Bodžera scinks

Bodžera scinks, arī Bodžerija scinks (Gongylomorphus bojerii) ir scinku dzimtas ķirzaka, kas endēma Maurīcijai.

Nosaukums 
Sugas nosaukums piešķirts par godu austriešu dabaszinātniekam un pētniekam Venzelam Bodžeram (Wenzal Bojer, 1759—1856).

Izskats 
Garums 11—14 cm. Šādi grāmatā "Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži" Bodžera scinkus no Raundas salas apraksta Džeralds Darels:
"Gintera gekonus šeit neredzēja, toties šaudījās apmēram četrarpus collas gari mazie scinki ar garu asti, smailu galvu un tik niecīgām kājiņām, ka ķirzakas drīzāk izskatījās pēc čūskulēniem. Tās slīdēja pa klinšu starpu kā dzīvsudraba pilieni, ņirbēja kā kolibri... Spožacainie scinki, naski un žigli kā pilieni uz loga rūts, kustējās, ne mirkli nepierimstot... Gludās, sīkās gaišpelēkās un kafijkrāsas zvīņas saulē zvīgoja, un ķirzakas ne mirkli nepārtrauca nopietno barības meklēšanas uzdevumu".

Izplatība 
Savulaik bija plaši sastopams visā Maurīcijā un apkārtējās saliņās. Makabeju pasuga G. b. fontanayi, kas dažkārt tiek izdalīta arī kā atsevišķa suga, mitinās Melnās upes aizas nacionālajā parkā Maurīcijas dienvidrietumos.

Nominālpasuga apdzīvo vairākas Maurīcijas piekrastes saliņas — ziemeļu saliņas Raundu, Sērpentu, Ganerskveinu, Gabriela salu, Baloža klinti, Maurīcijas dienvidaustrumu piekrastē novietoto Egretu un Vakoasu. Divas populācijas reintroducētās sīciņajās, netālu esošajās Ile de la Passe un Ile aux Fouquets saliņās.
Lielākā populācija, kas veidoja aptuveni 80% no sugas kopskaita, līdz 2010. gadam dzīvojas Flatā. Taču Āzijas mājas ciršļa (Suncus murinus) invāzijas rezultātā šī populācija īsā laikā tika pilnībā iznīcināta.

Uzvedība un barība 
Scinki nereti sildās un gozējas Saules staros. Pārtiek galvenokārt no kukaiņiem, un medību laikā pārvietojas ļoti strauji. Naigā tekalēšana arī nepieciešama, lai spētu izbēgt no dabiskajiem ienaidniekiem Raundas scinkiem.

Aizsardzība 
Sugu apdraud ievestie svešzemju dzīvnieki, — Āzijas mājas ciršļi, čūskas Lycodon capucinus, mangusti un savvaļā pārgājušie kaķi. Raundā arī kazas un truši, kuri postīja ķirzaku dabisko dzīvesvidi. Maurīcijas savvaļas fonda vadībā invazīvās sugas tika izskaustas no Bodžera scinka apdzīvotajām saliņām. Populācijas pieaugumu sekmēja arī nebrīvē pavairoto īpatņu reintrodukcija to dabiskajā vidē.

Sistemātika 
Tiek izdalītas trīs pasugas, kuras dažkārt izdala kā atsevišķas sugas:
 Nominālpasuga (G. b. bojerii) — sastopams piekrastes saliņās;
 Makabeju scinks (G. b. fontenayi) - sastopams Melnās upes aizas nacionālajā parkā;
 Reinjonas šķeltausu scinks (G. b. borbonica) - izmiris 19. gadsimta vidū.
Oranžastes scinks pagaidām nav aprakstīts.

Atsauces 

Maurīcijas scinki
Maurīcijas rāpuļi