Latvija olimpiskajās spēlēs

Latvija olimpiskajās spēlēs pirmo reizi startēja 1924. gadā. Līdz šim Latvija ir startējusi 12 vasaras olimpiskajās spēlēs un 12 ziemas olimpiskajās spēlēs.

Pirmās spēles, kurās tā bija pārstāvēta, bija 1924. gada Šamonī ziemas olimpiskajās spēles, nedaudz vēlāk tā arī pirmo reizi startēja vasaras olimpiskajās spēlēs, kuras norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē. Līdz 1940. gadam, kad Latviju okupēja Padomju Savienība, tā piedalījās visās vasaras olimpiskajās spēlēs un gandrīz visās ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Leikplesidas olimpiskās spēles. Pēc Latvijas okupācijas lielākā daļa sportistu startēja Padomju Savienības sastāvā (1952 — 1988). Atsevišķi sportisti, kuri bija devušies trimdā, startēja arī citu valstu komandās. Pēc Padomju Savienības sabrukuma Latvija atkal olimpiskajās spēlēs startēja kā neatkarīga valsts. Pirmās šādas spēles bija 1992. gada Lillehammeres ziemas olimpiskās spēles, tajā pašā gadā tā arī atkal startēja vasaras olimpiskajās spēlēs, kas šoreiz norisinājās Barselonā. Kopš 1992. gada tā ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas un vasaras olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Latvija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 31 olimpisko medaļu (5 zelta, 14 sudraba un 12 bronzas). No 31 medaļas 21 medaļa ir izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs un 10 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. No vasaras olimpiskajām spēlēm Latvijai visveiksmīgākās bija 2004. gada Atēnu spēles, kad tā izcīnīja 4 olimpiskās medaļas, visas sudraba. Savukārt no ziemas olimpiskajām spēlēm visveiksmīgākās līdz šim ir 2014. gada Soču spēles. Periodā no 1924. gada līdz 1936. gadam Latvija bija izcīnījusi medaļas tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Pirmo ziemas olimpisko spēļu medaļu tā izcīnīja tikai 2006. gada Turīnas spēlēs.

Latvija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi 11 vasaras un 3 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk, piecas medaļas ir izcīnītas vieglatlētikā un kamaniņu braukšanā, taču riteņbraukšana ir vienīgais sporta veids, kur ir izcīnītas divas zelta medaļas. Bez riteņbraukšanas zelta medaļas ir izcīnītas arī vingrošanā, bobslejā un 3x3 basketbolā. BMX riteņbraucējs Māris Štrombergs ir vienīgas Latvijas sportists ar divām zelta olimpiskajām medaļām.

Medaļas, ko Latvijas sportisti ir izcīnījuši, esot Padomju Savienības komandas sastāvā, netiek ieskaitītas Latvijas medaļu kopskaitā.

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs  
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskajās spēles

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Latvijas sportisti olimpiskajās spēlēs 
 

Olimpiskajās spēlēs (līdz 2018. gada ziemas olimpiskajām spēlēm) tajās ir startējuši 591 sportisti, kuri ir pārstāvējuši Latviju vai ir bijuši ar latviešu izcelsmi (ieskaitot mākslas sacensības dalībniekus). Vasaras olimpiskajās spēlēs ir startējuši 364 sportisti, bet ziemas olimpiskajās spēlēs ir startējuši 229 sportisti. Divi sportisti — Roberts Plūme un Arvīds Jurgens ir vienīgie līdz šim, kas startējuši gan ziemas, gan vasaras olimpiskajās spēlēs. Lielākā daļa no sportistiem olimpiskajās spēlēs ir startējuši Latvijas olimpiskās komandas sastāvā, bet ir sportisti, kuri startējuši citu valstu sastāvā. Latvijas okupācijas periodā (1940 — 1991) galvenokārt Latvijas sportisti startēja Padomju Savienības sastāvā.

Visilgāk startējošais Latvijas sportists olimpiskajās spēlēs līdz šim ir bijis sporta šaušanas pārstāvis Afanasijs Kuzmins. Viņš ir startējis 9 vasaras olimpiskajās spēlēs (1976 — 1980; 1988 — 2012). Savukārt no ziemas olimpisko spēļu sportistiem visvairāk olimpiskajās spēlēs startējuši kamaniņu braucēja Anna Orlova un biatlonists Ilmārs Bricis. Abi ir startējuši 6 ziemas olimpiskajās spēlēs.

Visvairāk olimpiskajās spēlēs startējušie Latvijas sportisti 

Iekļauti tikai tie Latvijas un latviešu izcelsmes sportisti, kuri ir startējuši vismaz 4 vasaras vai ziemas olimpiskajās spēlēs.

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Latviju ir izcīnījuši divas un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji 

Latvijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2020 Tokija —  Agnis Čavars, Jeļena Ostapenko
  2016 Riodežaneiro —  Māris Štrombergs
  2012 Londona —  Mārtiņš Pļaviņš
  2008 Pekina —  Vadims Vasiļevskis
  2004 Atēnas —  Vadims Vasiļevskis
  2000 Sidneja —  Voldemārs Lūsis
  1996 Atlanta —  Einārs Tupurītis
  1992 Barselona —  Raimonds Bergmanis
  1936 Berlīne —  Haralds Marvē 
  1932 Losandželosa —  Jānis Dimza
  1928 Amsterdama —  Alberts Zvejnieks
  1924 Parīze —  Arvīds Ķibilds

Ziemas olimpiskās spēles 

  2022 Pekina —  Lauris Dārziņš, Elīza Tīruma
  2018 Phjončhana —  Daumants Dreiškens
  2014 Soči —  Sandis Ozoliņš
  2010 Vankūvera —  Martins Dukurs
  2006 Turīna —  Artūrs Irbe
  2002 Soltleiksitija —  Harijs Vītoliņš
  1998 Nagano —  Sandis Prūsis
  1994 Lillehammere —  Zintis Ekmanis
  1992 Albērvila —  Jānis Ķipurs
  1936 Garmiša-Partenkirhene —  Leonīds Vedējs
  1928 Sanktmorica —  Alberts Rumba 
  1924 Šamonī —  Roberts Plūme

Skatīt arī 
 Latvija paraolimpiskajās spēlēs
 Latvijas Olimpiskā komiteja

Ārējās saites 
 
 
  

Valstis olimpiskajās spēlēs