Malahīts

Malahīts ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš minerāls, kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

ASV dienvidrietumu štatos to bieži iestrādā sudraba rotaslietās.Malahīts ir populārs kolekcionāru vidū, un no tā var veidot dažādus izstrādājumus kā lodes, šķīvjus un figūriņas. Galvenās ieguves vietas ir Āfrika, Austrālija, Lielbritānija, Francija, Meksika, Krievija, Dienvidāfrika un ASV.

Malahītu var iegūt arī lielos gabalos, tāpēc tas ir iecienīts apdares materiāls, kurš izmantots iespaidīgu ēku, piemēram, Ziemas pils Sanktpēterburgā celtniecībā. Tur ir malahīta istaba, kas nosaukumu ieguvusi no šī akmens izveidotās grīdas un kolonnu, kā arī lielas, masīvas vāzes dēļ.

Izmantošanas vēsture 
Arheoloģiskie pētījumi liecina,ka vara rūda un to pavadošie minerāli, ieskaitot malahītu, tika iegūti jau aptuveni pirms 6000 gadiem Timnā netālu no Elatas, Izraēlā. Rūdas ieguve tur notikusi līdz pat vēlajam neolītam. Senie ēģiptieši pulverveida malahītu un lazurītu lietoja kā acu ēnas, bet līdz pat 18. gadsimtam tos izmantoja kā krāsu pigmentus.

Dziedinošie efekti 
Alternatīvās medicīnas kristālu dziedniecībā malahītam piemītot spēcīgas aizsargspējas. Tas esot kareivju akmens, kas var palielināt vēlmi dzīvot un koncentrēt enerģiju viena konkrēta mērķa sasniegšanai. Mazu gabaliņu varot nēsāt līdzi aizsardzībai un pašapziņas celšanai.

Minerāli