Kalnu ķeģis

Kalnu ķeģis, arī kalnu kaņepītis (Linaria flavirostris) ir Latvijā samērā reti sastopama un neligzdojoša žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputnu suga, kas pieder pie kaņepīšu ģints (Linaria). Izdala 9 pasugas. Ligzdo divās nošķirtās populācijās ziemeļrietumu Eiropā un Āzijas centrālajā daļā. 

Vēl nesenā pagātnē kalnu ķeģis tika klasificēts dadzīšu ģintī (Carduelis), bet 2013. gada oktobrī saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem no dadzīšu ģints ir izdalīta jauna ģints — kaņepīši (Linaria).

Izplatība 

Eiropas populācija ligzdo Lielbritānijā, Īrijā un Skandināvijas pussalas rietumos. Ligzdošanai izvēlas mežiem neapaugušus kalnu rajonus. Pārsvarā nometnieks, bet putni no Eiropas populācijas ziemeļu daļas migrē uz dienvidiem gar Ziemeļjūras un Baltijas jūras piekrastēm. Izplatības areāls Āzijā ir plašāks, tas aptver tās kalnaino centrālo daļu no Turcijas līdz Ķīnai.

Latvijā 
Latvijā kalnu ķeģis ir samērā reta, tomēr regulāra caurceļojoša un ziemojoša suga. Kopš pirmā novērojuma 20. gadsimta sākumā līdz 80. gadu beigām tika novērots neregulāri, tāpēc tika uzskatīts par ļoti reti sastopamu. Pēdējo pārdesmit gadu laikā novērojumu skaits ir pieaudzis, pārsvarā novērotāju skaita un aktivitātes pieauguma rezultātā, taču, iespējams, ir pieaudzis arī caurceļojošo un ziemojošo putnu skaits. Latvijā sastopama nominālā pasuga L. f. flavirostris.

Izskats 
Kalnu ķeģis pēc izskata ir necils, nevienmērīgi brūni krāsots putns kaņepīša lielumā. Tā ķermeņa garums ir 12—14 cm, svars 14—18 g. Tā atšķiršana no citiem žubīšu dzimtas un it īpaši savas ģints putniem nepieredzējušam putnu vērotājam var sagādāt grūtības. Rudenī un ziemā, kad kalnu ķeģi var novērot Latvijā, tam ir raksturīgs spilgti dzeltens knābis. Toties vasarā knābis ir pelēks. Vasarā kalnu ķeģa tēviņam sārtais ķermeņa apspalvojuma tonis kļūst košāks.

Uzvedība un barība 
Kalnu ķeģis pārtiek no dažādām pļavas augu sēkliņām, kuras tas uzlasa no zemes. Tas arī savus bērnus baro ar sēklām. Dabīgo un bišu pļavu platību samazināšanās ir viens no galvenajiem kalnu ķeģa apdraudējumiem. Līdzīgi kā citi žubīšu dzimtas putni tie barojas baros, un baram ir raksturīgs ciešs, saskaņots viļņveida lidojums, kas kopīgi pārvietojas augšā, lejā.

Ligzdošana 

Kalnu ķeģis ligzdo uz zemes vai klintīs. Reizēm ligzda tiek ievīta krūmā. Ligzda tiek būvēta no dažādiem augiem un oderēta ar saknītēm, spalvām un matiem. Dējumā ir 5—6 olas, kuras perē tikai mātīte 12—13 dienas. Kalnu ķeģa mazuļi aug ātri, pēc 15 dienām jaunie putni pamet ligzdu.

Aizsardzība 
Sugas izplatības areāls ir plašs un tie apdzīvo cilvēka saimnieciskās darbības maz skartus apvidus, tādēļ nav būtiski apdraudēti.

Sistemātika 
Kalnu ķeģim ir 9 pasugas:
Linaria flavirostris flavirostris nominālpasuga, sastopams Skandināvijas ziemeļos un Krievijas ziemeļrietumos;
Linaria flavirostris altaica sastopams Sibīrijas dienvidrietumos un Mongolijas rietumos un ziemeļos;
Linaria flavirostris brevirostris sastopams Turcijā, Kaukāzā un Irānas ziemeļos;
Linaria flavirostris kirghizorum sastopams Kazahstānas ziemeļos un centrālajā daļā;
Linaria flavirostris korejevi sastopams no Kazahstānas ziemeļaustrumiem līdz Ķīnas ziemeļrietumiem;
Linaria flavirostris miniakensis sastopams Tibetas austrumos un Ķīnas rietumos;
Linaria flavirostris montanella sastopams Kirgizstānā, Tadžikistānā, Afganistānas ziemeļos, Pakistānas ziemeļrietumos, līdz Ķīnas ziemeļrietumiem;
Linaria flavirostris pipilans sastopams Īrijas ziemeļos un Lielbritānijas ziemeļos;
Linaria flavirostris rufostrigata sastopams Tibetas rietumos un dienvidos, Indijas ziemeļos un Nepālas ziemeļos.

Atsauces

Ārējās saites 

 Putni.lv Latvijas putni: Kalnu ķeģis
 Carduelis flavirostris foto galerija
 Kalnu ķeģi (youtube video)

Kaņepīši
Āzijas putni
Eiropas putni
Latvijas putni