Vīnogas

Vīnogas ir augļi, kurus iegūst no daudzgadīgu vīnkoku (Vitis) ģints sugām. Pēc morfoloģiskās klasifikācijas vīnogas ir ogas. Visplašāk ogu iegūšanai tiek kultivēts īstais vīnkoks (Vitis vinifera). Vīnogas var gan lietot uzturā svaigā veidā, gan arī tās apstrādāt, iegūstot vīnu, rozīnes, sulu, etiķi, ievārījumu un vīnogu sēklu eļļu. Vīnogas bieži vien izmanto arī dažādu konditorejas izstrādājumu veidošanā. Vīnogas iedala galda vīnogās (ogas, kuras lieto svaigā veidā) un vīna vīnogās (lieto vīna gatavošanā).

Vīnogu kultivēšana aizsākās aptuveni pirms 6000 līdz 8000 gadiem Tuvajos Austrumos. Savukārt Latvijas teritorijā pirmais zināmais vīna dārzs ierīkots 1640. gadā Rendā, un ar laiku izveidoti vīnkoku hibrīdi, kas spēj izturēt pat 40 °C salu.

Apraksts 

Vīnogas parasti aug ķekaros, kuros ogu skaits ir no 15 līdz 300. Ogu krāsa atkarībā no sugas un šķirnes var būt dažāda — tumšsarkana, melna, tumši zila, dzeltena, zaļa, oranža vai sārta.

Lielāko daļu no vīnogām iegūst no īstā vīnkoka (Vitis vinifera). Vīnogas, salīdzinoši ar pārējām sugām, diezgan daudz iegūst arī no Amerikas vīnkoka (Vitis labrusca), krastu vīnkoka (Vitis riparia), apaļlapu vīnkoka (Vitis rotundifolia) un Amūras vīnkoka (Vitis amurensis).

Vīnogu raža 
Vislielākā vīnogu raža gada laikā tiek iegūta Ķīnā. 2012. gadā šajā valstī ieguva 9,6 miljonus tonnu vīnogu. Aptuveni 71% no vīnogu ražas izmanto vīna ražošanā.

Vīnogu indīgums suņiem 
Suņiem nav ieteicams ēst vīnogas, jo tās var izraisīt dažādas veselības problēmas. Visbiežāk suņiem ir novērojama nieru mazspēja, lai gan iemesls, kāpēc tā notiek, nav noskaidrots.

Atsauces

Ārējās saites