Pudeļdeguna delfīni

Pudeļdeguna delfīni jeb afalīnas (Tursiops) ir viena no delfīnu dzimtas  (Delphinidae) ģintīm, kas saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Vēl nesenā pagātnē uzskatīja, ka ģintī ir tikai viena suga — pudeļdeguna delfīns (Tursiops truncatus). Tā kā šīs ģints delfīni visa gada garumā uzturas krasta tuvumā, tie ir vieni no visbiežāk sastopamajiem un labāk pazīstamajiem delfīniem pasaulē. Pudeļdeguna delfīni ir arī vieni no populārākajiem delfīniem nebrīvē un tos plaši izmanto delfīnu atrakciju parkos visā pasaulē. Tie mājo siltos un mērenos ūdeņos Atlantijas, Indijas un Klusajā okeānā.

Izskats un īpašības 

Pudeļdeguna delfīni ir samērā liela auguma delfīni, ar kompaktu, spēcīgu augumu un samērā īsu, tomēr labi nodalītu no galvas, izteiktu purna daļu, kas ir apmēram 8 cm gara. Savu nosaukumu šie delfīni ieguvuši, pateicoties purna līdzībai ar vecā stila džina pudeles kakliņu. Muguras spura ir gara un sirpjveidīga, atrodas apmēram muguras vidusdaļā. Pudeļdeguna delfīni var būt dažāda trumšuma pelēkos toņos, sākot ar gaiši pelēkiem īpatņiem un beidzot ar gandrīz melniem delfīniem. To vēderi ir balti, reizēm ar rozīgu toni. 

Pieauguši delfīni ir 1,75—4 m gari, to svars ir 150—650 kg. Tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Visās pasaules daļās pudeļdeguna delfīnu vidējais ķermeņa garums ir apmēram 2,5 m, svars 200—300 kg. To lielumu ietekmē dzīves vieta un barības resursi. Mazākie mājo Klusā okeāna austrumdaļas tropiskajos ūdeņos. Delfīni, kas mājo vēsākos ūdeņos, izaug lielāki.

Pudeļdeguna delfīni ir ļoti draudzīgi un komunikabli (dzīvo grupās, līdz 30 īpatņiem), savstarpēji sazinoties gan ar dažādām skaņām (svilpieniem, klakšķiem un spiedzieniem), gan ķermeņa valodu (ar lēcieniem, spuru un astes sišanu pa ūdens virsmu, žokļu klabināšanu, u.c.). Tie ir atlētiski un enerģiski un spēj lēkt ārpus ūdens 6 metru augstumā. Pudeļdeguna delfīniem ir spēcīgi attīstīts eholokācijas orgāns, ko sauc par meloni un kas atrodas pieres daļā. Delfīns peldot nepārtraukti izdod klikšķošas skaņas, tās atstarojas pret dažādiem šķēršļiem okeānā un atgriežoties tiek uztvertas ar meloni, sniedzot informāciju par telpu apkārt dzīvniekam. Delfīns spēj noteikt attālumu līdz šķērslim, šķēršļa formu, lielumu, ja šķērslis pārvietojas, tā ātrumu un tā mainīgo atrašanās vietu telpā. Pudeļdeguna delfīniem ir arī ļoti laba dzirde. Zinātnieki uzskata, ka delfīni skaņu uztver ar apakšžokli, pēc tam to novadot uz iekšējo ausi. Dzīves ilgums var pārsniegt 40 gadu vecumu.

Atšķirības starp sugām 

Salīdzinot ar pudeļdeguna delfīnu, Indijas okeāna pudeļdeguna delfīnam ir slaidāks, garāks purns, dažos gadījumos tam ir vairāk zobu. Tā eholokācijas orgāns — melone — pieres daļā ir mazāka, līdz ar to galva kopumā izskatās mazāka. Arī tā ķermenis ir slaidāks, smalkāks, bet muguras spura garāka un pie pamatnes platāka. Salīdzinoši Austrālijas pudeļdeguna delfīnam ir atšķirīga ķermeņa krāsa. Tam var izdalīt trīs izteiktas krāsu joslas: tumši pelēka mugura, gaiši pelēki sāni un krēmīgi balts vēders. Turklāt balta ir arī sejas apakšējā daļa, bet gaiši pelēkie sāni beidzas pie dzīvnieka pleciem. Pārējām sugām tumši pelēkā krāsa uz muguras plūstošāk kļūst par balto krāsu uz vēdera. Austrālijas pudeļdeguna delfīnam ir plata astes spura, liela, apaļa galva un īsāks purns kā citiem pudeļdeguna delfīniem.

Sistemātika 
Pudeļdeguna delfīnu ģints (Tursiops)
Austrālijas pudeļdeguna delfīns (Tursiops australis)
Indijas okeāna pudeļdeguna delfīns (Tursiops aduncus)
Pudeļdeguna delfīns (Tursiops truncatus)

Atsauces

Ārējās saites 
iNaturalist: Bottlenose Dolphins (Genus Tursiops)
Osteological differences between two sympatric forms of bottlenose dolphins (genus Tursiops) in Chinese waters

 
Delfīnu dzimta