Nereta

Nereta ir ciems Latvijas dienvidos, Sēlijā, Aizkraukles novada Neretas pagasta centrs. Atrodas Dienvidsusējas krastos pie Salātes ietekas, 4 km no Lietuvas robežas. Attālums līdz novada centram Aizkrauklei ir 52 km, Jēkabpilij 53 km, līdz Rīgai — 120 km.

Neretā atrodas pagasta administrācija, J. Jaunsudrabiņa vidusskola, luterāņu un katoļu baznīcas, kultūras nams, ģimenes ārsts, brīvdienu māja "Zemgalieši". Netālu no Neretas ir Jāņa Jaunsudrabiņa muzejs "Riekstiņi". Uzpludinot Neretas ūdenskrātuvi uz Dienvidsusējas izveidota mazā Neretas HES.

Vēsture 
Nereta atrodas tajā Sēlijas daļā, kuru 13. gadsimtā pakļāva Livonijas ordenis. Nereta vēstures avotos pirmo reizi minēta (kā Nirica) 1298. gadā. Pie Livonijas ordeņa Aizkraukles komturejas dienvidu robežas ar Lietuvas dižkunigaitijas zemēm izveidojās nocietinātā Neretas muiža, kas pēc ordeņa sabrukuma piederēja bijušajam ordeņa komturam Vilhelmam no Efernas (von Effern). Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā 1570. gadā atjaunoja nopostīto Neretas baznīcas koka celtni, bet 1584.-1593. gadā uzcēla tagadējo Neretas luterāņu baznīcas mūra ēku. 1564. gadā Neretas nosaukums bija Narite pie Susējas upes. 1596. gadā, pildot hercoga Gotharda Ketlera vēlmi, Neretā tika dibināta pirmā latīņu skola muižas un mācītājmājas kalpotāju bērniem. 1607. gadā tika dibināta ķesterskola, kuras uzturēšanai un skolotāja algošanai Neretas muižas īpašnieks piešķīra 300 markas gadā.

1672. gada dokumentos minēts Neretas miests, kas iznīka 1709. — 1711. gadu Lielā mēra epidēmijā. Četrus gadus pēc epidēmijas Neretas muižā (tagadējos Neretaslaukos) dzīvojuši tikai daži cilvēki. 1868. gadā uzcēla pagastnamu.

Pirmā pasaules kara laikā frontes apgādei vācu karaspēks uzbūvēja šaursliežu dzelzceļa tīklu, kas savienoja Neretu ar Jēkabpili un Suvainišķiem Lietuvā.
1927. gadā Neretai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu, no 1950. līdz 1990. gadam Neretai bija strādnieku ciemata (vēlāk pilsētciemata) statuss. Pēc tam tā bija pagasta centrs Aizkraukles rajonā, bet pēc administratīvi teritoriālās reformas 2009. gadā kļuva par Neretas novada centru. 2021. gadā Neretas novadu iekļāva Aizkraukles novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

Muzeji un apskates objekti 
 Jāņa Jaunsudrabiņa muzejs "Riekstiņi" (neatrodas Neretā, bet 7 km no ciema centra)
 Jāņa Jaunsudrabiņa skulpturālais portrets (tēlnieks Indulis Ranka)
 Jāņa Jaunsudrabiņa stādītā liepa
 Jāņa Jaunsudrabiņa parks un piemiņas akmens

Baznīcas 
 Neretas evaņģēliski luteriskā baznīca (1584)
 Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca (2000)

Kapi 
 Ķesteru kapi
 Ķišķu kapi

Ievērojami novadnieki 
 Imants Auziņš, dzejnieks
 Maija Briede, dzejniece
 Kristofors Fīrekers, dzejnieks, valodnieks
 Jānis Jaunsudrabiņš, rakstnieks, gleznotājs
 Velta Kaltiņa, dzejniece
 Mirdza Kļava, rakstniece
 Jānis Kļaviņš, rakstnieks
 Jānis Kubilis, aktieris
 Lūcija Ķuzāne, novadpētniece, rakstniece
 Zenta Liepa, dzejniece
 Rita Misūne, rakstniece, dramaturģe
 Kārlis Pelēkais, tulkotajs, dzejnieks
 Rihards Rudāks, aktieris
 Mikus Skruzītis, žurnālists, lugu tulkotājs
 Marta Skuja, dzejniece
 Velta Toma, dzejniece
 Jānis Veselis, rakstnieks
 Jānis Vainovskis, rakstnieks
 Aleksandrs Radzevičs, aktieris, sportists

Attēlu galerija

Atsauces 

 
Neretas pagasts
Aizkraukles novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Latvijas ciemi
Latvijas pilsētciemati