Strasbūra

Strasbūra (elzasiešu: Schdroosburi, ), arī Strasburga () ir pilsēta Francijas austrumos netālu no Vācijas robežas pie Illes ietekas Reinā. Elzasas vēsturiskā galvaspilsēta. Elzasas (Alsace) reģiona un Lejasreinas (Bas-Rhin) departamenta centrs. Vēsturiski pilsēta veidojusies un augusi franču un vācu kultūru savstarpējā mijiedarbībā.

Strasbūra ir Eiroparlamenta, Eiropas Padomes un Eiropas Cilvēktiesību tiesas mītnes vieta. Strasbūrā atrodas franču-vācu TV tīkla Arte galvenā mītne.

Vēsture 
Strasbūra dibināta kā romiešu pilsēta Argentorāte (Argentoratum) romiešu Augšgermānijas (Germania Superior) provincē. 357. gadā pie Strasbūras notika Strasbūras kauja starp alemāņiem un romiešiem Juliāna vadībā. IV gadsimtā tā kļuva par arhibīskapijas centru. Sākot ar V gadsimtu Strasbūru iekaroja alemāņi, huņņi un, visbeidzot, franki, kuri nosauca pilsētu mūsdienu vārdā.

842. gadā Strasbūrā tika uzrakstīts Strasbūras zvērests, kurā pirmoreiz vēsturē bez latīņu un ģermāņu valodām parādās teksts franču valodā. 923. gadā Strasbūra nokļuva Svētās Romas impērijas sastāvā. 1332. gadā pilsētas iedzīvotāji gāza arhibīskapa varu un deklarēja Strasbūru par republiku. 1439. gadā pabeidza Strasbūras katedrāles būvi, kura tajā laikā bija augstākā celtne pasaulē.

16. gadsimtā Strasbūras brīvpilsētā izplatījās luterisms, kura piekritēji pilsētā nodibināja universitāti. Trīsdesmitgadu kara laikā Strasbūra deklarēja neitralitāti, tomēr 1681. gada septembrī to pēkšņā triecienā ieņēma Francijas karaļa Luija XIV spēki.

1697. gada Risvīkas miera līgums akceptēja Strasbūras iekļaušanu Francijā. Francijas hugenotu oficiālās vajāšanas tomēr netika attiecinātas uz Elzasu, tāpēc Strasbūrā turpināja pastāvēt protestantu universitāte. Tajā mācījās arī Gēte un Herders.

1792. gada 25. aprīlī Klods Žozefs Ružē de Lisls (Claude Joseph Rouget de Lisle) Strasburā radīja Marseljēzu.

Pēc 1870.—1871. gada Franču-prūšu kara Strasbūra līdz ar Elzasu un Lotringu tika iekļauta Vācijas Impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā Strasbūra līdz ar Elzasu un Lotringu bez plebiscīta tika iekļauta Francijā.

Kopš 1979. gada Strasbūra ir Eiroparlamenta mītnes vieta, kaut arī sesijas šeit notiek tikai vienu vai divas reizes mēnesī, bet visa ikdienas darbība notiek Briselē.

2000. gadā tika atklāts islāma radikāļu plāns uzspridzināt Strasburas katedrāli.

Izglītība 
 EM Strasbourg Business School

Cilvēki 
Strasbūrā dzimuši:

 Žans Arps (Jean Arp, 1886-1966) - mākslinieks
 Mehdi Baala (Mehdi Baala, 1978-) - vieglatlēts
 Hanss Bēte (Hans Bethe, 1906-2005) - fiziķis
 Makss Benze (Max Bense, 1910-1990) - filozofs
 Sebastians Brants (Sebastian Brant, 1457-1521) - satīriķis
 Gustavs Dorē (Gustave Doré, 1832-1883) - mākslinieks
 Ludvigs I (Ludwig I, 1786-1868) - Bavārijas karalis
 Marsels Marso (Marcel Marceau, 1923-) - mīms
 Šarls Minhs (Charles Münch, 1891-1968) - diriģents
 Johaness Taulers (Johannes Tauler, ap1300-1361) - teologs
 Armando Teikseira (Armando Teixeira/Petit, 1976-) - futbolists
 Emīls Valdteifels (Emile Waldteufel, 1837-1915) - komponists
 Arsēns Vengers (Arsène Wenger, 1949-) - futbola treneris

Atsauces

= Ārējās saites 

 Pilsētas mājaslapa 

Grandestas pilsētas
Pilsētvalstis