Elektrokardiogrāfija

Elektrokardiogrāfija (saīsinājumā EKG, no , cardia — 'sirds' un γραφειν, graphein — 'rakstīt') ir viena no galvenajām sirds izmeklēšanas metodēm. Ar elektrokardiogrāfu, kura elektrodi pievienoti cilvēka ādai, tiek uzņemtas elektrokardiogrammas (EKG). Šie elektrodi nosaka nelielas elektriskās izmaiņas, kas ir sirds muskuļu depolarizācijas sekas, kam seko repolarizācija katra sirds cikla (sitiena) laikā. Izmaiņas normālā elektrokardiogrammā rodas daudzu sirds patoloģiju, tostarp sirds ritma traucējumos (piemēram, mirdzaritmija jeb priekškambaru (ātriju) fibrillācija un kambaru tahikardija), nepietiekamā koronāro artēriju asinsritē (piemēram, miokarda išēmija un miokarda infarkts) un elektrolītu traucējumos (piemēram, hipokaliēmija, hiperkaliēmija vai hiperkalciēmija).

Rodoties šūnu uzbudinājumam, uzbudinātais sirds apgabals kļūst negatīvs, salīdzinot ar neuzbudinātiem apgabaliem, tādēļ rodas potenciālu atšķirība starp attiecīgajām sirds daļām. Šī potenciālu starpība, kas rodas sirdī, elektriskā lauka veidā izplatās pa visu ķermeni. Ar EKG palīdzību var izsekot uzbudinājuma ātro rašanos un izplatīšanos sirds muskulī, un samērā lēno izzušanu (atgriešanos miera stāvoklī).

Pēc elektrokardiogrammas var noteikt sirds veselības stāvokli un izsekot tādu slimību gaitai kā sirdstrieka, iekaisums (miokardīts), vadīšanas traucējumi, aritmijas, arī sirds vainagartēriju, to zaru stāvoklis (skleroze, sašaurinājums), izmaiņas, ko rada paaugstināts asinsspiediens, sirds vārstuļu defekti, perikardīts, kā arī izmaiņas pēc infarkta (rētaudu veidošanās, atveseļošanās).

Interpretācija

Amplitūdas un intervāli 
Visiem viļņiem EKG pierakstā un intervāliem starp tiem ir paredzams laika ilgums, virkne pieņemamu amplitūdu (spriegumu) un tipisku morfoloģiju. Jebkura novirze no parasta pieraksta ir potenciāli patoloģiska un līdz ar to klīniski nozīmiga.

Lai atvieglotu amplitūdu un intervālu mērīšanu, EKG ir drukāts uz diagrammas papīra standarta skalā: katrs 1 mm (viens mazs kvadrāts uz standarta 25mm/s EKG papīra) veido 40 ms (milisekundes) uz X-ass un 0,1 mV (milivolti) uz Y-ass.

Intervālu un viļņu nozīme

Atsauces 

Kardioloģija
Asinsrites orgānu sistēma
Medicīniskās izmeklēšanas metodes
Sirds elektrofizioloģija