Sēne

Par sēni var uzskatīt jebkuru pie sēņu valsts sugām piederošo dzīvo būtni. Tomēr visbiežāk ar vārdu sēne saprot sēņu gaļīgo augļķermeni, kas izdala sporas un kas izaug un paceļas no zemes vai sēnes barības avota. Tāpat kā visas sēnes, arī šie sēņu augļķermeņi nav augi un tajos nenorisinās fotosintēze.

Šīs sēnes cilvēki pārsvarā izmanto kā barības avotu, it īpaši skandināvu, baltu un slāvu valstīs, kur ļoti populāra ir sēņu ievākšanas prakse — sēņošana.

Latvijā sastopamās sēnes

Ēdamās sēnes 

Latvijā par ēdamām ir atzītas 303 sēņu sugas. Sēņotāji visbiežāk lasa tikai kādas 20—30 no tām. Lielāko daļu sēņu pirms ēšanas ir nepieciešams vai ieteicams novārīt, bet dažas var ēst svaigas.

Neēdamās sēnes 

Latvijā par neēdamām ir atzītas 243 sēņu sugas. Tās ir sēnes, kas nesatur indīgas vielas, bet tomēr satur vielas, kuras izdala nepatīkamu smaku vai arī ir rūgtas vai ar dedzinošu garšu.

Indīgās sēnes 

Latvijā par indīgām ir atzītas 33 sugas. Tās ir sēnes, kuru augļķermeņi satur indīgas vielas (sēņu indes), kas, nonākot cilvēka organismā, izraisa tā saindēšanos vai pat paliekošus iekšējo orgānu bojājumus un nāvi. Vairākas ēdamās sēnes, tai skaitā parastais vilnītis, arī var būt indīgas, ja tās pirms lietošanas nenovāra.

 Zaļā mušmire — Amanita phalloides (Vaill.:Fr.) Secr.
 Baltā mušmire — Amanita virosa (Lam.) Bertilloni
 Violetbrūnā mušmire — Amanita porphyria (Alb. & Schwein.:Fr.) Mlady
 Patujāra šķiedrgalvīte — Inocybe erubescens Blytt (sin. Inocybe patouillardii Bres.)
 Hornemana virpainīte — Stropharia hornemannii (Fr.:Fr.) Lundell et Nannf.
 Kailā mietene — Paxillus involutus (Batsch:Fr.) Fr.
 Parastā bisīte — Gyromitra esculenta (Fr.) Fr.
 Rūgtā sērsēne — Hypholoma fasciculare (Huds.: Fr.) P.Kumm.
 Kastaņu saulsardzene — Lepiota castanea Quél.
 Dzeltensarkanā tīmeklene — Cortinarius orellanus Fr.
 Velna beka — Boletus satanas Lenz.
 Sarkandzeltaine — Lactarius helvus
 Parastā bārkstmale — Hebeloma crustuliniforme
 Parastā smiltene — Tricholoma equestre
 Tīģeru pūkaine — Tricholoma pardinum

Psihotropās sēnes 

Latvijā par psihoaktīvām var uzskatīt aptuveni 15 sēņu sugas. Tās ir sēnes, kas iedarbojas uz centrālo nervu sistēmu, ierosinot apziņas izmaiņas, halucinācijas un eiforiju. Daudzviet pasaulē šīs sēnes tiek pielietotas šamanismā un alternatīvajā medicīnā. Muscimolu saturošās sēnes (atsevišķas mušmires) izraisa organisma fizisku saindēšanos un ir indīgas.

 Sarkanā mušmire — Amanita muscaria (L.:Fr.) Cook. (indīga sēne; satur muscimolu)
 Panteru mušmire — Amanita pantherina (DC.:Fr.) Krombh. (indīga sēne; satur muscimolu)
 Zilkāta samtmicīte — Conocybe cyanopus (satur psilocibīnu, psilocīnu un beocistīnu)
 Smailā kailgalve — Psilocybe semilanceata (satur psilocibīnu un beocistīnu)
 Vītolu jumtene — Pluteus salicinus (satur psilocibīnu un psilocīnu)
 Ievērojamā liesmene — Gymnopilus junonius (dažas apakšsugas satur psilocibīnu)
 vairākas šķiedrgalvīšu un svārsteņu sugas

Ārējās saites 

 MykoWeb — mikoloģijas un sēņošanas tīmekļa vietne 
 Ēdamās sēnes
 Latvijas sēnes
 Latvijas aizsargājamās sēnes