Smoļenska

Smoļenska () ir pilsēta Krievijas rietumu daļā, Smoļenskas apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Dņepras upes krastos 400 km no valsts galvaspilsētas Maskavas. Viena no senākajām Krievijas pilsētām (pirmoreiz minēta 863. gadā), kopš 1985. gada varoņpilsēta.

Vēsture 

863. gadā pirmo reizi minēta hronikā (Устюжнский (Архангелогородский) свод), kurā teikts, ka Novgorodas varjagi rusi Askolds un Dirs ceļā pa Dņepru uz Cargradu nav uzbrukuši Smoļenskai, jo tā bijusi labi nocietināta un apdzīvota.
882. gadā to iekaroja Kijevas kņazs Oļegs ( — 'iesvētītais'), kas to nodeva kā lēni mazgadīgajam Rurika dēlam kņazam Igoram ().
948.—952. gadā Konstantīns Porfirogenetoss (Porphyrogennetos) Smoļensku minējis kā centrālo nocietināto varjagu pilskalnu tirdzniecības ceļā pa Daugavas upi un Lovates upi no Baltijas jūras zemēm uz Konstantinopoli, kas šeit krustojās ar ceļu uz Volgas upi uz Kaspijas jūru un Persiju un arābu zemēm ("Ceļš no varjagiem uz grieķiem").

12. gadsimtā Smoļenska kļuva par neatkarīgas kņazistes galvaspilsētu.
1229. gadā tika noslēgts tirdzniecības un sadarbības līgums starp Smoļensku no vienas puses un Rīgu un Gotlandi no otras puses (sk. zemāk).
1238. gadā to izlaupīja mongoļu karaspēks.
1404. gadā pēc atkārtotiem Lietuvas dižkunga Vītauta Dižā uzbrukumiem Smoļenskas kņaziste kļuva par Lietuvas dižkunigaitijas sastāvdaļu.
1514. gadā to iekaroja Maskavijas lielkņaziste.

1611. gadā Poļu—krievu kara (1609—1618) laikā to iekaroja Polijas-Lietuvas armija.
1618. gadā miera līguma rezultātā to atkal iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstī kā Smoļenskas vaivadiju.

1632.—1634. gadā Smoļenskas dēļ izcēlās jauns karš (Poļu—krievu karš (1632—1634)) starp Krievijas caristi un Poliju-Lietuvu, kurā Krievija cieta sakāvi. Kaujās pie Smoļenskas pret Krieviju piedalījās arī Kurzemes hercoga pulks prinča Jēkaba vadībā.
Tomēr 1654. gadā Poļu—krievu kara (1609—1618) laikā Smoļensku no jauna iekaroja Krievija un miera līguma rezultātā 1667. gadā iekļāva Krievijas sastāvā.
1812. gadā pilsētu pēc smagas kaujas iekaroja Napoleona armija ("Kauja pie Smoļenskas").

1918. gadā Smoļenska tika pasludināta par Baltkrievijas Tautas Republikas daļu.
1919. gada 1. janvārī Smoļenskā tika pasludināta Baltkrievijas Padomju Sociālistiskā Republika. Tās valdība šeit atradās līdz 7. janvārim.
1941. gadā Smoļenska tika gandrīz pilnīgi iznīcināta Otrā pasaules kara kaujā starp ielenkto PSRS karaspēku un uzbrūkošo Vācijas armiju.
1943. gadā pilsētu ieņēma Sarkanā armija.

Vēstures un kultūras pieminekļi 

 Pētera un Pāvila baznīca (no 12. gs.).
 Erceņģeļa Miķeļa baznīca (no 12. gs.).
 Pilsētas nocietinājumi (1596—1602) ap senpilsētu.
 Marijas (Pamošanās) Katedrāle (1677).
 Smoļenskas Debessbraukšanas (Uspenskas) katedrāle (1677—1679).
 Viens no vecākajiem operas namiem (1780).
 Pēterburgas ermitāžas filiāle (2006).
 Talaškino mākslinieku kolonija Smoļenskas tuvumā ar Svētā Gara baznīcu (Nikolaja Rēriha freskas un mozaīkas).

Dokumenti

Atsauces

Ārējās saites 

 Smoļenskas krīviči un viņu kaimiņi 
 Pilsētas mājas lapa
 Informācijas portāls
 Smoļenskas cietoksnis
 Pilsētas vēsture
 Senas fotogrāfijas
 Fotogalerija