Aras

Aras (Ara) ir papagaiļveidīgo kārtas ģints, kas apvieno astoņas dzīvas un vismaz vienu izmirušu sugu.

Izskats 
Aras ir vieni no lielākajiem papagaiļiem (46 — 95 cm) ar spilgtu un krāšņu apspalvojumu, garu ķīļveida asti un varenu, izteikti izliektu knābi. Atkarībā no sugas, apspalvojumā dominē ugunssarkanas, spilgti zilas, dzeltenas un zaļas krāsas. To košo krāsu dēļ atsevišķu sugu astes un spārnu spalvas indiāņi izmantoja par rotājumu. Galvas sāni un laukumi ap acīm bez spalvām.

Izplatība 
Aru areāls plešas no Meksikas līdz Argentīnai. Lielākā sugu daudzveidība Amazones baseinā. Apdzīvo mitros tropu mežu, arī savannas, krūmājus un kaktusiem apaugušus apvidus. Lieli koki visām sugām nepieciešami gan barības sameklēšanai, gan ligzdu ierīkošanai dobumos perēšanas sezonā.
     
Dabiskos apstākļos pulcējas baros, kuri barības meklējumos spēj veikt sezonālas migrācijas. Pārus var veidot uz daudziem gadiem.

Barība 
Kā lielākā daļa papagaiļu, aras pārtiek no dažādam sēklām, riekstiem un augļiem.

Turēšana 
Piejaucētas aras dzīvoja indiāņu ciematos vēl pirms eiropiešu kolonizācijas. Aras ir apskatāmas gandrīz visos pasaules zoodārzos. Tās labi jūtas nebrīvē, un piemērotos apstākļos var nodzīvot vairākus gadu desmitus.

Sugas
Ģintij pieder astoņas dzīvas sugas un virkne pasugu.  Papagaiļiem bija liela nozīme Karību salu kultūrā gan eiropiešu kolonizācijas laikā, gan ilgi pirms viņu ierašanās. Aras bija viena no dāvanām, kuras indiāņi piedāvāja Kristoforam Kolumbam. Tāpēc ir grūti noteikt, vai izzudušās Karību salu populācijas pārstāvēja atsevišķas sugas, vai no kontinentālās daļas atvestus un savvaļā izbēgušus putnus. Kubas ara zināma no ādiņām, kas saglabājušās muzejos.

Atsauces 

 
Papagaiļu dzimta