Cikādes

{{BioTakso infokaste
| attēls        = Cicadella viridis01.jpg
| att_nosaukums = Zaļā cikādīte (Cicadella viridis')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| apakšklase    = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Auchenorrhyncha
| apakškārta_lv =Cikādes
| iedalījums    = 
Cikāžveidīgo infrakārta (Cicadomorpha)
Laterncikāžveidīgo infrakārta (Fulgoromorpha)
| binomial=Auchenorrhyncha (Duméril, 1806)
| kategorijas=
| sinonīmi=Cicadinea}}
Cikādes (Auchenorrhyncha) ir blakšu kārtas (Hemiptera) apakškārta, kas aptver lielāko daļu no kādreizējās augu sūcēju kārtas (Homoptera) (apmēram 42 000 sugu). Tās ir dziedošās cikādes, cikādiņas, putcikādes, dzeloņcikādes un citi cikāžu veidi. Otra kādreizējās augu sūcēju kārtas grupa - laputis un bruņutis mūsdienās tiek sistematizētas augutu apakškārtā (Sternorrhyncha). Pārējās augu sūcēju sugas tiek sistematizētas sūnu blakšu apakškārtā (Coleorrhyncha). Tomēr taksonomisko vienību - blakšu kārtas (Hemiptera) un augu sūcēju kārtas (Homoptera) - statuss joprojām starp sistemātiķiem tiek diskutēts.

Visas cikāžu apakškārtas sugas ir augēdājas un daudzas sugas pārnēsā augu slimību vīrusus un sēnītes. Daudzas cikāžu sugas, komunicējot savā starpā, ir ļoti skaļas. Dažu sugu izdotās skaņas ir dzirdamas vairāku simtu metru attālumā. Cikādes attīstās ar nepilnīgu pārvēršanos - nav kūniņas stadijas. Olas tās dēj stublājos, pārdurot tos ar dējekli. Kāpuri barojas ar augu sulu. 

Latvijā
Latvijā dzīvojošās cikādes ir nelieli kukaiņi ar labi attīstītām pakaļkājām, kas daudzām sugām piemērotas lēkšanai. Tās sastopamas uz lakstaugiem, retāk uz kokiem un krūmiem. Sūc augu sulu no lapu vai stublāju vadaudiem, daļa tieši no šūnām. Latvijā zināma 231 suga. Viena no biežāk sastopamajām sugām ir parastā putcikāde (Philaenus spumarius). Putcikādes kāpuri izdala īpašu vielu saturošu šķidrumu, ko saputo, ievadot tajā gaisa burbuļus, veidojot putas - tā saucamos „raganu spļaudekļus”. Šādās putu pikās kāpuri dzīvo un sūc augu sulu, kamēr pieaug. 

Sistemātika
Cikāžu apakškārta (Auchenorrhyncha)
Cikāžveidīgo infrakārta (Cicadomorpha)
Cikāžu virsdzimta (Cicadoidea)
Dzeloņcikāžu virsdzimta (Membracoidea)
Putcikāžu virsdzimta (Cercopoidea)
Laterncikāžveidīgo infrakārta (Fulgoromorpha)
Laterncikāžu virsdzimta (Fulgoroidea'')

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas Daba: Cikādes
Dziedava: Cikādes
DrMetcalf: a resource on cicadas, leafhoppers, planthoppers, spittlebugs, and treehoppers