Latvijas Jūras spēki

Jūras spēki ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku kara flote.

Pildot Nacionālo Bruņoto spēku likuma 6.pantā noteiktos uzdevumus, Jūras spēki:
 nodrošina valsts teritoriālās jūras un iekšējo ūdeņu (izņemot upes un ezerus) aizsardzību;
 veic krasta apsardzi, kontrolē valsts teritoriālo jūru un iekšējos ūdeņus (izņemot upes un ezerus), kā arī ekskluzīvo ekonomisko zonu;
 nodrošina vienību kaujas un mobilizācijas gatavību;
 koordinē un veic cilvēku meklēšanas un glābšanas darbus jūrā, likvidē jūrā notikušo avāriju sekas un piesārņojumu ar naftas produktiem, kā arī piedalās ekoloģiskajā uzraudzībā;
 meklē jūrā sprādzienbīstamus priekšmetus un tos iznīcina;
 Ministru kabineta noteiktajā kārtībā nodrošina Valsts robežsardzi ar tehniskajiem līdzekļiem un peldlīdzekļiem tās uzdevumu veikšanai jūrā.

Vēsture

Latvijas Republikas Jūras spēki 

Latvijas Jūras spēkus sāka veidot 1992. gadā pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. 1992. gada 11. aprīlī notika svinīga karoga pacelšana uz pirmā atjaunotās flotes karakuģa "Sams". Šis datums tiek uzskatīts par Latvijas Jūras spēku atdzimšanas dienu.

Kopš 1992. gada 20. maija panākta regulāra valsts jūras robežas kontrole, ko iesākumā veica trīs kuģi. Turpmākajos gados to skaits pakāpeniski palielinās. 1995. gada 11. aprīlī svinīgos apstākļos Jūras spēki atguva brīnumainā kārtā saglabājušos Pirmās Republikas Kara flotes karogu.

1998. gadā tika izveidota apvienota Igaunijas, Latvijas un Lietuvas karakuģu vienība BALTRON.

Mīnu meklēšana 
Atbilstoši Nacionālo bruņoto spēku likumam, viens no svarīgākajiem Jūras spēku uzdevumiem ir meklēt un iznīcināt jūrā sprādzienbīstamus priekšmetus.

Lai uzlabotu mīnu meklēšanas spējas, katru gadu noteikts skaits kuģu piedalās mīnu meklēšanas un iznīcināšanas mācībās un operācijās Baltijas jūrā. Nozīmīgākās no tām: “Mcoplat”, „Open Spirit”. Mācībās un operācijās piedalās arī kaimiņvalstu: Lietuvas un Igaunijas Jūras spēku mīnu kuģi un citu valstu vienības.

Pēc aptuveniem datiem, Baltijas jūras dzelme sevī slēpj aptuveni 80 000 sprādzienbīstamu objektu, kas saglabājušies no I un II Pasaules kara. Kopš JSF dibināšanas (1992.gads) no sprādzienbīstamiem objektiem ir attīrītas 828 kvadrātjūdzes Baltijas jūras- Irbes jūras šauruma un Rīgas jūras līča apgabali. Pavisam atrasti un iznīcināti 813 objekti: gruntsmīnas, dziļuma lādiņi, torpēdas, bumbas, enkurmīnas. No tām 339 Rīgas jūras līcī, bet 468 Irbes jūras šaurumā.

Struktūra 
Latvijas Jūras spēkos ietilpst šādas vienības:
 Mīnu kuģu eskadra
 Mīnu kuģu divizions
 MKE ūdenslīdēju komanda
 Apgādes kuģi
 Patruļkuģu eskadra
 1.Patruļkuģu divizions
 2.Patruļkuģu divizions
 Krasta apsardzes dienests
 Jūras novērošanas un sakaru dienests
 Baltijas valstu pretmīnu aprīkojuma darbnīca

Flotes sastāvs

Bijušie Latvijas Jūras spēku kuģi

Modernizācija 

Latvijas jūras spēki plāno papildināt savu sastāvu ar 5 "Skrunda" klases kuģiem. Šiem kuģiem tiks doti nosaukumi, kuri simbolizē nozīmīgākās brīvības cīņu norises vietas Latvijas vēsturiskajos reģionos: Skrunda, Cēsis, Viesīte, Jelgava un Rēzekne. Ar šiem pieciem kuģiem ir plānots aizstāt līdz šim izmantotos 9 Jūras spēku patruļkuģus. Process jau ir sācies, pats pirmais kuģis "Skrunda" 2011. gada aprīlī tika nodots Aizsardzības ministrijai. Jau pēc pāris dienām Aizsardzības ministrija no Jūras spēkiem nodeva pārstrādei Polijas dāvināto "A-18 Pērkons" un Norvēģijas dāvināto "Storm" klases patruļkuģi "P-04 Bulta". Katrs patruļkuģis izmaksā aptuveni 7,8 miljonus latu (11 mil. EUR). Tiek plānots, ka pēdējais kuģis tiks nodots līdz 2014. gadam.

Ārējās saites 
 Latvijas Jūras spēku oficiālā tīmekļa vietne
 Detalizēts apraksts par Latvijas Jūras spēku kuģiem

Atsauces 

Latvijas Jūras spēki
Kara flotes