Eduards Brencēns

Eduards Brencēns ( — ) bija latviešu gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators. Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā. Gleznotāja Kārļa Brencēna brālēns.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1885. gadā Madlienas pagasta zemnieka ģimenē. Mācījās Jaunjelgavas pilsētas skolā. Mākslu apguva Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā (1902 — 1909), kur beidza teātra dekorāciju klasi, kā arī pie sava brālēna Kārļa Brencēna papildinājās vitrāžas un stikla apgleznošanas klasē. Pēc skolas beigšanas atgriezās Latvijā un darbojās ka aktieris un dekorators amatieru teātros.

Pirmā pasaules kara laikā viņu 1915. gadā iesauca armijā, pēc smaga ievainojuma 1917. gadā atvaļināja no karadienesta. Brencēns darbojās Valmieras teātrī un strādāja par skolotāju, 1918. gadā viņš nodibināja Ziemeļvidzemes mākslinieku apvienību "Baltā vārna". 
1920. gadā Brencēns pārcēlās uz Rīgu un kļuva par Neatkarīgo mākslinieku vienības biedru, strādāja par Rīgas 38. pamatskolas skolotāju. Vēlāk iesaistījās mākslinieku biedrības "Sadarbs"  darbā. Pēdējos dzīves gadus dzīvoja Cesvainē un Madonā.

Miris 1929. gada 17. aprīlī Sarkandaugavas slimnīcā Rīgā, apbedīts Matīsa kapos.

Mākslinieciskā darbība 

Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā, darinājis dekorācijas kā Rīgas, tā arī provinces teātriem. Ilustrējis grāmatas, to vidū minami brāļu Kaudzīšu "Mērnieku laiki" (1913), Apsīšu Jēkaba, Jēkaba Janševska raksti, Augusta Deglava "Vecais pilskungs", Tautas pasakas un teikas . Līdztekus grāmatu grafikai darbojies arī stājgrafikā.

Glezniecībā zināms ar jūtīgi tvertām sadzīves un darba ainām un un raksturotiem portretiem. Darbos ir skaidrs, korekts zīmējums,pārdomāts kompozicionālais kārtojums, plašs otas triepiens, kas neizsvaro gaismēnu attiecības, radot gleznojuma nepabeigtības iespaidu.
Izstādēs piedalījies no 1918. gada, 1919. gadā mākslinieku apvienības "Baltā vārna sastāvā piedalījies grupas izstādēs, kas noritējušas Valmierā, Cēsīs un Valkā. Eksponējis stājgleznas (portreti, ainavas, žanri), kā arī dekorāciju metus.

Izmantotā literatūra 
 Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 500lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija un darbi
 www.latvijasmaksla.lv
 www2.la.lv

1885. gadā dzimušie
1929. gadā mirušie
Latvijas mākslinieki
Latvijas gleznotāji
Latvijas grafiķi
Latviešu grafiķi
Latviešu mākslinieki
Latvijas scenogrāfi
Mākslinieku biedrības "Sadarbs" mākslinieki
Neatkarīgo mākslinieku vienības mākslinieki
Ogres novadā dzimušie
Matīsa kapos apbedītie