumos.

Skatīt arī 
 Hidrostatiskais spiediens
 Spēks
 Laukums

Atsauces 
Fizikāli lielumi
Termodinamika