Krāšņā telēkija

Krāšņā telēkija (Telekia speciosa) ir liels asteru dzimtas (Asteraceae) lakstaugs, kas pamatā aug Eiropas dienvidaustrumos. Auga dekoratīvo īpašību dēļ to bieži audzē visā Eiropā. Daudzviet krāšņā telēkija ir pārgājusi savvaļā. Arī Latvijā šis augs vietumis ir pārgājis savvaļā: vecos parkos un to apkaimē, izgāztuvēs un nezālienēs dārzu tuvumā. Samērā bieži savvaļā to var novērot vecos muižu parkos Alūksnes apkārtnē.

Apraksts 

Krāšņā telēkija ir daudzgadīgs, liels vai pat ļoti liels dekoratīvs augs. Tās augstums ir 80—180 cm. Stublājs stāvs, stingrs, īsi apmatots, zaro ziedkopā. Lapas veidojas uz stublāja pamīšus. Tās ir platas, olveidīgas, to garums 10—25 cm, platums 8—20 cm. Apakšējām lapām ir kāti, bet augšējās ir sēdošas. Lapas mala lielzobaina vai divkārt zāģzobaina, gals smails. Kātaino lapu pamats sirdsveidīgs, augšējo — pusskaujošs. Dzeltenie ziedi kārtojas kāta galā pa vienam vairogveidīgā ziedkopā. Kurvīšu platums 6—8 cm, to malā tumšdzelteni sievišķie mēlziedi, centrā divdzimumu stobrziedi. Auglis ribains, šķautņains un kails sēklenis bez matkausa. 

Krāšņā telēkija zied no jūnija beigām līdz augustam. Augot veido blīvas grupas. Dārzos to audzē saulē vai pusēnā, bet tā aug arī ēnā. Krāšņajai telēkijai patīk vidēji mitra augsne. To var pavairot, dalot augu pavasarī vai sējot sēklas rudenī. Augs ir ļoti pieticīgs un neprasa daudz rūpju.

Līdzīgi augi 
Krāšņā telēkija ir līdzīga helēniju ālantei (Inula helenium). Lai arī abi augi pieder atšķirīgām ģintīm, tie pieder ālantu ciltij (Inuleae). Tos var labi atšķirt pēc lapām - krāšņajai telēkijai apakšējās lapas ir ar kātu, nevis visas lapas sēdošas. Turklāt lapām ar kātu lapas pamats ir sirdsveidīgs, nevis ķīļveidīgs, kā tas ir helēniju ālantei. Telēkijas ziedkopas un lapojums ir salīdzinoši skrajāks.

Atsauces

Ārējās saites 
 Botany Photo: Telekia speciosa 
 PlantFiles: Telekia, Heartleaf Oxeye 
 Telekia speciosa- looking for information 

Asteru apakšdzimta