Svilpējzosis

Svilpējzosis, svilpējzosu ģints (Dendrocygna) ir viena no pīļu dzimtas (Anatidae) ģintīm, kas pieder svilpējzosu apakšdzimtai (Dendrocygninae). Svilpējzosu apakšdzimtā ir tikai viena ģints. Svilpējzosu ģintī ir 8 mūsdienās dzīvojošas sugas. Lai arī svilpējzosis latviešu valodā sauc par zosīm, tās tomēr ir pīles. Kādu laiku atpakaļ svilpējzosis tika sistematizētas zosu apakšdzimtā (Anserini), bet pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi likuši zinātniekiem tās izdalīt atsevišķā apakšdzimtā.

Svilpējzosis mājo visā pasaulē tropu un subtropu biomā. Tās ir sastopamas Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Austrālijā, Indonēzijā, Jaungvinejā, Dienvidaustrumāzijā un Āfrikā.

Īpašības 
Abi dzimumi izskatās vienādi, un visām sugām ir raksturīgs kūkumains izskats, kā arī to spārni lidojumā no apakšas ir melni. Tām ir gari kakli un kājas. Svilpējzosis veido lielus barus, kas kopā nakšņo un barojas. Atbilstoši savam nosaukumam tām ir svilpjošs sauciens. Dažas no sugām ligzdo kokos. Dažas sugas ļoti labi nirst un līdzīgi nirpīlēm šādā veidā barojas.

Klasifikācija 
 Svilpējzosu apakšdzimta (Dendrocygninae)
Svilpējzosu ģints (Dendrocygna)
 Austrālāzijas svilpējzoss (Dendrocygna arcuata)
 Baltvaigu svilpējzoss (Dendrocygna viduata)
 Kubas svilpējzoss (Dendrocygna arborea)
 Mazā svilpējzoss (Dendrocygna javanica)
 Raibumainā svilpējzoss (Dendrocygna guttata)
 Rūsganā svilpējzoss (Dendrocygna bicolor)
 Sarkanknābja svilpējzoss (Dendrocygna autumnalis)
 Zāles svilpējzoss (Dendrocygna eytoni)

Atsauces 

Pīļu dzimta