2009. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2009. gada notikumi Latvijā.

Valsts amatpersonas

Gada simboli Latvijas dabā

Notikumi

Janvāris 

 1. janvāris — tika palielināts pievienotās vērtības nodoklis (PVN) no 18% uz 21%, tā samazinātā likme no 5% līdz 10%, iedzīvotāju ienākuma nodokļa likme samazināta no 25% līdz 23%.
 1. janvāris — tika likvidēti īpašu uzdevumu ministru sekretariāti integrācijas lietās un ES finanšu pārvaldes lietās.
 12. janvāris — No amata atkāpās kultūras ministre Helēna Demakova.
 13. janvāris — Doma laukumā notika protesta mītiņš par Saeimas atlaišanu un pret esošo ekonomisko situāciju Latvijā, kurā piedalījās aptuveni 10 000 cilvēku un kurš tā beigās pārauga grautiņos. Saeimas ēkai un citām tuvumā esošajām ēkām tika izsisti logi, demolēti veikali un apgāztas policijas automašīnas. 29 cilvēki, tajā skaitā policisti, ievainoti. 126 personas tika aizturētas .
 14. janvāris — Rīgas Fondu birža nomainot savu 15 gadus lietoto nosaukumu uz NASDAQ OMX Riga pilnīgi oficiāli iekļāvās pasaulē vadošajā biržu grupā NASDAQ OMX.
 15. janvāris — tika izsludināti Ministru kabineta noteikumi "Noteikumi par līgumu starp Latvijas Republikas valdību un Eiropas Kosmosa aģentūru par sadarbību kosmosa jomā miermīlīgiem mērķiem", Latvijas dalībai Eiropas Kosmosa aģentūrā sadarbības valsts statusā.
 19. janvāris — Latvijas Televīzija paziņoja, ka pateicoties Narvesen un Latvijas Krājbankas atbalstam, Latvija šogad tomēr piedalīsies 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notiks Maskavā.
 20. janvāris — no amata atkāpās Latvijas Radio ģenerāldirektors Aigars Semēvics, kura vietā uz laiku tika iecelts Dzintris Kolāts.
 27. janvāris — visā Latvijā notika lauksaimnieku protesta akcija.

Februāris 
 1. februāris — stājās spēkā akcīzes nodokļa likmju palielinājums.

 2. februāris — kā protests pret nepietiekamo finansējumu, nepilnu stundu, no 7 līdz 8 rītā, tika pārtraukti raidījumi visos četros Latvijas radio kanālos, kā arī Radio NABA.
 3. februāris — Rīgā notika vērienīga lauksaimnieku protesta akcija. Daļēji vai pilnībā tika bloķētas galvaspilsētas ielas un traucēta satiksme uz Rīgas apvedceļa. Pie Ministru kabineta tika nogādāts simbolisks zārks ar govju galvām. Rezultātā lauksaimniecības ministrs Mārtiņš Roze paziņoja par atkāpšanos.
 7. februāris — Igaunijā, ap 4 no rīta, Valga—Tartu 40. kilometrā nobrauca no ceļa un apgāzās autobuss ar 32 makšķerniekiem no Latvijas. Divi cilvēki ceļu satiksmes negadījumā gāja bojā, bet 14 pasažieri avārijā guva dažādas pakāpes miesas bojājumus.
 9. februāris — jūrā pie Salacgrīvas, ap plkst. 6.30 no rīta, uz sēkļa uzskrējis Kiprā reģistrēts kravas kuģis "Reymar", kas veda koku kravu. Kuģī Salacgrīvas ostā bija iekrauta papīrmalka un tas bija ceļā uz Somiju. Ejot ārā no ostas, kuģis novirzījies uz kanāla malu un to aizķēra. Vēlāk tas tika novilkts no sēkļa.
 17. februāris — netālu no Bornholmas salas Dānijas teritoriālajos ūdeņos Baltijas jūrā nogrima Latvijas zvejas kuģis "Unora". Četri kuģa apkalpes locekļi tika izglābti, bet divi tiek uzskatīti par bez vēsts pazudušiem.
 20. februāris — demisionēja Ministru prezidents Ivars Godmanis.
 26. februāris — Valsts prezidents Valdis Zatlers paziņoja, ka par premjerministra amata kandidātu nominē eiroparlamentārieti Valdi Dombrovski no partijas Jaunais Laiks.
 28. februāris — notika konkursa Eirodziesma 2009 fināls, kurā uzvarēja Intars Busulis ar dziesmu "Sastrēgums".

Marts 
 12. marts — Saeima nobalsoja par Normunda Vilnīša iecelšanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka amatā.
 12. marts — Saeima apstiprināja Valda Dombrovska (JL) veidoto valdību Par Dombrovska valdības apstiprināšanu balsoja 67 Saeimas deputāti, pret — 21.
 31. marts — Rīgā tika atvērts viens no lielākajiem tirdzniecības centriem "Rīga Plaza".

Aprīlis 
 2. aprīlis — Skolotāju protesta gājienā Rīgā sapulcējās aptuveni 10 000 cilvēku. Protesta gājienu atbalstīja ne tikai izglītības un zinātnes ministre Tatjana Koķe (ZZS), bet arī vairākas organizācijas, kuras aicināja savus biedrus tajā piedalīties. Saistībā ar skolotāju protesta akciju Rīgas centrā bija vērojami plaši satiksmes sastrēgumi.
 18. aprīlis — visā Latvijā notika lielā talka, kurā piedalījās vairāk nekā 110 000 brīvprātīgo, savācot ap 340 tūkstošiem 60 litru ietilpīgo maisu ar atkritumiem.
 27. aprīlis — Šveicē notiekošajā pasaules hokeja čempionātā C apakšgrupā otrās kārtas spēli aizvadīja Latvijas valstsvienība, kas pēcspēles metienu sērijā ar 3:2 izcīnīja vēsturisku uzvaru pār Zviedrijas izlasi.

Maijs 
 1. maijs — Starptautiskajā operācijā Afganistānā kaujas laikā agri no rīta gāja bojā divi Latvijas karavīri — seržants Voldemārs Anševics un dižkareivis Andrejs Merkuševs un divi tika ievainoti.
 8. maijs — līnijā Rīga—Stokholma prāmja M/S Regina Baltica vietā sāka kursēt M/S Romantika, kopīgi ar prāmi M/S Silja Festival turpinot nodrošināt ikdienas satiksmi starp Rīgu un Stokholmu. Pirms tam M/S Romantika kursēja maršrutā starp Tallinu un Stokholmu.
 17. maijs — notika ikgadējais Rīgas maratons, kurā piedalījās 8593 dalībnieki, kas bija par 3300 vairāk nekā 2008. gadā.
 20. maijs — Latvijas pastāvīgajā pārstāvniecībā ANO Ņujorkā tika nodibinātas Latvijas Republikas un Surinamas Republikas diplomātiskās attiecības.

Jūnijs 

 6. jūnijs — notika pašvaldību un Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanas.
 7. jūnijs — Rīga, Liepājā un Valmierā sākās 2009. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm.
 18. jūnijs — Rīgā, Esplanādē notika tautas manifestācija "Par Latviju. Pret netaisnību" pieprasot tūlītēju valdības un valdībā esošo partiju atkāpšanos no Valsts pārvaldes. Izskanēja informācija, ka notiks mēģinājumi bloķēt satiksmi Rīgā, tomēr tie nepiepildījās. Dažādu formu protesta akcijas notika arī Latvijas reģionos — Valmierā, Jelgavā, Liepājā un Daugavpilī.
 23. jūnijs — Latvijā laboratoriski tika apstiprināts pirmais vīrusa A (H1N1), jeb tā dēvētās "Cūku gripas" gadījums.

Jūlijs 
 1. jūlijs — stājās spēkā Latvijas jaunais administratīvais iedalījums.
 10. jūlijs — Latvijā oficiāli tika apstiprināts otrais saslimšanas gadījums ar vīrusu A (H1N1).
 11. jūlijs — oficiāli tika apstiprināti vēl divi saslimšanas gadījums ar vīrusu A (H1N1). Saslimušo skaits Latvijā sasniedza jau 4 cilvēkus.
 17.—18. jūlijs — trešo reizi Salacgrīvā notika mūzikas un mākslas festivāls Positivus.
 23. jūlijs — Latvija noslēdza Sadarbības līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru.
 27. jūlijs — Latvijā, Ziemeļkurzemē plkst. 19:48 tika konstatēta zemestrīce kuras stiprums sasniedza 3,4 balles pēc Rihtera skalas. Tās epicentrs bija Baltijas jūrā aptuveni 41 km no Slīteres bākas, apmēram 15 kilometru dziļumā.
 28. jūlijs—2. augusts — norisinājās gadskārtējais jauno izpildītāju konkurss Jaunais Vilnis.
 31. jūlijs — oficiāli sāka iPhone 3GS tirdzniecību Latvijā.

Augusts 

 3. augusts — Kurzemē novērota pirmā zemestrīce, kuras epicentrs atrodas Latvijas teritorijā. Tā bijusi apmēram 3,4 balles stipra. 
 21.—23. augusts — Rīgā plaši tika svinēti pilsētas svētki.
 23. augusts — notika piemiņas skrējiens Baltijas ceļa 20. gadadienai — Sirdspuksti Baltijai.

Septembris 
 2. septembris — netālu no Līvāniem ap plkst. 19.30 avarēja pasažieru vilciens Daugavpils—Rīga. Pasažieru vilciena trešajā vagonā ietriecies ekskavators. No gūtajiem ievainojumiem bojā gāja kāda 28 gadus veca sieviete.
 9. septembris — Latvijā plkst. 11.31 tika konstatēta zemestrīce kuras stiprums sasniedza 2,7 balles pēc Rihtera skalas. Tās epicentrs bija septiņus kilometrus no Salaspils, ne vairāk kā 40 kilometru dziļumā.
 18. septembris — Aizsardzības ministrs Imants Lieģis apstiprināja informāciju, ka iepriekšējā nedēļā NATO iznīcinātāji pie Latvijas gaisa telpas eskortējuši pārāk tuvu pielidojušu Krievijas kara lidmašīnu. Šī bija pirmā reize, kad NATO lidmašīnas veikušas šādu uzdevumu.

Oktobris 
 7. oktobris — Rīgā oficiāli tika atklāts gājēju tunelis zem Gogoļa ielas, kas savieno universālveikalu "Stockmann" ar tuneļu sistēmu zem Stacijas laukuma.
 20. oktobris — Latvijas Televīzijas un uzņēmums "Lattelecom" parakstīja vienošanos, ka jau no 2010. gada 1. marta kanāls LTV7 pārtrauks analogo pārraidi un pilnībā pāries uz digitālo televīzijas apraidi.
 25. oktobris — Masu medijos izplatījās informācija, ka Mazsalacas novadā ir nokritis meteorīts, izveidojot aptuveni 20 metrus platu un 10 metrus dziļu krāteri. Meteorīts esot nokritis netālu no mājām "Kundrati". VUGD izsaukums tika saņēmts ap plkst. 17:30. LTV raidījumā "Panorāma" tika intervēts kāds aculiecinieks, kurš stāstīja, ka meteorīts krītot radījis lidmašīnas pikēšanai līdzīgu troksni. Aculiecinieks redzējis, ka neliels ugunīgs objekts ielidojis mežā un pēc tam bijis redzams uguns stabs. Nākamajā dienā tika izplatīta informācija, ka Mazsalacas "meteorīts" bija mobilo sakaru operatora "Tele2" atbalstīts inscenējums.

Novembris 
 7. novembris — Neilgi pirms pusnakts Rīgā, Maskavas forštates apkaimē, Jēkabpils ielā izcēlies ugunsgrēks kādā trīsstāvu dzīvojamā mājā ar mansardu, kurā gājuši bojā septiņi cilvēki — četras sievietes un trīs vīrieši.
 9. novembris — Latvijā tika reģistrēts pirmais nāves gadījums ar A (H1N1) jeb tā dēvētās Cūku gripas vīrusu.
 28. novembris — plkst. 11.00 satiksmei tika slēgts esošais Slāvu pārvads pār dzelzceļu, satiksmi novirzot uz jaunuzbūvēto pārvadu, kas ietilpst Dienvidu tilta būvniecības otrajā kārtā.
 30. novembris — auto protests "Apkārt Vecrīgai" pret transportlīdzekļa nodevas paaugstināšanu.

Miruši

Janvāris 
 4. janvāris — Andris Makovskis, aktieris (dzimis 1966. gadā) 
 4. janvāris — Arvīds Cepurītis, Leļļu teātra režisors (dzimis 1929. gadā) 
 12. janvāris — Kārlis Sebris, aktieris (dzimis 1914. gadā) 
 29. janvāris — Aloizs Tumiņš, bokseris — Eiropas čempions un vicečempions (dzimis 1938. gadā)

Februāris 
 9. februāris — Gunārs Preinebrgs, veterinārmediķis, pasniedzējs un politiķis (dzimis 1931. gadā)
 14. februāris — Modris Ģelzis, arhitekts (dzimis 1929. gadā)

Marts 
 18. marts — Boriss Infantjevs, krievu literatūrzinātnieks (dzimis 1921. gadā)
 25. marts — Viktors Tenisons, sabiedriskais darvinieks, bija Tautas Saeimas deputāts (dzimis 1917. gadā)

Maijs 
 10. maijs — Gunārs Rozenbergs, mūziķis, trompetists, komponists, dziesmu aranžētājs un diriģents (dzimis 1947. gadā)
 18. maijs — Alfrēds Porietis, virsnieks, pēdējais Augstākās kara skolas absolvents (dzimis 1909. gadā)

Jūnijs 

 3. jūnijs — Adīna Ķirškalne, latviešu skolotāja, sabiedriska darbiniece, dzejniece (dzimusi 1915. gadā)

Jūlijs 
 10. jūlijs — Voldemārs Ketners, elektronisko iekārtu konstruktors  (dzimis 1949. gadā)

Augusts 
 20. augusts — Genādijs Šitiks, futbolists, treneris (dzimis 1958. gadā) 
 28. augusts — Vilis Ķimelis, aktieris (dzimis 1911. gadā)

Novembris 
 8. novembris — Ēriks Mesters, teologs, Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps (dzimis 1926. gadā)
 20. novembris — Aleksandrs Bugajevs, Latvijas krievu dekoratīvās mākslas mākslinieks un interjerists (dzimis 1937. gadā)

Decembris 
 19. decembris — Andris Bergmanis, dzejnieks (dzimis 1945. gadā)

Skatīt arī 
 2009. gads
 2009. gada laikapstākļi Latvijā
 2009. gads Latvijas mūzikā
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada