Apaļmutnieki

Apaļmutnieki (Cyclostomata) — bezžokļaiņu infratipa pārstāvji. Tie ir visprimitīvākie mugurkaulnieki; tiem vēl nav pilnībā izveidojies mugurkauls. Apaļmutnieki ir ūdens dzīvnieki ar čūskveidīgu vai zušveidīgu ķermeņa formu, bez ekstremitātēm. Lielākie apaļmutnieku eksemplāri sasniedz 1 m, mazākie — ap 13 cm. Nepāra peldspura atrodas uz muguras un vēdera viduslīnijas ķermeņa aizmugurējā daļā. Apaļmutniekiem ir kaila un gļotaina āda ar daudziem gļotu dziedzeriem. Mutei ir piltuvveida piesūcekņa forma, to balsta gredzenveidīgs skrimslis. Mutē ir ragvielas zobi, kas paredzēti mīksto audu apskrubināšanai. Apaļmutniekiem ir arī spēcīga, urbjoša mēle. Žaunas ir maisveidīgas (5—16 pāri entodermālu žaunu maisu), kas cauraustas ar biezu asinsvadu tīklu. Žaunu skelets ir ažūra režģa veidā, kas nav sadalīts atsevišķos žaunu lokos. Apaļmutnieku skelets veidots no skrimšļa un saistaudiem, kaula šūnu skeletā nav. Ass skeletu veido muguras stiegra. Muguras stiegru un muguras smadzenes apņem biezs saistaudu apvalks. Ožas orgāns atšķirībā no citiem mūsdienu mugurkaulniekiem ir tikai viens (nepāra). Tas atveras purna priekšējā daļā ar vienu nāsi, kas ved uz ožas kapsulu. Ir divkameru sirds.

Ekoloģija 
Dzīvo jūrās, upju deltu rajonos un upēs. Peld čūskveidīgi, izlokot visu ķermeni. Vairums sugu ir savdabīgi parazīti un plēsēji; tie piesūcas pie ūdensdzīvniekiem, galvenokārt pie zivīm. Uzturā lieto arī beigtas zivis. Dzīves ciklā veic ar nārstu saistītu migrāciju.

Sistemātika 
Apaļmutnieku klase dalās divās apakšklasēs: miksīnās un nēģos (miksīnas reizēm top izdalītas atsevišķā klasē). Pavisam ir zināmas 38—46 apaļmutnieku sugas.

Klase 
 apakšklase  (Cephalaspidomorphi)
 kārta 
 apakšklase 
 kārta 

Apaļmutnieki