Jānis Jurkāns (politiķis)

Jānis Jurkāns (dzimis  Rīgā) ir poļu izcelsmes Latvijas politiķis, bijis pirmais atjaunotās Latvijas ārlietu ministrs, pēc tam vairāku Saeimu deputāts. Pārstāvējis Tautas saskaņas partiju un ar to saistītās kreisās politiskās apvienības. 2005. gadā pēc TSP iekļaušanās "Saskaņas Centrā" pameta politiku, bet 2011. gadā atgriezās, lai piedalītos 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās kā Šlesera Reformu partijas LPP/LC kandidāts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1946. gadā Rīgā daiļkrāsotāja Antonija Jurkāna un viņa sievas Mariannas piecu bērnu ģimenē.
Mācījās Rīgas 41. vidusskolā. Dienot Padomju armijā, viņu apsūdzēja kara tehnikas bojāšanā, pēc pusgada apcietinājuma 1968. gadā Jurkānu nosūtīja uz Prāgu, kur viņš bijis spiests piedalīties Prāgas pavasara apspiešanā.
1974. gadā beidza studijas Latvijas Valsts universitātē angļu valodas specialitātē.

Atmodas kustības laikā aktīvi iesaistījās sabiedriskajos procesos, bija Latvijas Tautas frontes biedrs. No 1990. līdz 1992. gadam bija pirmais atjaunotās Latvijas ārlietu ministrs Ivara Godmaņa valdībā.

No 1994. līdz 2005. gadam J. Jurkāns bija Tautas Saskaņas partijas priekšsēdētājs. 5., 6., 7., 8. Saeimas deputāts. 1995. gadā tika atkārtoti izvirzīts ārlietu ministra amatam Saeimas uzticību neguvušajā Ziedoņa Čevera sastādītajā Ministru kabineta sastāvā. No 1994. līdz 1996. gadam TSP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs, bet no 1997. līdz 2003. gadam — TSP un PCTVL Saeimas frakcijas priekšsēdētājs. 2005. gadā izstājās no TSP un tās Saeimas frakcijas, nepiekrītot iestāšanās "Saskaņas Centrā" nosacījumiem, bet 9. Saeimas vēlēšanās atbalstīja SC. Vēlāk biedrības "Baltijas asociācija — transports un loģistika" prezidents, kā arī Eiropas Parlamenta deputāta Alfrēda Rubika palīgs ārlietu jautājumos.

2011. gadā atgriezās politikā, lai piedalītos 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās kā Šlesera Reformu partijas LPP/LC kandidāts un potenciālais ārlietu ministra kandidāts, taču saraksts nesaņēma vēlētāju atbalstu un viņš Saeimā neiekļuva.

Atbalstīja 2014. gada Krimas aneksiju un iekļaušanu Krievijas sastāvā.

Apcietinājums 
2023. gadā radio intervijā Spānijā dzīvojošais Jānis Jurkāns stāstīja, ka, dienējot Padomju armijā, par slepenas kara tehnikas sabojāšanu ticis nepamatoti notiesāts ar brīvības atņemšanu uz 7 gadiem. Nosēdējis cietumā pusgadu, kad ticis izsaukts uz štābu, kur viņam piedāvājuši pret atbrīvošanu "braukt uz karu Čehoslovākijā", ko viņš arī izdarījis.

Citāti 
 "Eiropa mūs nesapratīs" (intervijā Z. Kacam, 1992.)
 ... pasaulē, kaut Strasbūrā, kaut Maskavā, Latviju uztver kā izmirstošu, izolacionisku, korumpētu valsti, ar septītā desmitnieka (no pasaules valstīm) dzīves līmeni, kur trešdaļai iedzīvotāju ir atņemtas politiskās tiesības, bet pa ielām maršē bijušie esesieši (intervija avīzei "Čas", 2002).
 "Saskaņas centrs ir mākslīgs baņķieru veidojums, kam nav nekādas ideoloģijas" (intervijā žurnālam "Nedēļa", 2006. gada 3. oktobrī )
 "Apvienībā "Saskaņas centrs" es redzu jaunu maiņu (..) Esmu strādājis ar viņiem, un es zinu, ka viņiem var uzticēt pašu visvērtīgāko saskaņas ideju" (intervijā avīzei "Час", 2006. gada 4. oktobrī )

Privātā dzīve 
Audzināts katoļticībā, bijis altārzēns, taču baznīcu vairs neapmeklē.

Bijis precējies trīs reizes, pēdējā laulība ar finansisti Ilzi Jurkāni šķirta 2016. gadā, pēc tam, kad J. Jurkāns tika pieķerts neuzticībā sievai.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Ziņas Ārlietu ministrijas mājaslapā

1946. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas poļi
PSKP biedri
Tautas saskaņas partijas politiķi
Šlesera reformu partijas politiķi
Latvijas ārlietu ministri
5. Saeimas deputāti
6. Saeimas deputāti
7. Saeimas deputāti
8. Saeimas deputāti
Rīgas 41. vidusskolas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi