Halcedons

Halcedons (nosaukums saistīts ar Seno Grieķiju, taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no kvarca paveidiem — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita minerāla — moganīta maisījums. Halcedons uzskatāms par mineraloīdu.

Halcedonam atšķirībā no kvarca ir taukains spīdums. Tas ir puscaurspīdīgs, visbiežāk baltā vai zilgani pelēcīgā krāsā, brūngans un nereti — gandrīz melns. Vieglāk šķīdināms nekā kvarcs. Veido kārtiņas, satecējumus, pseidostalaktītus vai masīvus veidojumus. Halcedons veidojas magmatisko iežu plaisās un tukšumos, arī nogulumiežos (krams).

Dažādos halcedona paveidus jau kopš seniem laikiem izmanto kā rotakmeņus. Tā kā pie halcedona nelīp karsts vasks, to bieži izmantoja zīmogu izgatavošanai. Dažāus paveidus joprojām izmanto rotaslietu izgatavošanai. Lielākus gabalus izmanto arī vāzu, galdu virsmu utml. izgatavošanai. Tiešu Saules staru iedarbībā akmens dabiskais krāsojums var izbalēt.

Paveidi 
 Ahāts — joslains, bieži koncentriski joslains
 Karneols — viendabīgs, sarkans
 Hrizoprazs — zaļš, satur niķeļa oksīdu
 Prazems — bāli zaļš
 Onikss — joslains, ar melnām un baltām joslām
 Krams — tumši pelēks, melns, brūns, ar stiklainu spīdumu
 Heliotrops — smaragdzaļš, ar sarkaniem lāsumiem

Atradnes 
 ASV — Aidaho, Arizona, Florida, Kolorādo, Oregona
 Botsvāna
 Brazīlija — Riugrandi du Sula
 Dienvidāfrikas Republika
 Indija
 Islande
 Jemena
 Kazahstāna
 Kanāda — Jaunskotija, Ontārio
 Krievija — Urāli, Aizbaikāls, Sahalīna, Kamčatka
 Mongolija
 Polija
 Rumānija
 Saūda Arābija
 Slovākija
 Vācija
 Urugvaja

Kvarca paveidi
Dārgakmeņi
Mineraloīdi