2008. gada laikapstākļi Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2008. gada laikapstākļi Latvijā. Ar vidējo gaisa temperatūru +7,7 °C (1,7 grādus virs normas) 2008. gads ir bijis otrais vissiltākais gads Latvijā pēdējo 85 gadu laikā. Nokrišņu daudzuma ziņā 2008. gadu var novērtēt kā pietiekami mitru. Ar gada nokrišņu daudzumu 744 mm (112% no normas) 2008. gads ir ierindojies vismitrākogadu Latvijā pēdējos 85 gados otrā desmita vidū. 2008. gadā siltāks un mitrāks par normu laiks bija visās gada sezonās. Ziemā gaisa temperatūra pārsniedza normu par 4,8 grādiem, bet nokrišņu daudzums sasniedza 118% no normas, pavasarī šie rādītāji bija 1,8 °C un 114%, vasarā — 0,4 °C un 116%, rudenī — 1,0 °C un 104%.

Gada raksturojums pa gadalaikiem 
2007./2008. gadu ziema ar vidējo gaisa temperatūru +0,8 °C bija otrā siltākā ziema Latvijā. Pēc tajā laikā darbojošos staciju datiem vēl par pāris grāda desmitdaļām siltāka bija tikai 1924./1925. gadu ziema. Ziemai bija raksturīga siltuma stabilitāte. Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā +1,4 °C 2007. gadu noslēdzošais mēnesis bija sestais siltākais, tam sekojošais 2008. gada janvāris — 15. siltākais, bet 2008. gada februāris ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā +1,7 grādi ierindojās siltāko februāru trešajā vietā. Ziemā gaisa temperatūra visaugstāk — līdz pavisam pavasarīgiem +9,8 grādiem — pakāpās 2008. gada 29. janvārī Bauskā un 22. februārī Rīgā. Tomēr ziema ir gadalaiks, kad temperatūra gada gaitā noslīd viszemāk. Tā arī visā 2008. gadā visaukstākā diennakts kopumā Latvijā bija 4. janvāris ar diennakts vidējo gaisa temperatūru −12,4 °C. Viszemākā diennakts vidējā gaisa temperatūra šajā diennaktī tika reģistrēta Rēzeknē: −15,5 °C. Gada viszemākā diennakts minimālā gaisa temperatūra bija 5. janvārī Madonā: −21,0 °C.

2008. gada pavasaris atnāca ar mērenu siltumu martā un sesto siltāko pēdējos 85 gados aprīli.

Savukārt 2008. gada vasarā temperatūra turējās tuvu normai, visaugstāk pakāpjoties jūlijā un augustā. 17. augusts ar diennakts vidējo gaisa temperatūru +21,0 °C bija 2008. gada vissiltākā diennakts kopumā Latvijā. Visaugstākā diennakts vidējā gaisa temperatūra šai diennaktī tika reģistrēta Rēzeknē: +23,5 °C. Maksimālā gaisa temperatūra visaugstāk pakāpās 16. augustā Daugavpilī: +31,6 °C. 2008. gada visaugstākās gaisa temperatūras ir tuvākas absolūti maksimālajām: visaugstākajai diennakts vidējai gaisa temperatūrai: +29,6 grādi, kas ir reģistrēta 1939. gada 6. augustā Liepājā, un visaugstākajai absolūti maksimālajai gaisa temperatūrai: +36,4 °C (1943. gada 4. augustā Daugavpilī).

Lai gan jūnijā un jūlijā nokrišņu daudzums kopumā bija zemāks par normu, atsevišķās dienās tika novērotas stipras lietusgāzes ar lielu nokrišņu daudzumu. 28. jūnijā Gaiziņkalnā nolija 87,6 mm nokrišņu, kas ir vairāk kā visa mēneša nokrišņu norma. Tas bija vislielākais diennakts nokrišņu daudzums kādā vietā Latvijā visā 2008. gadā. Intensīvi daudzviet Latvijā lija arī 14. jūlijā — Kolkā, Mērsragā, Alūksnē un Gulbenes rajona Velēnā šai dienā nolija ap 50—60% no mēneša nokrišņu normas. Vietām no vareniem gubu—lietus mākoņiem šai dienā zemi sasniedza arī neparasti lieli krusas graudi. Latvijas lielākajā daļā daudz lija arī augustā. Kopumā Latvijā tas bija ceturtais ar nokrišņiem visbagātākais vasaru noslēdzošais mēnesis. Ainažos, Alūksnē un Kolkā mēneša nokrišņu daudzums bija tuvu ilggadīgajā periodā šajās vietās novērotajam vislielākajam augusta nokrišņu daudzumam, bet Pāvilostā tik daudz nokrišņu augustā tika novērots pirmoreiz.

2008. gada rudens pirmajā mēnesī gaisa temperatūra bija nedaudz zem normas. Turpmāk līdz gada beigām atkal dominēja siltums un oktobris bija devītais vissiltākais rudens vidus mēnesis pēdējos 85 gados. Nokrišņu daudzuma svārstības turpinājās arī rudenī. Lai gan 2008. gada septembris kopumā bija ceturtais vissausākais rudens pirmais mēnesis, 8. septembra rītā Vidusjūras ciklons pār Kurzemi, Vidzemi un arī Rīgu "nogāza" 0,5—1 dekādes nokrišņu normai līdzvērtīgu lietus daudzumu. Tika pārpludinātas ielas, daudzviet uz vairākām stundām apstājās transporta kustība. 2008. gada oktobris bija mitrāko oktobru skaitā — kopumā devītajā vietā, bet Pāvilostā tik liels nokrišņu daudzums oktobrī tika reģistrēts pirmoreiz.

Gada raksturojums pa mēnešiem 

Atlantijas ciklonu darbības ietekmē 2008. gads Latvijā gads sākās ar siltu laiku. Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru −0,6 °C gada pirmais mēnesis bija 15. siltākais janvāris Latvijā pēdējos 85 gados. Siltāks kā parasti laiks janvārī bija visā Latvijā, vislielākās temperatūras novirzes no normas bija Vidzemē, bet vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemē. Nokrišņu daudzums 2008. gada janvārī kopumā Latvijā bija lielāks par normu — 126% no tās. Visvairāk — ap 160—180% no normas — nokrišņu bija Vidzemes centrālajos rajonos, bet Zemgalē un vietām Latvijas austrumu daļā nokrišņu daudzums bija zem normas.

Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +1,7 °C 2008. gada februāris bija trešais siltākais februāris Latvijā pēdējos 85 gados. Ievērojami siltāks kā parasti 2008. gada februāris ir bijis visā Latvijā. Kurzemē mēneša vidējā gaisa temperatūra bija 6—6,2 grādus, bet Zemgales dienvidu un Vidzemes ziemeļu daļā 7—7,2 grādus augstāka par normu. Nokrišņu daudzums 2008. gada februārī kopumā Latvijā bija lielāks par normu — 165% no tās. Tādējādi tas bija vienpadsmitais ar nokrišņiem visbagātākais februāris Latvijā pēdējos 85 gados. Visvairāk — līdz pat 200—260% no normas — nokrišņu bija Vidzemē, bet Baltijas jūras piekrastes rajonos mēneša nokrišņu daudzums svārstījās ap normu.

Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +1,4 °C 2008. gada marts ir bijis 11. siltākais marts Latvijā pēdējos 85 gados. Siltāks kā parasti 2008. gada marts bija visā Latvijā. Vislielākās novirzes no normas tika konstatētas Zemgalē, Vidzemes rietumu daļā un Latgales dienvidos, bet vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemes vidienē. Ar nokrišņu daudzumu 226% no normas 2008. gada marts kļuva par kopumā Latvijā ar nokrišņiem visbagātāko marta mēnesi pēdējos 86 gados. Lielāks par normu nokrišņu daudzums 2008. gada martā bija visā Latvijā. Vairāk kā trīs reizes normatīvais mēneša nokrišņu daudzums tika pārsniegts Gulbenē, Viļakā un Mērsragā — šeit 2008. gada martā izkritušais nokrišņu daudzums bija vislielākais martā šo staciju novērojumu vēsturē.

Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +7,2 °C (2,5 grādus virs ilggadīgās normas) 2008. gada aprīlis ir bijis sestais siltākais aprīlis Latvijā pēdējos 85 gados. Siltāks kā parasti šī gada aprīlis bija visā Latvijā. Vislielākās novirzes no normas tika konstatētas Vidzemes un Latgales austrumu un ziemeļaustrumu rajonos, bet vistuvāk normai mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemē. Ar nokrišņu daudzumu 121% no normas 2008. gada aprīlis ir ierindojies ar nokrišņiem visbagātāko aprīļu trešajā desmitā. Zemāks par normu mēneša nokrišņu daudzums bija daudzviet Kurzemē un Latvijas centrālajā daļā. Austrumu rajonos nokrišņu bija vairāk, tur mēneša summa pārsniedza normu, vietām tuvojoties 200% no tās.

Pēc salīdzinoši siltajiem un ar nokrišņiem bagātajiem 2008. gada pirmajiem četriem mēnešiem maija gaisa temperatūra kopumā Latvijā atbilda normai, bet nokrišņu daudzums bija ievērojami zem tās. Siltāks kā parasti 2008. gada maijs bija Kurzemes lielākajā daļā, bet zemāka par normu mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Latgalē. Pārējā Valsts teritorijā mēneša vidējā gaisa temperatūra svārstījās ap normu. Ar nokrišņu daudzumu kopumā Latvijā 40% no normas 2008. gada maijs bija 4. sausākais pavasari noslēdzošais mēnesis pēdējos 85 gados. Zemāks par normu 2008. gada maija nokrišņu daudzums bija visā Latvijā. Nokrišņiem pārsvarā bija lietusgāžu raksturs un teritoriāli to daudzums bija svārstīgs — vistuvāk normai mēneša nokrišņu daudzums bija Ventspilī, bet vietām Valsts austrumu rajonos tas sasniedza tikai 15—16%.

Pēc salīdzinoši siltajiem un ar nokrišņiem bagātajiem 2008. gada pirmajiem četriem mēnešiem gan maija, gan jūnija vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā atbilda normai. Pēc sausā maija jūnija mēneša nokrišņu daudzums bija tuvs normai. Siltāks kā parasti 2008. gada jūnijs bija Kurzemes lielākajā daļā — Liepājā mēneša vidējā gaisa temperatūra pārsniedza normu par 1,3 grādiem. Zemāka par normu mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Latgalē un Vidzemes austrumu rajonos. Pārējā Valsts teritorijā mēneša vidējā gaisa temperatūra svārstījās ap normu. Mēneša nokrišņu daudzums 2008. gada jūnijā kopumā Latvijā bija 95% no normas. Kurzemē jūnijs bija ne tikai siltāks par normu, bet arī nokrišņiem bagātāks — Kolkā mēneša nokrišņu norma tika pārsniegta vairāk kā divas reizes. Turpretī Latgalē jūnijs bija ne tikai vēsāks par normu, bet arī ar jūtami mazāku kā parasti mēneša nokrišņu daudzumu.

Pēc siltā un nokrišņiem bagātā gada sākuma jau trešo mēnesi vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija ļoti tuva normai, bet mēneša nokrišņu daudzums — vairāk vai mazāk zem tās. 2008. gada jūlija vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija 0,4 grādus virs normas. 2008. gada jūlija vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija 0,4 grādus virs normas. Vislielākās pozitīvās novirzes no mēneša vidējās gaisa temperatūras normas šomēnes bija Kurzemē. Toties Vidzemes lielākajā daļā jūlija vidējā gaisa temperatūra bija zemāka par normu vai svārstījās ap to. Mēneša nokrišņu daudzums 2008. gada jūlijā kopumā Latvijā bija 76% no normas. 2008. gada jūlija nokrišņu daudzums teritoriāli visā Latvijā bija mainīgs, svārstoties no vairāk kā 120% no normas Mērsragā un Alūksnē līdz tikai 40% un mazāk Daugavpilī, Skultē un Dobelē.

Pēc vairākiem sausākiem kā parasti mēnešiem augusts kopumā Latvijā bija līdz šim ar nokrišņiem visbagātākais, bet temperatūras ziņā — otrais siltākais, atpaliekot no jūlija tikai par 0,2 °C. 2008. gada augusta vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija 0,9 grādus virs normas. Siltāks kā parasti 2008. gada augusts bija visā Latvijā. Vislielākās pozitīvās novirzes no mēneša vidējās gaisa temperatūras normas šomēnes bija Viduslatvijas un Austrumlatvijas dienvidu daļā, turpretī vistuvāk normai gaisa temperatūra bija Kurzemē. Ar mēneša nokrišņu daudzumu kopumā Latvijā 170% no normas 2008. gada augusts ir pēdējos 85 gados ceturtais ar nokrišņiem visbagātākais vasaru noslēdzošais mēnesis. Ainažos, Alūksnē, Kolkā mēneša nokrišņu daudzums bija tuvu ilggadīgā periodā šajās vietās novērotajam vislielākajam augusta nokrišņu daudzumam, bet Pāvilostā tik daudz nokrišņu augustā tika novērots pirmoreiz.

Pēc nokrišņiem bagātā augusta mēneša septembrī nokrišņu daudzums atkal bija zemāks par normu, bet mēneša vidējā gaisa temperatūra turpināja saglabāties tuvu normai. Septembra vidējā gaisa temperatūra kopumā Latvijā bija 0,6 grādus zemāka par normu. Nedaudz vēsāks kā parasti 2008. gada septembris bija visā Latvijā. Vistālāk no normas mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Kurzemē un Vidzemes rietumu rajonos, bet Latgalē un vietām Kurzemes austrumu daļā līdz normai "pietrūka" tikai 0,3—0,4 grādi. Pēc pēdējos 85 gados ceturtā ar nokrišņiem visbagātākā vasaru noslēdzošā mēneša — augusta — arī septembris nostājās ceturtajā vietā — tikai šoreiz ar mēneša nokrišņu daudzumu kopumā Latvijā 42% no normas — vissausāko septembru rindā. Dobelē un Zīlānos septembra nokrišņu daudzums bija tuvu ilggadīgā periodā šajās vietās novērotajam vismazākajam šai mēnesī nokrišņu daudzumam. Septembrī mazāks par normu nokrišņu daudzums bija visā Latvijā. Vistuvāk normai mēneša nokrišņu daudzums bija Kolkā, bet vietām Latgalē tas sasniedza tikai ap 20%.

Pēc sausā un vēsākā kā parasti septembra rudens vidus mēnesis Latvijā bija silts un nokrišņiem bagāts. Ar mēneša vidējo gaisa temperatūru kopumā Latvijā +8,7 °C (2,1 grāds virs normas) 2008. gada oktobris bija devītais vissiltākais oktobra mēnesis pēdējos 85 gados. Siltāks kā parasti oktobris bija visā Latvijā. Vistālāk no normas mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Vidzemes ziemeļu daļā, bet vistuvāk normai — Kurzemes vidienē. Arī nokrišņu ziņā (ar nokrišņu daudzumu vidēji Latvijā 170% no normas) 2008. gada oktobris ierindojās devītajā vietā — šoreiz vismitrāko rudens vidus mēnešu datu rindā. Oktobrī lielāks par normu nokrišņu daudzums bija visā Latvijā, izņemot pašu dienvidaustrumu stūrīti. Mēneša laikā visvairāk lija Pāvilostā (199 mm, kas ir 265% no normas) — tik liels nokrišņu daudzums oktobrī šajā vietā tika reģistrēts pirmoreiz.

2008. gadā ne tikai gada sākuma, bet arī noslēguma mēneši Latvijā bija salīdzinot ar normu, gan siltāki, gan nokrišņiem bagātāki — pēc siltā un ar lietu bagātā oktobra arī novembrī temperatūra un nokrišņu daudzums bija virs normas. Novembris kopumā Latvijā bija 1,5 grādus siltāks par normu. Siltāks kā parasti 2008. gada novembris bija visā Latvijā. Vistālāk no normas mēneša vidējā gaisa temperatūra bija Vidzemes ziemeļu daļā, bet vistuvāk normai — Kurzemes vidienē. Novembra nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 112% no normas. Novembrī zemāks par normu nokrišņu daudzums bija Latvijas dienvidu un centrālajā rajonos. Turpretī visvairāk nokrišņu bija Vidzemes augstienes rietumu nogāzē.

2008. gads noslēdzās ar siltu un pietiekami mitru laiku. Tādējādi no divpadsmit gada mēnešiem vienpadsmit vidējā gaisa temperatūra bija augstāka par normu, visjūtamāk pārsniedzot to gada aukstākajā daļā. Gada vēsākais laiks bija arī ar lielāku par normu nokrišņu daudzumu, turpretī siltākajos mēnešos nokrišņu daudzums bija mainīgs. 2008. gada decembris kopumā Latvijā bija 2,7 grādus siltāks par normu, ierindojoties pēdējo 85 gadu siltāko decembru otrā desmita beigās. Siltāks kā parasti decembris bija visā Latvijā. Vislielākās starpības ar normu mēneša vidējai gaisa temperatūrai bija Vidzemē, bet vistuvāk normai tā bija Kurzemes Baltijas jūras piekrastē. 2008. gada decembra nokrišņu daudzums vidēji Latvijā atbilda normai. Decembrī visvairāk nokrišņu salīdzinājumā ar normu bija Zemgalē, Vidzemē to daudzums atbilda normai, bet Kurzemē un Latgalē nokrišņu bija mazāk kā parasti.

Gada notikumi

Janvāris 
 4. janvāris — atmosfēras spiediens Latvijā paaugstinājās līdz 790 mm Hg.
 5. janvāris — Madonā tika novērota 2008. gada zemākā temperatūra, −21 °C. Šajā dienā arī Rīgā tika sasniegts 2008. gada temperatūras minimums, −14,7 °C.
 23. janvāris — vēja brāzmas Latvijā sasniedza 26 m/s.
 29. janvāris — Mērsragā tiek sasniegts jauns šīs dienas temperatūras maksimums Latvijā: +9,8 °C

Februāris 

 3. februāris — Ainažos vienlaicīgi tika novēroti pērkons un sniegs.
 13. februāris — Viļakā tika novēroti pērkons un sniegs.
 15. februāris — Liepājā tika novēroti pērkons un sniegs.
 16. februāris — viszemākā mēneša temperatūra tika reģistrēta Alūksnē: −14 °C
 22.—23. februāris — visā Latvijas teritorijā pūta 2008. gada visstiprākie un visbrāzmainākie vēji. Baltijas jūras piekrastē brāzmās sasniedzot 31, bet iekšzemes rajonos 28 m/s. Tik stipras vēja brāzmas, kā šajās dienās, Dobelē (26 m/s), Saldū (28 m/s), Stendē (24 m/s), Bauskā (23 m/s), Rīgā (28 m/s), Gulbenē (24 m/s) un Zīlānos (27 m/s) februārī tika novērotas pirmoreiz, bet Pāvilostā reģistrētais vēja brāzmu stiprums (31 m/s) bija vislielākais līdz šim šai vietā novērotais arī visa gada garumā.

Marts 
 5. marts — Cēsu rajona Raunas pagasta Rožu ciemā pāris minūšu ilgs virpuļviesulis norāva ēkām jumtus un izgāza kokus.
 23. marts — spēcīgas snieggāzes laikā Rīgā tika novērots pērkona negaiss.
 26. marts — Vidusjūras ciklonam virzoties pāri Eiropas austrumu daļai uz ziemeļiem, Latvijas austrumos 25. un 26. martā ilgstoši un stipri sniga. Pēc diennakti ilguša sniegputeņa Alūksnē sniega segas biezums sasniedza 60 cm, bet Lubānā 41 cm. Vienas — divu diennakšu laikā vietām sniega segas krājumi pieauga par 30–40 cm. Vēja brāzmas šais dienās sasniedza 15–25 m/s, daudzviet putināja un uz ceļiem izveidojās neizbraucami sniega sanesumi.
 31. marts — neparasti silts laiks Latvijā. Rīgā gaida temperatūra pēcpusdienā sasniedza +16,4 °C

Aprīlis 
 10. aprīlis — vietām Kurzemē izveidojās pēdējā īslaicīgi sniega sega.
 14. aprīlis — Alūksnē tika novērotas vēl pēdējās pavasara sniega pārslas.
 15. aprīlis:
 Tika novērots liels temperatūras kontrasts. Kamēr Rēzeknē bija +18 °C, tikmēr Kolkā tikai +4 °C.
 Latvijā tika novērots pirmais 2008. gada negaiss, kas no dienvidiem virzījās pāri plašām teritorijām Kurzemē, kā arī Rīgas austrumu rajonos un atsevišķās vietās Vidzemē. Spēcīgākais lietus tika novērots Ziemeļkurzemē — Piltenes un Kuldīgas apkārtnē.
 19. aprīlis — Rīgā un lielākajā daļā Latvijas sākās pirmais sausuma periods, kurš ilga 29 dienas: no 19. aprīļa līdz 17. maijam. Tikai atsevišķas dienas šajā periodā tika novēroti nelieli nokrišņi, kuru summa par periodu sastādīja 5,4 mm un no kuriem daļa sastādīja kondensāts. Neliels lietus lija tikai 21. aprīlī (0,8 mm), 3. maijā (2,0 mm), 5. maijā (1,0 mm) kā arī 16. maijā (1,0 mm).
 28. aprīlis — Rīgā gaisa temperatūra pirmo reizi 2008. gadā sasniedza +20 grādus un bija tieši +20,0 °C.
 30. aprīlis — Rīgā spēcīgs vējš, kurš pusdienlaikā sasniedza ātrumu pat 20 metrus sekundē, laužot koku zarus, sacēla smiltis veidojot nelielu "smilšu vētru".

Maijs 
 Gandrīz visa mēneša laikā Rīgā un lielākajā daļā Latvijas teritorijas netika novēroti nokrišņi.
 19. maijs — Rīgā sākās otrais sausuma periods, kurš ilga 23 dienas — no 19. maija līdz 10. jūnijam ieskaitot un kurā netika novēroti nekāda veida nokrišņi.

Jūnijs 

 11. jūnijs — Rīgā un lielākajā daļā Latvijas teritorijas pēc vairāk kā mēneša ilga sausuma perioda vietām nolija īslaicīgs lietus.
 21. jūnijs — netālu no Ventspils tika novētors virpuļviesulis. No tumša mākoņa nolaidās piltuvveida mākonis un, ūdens virsmu nesasniedzis, pēc dažām minūtēm lēnam pacēlās un izzuda.
 28. jūnijs — Gaiziņkalnā nolija 87,6 mm nokrišņu, kas ir vairāk kā visa mēneša nokrišņu norma. Tas bija vislielākais diennakts nokrišņu daudzums kādā vietā Latvijā visā 2008. gadā. Tik liels nokrišņu daudzums diennaktī kaut kur Latvijā ir vidēji reizi četros gados.

Jūlijs 
 5. jūlijs — ap plkst. 19:00 Salacgrīvā tika novērota stipra krusa ar lieliem krusas graudiem. Aculiecinieki ziņoja, ka krusas graudi bijuši īkšķa naga lielumā.
 9. jūlijs — jūrā, netālu no Liepājas tika novērots virpuļviesulis. Tas izveidojās sekundārai aukstai atmosfēras frontei šķērsojot Latviju.
 12. jūlijs — dienas vidū, Rīgas apkārtnē un vēlāk arī Vidzemē tika novērotas spēcīgas un intensīvas lietusgāzes, kuras pavadīja pērkona negaiss, brāzmains vējš un dažviet arī krusa. Spēcīgā lietus dēļ Rīgā applūda zemākās ielas un būtiski tika traucēta notekūdeņu kolektoru darbība.
 14. jūlijs — Latvijā tika novērota liela temperatūras atšķirība. Kamēr Daugavpilī +29 °C, tikmēr Kurzemē tikai +13 °C
 14. jūlijs — Spēcīga negaisa dēļ bez elektrības palika daļa Latgales. Smagākie postījumi bija šaurā joslā Jēkabpils rajonā un Preiļu rajonā. Vissmagāk cieta Līvāni, Balvi, Kārsava un Viļaka. Vētra, kas daudviet pārauga virpuļviesulī, sagāza kokus bloķējot ceļus un pārraujot augstsprieguma elektroīnijas. Daudzām ēkām daļēji vai pilnībā tika norauti jumti, izpostīti parki un meža platības. Cietušo pilsētu ielas pārtapa upēs.

Augusts 
 1. augusts — Latvijā tika novērots daļējs Saules aptumsums. Rīgā tas sākās plkst. 11:47, maksimālā fāze bija plkst. 12:51, bet aptumsums beidzās plkst. 13:54. Maksimālā aptumsuma fāze (Saules diametra aizsegtā daļa) Rīgā bija 0,49, Liepājā — 0,46, bet Alūksnē — 0,52.
 7. augusts — Rīgā tika sasniegts jauns 7. augusta diennakts minimuma rekords, +5,8 °C, bet Skrīveros tika novērota pirmā salna (−0,5 °C).
 8. augusts — karstākā 2008. gada diena Rīgā, +28,5 °C.
 16. augusts — Daugavpilī tika novērota visaugstākā diennakts maksimālā gaisa temperatūra Latvijā, + 31,6 °C.
 17. augusts — vissiltākā diennakts vidējā gaisa temperatūra Latvijā. Vidējā temperatūra +21,0 °C. Savukārt visaugstākā diennakts vidējā gaisa temperatūra šai diennaktī tika reģistrēta Rēzeknē: +23,5 °C.
 23. augusts — vakarā Jēkabpilij pāri virzījās spēcīgs negaiss, kurš atnesa aptuveni stundu ilgu, spēcīgu lietusgāzi, kuras rezultātā ielās izveidojās īslaicīgi plūdi.
 31. augusts — auksto gaisa masu un vēl siltā ūdens temperatūru kontrastu, kā arī mitro gaisa masu dēļ, īpaši nestabila atmosfēras stratifikācija izveidojās Ventspilī, kur rezultātā tika novērots virpuļviesulis.

Septembris 
 1. septembris — gaisa temperatūra vietām pazeminājās līdz nullei.
 3. septembris:
 Pēcpusdienā gaisa temperatūra paaugstinājās līdz +20, +25 grādiem.
 Vakarā Latvijas austrumu rajonus šķērsojošā fronte sekmēja īpaši spēcīgu gubu—lietus mākoņu attīstību, kuri sniedzās līdz pat 14 km augstumam. Ap plkst. 19:15 Aizkraukles novadam, 200 metru platā joslā, pāri brāzās virpuļviesulis, nolaužot un pa gaisu aiznesot kokus, smagus siena ruļļus. Virpuļviesulis šķērsoja arī Rīgas — Daugavpils šoseju. Cilvēki necieta.
 6. septembris — gaisa temperatūra valsts dienvidos pakāpās līdz +24, +26 grādiem.
 7. septembris — visā Latvijā bija neraksturīgi karsts laiks (+23, +29 grādu). Gaisa temperatūra Daugavpilī plkst. 15:00 sasniedza +30,1 °C, Rīgā +24,2 °C tomēr Ventspils apkārtnē temperatūra pakāpās tikai līdz +17 °C.
 8. septembris — no rīta Rīgā un citviet Latvijā plosījās spēcīga pērkona negaiss. Lietusgāzes rezultātā applūda daudzas galvaspilsētas ielas un tika kavēta sabiedriskā transporta, īpaši trolejbusu un tramvaju, kustība — veidojās sastrēgumi un notika ceļu satiksmes negadījumi. K. Ulmaņa gatvē netālu no Mūkusalas ielas uz braucamās daļas nobruka zemes uzbērums. Visstiprākais lietus reģistrēts Limbažos (33 mm) un Rīgas lidostā (27 mm), bet Rīgas centrā nolija 14 mm.
 11. septembris — bija pārsvarā apmācies laiks, vietām smidzināja lietus, gaisa temperatūra dienas vidū tikai +8, +13 grādi.
 12. septembris — valsts austrumos dienas vidū bija tikai +7, +9 grādi, citviet valstī — ne siltāks par +13 grādiem.
 13. septembris — gaisa temperatūra dienas vidū valsts lielākajā daļā bija tikai +6, +11 grādi.
 18. septembris — maksimālā temperatūra bija tikai +8, +11 grādi.

Oktobris 

 2. oktobris — naktī Latviju sasniedza pirmā rudens vētra. Ventspils meteoroloģiskā stacija, īsi pēc pulksten 3:00 naktī, reģistrēja vēja brāzmas līdz 29 m/s. Citās LVĢMA meteoroloģiskajās stacijās vēja ātrums bija krietni mazāks. Papes ornitoloģiskajā stacijā naktī reģistrēts vējš ar ātrumu 25,5 m/s, bet Liepājā — 20 m/s. Igaunijas salās reģistrēti 25 m/s.
 8. oktobris — naktī Rīgā pirmo reizi temperatūra nokritās zem nulles (−0,4 °C).
 17. oktobris — bija kopumā Latvijā visā 2008. gadā ar nokrišņiem visbagātākā diennakts, daudzviet tās nokrišņu daudzums sasniedza visas dekādes normu, bet Gulbenē un Litenē — vairāk kā divas reizes to pārspēja.
 30. oktobris — vakarpusē gaisa temperatūra praktiski visā Latvijā pakāpās virs +11 °C grādu atzīmes, dažviet dienvidu rajonos uz brīdi sasniedzot pat +16 °C grādus. Daudzviet Latvijā un arī Rīga tika labots 30. oktobra dienas maksimums, kas Rīgā nu ir +14,8 °C.

Novembris 

 2. novembris — Varakļānu un Rēzeknes pusē tika novērots pirmais sniegs, tomēr sniega sega neizveidojās.
 15. novembris — Latvijā tika novērots pirmais sniegs.
 18. novembris — vakarpusē Rīgā izveidojās pirmā, pāris centimetru bieza, sniega sega, kura nākamajā rītā jau bija nokususi.
 18.—19. novembris — lielāko daļu Latvijas teritorijas pārklāja pirmais sniegs.
 23.—24. novembris — visā Latvijā plosījās spēcīga sniega vētra. Stiprākās vēja brāzmas tika reģistrētas Ventspilī (30 m/s) un Rīgā (29 m/s). Biezākā sniega sega bija Lubānā 38 cm, Gaiziņkalnā, Valkā un Siguldā 32 cm. Ap 25 000 mājsaimniecību, galvenokārt Rīgas apkārtnē un Vidzemē palika bez elektrības.

Decembris 
 16.—20. decembris — Latvijā bija vērojams dažādas intensitātes apledojums. Tika ziņots par satiksmes negadījumu skaita palielināšanos, spēcīgākais apledojums bija Latvijas rietumos 17. decembra vakarā, pievakarē — arī Rīgā. Vērā ņemama atkala turpinās arī 18. decembra dienas pirmajā pusē. 19.—20. decembrī parādība turpinākās Latvijas austrumdaļā un vietām arī Latvijas centrālajos rajonos. Atkala beidzās 21. decembra dienā, kad iestājās atkusnis un nokrišņi pārgāja lietus veidā.

Gada pārskats

Temperatūra 
 Latvija: −21,0 °C (5. janvāris, Madona)
 Latvija: +31,6 °C (16. augusts, Daugavpils)
 Rīga: −14,7 °C (5. janvāris)
 Rīga: +28,5 °C (8. augusts)

Nokrišņi 
 Nokrišņu gada summa vidēji Latvijā sastādīja 744 mm.
 Nokrišņu gada summa Rīgā sastādīja 632,8 mm.
 Sausums: 23 dienas (no 19. maija līdz 10. jūnijam ieskaitot).

Sniegs 
 Pirmais sniegs Latvijā: 2. novembris, Varakļānu un Rēzeknes pusē (pirmā sniega sega lielā daļā Latvijas: 18.—19. novembris)
 Pirmais sniegs Rīgā: 18. novembris
 Biezākā gada sniega sega: 26. marts, Alūksne — 60 cm.

Vējš 
 Spēcīgākās vēja brāzmas:
 22.—23. februāris, Pāvilosta — 31 m/s
 23. decembris, Ventspils — 31 m/s
 23.—24. novembris, Ventspils — 30 m/s

Laikapstākļu statistika Rīgā 
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.

Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.

Gaisa temperatūras fakti Rīgā 

Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.

Zemākā gaisa temperatūra dienā:
 −9,0 °C — 5. janvāris
 −6,6 °C — 4. janvāris
 −6,2 °C — 6. janvāris
 −4,8 °C — 7. janvāris
 −2,9 °C — 3. janvāris

Augstākā gaisa temperatūra naktī:
 +17,9 °C — 13. augusts
 +17,8 °C — 17. augusts
 +17,3 °C — 16. augusts
 +16,7 °C — 3. augusts
 +16,3 °C — 12. jūlijs

Skatīt arī 
 Latvijas klimats
 Rīgas klimats
 2008. gads Latvijā

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 

 Laika apstākļu raksturojums pa mēnešiem, meteo.lv
 Meteoroloģiskā informācija, 2008. gads, meteo.lv

Video 
 Vetra Livanos!, youtube.com, 
 2008. gada 23. novembra Sniega vētra Rīgā, youtube.com

Latvijas klimats
2008. gads Latvijā