Ašmjani

Ašmjani () jeb Ošmjani () ir pilsēta Baltkrievijas ziemeļrietumos pie Ašmjankas upes, netālu no robežas ar Lietuvu.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēti 1341. gadā, kad pēc Ģedimina nāves tos mantoja Jaunutis. Ap 1413. gadu pilsēta kļuva par nozīmīgu tirgus vietu. 1432. gada 8. decembrī pie Ašmjaniem notika kauja starp Švitrigaiļa un Žigimanta karaspēkiem. 1566. gadā Ašmjaniem piešķīra Magdeburgas pilsētas tiesības. 16. gadsimtā Ašmjani bija ievērojams kalvinisma centrs.

Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā tā bija Lietuvas lielkņazistes sastāvā, 1796. gadā Ašmjanus iekļāva Krievijas Impērijas Lietuvas guberņas sastāvā. 1831. gada Novembra sacelšanās laikā pilsētu nopostīja Krievijas Impērijas karaspēks, nogalinot daudzus civiliedzīvotājus.

1920. gadā Ašmjanu apriņķis ietilpa Viduslietuvas Republikas, no 1922. gada Viļņas Zemes, no 1926. gada Viļņas vojevodistes sastāvā. Otrā pasaules kara laikā pēc Polijas kampaņas Ašmjanu apriņķi pievienoja Baltkrievijas PSR, bet 1941. gadā Ostlandes Lietuvas ģenerālapgabalam. 1944. gada 13. – 14. maijā pie Ašmjaniem (Muravanajā Ašmjankā) notika kauja starp šeit dislocētajiem vāciešiem pakļautajiem Lietuviešu drošības spēkiem (Lietuvos vietinė rinktinė/ Litauische Sonderverbände) un poļu partizāniem no Armia Krajowa, kurā poļu spēki sakāva lietuviešu karotājus.

Novadnieki 
 Lucjans Žeļigovskis (Lucjan Żeligowski, 1865–1947), poļu ģenerālis.

Ārējās saites 

 Ašmjani vietnē "Baltkrievijas globuss"

Atsauces 

Baltkrievijas pilsētas