1982. gads

1982. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Janvāris 
 8. janvāris — kompānija AT&T piekrita sadalīšanai 22 apakšuzņēmumos.
 26. janvāris — Mauno Koivisto tika ievēlēts par Somijas prezidentu.

Februāris 
 1. februāris — Senegāla un Gambija izveidoja savstarpēju konfederāciju.

Marts 
 3. marts — Elizabete II Vindzora atvēra Barbican mākslas centru Londonā.
 27. marts - 31. marts — notika Vjetnamas komunistiskās partijas 5. kongress.

Aprīlis 
 2. aprīlis — sākās Argentīnas un Lielbritānijas konflikts par Folklenda Salām.

Maijs 
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 6. prezidentu kļuva Petars Stamboličs.

Jūnijs 
 13. jūnijs — Spānijā sākās 1982. gada FIFA Pasaules kauss.

Jūlijs

Augusts 
 7. augusts — Itālijas premjerministrs Giovanni Spadolini atkāpās no amata.
 15.—28. augusts — Kolumbijā notika Pasaules čempionāts basketbolā.
 17. augusts — Vācijā oficiāli tirdzniecībā tika izdots pirmais kompaktdisks jeb CD.

Septembris 
 13. oktobris — sākta Ford Sierra ražošana, kas aizstāja Ford Cortina modeli.

Oktobris 
 1. oktobris — Sony laida tirdzniecībā pirmo Kompaktdisku atskaņotāju (modelis CDP-101).
 13. oktobris — Eiropā tika sākta Ford Sierra tirdzniecība, kas aizstāja Ford Cortina modeli.
 20. oktobris — Lužņiku stadionā, Maskavā, skatītājiem pēc futbola spēles pametot tribīnes, pūlī tika nospiesti 66 cilvēki.

Novembris 
 30. novembris — ASV mūziķis Maikls Džeksons izdeva savu albumu Thriller, kas kļuva par viņa visu laiku visvairāk pārdoto ierakstu.

Decembris 
 7. decembris — ASV Teksasas štatā pirmo reizi tika izpildīts nāvessods ar nāvējošas injekcijas palīdzību.
 26. decembris — ASV žurnāls Time Magazine pirmo reizi nomināciju Man of the Year (gada cilvēks) piešķīra nevis dzīvam cilvēkam, bet gan personālajam datoram.

Dzimuši 
 6. janvāris — Edijs Redmeins (Eddie Redmayne), angļu aktieris un modelis
 11. janvāris — Tonijs Allens (Anthony Allen), ASV basketbolists
 13. janvāris — Dāvids Mellers (David Möller), vācu kamaniņu braucējs
 17. janvāris — Dveins Veids (Dwyane Wade), ASV basketbolists
 25. janvāris — Noemi (Noemi), itāliešu dziedātāja.
 10. februāris — Džastins Getlins (Justin Gatlin), ASV vieglatlēts, sprinteris
 2. marts — Henriks Lundkvists (Henrik Lundqvist), zviedru hokejists
 31. marts — Hloja Žao (Chloé Zhao), ķīniešu kinorežisore un filmu veidotāja
 3. aprīlis — Kobija Smaldersa (Cobie Smulders), kanādiešu aktrise
 5. aprīlis — Heilija Atvela (Hayley Atwell) angļu—amerikāņu aktrise
 15. aprīlis — Sets Rogens (Seth Rogen), kanādiešu—amerikāņu komiķis, aktieris, režisors un scenārists
 30. aprīlis — Kirstena Dansta (Kirsten Dunst), ASV aktrise
 22. maijs — Apolo Ono (Apolo Ohno), ASV šorttrekists
 29. maijs — Natālija Dobrinska (Наталя Добринська), Ukrainas daudzcīņniece
 8. jūnijs — Nadežda Petrova (Надежда Петрова), krievu tenisiste
 11. jūnijs — Daiena Taurazi (Diana Lurena Taurasi), ASV basketboliste
 20. jūnijs — Example, britu dziedātājs un reperis
 21. jūnijs — Princis Viljams (Prince William), Velsas princis
 24. jūlijs — Elizabete Mosa (Elisabeth Moss), ASV aktrise
 13. augusts — Sebastians Stens (Sebastian Stan), rumāņu-amerikāņu aktieris
 31. augusts — Hosē Manuels Reina (José Manuel Reina), Spānijas futbolists, vārtsargs
 13. oktobris — Jans Torps (Ian James Thorpe), Austrālijas peldētājs
 14. oktobris — Bens Zaitlins (Benh Zeitlin), amerikāņu kinorežisors, komponists un animators
 3. novembris — Jevgeņijs Pļuščenko (Евгений Плющенко), krievu daiļslidotājs

Miruši 
 25. janvāris — Mihails Suslovs (Михаил Андреевич Суслов), PSRS politiķis (dzimis 1902. gadā)
 17. februāris — Lī Strasbergs (Lee Strasberg), ASV teātra pedagogs (dzimis 1901. gadā)
 6. marts — Aina Renda (Ayn Rand), ASV rakstniece, filozofe (dzimusi 1905. gadā)
 18. marts — Vasilijs Čuikovs (Василий Иванович Чуйков), PSRS maršals (dzimis 1900. gadā)
 29. marts — Valters Halšteins (Walter Hallstein), vācu politiķis (dzimis 1901. gadā)
 10. maijs — Pēteris Veiss (Peter Weiss), vācu dramaturgs (dzimis 1916. gadā)
 12. augusts — Henrijs Fonda (Henry Fonda), ASV aktieris (dzimis 1905. gadā)
 29. augusts — Ingrīda Bergmane (Ingrid Bergman), zviedru aktrise (dzimusi 1915. gadā)
 31. augusts — Urho Kekonens (Urho Kekkonen), somu politiķis (dzimis 1900. gadā)
 1. septembris — Vladislavs Gomulka (Władysław Gomułka), Polijas politiķis (dzimis 1905. gadā)
 21. septembris — Ovaness Bagramjans (Иван Христофорович Баграмян), PSRS karavīrs (dzimis 1897. gadā)
 5. novembris — Žaks Tatī (Jacques Tati), franču mīms, kinorežisors, aktieris un scenārists (dzimis 1907. gadā)
 10. novembris — Leonīds Brežņevs (Леонид Ильич Брежнев), PSRS politiķis (dzimis 1906. gadā)
 29. novembris — Hermanis Balks (Hermann Balck), vācu ģenerālis (dzimis 1897. gadā)
 2. decembris — Džovanni Ferrāri (Giovanni Ferrari), itāļu futbolists un treneris (dzimis 1907. gadā)
 18. decembris — Hanss Ulrihs Rūdels (Hans-Ulrich Rudel), vācu karavīrs (dzimis 1916. gadā)
 20. decembris — Arturs Rubinšteins (Arthur Rubinstein), ASV pianists (dzimis 1887. gadā)
 27. decembris — Džons Svaigerts (John Swigert), ASV kosmonauts (dzimis 1931. gadā)

Nobela prēmijas

Atsauces