1857. gads

1857. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

Notikumi

Janvāris 
 24. janvāris — dibināta Kolkatas Universitāte.

Marts 
 3. marts — Francija un Apvienotā Karaliste formāli pieteica karu Ķīnai Otrajā Opija karā.
 4. marts — ASV prezidenta amatā stājās Džeimss Bjūkenens, nomainot Frenklinu Pīrsu.
 12. marts — Parīzes Operā notika Džuzepes Verdi operas "Simons Bokanegra" pirmizrāde.
 21. marts — zemestrīce Tokijā, Japānā, dzīvību zaudēja vairāk kā 100 000 cilvēku.
 25. marts — patentēts fonogrāfs.

Augusts 
 16. augusts — Rimini notika Džuzepes Verdi operas "Aroldo" pirmizrāde.

Oktobris 
 24. oktobris — Šefīldā, Anglijā tika dibināts pasaulē pirmais futbola klubs Sheffield F.C.

Novembris 
 15. novembris — saskaņā ar Rīgas pilsētas centra rekonstrukcijas plānu, tika uzsākta Rīgas mūra vaļņu norakšana.

Dzimuši 
 22. februāris:
 Roberts Beidens-Pauels (Robert Baden-Powell), anglis, skautu kustības dibinātājs (miris 1941.)
 Heinrihs Rudolfs Hercs (Heinrich Rudolf Hertz), vācu fiziķis (miris 1894.)
 22. marts — Pols Dumērs (Paul Doumer), franču politiķis (miris 1932.)
 25. marts — Ogists Serurjē (Auguste Serrurier), franču loka šāvējs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs (miris nav zināms)
 5. aprīlis — Aleksandrs I (Александър I), Bulgārijas kņazs (miris 1893.)
 6. maijs — Šarls Frederiks Petī (Charles Frédéric Petit), franču loka šāvējs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs (miris 1947.)
 11. maijs — Sergejs Aleksandrovičs (Сергей Александрович), Krievijas valsts darbinieks (miris 1905.)
 31. maijs — Pijs XI (Pius PP. XI), Romas pāvests (miris 1939.)
 2. jūnijs — Edvards Elgars (Edward Elgar), angļu komponists (miris 1934.)
 11. jūnijs — Antonijs Grabovskis (Antoni Grabowski), poļu inženieris, esperanto entuziasts (miris 1921.)
 5. jūlijs — Klāra Cetkina (Clara Zetkin), vācu marksiste (mirusi 1933.)
 30. jūlijs — Torsteins Veblens (Thorstein Veblen), amerikāņu ekonomists (miris 1929.)
 13. augusts — Manuels de Eskandons (Manuel de Escandón), meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1940. gadā)
 5. septembris (pēc jaunā stila 17. septembris) — Konstantīns Ciolkovskis (Константин Эдуардович Циолковский), krievu zinātnieks, kosmonautikas popularizētājs (miris 1935.)
 8. septembris — Georgs Mihaeliss (Georg Michaelis), Vācijas kanclers (miris 1936.)
 12. septembris — Georgs Henriks Breitners (George Hendrik Breitner), nīderlandiešu gleznotājs un fotogrāfs (miris 1923.)
 15. septembris — Viljams Tāfts (William Howard Taft), ASV 27. prezidents (miris 1930.)
 23. septembris — Volters Rezerfords (Walter Rutherford), skotu golferis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1913. gadā)
 31. oktobris — Aksels Munte (Axel Munthe), zviedru ārsts un rakstnieks (miris 1949.)
 3. novembris — Mihails Aleksejevs (Михаил Васильевич Алексеев), krievu ģenerālis (miris 1918.)
 26. novembris — Ferdinands de Sosīrs (Ferdinand de Saussure), Šveices lingvistiķis (miris 1913.)
 28. novembris — Alfonso XII Burbons (Alfonso XII de Borbón), Spānijas karalis (miris 1885.)
 3. decembris — Džozefs Konrads (Joseph Conrad), poļu izcelsmes britu rakstnieks (miris 1924.)

Miruši 
 27. janvāris — Doroteja fon Līvena (Dorothea Fürstin von Lieven), Kristofa fon Līvena sieva, ietekmīga Eiropas diplomātisko aprindu vidutāja (dzimusi 1784.)
 2. maijs — Alfreds de Misē (Alfred de Musset), franču rakstnieks (dzimis 1810.)
 23. maijs — Ogistēns Košī (Augustin Louis Cauchy) franču matemātiķis (dzimis 1789.)
 15. jūlijs — Kārlis Černi (Carl Czerny), austriešu mūziķis (dzimis 1791.)
 5. septembris — Ogists Konts (Auguste Comte), franču filozofs (dzimis 1798.)
 26. novembris — Jozefs fon Eihendorfs (Joseph von Eichendorff), vācu rakstnieks (dzimis 1788.)
 15. decembris — Džordžs Kailijs (George Cayley), angļu izgudrotājs (dzimis 1773.)