Rikavas pagasts

Rikavas pagasts ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā ziemeļrietumos. Robežojas ziemeļos ar Nagļu un Gaigalavas pagastiem, austrumos ar Dricānu un Kantinieku pagastiem, dienvidos pa Rēzekni ar Sakstagala pagastu, kā arī ar Viļānu pagastu, rietumos ar Dekšāru pagastu. Pagasta centrs atrodas Rikavā.

Daba 
Atrodas Austrumlatvijas zemienē. Austrumu daļu aizņem Adzeles pacēlums, dienvidrietumu daļu - Jersikas līdzenums, ziemeļrietumu daļu - Lubāna līdzenums. Augstākais paugurs (130,3 m vjl.) atrodas Pļuskovā.

Pagasta austrumu daļā atrodami augstvērtīga māla atradņu krājumi. Ir zināms, ka Uguļovas atradņu māls izmantots Rikavas Riku muižas un Rēzeknes Jēzus Sirds katedrāles celtniecībā. Pļuskovas ciemā atrodas 5,5 ha liels grants karjers, no kura ņemta grants un būvēti daudzi apkārtējie ceļi.

Hidrogrāfija

Upes 
 Rēzekne
 Liužonka
 Malta
 Rēzeknīte
 Sūļupe

Ezeri un ūdenskrātuves 
Pagastā nav lielāku ezeru, taču uz Maltas upes ir Nagļu ūdenskrātuve - daļa no tās atrodas Nagļu pagastā, kopplatība 81,9 ha.

Vēsture 
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Viļēnu pagastā izveidoja Rikavas ciema padomi. Rēzeknes rajona Rikavas ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Zirkaukas ciema Šverņika kolhoza teritoriju, 1957. gadā — likvidētā Viļānu ciema kolhoza «Gaisma» teritoriju, 1962. gadā — Kantinieku ciema kolhoza «Draudzība» un padomju saimniecības «Komjaunietis» teritoriju. 1973. gadā daļu Rikavas ciema teritorijas pievienoja Nagļu ciemam, bet 1981. gadā Rikavas ciemam pievienoja daļu Kantinieku ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rikavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas (pēc iedzīvotāju skaita) pagastā ir: Rikava (pagasta centrs), Baļtina, Piliskolns, Pļuskova, Mihalki, Asnīnes, Liuzi.

Novadnieki 
Līvija Liepdruviete (1955) - dzejniece, skolotāja

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra 
Pagastā darbojas Rikavas pamatskola (no 2009. gada 1. septembra _ Gaigalavas pamatskolas struktūrvienība), bibliotēka, kultūras nams. katoļu baznīca.

Kultūras dzīves galvenais balsts Rikavā ir kultūras nama etnogrāfiskais ansamblis Rikava (vad. Aija Dundure), viens no vecākajiem folkloras ansambļiem valstī. Piedalījies visos Latvijā notikušajos starptautiskajos festivālos Baltica. Ansamblis bijis gaidīts viesis 1995., 1997., 1999. gada Latgales televīzijas mūzikas festivālos Rēzeknē, piedalījies vairākās TV un kino filmās: Tā dzied un dejo Latvijā, Trīs minūšu lidojums, Ziedi mana linu druva, Rūtoj, saule, rūtoj, bite u.c. Ansamblis ir koncertējis Ļeņingradā, Viļņā, Opočkā, Kupišķos. 1990. gadā ansamblis piedalījies Starptautiskajā folkloras festivālā Kijivā (Ukraina), 1998. gadā _ XXII Baltijas jūras un Ziemeļvalstu festivālā Gdaņskā (Polija), 2001. gadā _ IV starptautiskajā festivālā Kantele un IX somugru tautu folkloras festivālā Karēlijas Republikā, Petrozavodskā. 2007. gadā ansamblis piedalījies trešajā starptautiskajā folkloras festivālā “Sofijas pavasaris” Bulgārijā. Rikavas kultūras namā ir izveidota neliela etnogrāfiskā ansambļa folkloras materiālu krātuve.

Kultūras pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas astoņi kultūras pieminekļi,

Valsts nozīmes kultūras pieminekļi 
Arhitektūras pieminekļi:

 Rikavas katoļu baznīca
 Rikavas muižas apbūve
 Kungu māja, vēlāk skola

Arheoloģiskais piemineklis: Pleskavas pilskalns

Vietējās nozīmes kultūras pieminekļi 
Arhitektūras pieminekļi:

 Riku dzimtas kapliča
 Rikavas muižas parks
 Pārvaldnieka māja

Arheoloģiskais piemineklis: Kaļvu viduslaiku kapsēta.

Atsauces 

Latgale
Rēzeknes novada pagasti
 
Viļānu pagasts