Rīgas guberņa

Rīgas guberņa (, ) bija autonoma administratīva vienība Krievijas Impērijas (sākotnēji Krievijas caristes) sastāvā (1713/21—1783), kurā ietilpa iekarotā Zviedru Livonija (mūsdienu Latvijas Vidzeme un Igaunijas dienvidu daļa). Civilās pārvaldes augstākā vara piederēja Rīgas gubernatoram.

Vēsture 
1710. gadā Lielā Ziemeļu kara laikā krievu karaspēks iekaroja Rīgu un vēl pirms kara beigām ar cara Pētera I pavēli 28.07.1713. tika izveidota Rīgas guberņa. Sākotnēji Pēteris I bija iecerējis jaunās guberņas teritorijā ietilpināt visu Daugavas-Dņepras ūdensceļu līdz Smoļenskai, tādēļ pēc 1719. gada 29. maija reformas tā sastāvēja no divām daļām — Rīgas provinces un Smoļenskas provinces. Pēc Lielā Ziemeļu kara beigām 1722. gadā Rīgas guberņai pievienoja Tērbatas apriņķi.

Pēc Pētera I nāves Smoļenskas provinces daļā ķeizariene Katrīna I 1726. gadā lika izveidot patstāvīgu Smoļenskas guberņu un Rīgas guberņas sastāvā izveidot piecas provinces: Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas.
 
1783. gada 10. maijā guberņai pievienoja Slokas novadu.

1783. gada 3. jūlijā Krievijas ķeizariene Katrīna II izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība.

Apriņķi 
Rīgas guberņā bija piecas provinces jeb apriņķi:
 Rīgas apriņķis,
 Cēsu apriņķis,
 Pērnavas apriņķis,
 Tērbatas apriņķis,
 Sāmsalas apriņķis.

Rīgas gubernatori 

 1712 Aleksandrs Menšikovs (Александр Данилович Меншиков) — pildīja šo amatu kā Pēterburgas ģenerālgubernators
 1713—1719 Pēteris Goļicins (Пётр Алексеевич Голицын)
 1719—1726 Aņikita Repņins (Аникита Иванович Репнин)
 1727—1751 Pēteris Lasī (Пётр Петрович Ласси)
 1751—1753 Vladimirs Dolgorukovs (Владимир Петрович Долгоруков)
 1753—1758 Fjodors Vojeikovs (Фёдор Матвеевич Воейков) kā vicegubernators
 1758—1761 Vladimirs Dolgorukovs (Владимир Петрович Долгоруков)
 1762—1792 Džordžs Brauns (Юрий Юрьевич Броуне)

Sudraba livonēzi 
1756. gadā Krievijas Impērijas Senāts atļāva kalt pēc dāldera sistēmas piecu nominālu monētas lietošanai Rīgas un Igaunijas guberņās — 96, 48, 24 un 4 kapeiku livonēzus no 72 raudzes sudraba un 2 kapeiku livonēzu un 36 raudzes sudraba. Pēc Septiņgadu kara beigām 1764. gada livonēzus izņēma no apgrozības.

Atsauces

Ārējās saites 

 
Krievijas Impērijas guberņas
Vidzemes vēsture
Rīgas vēsture
Latvijas vēsture
Igaunijas vēsture
Livonija