Jenotu dzimta

Jenotu dzimtas (Procyonidae) dzīvnieki pieder pie plēsēju kārtas suņveidīgo apakškārtas (Caniformia). Pie šīs dzimtas pieder jenoti, degunlācīši, kinkažu, olingi, kakomicliji un gredzenastes kaķi. Tie dzīvo dažādās biomās, izņemot tuksnešos, abos Amerikas kontinentos; tos var sastapt, sākot ar Kanādas dienvidiem un beidzot ar Argentīnas ziemeļiem. Jenotu dzimtā ir 15 sugas, kas pieder 6 ģintīm.

Latvijā nedzīvo neviens jenotu dzimtas dzīvnieks. Nevajadzētu sajaukt ar Latvijā plaši izplatīto jenotsuni (Nyctereutes procyonoides), ko sarunvalodā vienkāršoti sauc par jenotu. Jenotsuns pieder suņu dzimtai (Canidae).

Evolūcija 

Fosilie kauli dzīvniekiem, kas pieder pie jenotu dzimtas, ir 20 miljonus gadu veci, kas liecina, ka tie ir dzīvojuši jau miocēnā. Zinātnieki uzskata, ka senie jenotu dzimtas dzīvnieki bija plēsīgāki, un laika gaitā kļuva par visēdājiem. Pēdējie ģenētiskie pētījumi liecina, ka kinkažu (Potos flavus) ir vissenākā dzimtas suga, kas atdalījusies visagrāk no kopējiem priekštečiem, līdz ar to mūsdienās tai nav tuvas radniecības ar pārējām jenotu dzimtas sugām..

Izskats un uzvedība 
Jenotu dzimtas dzīvnieki ir maza vai vidēja auguma; mazākie dzīvnieki sver mazāk par vienu kilogramu, bet lielākie sver apmēram 20 kg. Lielākajai daļai ir slaidi augumi un garas vai vidēji garas astes, lai gan visiem pazīstamais parastais jenots ir masīvi veidots. Izņemot kinkažu, pārējiem astēm ir gredzenveida krāsojums un kontrastaini sejas marķējumi. Tas īpaši labi ir redzams jenotam. Visiem ir nelielas, stāvas ausis, kas var būt gan noapaļotas, gan smailas. Tāpat kā lācis jenotu dzimtas dzīvnieks ir pēdminis, kas nozīmē, ka tas iet uz pilnas pēdas. Kā piederīgi suņveidīgo apakškārtai jenotu dzimtas dzīvnieki nagus neievelk, lai gan ir dažas sugas, kas daļēji nagus var ievilkt. Nagi ir īsi un līki. Asti lielākā daļa jenotu dzimtas dzīvnieku izmanto balansēšanai, rāpjoties kokos, un tā ir ļoti kustīga. Īpaša ir kinkažu aste, tai ir tveršanas funkcija, lai pieturētos, rāpjoties koku zaros. Tikai diviem plēsējiem pasaulē ir tvērējastes: kinkažu un Dienvidaustrumāzijā dzīvojošam binturongam (Arctictis binturong).

Tā kā jenotu dzimtas pārstāvji ir visēdāji, tad tie ir zaudējuši dažas plēsēju pazīmes. Lai arī tiem ir ilkņi, tomēr tie ir ļoti vāji attīstīti lielākajai daļai jenotu dzimtā, īpaši jenotiem. Izņemot degunlācīšus, kas ir dienas dzīvnieki, pārējie jenotu dzimtas dzīvnieki ir nakts dzīvnieki. Lielākā daļa ir vientuļnieki, un mātīte mazuļus audzina viena pati, bet ir sugas, kas veido ģimenes.

Sistemātikas izmaiņas 
Kādreiz sarkanā panda tika klasificēta kā jenotu dzimtas dzīvnieks, tomēr ģenētiskie pētījumi ir ieviesuši izmaiņas klasifikācijā, un mazā panda ir ieguvusi savu mazo pandu dzimtu. Šobrīd joprojām ir neskaidrs degunlācīšu statuss: iespējams tie ir ziemeļu olinga (Bassaricyon gabbii) pasugas.

Sistemātika 
 Jenotu dzimta (Procyonidae)
 apakšdzimta Jenotveidīgie (Procyoninae)
 cilts Procyonini
 apakšcilts Procyonina 
 ģints Jenoti (Procyon)
 Kosumelas jenots (Procyon pygmaeus)
 Krabjēdājjenots (Procyon cancrivorus)
 Parastais jenots (Procyon lotor)
 apakšcilts Degunlācīši (Nasuina)
 ģints Parastie degunlācīši (Nasua)
 Baltpurna degunlācītis (Nasua narica)
 Dienvidamerikas degunlācītis (Nasua nasua)
 Kosumelas degunlācītis (Nasua nelsoni)
 ģints Kalnu degunlācīši (Nasuella)
 Kalnu degunlācītis (Nasuella olivacea)
 cilts Bassariscini 
 ģints Kakomicliji (Bassariscus)
 Vidusamerikas kakomiclijs (Bassariscus sumichrasti)
 Ziemeļamerikas kakomiclijs (Bassariscus astutus)
 apakšdzimta Kinkažuveidīgie (Potosinae) 
 ģints Kinkažu (Potos)
 Kinkažu (Potos flavus)
 ģints Olingi (Bassaricyon)
 Austrumu ielejas olings (Bassaricyon alleni)
 Mazais olings (Bassaricyon neblina)
 Rietumu ielejas olings (Bassaricyon medius)
 Ziemeļu olings (Bassaricyon gabbii)

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 The Procyonidae Family
 Family : Procyonidae
 Mammals Procyonids
 Procyonids Skulls
 Raccoons and Relatives
 Procyonidae
 Jenotveidīgie (krieviski)

 
Sermuļu virsdzimta