1. gads

1. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā. Šis ir pirmais mūsu ēras gads, kā arī pirmais gads 1. gadsimtā un 1. tūkstošgadē.

Nosaukumu "AD 1" šim gadam izmanto kopš viduslaiku vidus, kad Anno Domini (AD) kalendāra laikmets kļuva par Eiropā izplatītāko gadu skaitīšanas metodi. Tas bija kristīgās ēras/kopējā laikmeta sākums. Iepriekšējais gads ir 1. gads pirms mūsu ēras jeb "1 BC"; šajā numerācijas shēmā nav 0. gada. Anno Domini sistēmu mūsu ēras 525. gadā izstrādāja Dionīsijs Mazais. Saskaņā ar viņa aprēķiniem, pagājis viens gads kopš Jēzus Kristus dzimšanas. Žoržs Deklerks savā darbā Anno Domini (2000) centās pierādīt, ka pēc Dionīsija Kristus dzimis šajā gadā, taču vairums speciālistu viņam nepiekrīt.

Romas impērijā mūsu ēras 1. gads zināms kā Romas konsulu Cēzara un Paula gads, kas nosaukts romiešu konsulu Gaja Cēzara un Lūcija Emīlija Paula vārdā, un retāk zināms kā AUC 754 gads (sk. ab urbe condita).

Notikumi

Romas impērija 
 Tiberijs Augusta norīkojumā apslāpē nemierus Ģermānijā (1—5). Tiek pakļautas šādas ciltis: brukteri, kannenifāti, hatuari, hasuari
 Gajs Cēzars un Lūcijs Emīlijs Pauls kļūst par konsuliem
 Rietumeiropā izmirst lauvas

Āzija 
 Ķīnā sākas Haņu dinastijas Juanši ēra
 Herajs kļūst par pirmo Kušānu valsts valdnieku (aptuvens laiks)

Āfrika 
 Uzplaukst Aksūmas valsts mūsdienu Etiopijas un Eritrejas teritorijā (aptuvens laiks)

Amerika 
 Moksosa (mūsdienu Bolīvijā) vairs nav nozīmīgs Dienvidamerikas iedzīvotāju reliģiskais centrs (aptuvens laiks)

1. gads mākslā, kultūrā, zinātnē un ekonomikā 
 Romā parādās zīds.
 Ovidijs saraksta poēmu Metamorfozes.
 Haifā tiek uzcelta pirmā mākslīgā kuģu piestātne atklātas jūras krastā.
 Ķīnā tiek ieviests budisms.

Dzimuši 
 Jūnijs Annejs Gallions (Junius Annaeus Gallio), Romas prokonsuls (miris 65. gadā)

Miruši 
 Žao Feijana (趙飛燕, Zhao Feiyan), Ķīnas imperatore sava vīra, kas Ķīnas imperatora Čena spiesta, izdara pašnāvību

Skatīt arī 
 Valstu vadītāji 1. gadā

1. gads