Bauskas novads (2009—2021)

Bauskas novads bija pašvaldība Zemgales centrālajā daļā; robežojās ar Iecavas novadu, Vecumnieku novadu, Rundāles novadu, Jelgavas novadu, Ozolnieku novadu un Lietuvas Republiku.

Bauskas novads izveidots 2009. gada 1. jūlijā un tajā iekļautas deviņas pašvaldības – Bauskas pilsēta un Brunavas pagasts, Ceraukstes pagasts, Codes pagasts, Dāviņu pagasts, Īslīces pagasts, Gailīšu pagasts, Mežotnes pagasts, Vecsaules pagasts.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauta Bauska, Bārbeles pagasts, Brunavas pagasts, Ceraukstes pagasts, Codes pagasts, Dāviņu pagasts, Gailīšu pagasts, Iecavas pagasts, Iecava, Īslīces pagasts, Kurmenes pagasts, Mežotnes pagasts, Rundāles pagasts, Skaistkalnes pagasts, Stelpes pagasts, Svitenes pagasts, Valles pagasts, Vecsaules pagasts, Vecumnieku pagasts un Viesturu pagasts.

Daba 

80,4% novada teritorijas aizņem lauksaimniecības zeme un 13,8% meži. Novads atrodas Lielupes sateces baseinā ar blīvju upju tīklu. Lielākās upes – Lielupe, Mūsa, Mēmele, Iecava, Īslīce un Ceraukste.

Vēsture

Teritoriālais iedalījums 
Bauskas novads izveidots 2009. gada 1. jūlijā un tajā iekļautas deviņas pašvaldības – Bauskas pilsēta un Brunavas pagasts, Ceraukstes pagasts, Codes pagasts, Dāviņu pagasts, Īslīces pagasts, Gailīšu pagasts, Mežotnes pagasts, Vecsaules pagasts.

Apdzīvotās vietas

Iedzīvotāji 
2016. gada 30. februārī novadā dzīvoja 25 188 iedzīvotāji. Pēc 2011. gada 1. janvāra datiem iedzīvotāju skaitam novadā ir tendence samazināties par vidēji 0,8% gadā. 36% visu novada iedzīvotāju dzīvoja Bauskā. Vismazāk apdzīvotais bija Dāviņu pagasts ar 875 iedzīvotājiem.

Bauskas novadā atrodas 69 kapsētas, 11 no kurām vairs nav aktīvas. Kapsētu kopējā platība ir nedaudz virs 67,1 ha.

Etniskais sastāvs

Pašvaldība 

Novada administratīvais centrs ir Bauskas pilsēta. 2009. gada 6. jūnijā notika pirmās Bauskas novada pašvaldības vēlēšanas.

Novada dome sastāv no 17 vēlētiem deputātiem. Izveidotas četras patstāvīgās komitejas – Finanšu; Sociālo un veselības lietu; Vides un attīstības un Izglītības, Kultūras un sporta lietu. Novada administrācijas darbu veic 11 nodaļas. Novada domes pakļautībā ir 8 pagastu pārvaldes, 8 pašvaldības kapitālsabiedrības un 29 iestādes.

Sadraudzība 
 Hedemora, Zviedrija, no 2003. gada 13. septembra.  
 Pakrojas rajona pašvaldība, Lietuva, no 2006. gada 2. novembra. 
 Ripinas apriņķis, Polija, no 2007. gada 5. jūnija.  
 Nāhoda, Čehija, no 2010. gada 23. jūlija. 
 Radvilišķu rajona pašvaldība, Lietuva, no 2011. gada 7. maija.  
 Hašuri, Gruzija, no 2011. gada 24. septembra.

Tautsaimniecība

Lielākie uzņēmumi 
 Lielzeltiņi, putnu gaļas ražošana.  
 Bauskas alus, alus un bezalkoholisko dzērienu ražošana.  
 Kronis, augļu un dārzeņu pārstrādes uzņēmums.

Izglītība 
Laikā no 2007. līdz 2011. gadam bērnu un jauniešu skaits novadā samazinājās par 16%, no 5942 līdz 5008.

Vispārējās izglītības iestādes: Bauskas Valsts ģimnāzija, Bauskas 2. vidusskola, Īslīces pamatskola, Uzvaras vidusskola, Mežotnes internātvidusskola, Bauskas pilsētas pamatskola, Codes pamatskola, Mežgaļu pamatskola, Mežotnes pamatskola, Griķu pamatskola, Ozolaines pamatskola, Vecsaules pamatskola, Bauskas sākumskola.

Bauskas pilsētas pirmsskolas izglītības iestādes Pasaulīte un Zīlīte.

Darbojas Bauskas novada Bērnu un jaunatnes sporta skola, Bauskas Mūzikas un Mākslas skola, kā arī Bauskas Bērnu un jauniešu centrs un Sporta centrs Mēmele.

Sports

Kultūra 
Bauskas novada teritorijā atrodas 57 valsts kultūras nozīmes kultūras pieminekļi. 
Tūrisma objekti – Bauskas vecpilsēta, Bauskas pils muzejs, Mežotnes pils, Bruknas muiža, Bauskas Svētā Gara baznīca, Bauskas rātsnams, Bauskas Novadpētniecības un mākslas muzejs, Rīgas Motormuzeja filiāle, Viļa Plūdoņa memoriālā māja – muzejs Lejnieki.

Bauskas pilsētas bibliotēka darbojas kopš 1922. gada. Pēckara gados izveidots Bauskas novada Kultūras centrs.

Populāras ir auto sacensības autokrosa sporta kompleksā Mūsa ar 20 000 skatītāju vietām, Starptautiskais motociklistu saiets un Kantrī mūzikas festivāls ar 10 000 apmeklētājiem.

Reliģija 
Novadā atrodas katoļu, protestantu un pareizticīgo baznīcas.

Ievērojami novadnieki 
 Pēteris Kūla, skolotājs

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Latvijas bijušie novadi