Vikunjas

Vikunjas (Vicugna) ir kamieļu dzimtas (Camelidae) viena no divām lamu cilts (Lamini) ģintīm. Otra ir lamu ģints (Lama). Vikunju ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas, turklāt alpaka (Vicugna pacos) ir domesticēta vikunjas (Vicugna vicugna) forma un ir sastopama tikai kā mājdzīvnieks, kura galvenā vērtība ir smalkā vilna.

Līdz 2001. gadam alpaka tika klasificēta lamu ģintī (Lama), jo valdīja uzskats, ka alpaka cēlusies no gvanako (Lama guanicoe). Tomēr DNS analīzes atklāja, ka alpaka cēlusies no vikunjas (Vicugna vicugna). Alpakas un vikunjas vieno arī īpašība, kāda nepiemīt lamu ģints sugām (lamai un gvanako) - priekšzobiem mēles pusē nav emaljas. Tādējādi nodilušie zobi visu laiku ataug. Lamām un gvanako zobi ir emaljēti pilnībā.

Izplatība
Vikunju ģints sugu dabiskais izplatības areāls saistīts ar Dienvidamerikas Andu kalnu reģioniem, lai gan mūsdienās alpakas kā mājdzīvniekus tur daudzās vietās pasaulē. Vikunjas ir savvaļas dzīvnieki, un tās sastopamas Argentīnā, Bolīvijā, Čīlē un Peru.

Vēsture
Alpakas pieradināja Peru indiāņi pirms 6000 - 7000 gadiem, līdz ar to tās ir vienas no vecākajiem mājdzīvniekiem pasaulē. Pēc tam, kad spāņi iekaroja inkus, alpakas kļuva par indiāņu galveno ienākumu avotu. Alpaku ganāmpulki bija spiesti ganīties arvien augstāk kalnos, atstājot ieleju ganības spāņu ievestajām aitām. Alpaku vilnas augsto kvalitāti pirmo reizi ievēroija 1800. gadu vidū angļu tekstilrūpnieki. Arī mūsdienās 99% alpaku ganāmpulku mājo Peru, Bolīvijā un Čīlē.

Sistemātika
 Vikunju ģints (Vicugna) 
 Alpaka (Vicugna pacos)
 Vikunja (Vicugna vicugna)

Galerija

Atsauces

Ārējās saites

Camelidae - camels, llamas, alpacas, vicugnas
Alpaca

 
Kamieļu dzimta