Mērkaziņas

Mērkaziņas (Gallinago) ir sloku dzimtas (Scolopacidae) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 17 purvos un mitrainēs dzīvojošas putnu sugas. Tās sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Liela dažādība mājo Eirazijā un Dienvidamerikā, bet Ziemeļamerikā dzīvo tikai viena suga - Amerikas mērkaziņa (Gallinago delicata), kuru līdz 2003. gadam klasificēja kā parastās mērkaziņas (Gallinago gallinago) pasugu. Toties Austrālijā nedzīvo neviena mērkaziņu suga, izņēmums ir adatastes mērkaziņa (Gallinago stenura), kas reizēm no Dienvidaustrumāzijas ieceļo Austrālijā.

Latvijā sastopamas 2 mērkaziņu ģints sugas: mērkaziņa (Gallinago gallinago) un ķikuts (Gallinago media). Mērkaziņa Latvijā ir samērā parasta ligzdotāja, bet ķikuts ir rets ligzdotājs ar specifiskām biotopa prasībām.

Izskats un īpašības
Visas mērkaziņu sugas morfoloģiski izskatās ļoti līdzīgas. Tām ir garš, smalks knābis un raibumots, pelēkbrūns apspalvojums. Lielākai daļai sugu ir raksturīgi vakara stundās veikt demonstrējošus lidojumus. Mērkaziņas barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, kurus atrod, pārmeklējot dubļus ūdenstilpju krastos un seklumos. Pārmeklēšanas brīdī, knābis strādā līdzīgi šujmašīnas adatai.

Sistemātika
Mērkaziņas (Gallinago)
Adatastes mērkaziņa (Gallinago stenura)
Amerikas mērkaziņa (Gallinago delicata)
Andu mērkaziņa (Gallinago jamesoni)
Āfrikas mērkaziņa (Gallinago nigripennis)
Dienvidamerikas mērkaziņa (Gallinago paraguaiae)
Garknābja mērkaziņa (Gallinago nobilis)
Himalaju mērkaziņa (Gallinago nemoricola)
Japānas mērkaziņa (Gallinago hardwickii)
Kalnu ķikuts (Gallinago solitaria)
Karaliskā mērkaziņa (Gallinago imperialis)
Kordiljeru mērkaziņa (Gallinago stricklandii)
Ķikuts (Gallinago media)
Lielā mērkaziņa (Gallinago undulata)
Madagaskaras mērkaziņa (Gallinago macrodactyla)
Meža ķikuts (Gallinago megala)
Mērkaziņa (Gallinago gallinago)
Punas mērkaziņa (Gallinago andina)

Atsauces

Ārējās saites
IBC: Snipes, Sandpipers and Phalaropes (Scolopacidae) 

 
Sloku dzimta