Pleocimāti

Pleocimāti (Pleocyemata) ir desmitkājvēžu kārtas (Decapoda) apakškārta. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 1963. gadā tika izveidotas 2 jaunas apakškārtas: pleocimātu apakškārta un zāģveida garneļu apakškārta (Dendrobranchiata), kas aizvietoja senākās apakškārtas - peldvēžus (Natantia) un rāpotājvēžus (Reptantia). Pleocimātu apakškārtā ir iekļauti visi rāpotājvēži (krabji, vēži, omāri u.c.), garneles un boksergarneles. Senākā apakškārtas fosilija ir devona laika fosilija - Palaeopalaemon.

Visiem pleocimātiem ir raksturīgi, ka mātīte izperē apaugļotās olas, paslēpjot tās zem vēdera. Olas ir piestiprinātas pie vēderkājām (pleopodiem). Šī kopīgā īpašība ir devusi vārdu pleocimātu apakškārtai.

Latvijā 
Visas desmitkājvēžu sugas, kas sastopamas Latvijas ūdenstilpēs, pieder pleocimātu apakškārtai. Saldūdens tilpēs un Baltijas jūrā kopumā ir sastopamas 8—9 sugas: platspīļu upesvēzis (Astacus astacus), šaurspīļu upesvēzis (Astacus leptodactylus), Amerikas signālvēzis (Pacifastacus leniusculus), dzeloņvaigu vēzis (Orconectes limosus), piekrastes peldkrabis (Carcinus maenas), Ķīnas krabis (Eriocheir sinensis), parastā garnele (Palaemon adspersus), smilšu garnele (Crangon crangon) un Eiropas akmeņu garnele (Palaemon elegans). Lai arī Eiropas akmeņu garnele ir novērota Baltijas jūrā, iespējams, ka pie Latvijas krastiem tā nemājo.

Sistemātika 
 apakškārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta 
 infrakārta

Atsauces

Ārējās saites 
 Pleocimātu fotogalerija

Desmitkājvēži