Latvijas Centrālās padomes memorands

Latvijas Centrālās padomes memorands ir vēsturisks dokuments, ko Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 17. martā pieņēma Latvijas Centrālā padome (LCP) un parakstīja 188 Latvijas politiskie un kultūras darbinieki (dokumentā ierakstīts arī 189. — E. Morica — uzvārds, bet viņa paraksta nav). Memorands deklarēja nepieciešamību nekavējoties atjaunot Latvijas Republikas faktisko suverenitāti un izveidot Latvijas valdību. Šī dokumentārā liecība ir nozīmīgs piemērs latviešu pretošanās kustības darbībai Otrā pasaules kara laikā.

2009. gadā tas tika iekļauts UNESCO programmas „Pasaules atmiņa” Latvijas nacionālajā reģistrā.

Kopš 2021. gada, 17. martā tiek atzīmēta Nacionālās pretošanās kustības piemiņas diena.

Vēsture 
1943. gada 13. augustā pēc LU profesora Konstantīna Čakstes iniciatīvas izveidoja Latvijas Centrālo padomi, kurā ietilpa līdz Ulmaņa apvērsumam 1934. gadā Latvijas Saeimā pārstāvēto lielāko partiju pārstāvji. Tas piešķīra LCP valstisku autoritāti un norādīja uz saikni ar agrāko legālo Latvijas valsts varu. Pēc LCP ierosmes 1944. gada martā Fēlikss Cielēns, piedaloties profesoram Andrejam Teikmanim, izstrādāja Latvijas Centrālās padomes memorandu. Memorands bija domāts iesniegšanai Rietumvalstu valdībām, taču, lai nodrošinātu iespēju parakstu vākšanai okupācijas apstākļos, tas bija adresēts Latviešu leģiona ģenerālinspektoram ģenerālim Rūdolfam Bangerskim. Pēc parakstu savākšanas deklarācijas norakstus izsūtīja uz ārzemēm, bet ģenerālis Bangerskis to kā nepareizi adresētu atteicās pieņemt. Deklarāciju šifrētā veidā nosūtīja uz Zviedriju, nodeva vēstniekam Voldemāram Salnajam un ar pēdējā starpniecību rietumvalstīm.

Reakcija uz memorandu 
1944. gada 26. maijā reihsministrs Alfrēds Rozenbergs memoranda sakarā uz Berlīni izsauca Oskaru Dankeru un Hinrihu Lozi, par ko saglabājies protokolisks pieraksts, kurā minēts Rozenberga teiktais:

Paslēptais memoranda oriģināls 
Visu pēckara PSRS okupācijas laiku memoranda oriģināls bija paslēpts zem grīdas dēļiem namā Peldu ielā 19 Vecrīgā, kur kādu laiku mitinājās nacionālās pretošanās kustības dalībniece advokāte Valija Veščunas-Jansone (1902—1990), kuras vīrs inženieris Vilhelms Jansons bija viens no memoranda parakstītājiem. Iespējams, ka kara beigās viņa ar memoranda oriģinālu devās uz Kurzemi, lai pārvestu to uz Rietumu valstīm, taču atgriezās Rīgā.

Paslēpto memoranda oriģinālu nejauši atrada 2001. gadā, veicot remontdarbus. Tas tika nodots Latvijas Kara muzejam glabāšanā. 70 gadus pēc Memoranda parakstīšanas muzejs tam par godu 2014. gada martā rīkoja īpašu izstādi un sāka veidot Memoranda parakstītāju biogrāfisko vārdnīcu „Ar parakstu par Latviju. Latvijas Centrālās Padomes Memoranda parakstītāju biogrāfijas", kuras atvēršana notika 2015. gada 25. februārī.

Memoranda pamatteksts

Memoranda parakstītāji 

 Pauls Kalniņš, 1., 2., 3., 4. Saeimas priekšsēdētājs
 Kārlis Pauļuks, 1., 2., 3. Saeimas deputāts, 4. Saeimas I vicepriekšsēdētājs
 Jāzeps Rancāns, bīskaps, 1., 2., 3. Saeimas deputāts, 4. Saeimas II vicepriekšsēdētājs
 Pēteris Juraševskis, 2., 3., 4. Saeimas deputāts, bij. Ministru prezidents
 Fēlikss Cielēns, 1., 2., 3., 4. Saeimas deputāts, bij. ārlietu ministrs
 Dāvids Apinis, 4. Saeimas deputāts
 Voldemārs Zāmuēls, bij. Ministru prezidents
 Teodors Grīnbergs, LELB arhibīskaps
 Jānis Vārsbergs, prof., Satversmes sapulces loceklis
 Kārlis Skalbe, rakstnieks, Tautas padomes loceklis, Satversmes sapulces loceklis un 4. Saeimas deputāts
 Teodors Zvejnieks, Tiesu palātas priekšsēdētājs (v.i.)
 Pēteris Leitāns, Tiesu palātas tiesnesis
 Mārtiņš Peniķis, ģenerālis, bij. Latvijas armijas komandieris
 Pāvils Kvelde, prof., JLA rektors
 Eduards Kalniņš, ģenerālis, bij. kara ministrs
 Andrejs Teikmanis, prof., Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas prorektors
 Maksis Eglītis, prof., JLA Lauksaimniecības fak. dekāns
 Jānis Priede, ģenerālis, Vidzemes divīzijas komandiera palīgs
 Spricis Paegle, bij. tirdzniecības–rūpniecības ministrs, Sarkanā Krusta priekšnieks
 Rūdolfs Markuss, prof., JLA mežsaimniecības fakultātes dekāns
 Viktors Dāle, Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētājs
 Vilis Vītols, prof., Universitātes Rīgā prorektors 
 Verners Tepfers, ģenerālis, bij. Kara virsprokurors, Pieminekļu valdes priekšsēdētājs
 Jānis Kalacis, senators, Tiesu palātas tiesnesis
 Roberts Ivanovs, bij. Valsts kontrolieris, 1. Saeimas deputāts
 Kārlis Straubergs, prof., bij. Izglītības ministrs 
 Mintauts Čakste, senators
 Anna Bormane, dr. med.
 Jānis Breikšs, 2., 3. un 4. Saeimas deputāts, Saeimas sekretārs
 Ādolfs Robežnieks, Tiesu palātas prokurors
 Ādolfs Klīve, 1., 2., 3. Saeimas deputāts, bij. Latvijas Bankas priekšsēdētājs
 Augusts Pētersons, bij. Veselības dep. direktors
 Jānis Endzelīns, LU profesors
 Voldemārs Alksnis, Tiesu palātas dep. priekšsēdētājs
 Alfreds Valdemārs Tauriņš, JLA profesors
 Pēteris Stērste, Tiesu palātas loceklis, senators
 Pēteris Delle, JLA profesors
 Dāvids Bīskaps, Jelgavas slimnīcas direktors 
 Jānis Teriņš, 4. Saeimas deputāts
 Rūdolfs Jānis Alksnis, senators
 Antons Kursišs–Kursīts, bij. Satiksmes ministrs
 Augusts Rumpēters, senators, Tiesu palātas loceklis
 Arnolds Pēteris Aizsilnieks, prof., „Turība” galvenais direktors
 Kārlis Vilis Lauskis, Bulduru Dārzkopības vidusskolas direktors 
 Jānis Ziediņš, tiesnesis
 Ernests Blese, LU profesors
 Aleksandrs Gubens, bij. Latvijas Senāta priekšsēdis
 Georgs Apinis, tiesnesis
 Kārlis Bērziņš, prof., bij. Amatniecības kameras pr. vietn.
 Ludvigs Sēja, bij. Ārlietu ministrs
 Arturs Sakenfelds, uzņēmējs
 Videvūts Zeminskis, Rīgas apgabaltiesas vicepriekšsēdētājs
 Arvīds Klāvsons, žurnālists
 Eduards Grosbergs, arhitekts
 Konstantīns Čakste, LU prof., advokāts
 Eduards Jānis Krieviņš, pulkvedis, bij. Armijas virstiesas loc.
 Jānis Asars, LU profesors
 Broņislavs Rudiks, LU docents
 Jūlijs Ozoliņš, pulkvežleitnants, bij. kara tiesnesis
 Jānis Verners Vītiņš, bij. Tiesu departamenta direktors
 Eduards Šīrons, LU profesors
 Paulis Radziņš, Komercskolas un Tirdzniecības skolas direktors
 Jūlijs Vecozols, rakstnieks
 Nikolajs Dūze, ģenerālis
 Zinaīda Lazda, dzejniece
 Pēteris Sockis, notārs
 Oļģerts Bištēviņš, diriģents
 Sergejs Duks, diriģents
 Valija Priedīte, Meiteņu apvienības vadītāja
 Arvīds Prēdelis, ērģelnieks
 Alfons Kušķis, agronoms
 Pēteris Miezītis, Cēsu ģimnāzijas direktors
 Jāzeps Vītols, prof., Latvijas konservatorijas rektors
 Eduards Grantskalns, Latvijas Satversmes sapulces, 1., 2., 3. un 4. Saeimas deputāts
 Jēkabs Poruks, Rīgas operas direktors
 Mārtiņš Vācietis, ģenerālis 
 Pauls Jurevičs, LU profesors
 Jūlijs Students, Latvijas konservatorijas docents
 Viļums Skubiņš, agronoms, bij. Zemes padomes loceklis
 Jānis Grīns, rakstnieks, Latvijas Nacionālā teātra direktors
 Kristīne Pāvuliņa, skolas direktore
 Jānis Alfrēds Kaktiņš, LU profesors
 Pēteris Mucenieks,  LU profesors, Darba kameras Darba aizsardzības sekcijas priekšsēdētājs
 Olga Taube (Anna Dagda), filoloģe, dzejniece
 Vilis Skārds, LU profesors
 Heinrihs Zariņš, Preses biedrības sekretārs
 Jānis Francis, ģenerālis 
 Alfrēds Stūre, uzņēmējs, bij. „Turība” direktors
 Kārlis Kundziņš, profesors, Teoloģijas fakultātes dekāns 
 Paulis Kundziņš, profesors, Arhitektūras fakultātes dekāns 
 Eižens Laube, LU profesors, arhitekts
 Jānis Rudzītis, rakstnieks
 Arturs Ozoliņš, Rīgas Latviešu skolotāju b-bas valdes loc.
 Vladislavs Puriņš, ārsts
 Pēteris Bērziņš, ierēdnis, Latvijas vēstures institūta loceklis
 Jānis Šulcs, LU profesors, Latvijas medicīnas biedrības priekšnieks
 Pāvils Dāvis, skolotājs, Latvijas pareizticīgo baznīcas sinodes loceklis
 Jānis Kadilis, izdevējs
 Anna Rūmane-Ķeniņa, rakstniece un žurnāliste
 Arturs Bērziņš, rakstnieks, bij. Latvijas Nacionālā teātra direktors
 Kārlis Birnbaums, uzņēmējs, Tirdzniecības-Rūpniecības kameras loceklis
 Elza Stērste, rakstniece
 Austra Kārkliņa, Latvijas akadēmiski izglītoto sieviešu apvienības priekšniece
 Jūlijs Pētersons, rakstnieks
 Kārlis Ābele, LU prof., Matemātikas un dabaszinātņu fakultātes dekāns
 Arturs Ozols, Jūrniecības departamenta direktors
 Jēkabs Alksnis, LU profesors, Latvijas ārstu savienības priekšnieks
 Valdis Neimanis, agronoms
 Marta Vīgante, dr. med., LU docente
 Ādolfs Erss, rakstnieks
 Jānis Kurelis, ģenerālis
 Jānis Lavenieks, ģenerālis
 Leons Āboliņš, LU prof., bij. LU Matemātikas un dabaszinātņu fakultātes dekāns
 Jānis Princis, pulkvežleitnants, ārsts
 Jūlijs Roze, rakstnieks, Rīgas Dramatiskā teātra direktors
 Fricis Gulbis, LU prof., prorektors un dekāns
 Ernests Brože, uzņēmējs, Tirdzniecības-Rūpniecības kameras loceklis
 Elfrīda Rapa, Latviešu Sieviešu Nacionālās Līgas valdes locekle
 Jānis Zariņš, Rīgas Dramatiskā teātra direktors
 Jānis Kārkliņš, rakstnieks
 Pēteris Sniķeris, LU profesors
 Egons Dārziņš, LU profesors, Seruminstitūta direktors
 Roberts Purs, inženieris, Valsts kontroles loceklis
 Eduards Balodis, LU prof., Tautas Padomes loceklis
 Jānis Stiprais, privātdocents, Kurzemes Zemes padomes loceklis 
 Pēteris Mantnieks, uzņēmējs, Kartogrāfijas institūta vadītājs
 Pēteris Starcs, JLA prof., Latvijas agrārsavienības priekšsēdētājs
 Arveds Alksnis, ķirurgs, LU docents
 Miķelis Goppers, izdevējs, apgāda "Zelta Ābele" īpašnieks
 Vinca Barkāns, 3. un 4. Saeimas deputāts
 Roberts Liepiņš, Rīgas Latviešu biedrības priekšnieks, Finanšu ministrs
 Konrāds Pētersons, inženieris, Kūdras fabrikas direktors
 Gustavs Vanags, LU profesors
 Augusts Ķešāns, LU profesors un Ķīmijas fakultātes dekāns
 Vilhelms Jansons, inženieris
 Aleksandrs Neibergs, Sarkanā Krusta slimnīcas direktors
 Pēteris Ābele, privātdocents
 Eduards Zariņš, LU profesors
 Edvards Kalniņš, dr.med., profesors
 Kārlis Ozoliņš, Latvijas Valsts kontroles kolēģijas loceklis
 Roberts Kleins, inženieris
 Arveds Švābe, LU profesors
 Jānis Muncis, Dailes teātra režisors
 Jānis Kārkliņš, profesors, Tautas padomes loceklis
 Ziedonis Landavs, Latvijas Mākslas akadēmijas prorektors
 Milda Olupe, agronome, Latvijas Mājturības institūta direktore
 Heinrihs Leonards Skuja, LU profesors
 Jānis Pontags, uzņēmējs
 Eižens Leimanis, LU docents
 Staņislavs Vasiļevskis, LU docents
 Andrejs Zaķis, 4. Saeimas deputāts 
 Kārlis Princis, LU docents
 Voldemārs Alksnis, agronoms
 Auseklis Veģis, LU docents
 Valdis Ģinters, Valsts Vēstures muzeja direktors
 Aleksandrs Kallass, Latvijas Valsts Kontroles kolēģijas loceklis
 Mārtiņš Celms, tautskolu inspektors
 Gustavs Lukstiņš, LU privātdocents
 Jānis Celms, Skolu departamenta direktors
 Artūrs Laiviņš, uzņēmējs
 Jānis Tirzītis, agronoms, Lauksaimniecības tautas augstskolas direktors 
 Hermanis Kreicers, Rīgas latviešu skolotāju biedrības priekšnieks 
 Ludvigs Ernests Bērziņš, LU profesors
 Arvīds Mālītis, izdevējs
 Arvīds Jaunarājs, miertiesnesis
 Jānis Krasts, miertiesnesis
 Hermanis Mielēns, Rīgas pilsētas padomnieks
 Paulis Selga, uzņēmējs
 Hugo Rumpītis, uzņēmējs
 Jānis Ciemiņš, ārsts
 Vilis Pāvulāns, skolas direktors
 Jānis Lībietis, ārsts, Ķemeru Sēravotu iestādes direktors, Satversmes sapulces loceklis 
 Augustīns Pētersons, Latvijas Pareizticīgās baznīcas metropolīts
 Alfrēds Ieviņš, ķīmiķis, LU profesors
 Ernests Dišlers, LU profesors
 Pēteris Ozols, jurists, Rīgas pilsētas bāriņtiesas priekšsēdētājs
 Jānis Goldmanis, Satversmes sapulces, Saeimas deputāts, zemkopības un kara ministrs
 Romāns Mežulis, ārsts
 Edmunds Šmits, luterāņu mācītājs
 Marija Ozols, ārste, Rīgas Bērnu slimnīcas direktore
 Juris Krauklis, advokāts 
 Leontīne Georgīne, Rīgas Bakterioloģiskās laboratorijas vadītāja
 Jānis Jaunzems, ārsts, pulkvežleitnants
 Eduards Āboltiņš, lauksaimnieks
 Alfrēds Vītols, ārsts, Rīgas Veselības valdes direktora vietnieks
 Kārlis Barons, ārsts, LU profesors
 Jānis Laukevics, Valsts kontroles kolēģijas loceklis
 Kārlis Gulbis, 1. un 2. Saeimas deputāts, Valkas pilsētas galva

Bez paraksta  
189. Ernests Morics, 2. Saeimas deputāts, Latvijas Strādnieku slimokasu savienības priekšsēdētājs

Atsauces 

Latvijas vēsture
Latvijas politika
Dokumenti
Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā
1944. gads Latvijā