Prūsijas hercogiste

Prūsijas hercogiste (, ) bija Polijas-Lietuvas kopvalsts vasaļvalsts Prūsijas teritorijā laikā no 1525. līdz 1701. gadam.

Vēsture 
1525. gada 8. aprīlī pēdējais Vācu ordeņa lielmestrs Brandenburgas kūrfirsts Albrehts Hohencollerns Krakovā parakstīja līgumu ar Polijas karali par Prūsijas hercogistes kā Polijas kroņa vasaļvalsts dibināšanu. 9. maijā Albrehts Hohencollerns kļuva par pirmo Prūsijas hercogu. 1609. gadā Prūsijas princese Sofija apprecējās ar Kurzemes hercogu Vilhelmu, kā pūru viņam atdodot Prūsijai ieķīlāto Grobiņas pilsnovadu.

No 1618. gada Prūsijas hercogiste personālūnijā ar Brandenburgu veidoja Brandenburgu-Prūsiju. 
Poļu—zviedru kara laikā 1626. gada martā to īslaicīgi ieņēma Zviedrijas karaspēks karaļa Gustava Ādolfa vadībā.
1701. gadā Brandenburgas kūrfirsts Frīdrihs III Hohencollerns (Friedrich I Hohenzollern, 1657-1713) kronējās par "ķēniņu Prūsijā" (König in Preußen) Frīdrihu I.

Septiņgadu kara laikā 1757. gadā Krievijas impērijas karaspēks ģenerālanšefa Fermora vadībā no Kurzemes hercogistes teritorijas iebruka Austrumprūsijā, 1757. gada 31. decembrī ķeizariene Elizabete izdeva ukazu par Prūsijas hercogistes inkorporāciju Krievijas impērijā, kas tika anulēta pēc Pēterburgas miera līguma 1762. gada maijā.

Prūsijas hercogi 
 Albrehts Hohencollerns (Albrecht von Brandenburg-Ansbach) 1525–1568
 Albrehts Frīdrihs Hohencollerns (Albrecht Friedrich) 1568–1573
 Georgs Frīdrihs Hohencollerns (Georg Friedrich), administrators 1577–1603
 Joahims Frīdrihs Hohencollerns (Joachim Friedrich), reģents 1603–1608
 Johans Zigismunds Hohencollerns (Johann Sigismund), līdzreģents 1608–1619
 Georgs Vilhelms Hohencollerns (Georg Wilhelm) 1619–1640
 Frīdrihs Vilhelms Hohencollerns (Friedrich Wilhelm), 1640–1688 
 Frīdrihs III (Friedrich III.) 1680–1701

Skatīt arī 
 Karaļa Prūsija
 Prūsijas valdnieku uzskaitījums

Ārējās saites 

 Detaillierte Karte beider Teile Preußens um 1635 (Preußen königlichen Anteils und Herzogtum Preußen)

Prūsija