Pēteris Vasks

Pēteris Vasks (dzimis ) ir latviešu komponists, viens no Eiropas ievērojamākajiem vēlīnā 20. gadsimta akadēmiskās mūzikas komponistiem. Vasks ir vairākkārtējs Lielās Mūzikas balvas laureāts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1946. gadā Aizputē kā ceturtais bērns baptistu draudzes mācītāja Arvīda Vaska un zobārstes Ludmilas Vaskas-Buivides ģimenē. 
Mācījās vijoļspēli Aizputes mūzikas skolā (1954-1959), tad Emīla Dārziņa mūzikas skolas kontrabasa klasē Rīgā (1959-1964). 16 gadu vecumā sāka spēlēt kontrabasu Latvijas Valsts operas un baleta teātra orķestrī. 

Politisku iemeslu Latvijas PSR varas iestādes viņam lika šķēršļus studijām Latvijas Valsts Konservatorijā, tāpēc Vasks studēja Viļņas konservatorijas docenta Vītauta Sereikas kontrabasa klasē (1964-1970) un muzicēja Lietuvas Filharmonijas orķestrī. Tikai pēc dienesta Padomju armijā viņam pavērās iespēja turpināt mūzikas studijas Latvijas konservatorijā profesora Valentīna Utkina kompozīcijas klasē (1973-1978), muzicējot Latvijas Filharmonijas kamerorķestrī un Latvijas Radio simfoniskajā orķestrī. 
Savos agrīnajos darbības gados Vasks pievērsās galvenokārt instrumentālajai mūzikai. 
1979. gadā P. Vasku uzņēma Latvijas Komponistu savienībā un viņš strādāja Zvejniekciema, Salacgrīvas un Jelgavas mūzikas skolās. 1989. gadā viņš sāka mācīt kompozīciju Emīla Dārziņa mūzikas skolā.
 
Precējies ar režisori Dzintru Geku.

Vaska fonds 
2011. gadā Pēteris Vasks izvirzīja ideju veidot materiālo līdzekļu uzkrājumu latviešu mūzikas atbalstam. Vēlāk kopā ar uzņēmēju un tēlnieci Regīnu Deičmani un mūziķi un aktrisi Ditu Krenbergu tika nodibināts Pētera Vaska fonds, kura līdzekļi tiek novirzīti jaunu latviešu komponistu skaņdarbu tapšanai.

Daiļrade 
Vaska mūzikā līdzās izteiktai instrumentālajai mūzikai dažkārt ir izmantoti koriski dziedājumi, korāļi. Visizplatītākie motīvi komponista mūzikā ir tautiskums un daba, līdz ar to mūzikā var sastapt dažādus latviešu folkloras un tautasdziesmu elementus, putnu balsu imitācijas.

Pētera Vaska skaņdarbu sarakstā ir simfonijas, koncerti flautai, obojai, angļu ragam, vijolei, altam un čellam, skaņdarbi orķestrim, stīgu kvarteti, vairāki darbi klavierēm un ērģelēm, mesa, balādes, cikli un miniatūras korim, instrumentālā kamermūzika.

Ievērojamākie skaņdarbi 
 Lauda (1987)
 Cantabile Per Archi (1979)
 Ainava ar putniem, skaņdarbs flautai (1980)
 Musica dolorosa (1983)
 2. stīgu kvartets "Vasaras dziedājumi" (1984)
 Balsis (1991)
 Litene (1992—1993)
 3. stīgu kvartets (1995)
 Musica Adventus (1995—1996)
 Koncerts vijolei un stīgu orķestrim "Tālā gaisma" (1996—1997)
 2. simfonija (1998—1999)
 4. stīgu kvartets (1999)
 3. simfonija (2004—2005)
 Skaņdarbs simfoniskajam orķestrim "Credo" (2010)

Apbalvojumi 
 Jāņa Ivanova prēmija (1989)
 Latvijas Lielā mūzikas balva par balādi korim "Litene" (1993)
 Baltijas asamblejas balva (1996)
 Herdera balva (1996)
 Latvijas Lielā mūzikas balva par vijoļkoncertu "Tālā gaisma" (1997)
 Latvijas Lielā mūzikas balva par 2. simfoniju (2000)
 Triju Zvaigžņu ordenis (2002)

Atsauces

Literatūra 
 Aperāne, D., Pētera Vaska skaņu pasaule // Laiks, 1994, 22. okt.
 Aperāne, D., Pārdomas par Pētera Vaska mūziku // Jaunā Gaita, 1998, Nr. 2, 47.-51.lpp.
 Avotiņš, V., Skaistā, netveramā mūzika starp komponistu un klausītāju [P. Vaska un I. Zemzara dialogs] // LM, 1981, 25.dec.
 Jakubone, I., Joprojām gandrīz monologs [par P. Vaska mūziku] // Latviešu mūzika 19 — Rīga: Liesma,1990, 148—161
 Jakubone, I., Esmu pret muzikālo esperanto [saruna ar Pēteri Vasku] // LM, 1991, 23. febr.
 Ķeniņš, T., Izcils jaundarbs latviešu mūzikā [par P. Vaska Koncertu čellam ar orķestri] // Māksla, 1995, nr.2, 71—72
 Lesle, L., Die Musik Estlands, Lettlands und Litauens im Überblick // Sikorski Informiert (Quartalsmagazin der Internationalen Musikverlage Hans Sikorski) Sonderveröffentlichung, 2001, C 25726 °F
 Lūsiņa, I., Autogrāfs Liesmai — Pēteris Vasks // Liesma, 1987, nr. 2, 9—10
 Ņedzvecka, S., Latvijā vēl daudz kalnu [saruna ar P. Vasku] // Māksla, 1996, nr.4, 46—48
 Pētersone, O., Labāk rakstīt es nespēju [saruna ar P. Vasku] // RB, 1996, 15. apr.
 Rozentāle, I., Pētera Vaska uguns [intervija ar komponistu] // Mūzikas Saule, 2003, nr. 6, 6—11
 Rudzīte, G., Gribu būt neērts komponists [P. Vaska portrets] // Liesma, 1977, nr. 8, 35
 Zemzare, I., Načalo (O tvorčestve P. Vasksa i E. Straume) // Sovetskaja Muzyka, 1981. nr. 11, 21—25
 Zemzare, I., G. Pupa, Jauno mūzika pēc divdesmit gadiem — Rīga: Jumava, 2000
 Zemzaris, I., Sastrēgumstunda un korālis: Pēteri Vasku portretējot // LM, 1983, 16. dec.
 Zemzaris, I., Savos žanros, savā pārliecībā [saruna ar P. Vasku] // LMM, 1996, 9./16.maijs

Ārējās saites 
 Music.lv informācija 
 Skaņdarbu saraksts 
 Personiskā vietne

1946. gadā dzimušie
Latviešu komponisti
Latvijas mūziķi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Aizputē dzimušie
Dienvidkurzemes novadā dzimušie
Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības