Rīgas Valsts 1. ģimnāzija

Rīgas Valsts 1. ģimnāzija (saīsinājumā RV1Ģ vai RV1.ģ) ir vispārējās pamata un vidējās izglītības iestāde Rīgā. Tā ir pilsētas senākā skola. Ģimnāzija specializējas matemātikas un valodu padziļinātā apgūšanā. Mācības šajā skolā notiek latviešu valodā. Kopš 1996. gada ģimnāzija piedalās Starptautiskā bakalaurāta mācību programmas realizācijas projektā.

Skolai kā pirmajai Latvijā dibināta absolventu un draugu biedrība ar mērķi finansiāli atbalstīt skolu. Skolā darbojas jauniešu koris "Kamēr...". Kopš 2009. gada Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitingā un kopš 2013. gada Ata Kronvalda fonda Latvijas skolu reitingā Rīgas Valsts 1. ģimnāzija ieņem pirmo vietu ģimnāziju un lielo skolu grupā. Lai iegūtu vietu skolā, ir jāiztur matemātikas konkurss, kurā uz vienu vietu pretendē 8-10 skolēni. 9. klases noslēgumā skolēniem jāiztur vēl viens matemātikas konkurss, lai saglabātu vietu skolā. 2019. gadā konkursam uz 10. klasi pieteicās vairāk nekā tūkstoš Latvijas 9. klašu skolēnu.

Vēsture 

Skolas pastāvēšanai iespējams izsekot līdz pat 1211. gadam, kad bīskaps Alberts Rīgā nodibināja Svētās Marijas katedrāli un pie tās — Livonijas bīskapijas domkapitula klosteri. Kādā 1239. gada 19. aprīļa dokumentā minēts, ka domkapitula sholastiķis (mācību pārzinis) bijis kanoniķis Heinrihs, kas uzskatāms par pirmo zināmo Rīgas Doma klostera skolas vadītāju. Skola atradās Doma baznīcas krustejā un bija paredzēta katoļu garīdznieku sagatavošanai. Tās mācību programma atbilstoši viduslaiku latīņu skolu tradīcijai bija sadalīta triviuma ciklā — gramatika, retorika un dialektika.

1524. gadā luterāņu sarīkotajos baznīcu grautiņos katoļu Doma klostera skolu slēdza. 1528. gadā Rīgas rāte skolu no jauna atvēra kā laicīgu pilsētas otrās pakāpes skolu un par Domskolas pirmo rektoru iecēla Nīderlandes kalvinistu sludinātāju Jākobu Batusu (Jacobus Battus, miris 1546. gadā). Pēc viņa Domskolas rektori bija Retgers Pistorijs (no 1538) un Hermanis Vilkens (1554—1561), vēlākais Heidelbergas Universitātes rektors, kas savās publikācijās par burvestībām pieminējis Rīgas apkārtnes vilkačus. Skolā bija trīs klases, kurās mācīja klasiskās valodas, gatavojot tālākām studijām universitātēs. 

Zviedru Vidzemes laikā ar Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa lēmumu 1631. gadā uz Doma skolas bāzes izveidoja Rīgas Akadēmisko ģimnāziju. Tajā bija trīs augstākās klases, kurās uzņēma pēc piecu klašu Domskolas beigšanas. Pirmie ģimnāzijas profesori bija Hermanis Samsons (ģimnāzijas inspektors), Johans Struborgs un Johans Hēfelns, vēlākie profesori bija Johans Brēvers (filozofija, vēsture, teoloģija), Johans Rihmanis (filozofija), Henings Vite (retorika un vēsture), Johans Pauls Mellers (jurisprudence un matemātika), kas ģimnāzijā izveidoja observatoriju ar diviem teleskopiem. Ģimnāzijā tika rīkoti publiski disputi un priekšlasījumi, kas saglabājušies līdz mūsu dienām. 1656. gadā ģimnāzijas ēka Otrā Ziemeļu kara laikā krievu bombardēšanas dēļ tika nopostīta, un 1675. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XI nodibināja otru pilsētas ģimnāziju — Kārļa liceju (latīniski: Schola Carolina), kas atradās pie Sv. Jēkaba baznīcas. Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija pie Rīgas Doma darbu atsāka 1678. gadā.

Pēc Rīgas ieņemšanas Lielā Ziemeļu kara laikā 1711. gadā ģimnāzijas klases tika slēgtas, tomēr turpināja darboties Rīgas Domskola, kurā pakāpeniski atjaunojās klasiskās ģimnāzijas tradīcijas. Šajā periodā skolā strādāja vēlākais filozofs Johans Gotfrīds Herders (1764—1769) un rektora amatā bija ievērojamie apgaismības laikmeta darbinieki Karls Filips Mihaels Snells (1780—1787) un Kārlis Gotlobs Zontāgs (no 1788). 1787. gada 12. jūlijā pēc Krievijas ķeizarienes Katrīnas II rīkojuma tika svinīgi atklāta jaunā ģimnāzijas — Rīgas liceja — ēka Pils laukumā 2 (ēka celta 1785.—1787. gadā, arhitekts Matiass Šonss).

1804. gadā Vidzemes guberņas izglītības reformu laikā Domskolu pārveidoja par Rīgas apriņķa galveno mācību iestādi — Rīgas 1. apriņķa skolu, 1861. gadā — par Rīgas reālģimnāziju, kurā mācījās arī Vilhelms Ostvalds (1864—1871), bet 1873. gadā — par Rīgas Pilsētas ģimnāziju. Publiskai apskatei Rīgas pilsētas reālģimnāzijā 1869. gadā atklāja Rīgas pilsētas gleznu galeriju. 

1874. gadā pēc Rīgas galvenā arhitekta Johana Daniela Felsko projekta tika uzcelta tagadējā skolas ēka Raiņa bulvārī 8. Rīgas pilsētas gleznu galerija 1879. gadā tika pārcelta uz netālo Kerkoviusa namu (tagad Kalpaka bulvārī 4). Vecā skolas ēka pie Doma baznīcas tika nojaukta 1888. gadā, būvējot pilsētas muzeju. Šajā laikā skolā mācījušies Jānis Pliekšāns, Pēteris Stučka un citi vēlākie latviešu sabiedriskie darbinieki.

Rusifikācijas periodā 1894. gadā skolu pārveidoja par klasisko ģimnāziju, vēlāk — par valsts ģimnāziju (Государственная гимназия) ar krievu mācību valodu. 1919. gadā Stučkas valdība pārdēvēja to par Rīgas 1. vidusskolu ar latviešu mācību valodu, Latvijas Republikas laikā tika atjaunota Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija, kuras direktors ilgu laiku bija Jānis Stiprais  (1922–1935), tad Jānis Lapiņš (1935—1939). Pēc Latvijas okupācijas skolu atkal pārdēvēja par Rīgas 1. vidusskolu un 1944. gadā nosauca tās pirmā direktora Leona Paegles vārdā.

Pēc Latvijas Republikas atjaunošanas skola atguva Rīgas 1. ģimnāzijas vārdu, bet kopš 1996. gada tiek dēvēta par Rīgas Valsts 1. ģimnāziju.

Meklējot datus par skolas vēsturi, jāņem vērā, ka laika posmā, kad skolu sauca par Rīgas pilsētas 1. ģimnāziju, pastāvēja arī Rīgas Valsts 1. ģimnāzija, kas nav saistīta ar šajā rakstā minēto skolu.

Skolas nosaukumu maiņas 
Pēc Latvijas Valsts arhīva datiem, Rīgas Valsts 1. ģimnāzija piedzīvojusi vismaz 15 dažādus nosaukumus:

 1211.—1528. — Domkapitula klostera skola
 1528.—1631. — Rīgas pilsētas Domskola
 1631.—1710. — Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija 
 1711.—1804. — Rīgas Domskola (klasiskā ģimnāzija)
 1804.—1860. — Rīgas 1. apriņķa skola
 1861.—1873. — Rīgas Reālģimnāzija
 1873.—1894. — Rīgas Pilsētas ģimnāzija ar reālskolas un ģimnāzijas klasēm (1874. gadā pārcēlās uz tagadējo skolas ēku Troņmantnieka (Raiņa) bulvārī 8) 
 1894.—1895. — 8 klašu klasiskā ģimnāzija
 1896.—1919. — Valsts ģimnāzija
 1919.—1920. — 1. vidusskola
 1920.—1940. — Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija
 1940.—1944. — Rīgas 1. vidusskola
 1944.—1990. — Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotā Rīgas L. Paegles 1. vidusskola
 1990.—1996. — Rīgas 1. ģimnāzija
 1996.—pašlaik — Rīgas Valsts 1. ģimnāzija

Zināmie skolas vadītāji (1229—1804) 
 ap 1239. mācību pārzinis (scholasticus) Domkapitula kanoniķis Heinrihs
 1528.—1538. rektors Jakobs Batuss (Jacobus Battus, miris 1546)
 no 1538. rektors Retgers Pistorijs (Bekers)
 1554.—1561. rektors Hermanis Vilkens (Vilikinds, Vitekinds)
 ap 1576. rektors Georgs Marsovs
 1579.—1589. rektors Heinrihs Mellers
 1589.—1596. rektors un inspektors Johans Rīvijs
 no 1631. ģimnāzijas inspektors Hermanis Samsons
 1669.—1677. rektors Georgs Lauterbahs
 no 1681. rektors Mihaels Pinsderfers (Pinsdörffer) 
 1755.—1765. rektors un inspektors Johans Gothelfs Lindners
 1765.—1780. rektors Gotlībs Šlēgels
 1780.—1787. rektors Karls Filips Mihaels Snells
 1788. — 1792. rektors Kārlis Gotlobs Zontāgs
 līdz 1804. rektors Johans Augusts Albanuss

Skolas absolventi 
 Eriks Ādamsons, rakstnieks
 Francis Balodis, arheologs un vēsturnieks
 Anete Bērtule, LTV žurnāliste
 Gunārs Birkerts, arhitekts, Latvijas Nacionālās bibliotēkas projekta autors
 Leonīds Breikšs, patriotisku dzejoļu autors
 Johans Brēvers, vēlākais Rīgas Akadēmiskās ģimnāzijas profesors, Frankfurtē publicējis ģimnāzijas rakstus, apkopojot tajā ģimnāzijas disputācijas
 Uldis Cērps, finansists
 Kārlis Čerāns, datorzinātnieks, politiķis 
 Tomass Dukurs, skeletonists
 Indulis Emsis, politiķis, Latvijas Republikas Ministru prezidents (2004)
 Jānis Endzelīns, valodnieks
 Māris Gailis, politiķis, Latvijas Republikas Ministru prezidents (1994—1995)
 Armīns fon Gerkāns, arheologs, pētījis Senās Romas celtnes Itālijā, Sīrijā, Irākā, Ēģiptē un Grieķijā
 Ivars Godmanis, politiķis, Latvijas Republikas Ministru prezidents (2007-2009)  
 Dāvids Hieronīms Grindelis, farmaceits, ķīmiķis, ārsts un pirmais latviešu dabaszinātnieks
 Kārlis Hūns, gleznotājs, Pēterburgas Mākslas akadēmijas akadēmiķis
 Ģirts Jakovļevs, aktieris
 Heinrihs Johans Jannaus, publicists, grāmatas Sitten und Zeit ("Paražas un laikmets") autors
 Toms Kreicbergs (pseidonīms Toms Kroshils), rakstnieks
 Oļģerts Kroders, teātra režisors
 Harijs Liepiņš, aktieris
 Georgs Mancelis, Tērbatas Gustava akadēmijas rektors (1632), latviešu valodas vārdnīcas Lettus (1638) autors
 Haralds Mednis, kordiriģents
 Emilis Melngailis, komponists
 Garlībs Merķelis, rakstnieks, žurnālists, grāmatas "Latvieši" autors
 Pauls Mincs, jurists un sabiedriskais darbinieks
 Vilhelms Ostvalds, Nobela prēmijas laureāts
 Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots (Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot), dabaszinātnieks un ceļotājs, pirmais sasniedza Ararata virsotni (1829) 
 Jānis Pliekšāns (Rainis), dzejnieks un sabiedriskais darbinieks
 Mārtiņš Pļaviņš, pludmales volejbolists
 Māris Purgailis, politiķis, Rīgas domes priekšsēdētājs (1994—1997) 
 Einars Repše, politiķis, Latvijas Republikas Ministru prezidents (2002-2004)
 Bruno Rubess, vadošs darbinieks lielos uzņēmumos (Mercedes-Benz, Volkswagen) Kanādā un Vācijā 
 Pēteris Stučka, rakstnieks, jurists un politiķis, Latvijas Sociālistiskās Padomju Republikas (1919) valdības vadītājs
 Kārlis Šadurskis, matemātiķis un politiķis
 Heinrihs fon Štorhs (Heinrich Friedrich von Storch), ekonomists, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis
 Aleksandrs Šērers (Alexander Nicolaus Scherer), ķīmiķis, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis
 Jākobs Vilde, vēsturnieks, Zviedrijas valsts historiogrāfs un karaliskais sekretārs
 Edgars Vimba, biologs botāniķis un mikologs, LU docētājs
Kaspars Gerhards, zemkopības ministrs (2019-šobrīd).
Aleksandrs Sautkins, latviešu izcelsmes saksofonists

Literatūra 
 Rīgas valsts ģimnāzija: atmiņu krājums, 1920.—1944. (red. Leo Beinerts u.c.). Melburna: Pirmās Rīgas valsts ģimnāzijas absolventu biedrības redakcijas kolēģijas izd., 1982. — 207 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas mājas lapa
 klase.lv - Iespēja meklēt Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventu kontaktinformāciju
 International Baccalaureate Organisation

Ģimnāzijas Rīgā
 
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie