Gerdene

Gerdene jeb Zerdene () bija letgaļu Jersikas valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211.gada Jersikas dalīšanas un 1213.gada zemju pārdales dokumentos. Mūsdienās uzskata, ka Gerdenes pilsnovads atradies Aiviekstes kreisajā krastā, sēļu-latgaļu jaukti apdzīvotā teritorijā. Mūsdienu kartēs Gerdenes pilsnovada zemes meklējamas Madonas novada Ļaudonas pagastā.

Lokalizācija 
Augusts Bīlenšteins meklēja Zerdenes pili pie Cērtenes (tagad — Launkalne), kas atrodas Smiltenes novadā, tomēr 13. gadsimtā šis novads ticamāk atradās Tālavas teritorijā.
Viedokli par Gerdenes lokalizāciju pie Smiltenes atbalstīja arī Francis Balodis un Eduards Šturms. Heinrihs Lākmans uzskatīja, ka Gerdene atradusies pie Gardaunes ezera uz ziemeļaustrumiem no Krustpils, pie kam kādā 1354. gada dokumentā šajā apvidū minēta Gardonenes zeme (terra Gardonen), tomēr tur nav atrasts neviens pilskalns.
Ēvalds Mugurēvičs vēl 1965. gadā rakstīja, ka Gerdines vai Zerdenes pils atrašanās vieta ir neskaidra.

Savukārt 15 km attālumā uz ziemeļrietumiem no Gardaunes ezera atrodas Sāvienas pilskalns un Sildas pilskalns, kas varēja būt atsevišķa pilsnovada centrs. Tāda gadījumā Gerdenes novads rietumos robežojās ar Mārcienas pilsnovadu, ziemeļos ar Cesvaines un Varkas pilsnovadiem, dienvidos ar Asotes, bet austrumos ar Lepenes pilsnovadu.

Jersikas zemju dalīšana (1211—1213) 
 1211. gada rudenī Livonijas bīskaps un Zobenbrāļu ordenis sadalīja Jersikas ķēniņa zemes, pie kam Zobenbrāļu ordenis ieguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni un Aleni, bet bīskaps Autīni, Asoti, Lepeni un daļu Bebernines.
 1213. gadā daļa Jersikas zemju tika apmainītas un Livonijas bīskaps atguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni, Asoti, Lepeni, bet ordenim palika tikai Alene un Autīne.

Atsauces 

Latvijas vēsture
Latgale