Vostok (kosmosa kuģis)

Vostok ( — 'austrumi') bija pirmo PSRS kosmosa kuģu sērija 1960. gados.

Kosmiskais aparāts sākotnēji tika iecerēts, lai to varētu izmantot spiegošanas mērķiem: uzņemtās fotofilmas tiktu atgrieztas nolaižamajā aparātā (Zeņit). Galvenais konstruktors šo konstrukciju izveidoja tādu, ka ar to varētu lidot un atgriezties uz zemi arī cilvēks. Tikai šī projekta militārā prioritāte ļāva gūt atbalstu no valsts augstākajām institūcijām.

Konstrukcija 

Kosmiskā kuģa kopējā masa sasniedza 4,73 tonnas, garums (bez antenām) — 4,4 m., maksimālais diametrs — 2,43 m.

Vostok sastāvēja no lodveida nolaižamā aparāta un koniska instumentu nodalījuma. Nolaižamais aparāts bija 2,3 m diametrā un ar 2,46 t masu. Tajā atradās katapultējamais krēsls, ar kuru kosmonauts varēja katapultēties starta laikā, ja notiktu nesējraķetes avārija. Tāpat katapultēšanos izmantoja nolaišanās laikā, jo nolaižamais aparāts nebija apgādāts ar mīkstās piezemēšanās sistēmu. 7 km augstumā kosmonauts katapultējās, un nolaidās uz zemes ar izpletni.
Instrumentu nodalījums bija 2,43 m diametrā un 2,25 m garumā ar masu 2,27 t. Tajā atradās bremzēšanas dzinējsistēma un degvielas tvertnes.

Versijas

Vostok 1K 
Vostok 1K bija prototipa kosmiskais aparāts. To izmantoja, lai izmēģinātu pamatsistēmas un pārbaudītu izvelēto koncepciju.

Vostok 2K 

Vostok 2K bija foto un radiosignālu izlūkošanas aparāts.

Vostok 3KA 
Vostok 3KA izmantoja tieši cilvēku lidojumiem (pirmie divi bija bezpilota izmēginājumu lidojumi). Pavisam veikti seši kosmonautu lidojumi.

Vostok lidojumi

Bezpilota lidojumi

Pilotējamie lidojumi

Skatīt arī 
 Vostok-1

Vostok kosmosa kuģi