1501. gads

1501. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Maijs 
 20. maijs — portugāļu jūrasbraucējs Žoau da Nova atklāja Debesbraukšanas salu.

Novembris 
 14. novembris — Velsas princis Artūrs Tjūdors apprecēja Spānijas princesi Aragonas Katrīnu.

Decembris 
 12. decembris — par Polijas karali kļuva Aleksandrs Jagellons.

Nezināms datums 
 Francijas karalis Luijs XII Valuā iekaroja Milānu.
 Angļi un portugāļi organizēja ekspedīciju uz Ņūfaundlendu.
 Mikelandželo uzsāka darbu pie slavenās skulptūras "Dāvids".
 Krievijas cars Ivans III iekaroja Lietuvu.
 Aleksandrs Jagellons kļuva par Polijas karali.
 Irānas ziemeļos tika dibināta Sefevīdu karaliste.

Dzimuši 
 6. maijs — Marcels II (Marcellus II), Romas pāvests (miris 1555.)
 18. jūlijs — Izabela Habsburga, Dānijas karaliene (mirusi 1526.)
 24. septembris — Džirolamo Kardāno (Gerolamo Cardano), itāļu matemātiķis, ārsts un astrologs (miris 1576.)
 iespējams
 Anna Boleina, Anglijas karaļa Henrija VIII otrā sieva (mirusi 1536.)

Miruši 
 3. janvāris — Ališers Navoji, Centrālāzijas politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks (dzimis 1441.)
 17. jūnijs — Jans I Olbrahts, Polijas karalis (dzimis 1459.)