Jānis Mediņš

Jānis Mediņš (1890—1966) bija latviešu komponists un diriģents. Radījis mūziku četrām operām un diviem baletiem, bez tam sacerējis arī trīs simfonijas, divas orķestra svītas, divus simfoniskos tēlojumus, divus čellkoncertus, vienu klavierkoncertu, kamermūziku, kora mūziku un solodziesmas.

Dzīvesgājums 
Jānis Mediņš dzimis Rīgā 1890. gada 9. oktobrī mūziķa Jura Mediņa ģimenē. Arī viņa vecākie brāļi Jāzeps un Jēkabs Mediņi un māsa Marija apguva mūziķu profesiju. 
No 1900. gada Jānis mācījās vijoles, klavieru un čella spēli Emīla Zīgerta Rīgas mūziķu institūtā, par kura vadītāju 1901. gadā kļuva viņa brālis Jāzeps.
1904. gadā viņš pabeidza privāto Saveļjeva pamatskolu un sāka strādāt Rīgas Latviešu biedrības orķestrī (“Fišera kapelā”) par vijolnieku, vēlāk par altistu. Vienlaikus viņš no 1909. līdz 1913. gadam piestrādāja par grāmatvedi un korespondentu Neimaņa klavieru firmā.

Jānis Mediņš kļuva pazīstams kā komponists 1912. gadā, kad tika atskaņotas divas viņa dziesmas jauktajam korim un uzvesta operas "Uguns un nakts" pirmā daļa. Pirmā pasaules kara laikā Jānis Mediņš bija Latviešu strēlnieku orķestra diriģents un Rīgā atgriezās tikai pēc Brīvības cīņu beigām 1920. gadā.

1920. un 1930. gados Jānis Mediņš bija Latvijas Nacionālās operas diriģents un mācībspēks Latvijas konservatorijā. Šajā laika periodā tapa lielākā daļa viņa skaņdarbu.

Otrā pasaules kara beigās viņš 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1946. gadā tika izmitināts Blombergas latviešu nometnē. 1948. gadā Mediņš pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā. 1960. gadā viņš saņēma trimdas latviešu Tautas balvu.
Miris Stokholmā 1966. gada 4. martā.

1938. gadā precējies ar radiofona darbinieci Vandu Panceri.

Darbi

Operas 
 "Uguns un nakts" (1913-1919); 
 "Dievi un cilvēki" (1922); 
 "Sprīdītis" (1925); 
 "Luteklīte" (1939).

Baleti 
 "Mīlas uzvara" - Ziedu valsis 
 "Tērauda spārni" (miniatūrbalets).

Simfoniskā mūzika 
 Poēma Emīla Dārziņa piemiņai (1911), 
 Simfonija e moll (1913), 
 Svīta Nr. 1. - Prelūdija, Ārija, Gavote (1922), svīta Nr. 2. - Skumja, Jūsma, Līksma (1925), svīta Nr. 3. - Kurzeme, Vidzeme, Zemgale, Latgale (1933), 
 Simfoniskie tēlojumi "Imanta" (1923), "Zilais kalns" (1924),
 Čellkoncerts Nr.1. (1928), čellkoncerts Nr. 2. (1947),
 Klavierkoncerta 1. daļa Allegro moderato, 2. daļa Lento (1932), 
 Poēma "Pie baznīcas" (1935), 
 "Nakts Ģētzemanes dārzā" (1936), 
 "Rapsodija" (1956).

Vokālā mūzika 
 dziesmu cikls "In signo Domini" (V. Strēlertes dzeja),
 dziesmu cikls "Pasakas par mīlu" (E. Ķezberes dzeja), 
 kompozīcijas vīru korim un jauktam korim a cappella.
Kopā ap 200 solo dziesmu.

Instrumentālā mūzika 
 2 Trio klavierēm, vijolei un čellam, 
 Četri stiķi četriem ragiem, 
 Polka pieciem instrumentiem, 
 3 romantiskas spēles klavierēm, vijolei un čellam, 
 Improvizācija stīgu kvartetam, 
 Stīgu kvartets, 
 "Rapsodija" flautai un klavierēm (1945) 
Sonāte altam un klavierēm

23 dainas klavierēm (1921-1959) 
 Dainas Nr. 1.,2.,3, un 5.
 Daina Nr. 4. in A minor 
 Daina Nr. 6. Fadiez mažorā 
 Daina Nr. 7.
 Daina Nr. 8 in D flat major
 Daina Nr. 9 in A flat major
 Daina Nr. 10. in F sharp minor
 Daina Nr. 11. in E flat major
 Daina Nr. 12. sibemol minorā 
 Daina Nr. 13. in E flat minor 
 Daina Nr. 14. in E flat 
 Daina Nr. 15. in D flat major 
 Daina Nr. 16. in D flat major 
 Daina Nr. 17. in C sharp minor
 Daina Nr. 18. in D minor
 Daina Nr. 19. in A minor 
 Daina Nr. 20. in E flat major
 Daina Nr. 21. in E minor
 Daina Nr. 22. G major
 Daina Nr. 23. in C sharp minor

Kantātes 
 Jānīts kalnā, Jānīts lejā, 
 Senatnes ozols, 
 Varoņkalve, 
 Rīga, 
 Maldu laikā, 
 Dievgalda liturģija, 
 Aglonas dievmātei, 
 Ave Maria.

Mūzika kinofilmai 
"Zvejnieka dēls" (1939):
 Laša dziesma

Atsauces

Ārējās saites 

Latviešu komponisti
20. gadsimta komponisti
Latviešu diriģenti
Rīgā dzimušie
Trimdas latvieši
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie