Lauku zvirbulis

Lauku zvirbulis (Passer montanus) ir mazs, brūnganpelēks zvirbuļu dzimtas (Passeridae) putns, kas sastopams Eirāzijā, Āfrikā un Austrālijā. Izdala 9 pasugas, kas savā starpā atšķiras pavisam nedaudz. 

Tā kā lauku zvirbulim ir ļoti liels izplatības areāls, tad kopumā sugai izmiršana nedraud, bet ir novērota Rietumeiropas populāciju samazināšanās, sakarā ar dažādu herbicīdu izmantošanu intensīvajā lauksaimniecībā un ziemošanas vietu — labības rugāju platību samazinājumu. Āzijas austrumos un Austrālijā lauku zvirbuli bieži uzskata par kaitīgu putnu, lai gan tas ir ļoti populārs austrumu mākslas tēls.

Izplatība 

Lauku zvirbuļa dabīgais izplatības areāls aptver Eirāzijas mēreno joslu un Dienvidaustrumāziju. Tas nav sastopams tikai pašos Eirāzijas ziemeļos un plašos meža masīvos. Lai gan lielākā daļa populācijas ziemo ligzdošanas teritorijā, tomēr aukstākajos reģionos dzīvojošie lauku zvirbuļi ir migrējoši. Tas sastopams nelielā teritorijā arī Ziemeļāfrikā, Eiropā dzīvojošie lauku zvirbuļi mēdz ieklīst Marokā, Tunisijā, Ēģiptē, Alžīrijā, Turcijā un Tuvajos Austrumos Vidusjūras krastā. Tas ir introducēts Ziemeļamerikā un Austrālijā.

Āzijā lauku zvirbulis lielāko tiesu sastopams apdzīvoto vietu tuvumā, mazākās un lielākās pilsētās, bet Eiropā tas galvenokārt mājo atklātās lauku ainavās, skrajos mežos un viensētu tuvumā, pilsētas vidi atstājot savam lielākajam radiniekam — mājas zvirbulim.

Latvijā 
Latvijā lauku zvirbulis ir parasts ligzdotājs un nometnieks. Tas pamatā mājo lauku apvidū, dārzos un viensētu tuvumā. Latvijā sastopama lauku zvirbuļa nominālpasuga — Passer montanus montanus.

Izskats un īpašības 

Lauku zvirbulis ir neliels dziedātājputns. Tā ķermeņa garums ir 14 cm, spārnu plētums 21 cm, svars 24 g.

Lauku zvirbulis ārēji ir ļoti līdzīgs mājas zvirbulim (Passer domesticus) un līdz 1713. gadam uzskatīja, ka tā ir viena suga. To apspalvojums ir pelēkbrūns ar tumšāku, brūni-melni raibumotu muguru un spārniem, kastaņkrāsas galvu un asti, bet gaiši pelēku vēderu un krūtīm. Uz spārniem ir divas šauras, baltas šķērssvītras. Tā apkakle un vaigi ir balti, bet uz tiem labi saskatāms melns, neliels punkts, pateicoties kuram sugu ir viegli atpazīt. Melns ir arī zods, pakakle un līnija no acīm līdz knābim. Kājas ir gaiši brūnas, bet masīvais konusveida knābis svina pelēks, ziemā kļūstot gandrīz melnam. Abi dzimumi izskatās vienādi, kā arī jaunie putni izskatās līdzīgi pieaugušajiem, lai gan krāsas ir mazāk košas.

Rudenī pirms ziemas lauku zvirbuļi maina apspalvojumu, un tiem pieaug ķermeņa masa, lai gan samazinās uzkrāto tauku daudzums. Masas pieaugums veidojas tādēļ, ka pieaug asiņu un ūdens daudzums ķermenī, lai veicinātu straujāku spalvu ataugšanu. Lai arī lauku zvirbulis ir dziedātājputns, tas neizceļas ar izkoptu dziedāšanu. Tas pamatā tikai čivina, čirkst un čiepst.

Barošanās 
Lauku zvirbulis ir visēdājs: galvenokārt barojas ar dažādu augu sēklām, pumpuriem, dzinumiem, ogām un ziediem, barojas arī ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, piemēram, sienāžiem, vabolēm un zirnekļiem. Mazuļus pirmo nedēļu lauku zvirbulis baro tikai ar bezmugurkaulniekiem. Ārpus ligzdošanas sezonas lauku zvirbuļi ir draudzīgi un mēdz veidot palielus barus. Tos var bieži novērot arī jauktā barā kopā ar mājas zvirbuļiem.

Ligzdošana 

Vairošanās sezona lauku zvirbulim ir no aprīļa vidus līdz augusta sākumam. Reizēm tie veido ligzdošanas kolonijas. Lauku zvirbulis nav tik agresīvs kā mājas zvirbulis un retāk sastrīdas par ligzdošanas vietām. Valda uzskats, ka lauku zvirbulis veido monogāmu pāri uz mūžu. Ligzdo koku dobumos, biezos krūmos, vārnu, žagatu ligzdās, būrīšos, ēku sienu spraugās, pajumtēs, pat balto stārķu ligzdu pamatos. Ligzda tiek būvēta no sausas zāles un izklāta ar putnu spalvām. Vienas sezonas laikā ir 2—3 perējumi. Dējumā ir 2—7 olas, kuras perē abi vecāki, lai gan perē galvenokārt mātīte. Inkubācijas periods ilgst 13—14 dienas. Mazuļi ir ligzdguļi un izšķiļas nevarīgi un bez spalvām. Pieauguša putna spalvas tiem izaug 15—20 dienu vecumā. Par mazajiem putnēniem rūpējas abi vecāki. Pirmajās dienās mātīte uzkavējas ligzdā, lai aprūpētu mazuļus. Tā galvenais ienaidnieks ir zvirbuļvanags.

Sistemātika 
Lauku zvirbulim ir 9 pasugas:
Passer montanus montanus — nominālpasuga, sastopams Eiropā, Āzijas ziemeļos un centrālajā daļā, līdz Sibīrijas un Mongolijas ziemeļaustrumiem;
Passer montanus dilutus — sastopams Kazahstānas dienvidos un Irānas austrumos līdz Ķīnas ziemeļrietumiem un Mongolijas dienvidiem;
Passer montanus dybowskii — sastopams Sibīrijas dienvidaustrumos, Ķīnas ziemeļaustrumos un Korejas ziemeļos;
Passer montanus hepaticus — sastopams Indijas ziemeļaustrumos (Arunāčala Pradēšas štatā), Tibetas dienvidaustrumos un Mjanmas ziemeļrietumos;
Passer montanus kansuensis — sastopams Ķīnas centrālās daļas ziemeļos;
Passer montanus malaccensis — sastopams no Nepālas rietumiem līdz Butānai, Indijas ziemeļaustrumiem (Asamas šatatam), Ķīnas dienvidiem, Dienvidaustrumāzijai, Sumatrai, Javai un Filipīnu dienvidiem;
Passer montanus saturatus — sastopams Sahalīnā, Kuriļu salās, Japānā, Ķīnas austrumos, Taivānā un Filipīnu ziemeļos;
Passer montanus tibetanus — sastopams Tibetā un Ķīnas centrālajā daļā;
Passer montanus transcaucasicus — sastopams no Turcijas austrumiem un Kaukāza līdz Irānai.

Atsauces

Ārējās saites 
 Foto enciklopēdija: Lauku zvirbulis (Passer montanus)
 Latvijas daba: Lauku zvirbulis
 Putni: Zvirbuļveidīgie
 Lauka zvirbulis. Passer montanus. Tree sparrow
 Lauku zvirbulis (foto)
 Bird Life: http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=8385 
 Planet of Birds: Tree Sparrow (Passer montanus)

Zvirbuļi
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Austrālijas putni
Ziemeļamerikas putni