1987. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1987. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi 
 Latvijas PSR Ministru Padome atļāva privāto uzņēmējdarbību.
 Pēc arhitektes M. E. Meņģeles projekta tika rekonstruēta Sv. Pētera un Pāvila baznīca Citadelē, to pārveidojot par koncertzāli.

Janvāris 
 Sāka iznākt žurnāls "Avots".
 Notika LPSR arodbiedrību 12. kongress.

 8. janvāris — Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas propagandas un aģitācijas ziņojumā tika nosodītas publikācijas presē, kuru autori iestājas par to, ka apkalpojošajā sfērā un veselības aizsardzībā strādājošajiem jāzina latviešu valoda, kā arī tas, ka dziesmu konkursā "Mikrofons-86" par populārāko tika atzīta dziesma "Dzimtā valoda".
 26. janvāris — Rīgas kinoteātros sāk demonstrēt dokumentālo filmu Vai viegli būt jaunam?.
 31. janvāris — durvis vēra tā brīža lielākais Rīgas tirdzniecības centrs "Dole", Ķengaragā.

Februāris 
 17. februāris — PSKP CK ģenerālsekretārs Mihails Gorbačovs ar savu kundzi Raisu ieradās oficiālā vizītē Rīgā. Trīs dienu laikā tika apmeklēts Sarkano strēlnieku muzeju, rūpnīca VEF un agrofirma "Ādaži".
 25. februāris — TTP kultūras namā tika nodibināts Vides aizsardzības klubs.

Aprīlis 
 28. aprīlis — tika dibināts Latvijas Kultūras fonds.

Jūnijs 

 14. jūnijs — notika Helsinki-86 Liepājas filiāles organizētā ziedu nolikšana Rīgā pie Brīvības pieminekļa pieminot 1941. gada Latvijas pilsoņu deportācijas upurus. Akcija bija izziņota trimdas latviešiem, kas par to informēja savos raidījumos ar radio programmu "Amerikas balss" un "Brīvā Eiropa" starpniecību. Šis notikums tiek uzskatīts par trešās atmodas sākumu.

Augusts 
 23. augusts — Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa Helsinki-86 organizēja manifestāciju un ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa pieminot 1939. gadā noslēgtā Molotova—Ribentropa pakta upurus — Vācijas un PSRS karā bojāgājušos karavīrus un civiliedzīvotājus. Pirms gaidāmās manifestācijas padomju varasiestādes izolēja "Helsinki-86" biedrus, bet milicijas kordons kavē cilvēku piekļūšanu Brīvības piemineklim. Tomēr akcija izdodas, akcijas rīkotāji pie Brīvības pieminekļa nolika ziedus, kā dēļ vairāki cilvēki tika arestēti un sapulcējušies iedzīvotāji izklīdināti. Atsevišķus cilvēkus milicija piekāva un daļu arestēja. Neskatoties uz to, pēc aculiecinieku ziņām, demonstrācijā piedalījās 5000 līdz 10 000 cilvēku. Virknei protestu organizētāju tika atņemta PSRS pilsonība un viņi tika izraidīti no valsts. Līdzīga akcija notika arī 18. novembrī.

Oktobris 
 9.—11. oktobris — notika Rīgas pilsētas svētki.
 17. oktobris — tika sagatavots neatkarīgā žurnāla "Auseklis" pirmais numurs. Izdevēji lūdza LPSR Ministru Padomei atļauju oficiāli izplatīt žurnālu, bet tāda tiek liegta.

Novembris 
 4. novembris — Valkā svinīgi tika atklāta Valkas poliklīnikas jaunā ēka — tagad Vidzemes slimnīcas Valkas filiāle.
 13. novembris — LPSR Augstākā padome pieņēma paziņojumu "par melīgajiem izdomājumiem par Padomju Latviju un ASV Kongresa locekļu rupjo provokatorisko iejaukšanos mūsu republikas lietās" saistībā ar ASV kongresa rezolūciju, kurā bija norādīts, ka ASV valdība tradicionāli atzīmē Latvijas neatkarības dienu 18. novembrī.
 18. novembris — Brīvības pieminekli aplenca milicija, bet Strēlnieku laukumā tika noorganizēts "darbaļaužu mītiņš" Latvijas PSR atbalstam.

Decembris 
 19. decembris — tika dibināta LPSR Teātra darbinieku savienība.

Nezināms datums 
 LPSR Valsts gazifikācijas komiteja reorganizēta par ražošanas apvienību Latvijas Gāze.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Svītas cilvēks" (režisors Andris Rozenbergs)
 "Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili" (režisors Arvīds Krievs)
 "Apstākļu sakritība" (režisors Vija Beinerte)
 "Dīvainā mēnessgaisma" (režisors Gunārs Cilinskis)
 "Ja mēs visu to pārcietīsim" (režisors Rolands Kalniņš)

Dzimuši 
 21. janvāris — Oskars Bārtulis, hokejists
 29. janvāris — Kristaps Sotnieks, hokejists
 9. februāris — Tomass Jevdokimovs, futbolists
 15. februāris:
 Aleksandrs Fertovs, futbolists
 Raivis Hščanovičs, futbolists
 10. marts — Māris Štrombergs, BMX riteņbraucējs
 29. marts — Maksims Tarasovs, futbolists
 15. aprīlis — Gatis Smukulis, šosejas riteņbraucējs
 3. maijs — Artūrs Silagailis, futbolists
 29. maijs — Roberts Rode, slēpotājs
 18. jūnijs — Madara Palameika, vieglatlēte, šķēpmetēja
 26. jūnijs — Igors Kozlovs, futbolists
 6. jūlijs — Laima Jansone, koklētāja
 21. augusts — Dmitrijs Mihailovs, futbolists
 11. novembris — Sandija Santa, dramaturģe un režisore

Miruši 
 5. februāris — Klāvs Elsbergs, dzejnieks (dzimis 1959. gadā)
 25. aprīlis — Pēteris Dambergs, lībiešu valodnieks, dzejnieks un skolotājs (dzimis 1909. gadā)
 29. jūnijs — Ēriks Pētersons, futbolists un hokejists (dzimis 1909. gadā)
 1. augusts — Žanis Lipke, ebreju glābējs Otrā pasaules kara laikā Latvijā (dzimis 1900. gadā)
 15. augusts — Kārlis Ozoliņš, padomju politiķis (dzimis 1905. gadā)
 12. oktobris — Helēna Romanova, aktrise (dzimusi 1928. gadā)
 30. novembris — Alberts Zvejnieks, cīkstonis un treneris (dzimis 1902. gadā)
 8. decembris — Pēteris Valeskalns, padomju sabiedriskais darbinieks (dzimis 1899. gadā)
 nezināms datums — Eižens Āriņš, matemātiķis un datorzinātnieks (dzimis 1911. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada