Bigauņciems

Bigauņciems ir ciems Tukuma novada Lapmežciema pagastā. Izvietojies Jūrmalas austrumu pierobežā starp Rīgas līci un Vecsloceni pie autoceļa P128  no pagasta centra Lapmežciema,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Ziemeļrietumos pa Siliņupi robežojas ar Lapmežciemu, ar kuru faktiski saplūdis.

Vēsture 
Viduslaikos stratēģiski svarīgais Kaņiera ezera (, no līvu valodas "zosu ezers") apvidus piederēja Livonijas ordeņa mestra teritorijai, un caur to gāja senais kara ceļš no Rīgas uz Tukuma pili. 
Pēc 1660. gada Olivas miera līguma hercogs Jēkabs pavēlēja izbūvēt kanālu, kas savienotu Slokas ostu pie Lielupes ar Baltijas jūru pa tagadējo Vecslocenes upīti un Slokas ezeru līdz tagadējās Siliņupes ietekai jūrā, tādējādi nodrošinot kuģu ceļu no Jelgavas līdz jūrai.

Bigauņciems (), agrāk Bigauņi, izveidojies 18. gadsimta beigās Siliņupes krastā kā Slokas draudzes novada zvejniekciems. 
1824. gadā atklāja diližansu satiksmi un Bigauņciems izveidojās par rīdzinieku vasarnīcu vietu. 1840. gadā uz Ķemeriem cauri purvam pāri Slocenes upei uzbūvēja ceļu (tagad Vecais Ķemeru ceļš).

Bigauņciema pagastskolā 1897.–1898. gadā par skolotāju strādāja Vilis Plūdons un jūrmalas dzīves pretišķību iespaidā tapa viņa poēma "Divi pasaules" (1899).
Zvejniekciemiem raksturīgās ainavas dēļ šajā ciemā uzņemtas vairākas latviešu spēlfilmas — “Zvejnieka dēls”, “Nāves ēnā”, “Svešiniece ciemā”. Pie Siliņupes ietekas līcī ierīkota Kupskalnu dabas taka.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Atsauces