Krasnojarska

Krasnojarska () ir lielpilsēta Krievijas Federācijā, Krasnojarskas novada administratīvais centrs. Izvietojusies novada dienvidos abos Jeņisejas krastos, kur to šķērso Transsibīrijas dzelzceļš. Viens no galvenajiem Austrumsibīrijas biznesa, rūpniecības, izglītības un kultūras centriem.

Krasnojarskā 2013. gadā dzīvoja vairāk kā 1 miljons iedzīvotāju, tā ir Sibīrijas trešā lielākā pilsēta (aiz Novosibirskas un Omskas). Pilsētas pievārtē atrodas rezervāts Stolbi ("Stabi", kopš 2019. gada Красноярские Столбы).

Vēsture 
Pilsēta veidojās ap kazaku 1628. gadā dibināto cietoksni, ko sākotnēji sauca par Jauno Kačas ostrogu (Новый Качинский острог), vēlāk to nodevēja par "Sarkanajām (Skaistajām) Klintīm" (Красный Яр) senākā hakasu valodas vietvārda "Kizilčara" (Хызыл чар) ietekmē. Pilsētiņa sāka attīstīties 18. gadsimta vidū pēc pasta ceļa izveides un tuvējo zelta atradņu attīstīšanās. Tā bija arī izsūtījuma vieta.

19. gadsimtā Krasnojarska bija galvenais Sibīrijas kazaku centrs. 
1823. gadā tā kļuva par Jeņisejas guberņas administratīvo centru.  
1895. gadā caur pilsētu izbūvēja Transsibīrijas dzelzceļu. 1900. gadā tilta pār Jeņiseju makets līdz ar Eifeļa torni ieguva Grand-Prix 1900. gada Pasaules izstādē Parīzē.

Pēc PSRS izveidošanās Krasnojarskā uzcēla daudz rūpnīcu, pēc Otrā pasaules kara uz šejieni pārcēla daudz rūpnīcu no Padomju Savienības rietumu daļas.
No 1941. līdz 2013. gadam viens no lielākajiem uzņēmumiem pilsētā bija Krasnojarskas kombainu rūpnīca.

Sports 
Krasnojarsku uzskata par Krievijas regbija centru. Ilgāku laiku pilsētā atradās Krievijas regbija federācija, Krievijas regbija līgā spēlē divi Krasnojarskā bāzēti klubi.

Krievijas basketbola līgā spēlē Krasnojarskas "Enisey" komanda, savukārt Krievijas Augstākajā hokeja līgā spēlē Krasnojarskas "Sokol".

Latviešu biedrība 
Krasnojarskā darbojas latviešu biedrība "Dzintars", kas organizē latviešu valodas kursus, kā arī kultūras pasākumus vietējai latviešu kopienai. Biedrības darbā piedalās latvieši, kas Sibīrijā nonākuši padomju deportāciju rezultātā, Sibīrijas latviešu koloniju iedzīvotāji un viņu pēcteči.

Cilvēki 
Krasnojarskā dzimuši:
 Viktors Astafjevs (Виктор Астафьев) (1924—2001) - rakstnieks
 Aleksandrs Buškovs (Александр Бушков) (1956-) - rakstnieks
 Dmitrijs Hvorostovskis (Дмитрий Хворостовский) (1962-2017) - operdziedātājs
 Andrejs Makins (Andreï Makine) (1957-) - rakstnieks
 Aleksandrs Sjomins (Александр Сёмин) (1984-) - hokejists
 Vasilijs Surikovs (Василий Суриков) (1848—1916) - gleznotājs

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites