Varakļānu novads

Varakļānu novads ir pašvaldība, kurā 2009. gadā apvienota bijušā Madonas rajona Varakļānu pilsēta un Murmastienes un Varakļānu pagasti. Robežojas ziemeļos un rietumos ar Madonas novadu, austrumos ar Rēzeknes novadu un dienvidos ar Preiļu un Jēkabpils novadiem. Novada centrs ir Varakļānu pilsēta. Lai gan Varakļānu novads atrodas Latgales vēsturiskajā zemē, tas ietilpst Vidzemes plānošanas reģionā.

Teritoriālais iedalījums 
Novadā ietilpst Varakļānu pilsēta un 2 pagasti: Murmastienes pagasts un Varakļānu pagasts.

Daba 
Novads atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Rietumdaļā stiepjas Varakļānu osu grēda. Derīgie izrakteņi: māls, kūdra. Augsnes galvenokārt mālainas podzolētās un purvu. Novada rietumdaļu aizņem Teiču purvs. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominē augšdevona Franas stāva nogulumi.

Vidējā temperatūra: -6,5°C janvārī, +17°C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā.

Upes 

Lielu upju novadā nav, lielākās — Malmuta, Kažova, Lisiņa, Teicija.

Ezeri 

Lielākie ezeri atrodas Teiču purvā — Mindaugas ezers (0,4 km²), Lisiņš (0,3 km²), Lielais Murmasts (0,3 km²).

Vēsture 
13. gadsimta sākumā novads bija seno latgaļu Jersikas valsts daļa, pēc krustnešu iekarošanas atradās Rīgas arhibīskapijas daļā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistes sastāvā, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 17. un 18. gadsimtā tas ietilpa Inflantijas vaivadijā (1629—1772). 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un no 1802. gada tika iekļauta Vitebskas guberņā, ar 1819. gadu tās Rēzeknes apriņķī. 1949. gadā tika izveidots Varakļānu rajons. 1956. gadā tā teritoriju iekļāva Madonas un Viļānu rajonā. 1962. gadā Viļānu rajonu pievienoja Rēzeknes rajonam, bet jau 1963. gadā Varakļānu pilsētu pievienoja Madonas rajonam.

2009. gadā tika izveidots atsevišķais Varakļānu novads. 2021. gadā, kad vairumā gadījumu tika atjaunots Latvijas PSR teritoriālais dalījums pa bijušajiem rajoniem, Varakļānu novads iebilda pret tā pievienošanu Rēzeknes novadam. Saeima no savas puses uzskatīja, ka kultūrvēsturiski Latgalei piederīgais novads būtu apvienojams ar Latgali. Satversmes tiesa lēma par novada kā patstāvīgas vienības saglabāšanu, jo Varakļānu novada pievienošana Rēzeknes novadam neatbilstot Satversmei.

Teritoriālais iedalījums 
Murmastienes pagasts, Varakļānu pilsēta un Varakļānu pagasts.

Iedzīvotāji 
Varakļānu novads ir Latvijas mazākais novads pēc iedzīvotāju skaita.

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

Apdzīvotās vietas

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība 

Varakļānu novada pašvaldības administrācijas sastāvā ir šādas struktūrvienības:
 Varakļānu pagasta pārvalde;
 Murmastienes pagasta pārvalde;
 Centralizētā grāmatvedība;
 Saimnieciskā daļa;
 Varakļānu novada Būvvalde;
 Varakļānu novada valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs sniedz vairāku valstu pārvaldes pakalpojumu turētāju valsts pārvaldes pakalpojumus.

Tautsaimniecība

Izglītība 
Novadā atrodas:
 Varakļānu vidusskola;
 Varakļānu pirmsskolas izglītības iestāde “Sprīdītis”;
 Varakļānu mūzikas un mākslas skola.

Sports

Kultūra 

Novadā atrodas:

 Varakļānu novada muzejs;
 Varakļānu kultūras nams;
 Varakļānu bibliotēka;
 Murmastienes bibliotēka;
 Murmastienes kultūras centrs;
 Stirnienes bibliotēka;
 Stirnienes kultūras nams.

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
Varakļānu novadā dzimuši:
 Antons Justs (1931—2019) katoļu bīskaps,
 Boļeslavs Sloskāns (1893—1981) katoļu bīskaps,
 Edgars Eriņš (1986), vieglatlēts,
 Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis,
 Konstantīns Počs (1912—1994), fiziķis un konstruktors,
 Konstantīns Strods-Plencinīks (1908—1999), latviešu rakstnieks, rakstīja latviešu un latgaliešu valodā,
 Osvalds Zvejsalnieks (1944–2022), gleznotājs,
 Pēteris Strods (1892—1960) katoļu bīskaps,
 Rita Strode (1955), politiķe,
 Sandis Ģirģens (1980), politiķis.

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Latvijas novadi