Durbe

Durbe ir pilsēta Kurzemes dienvidos, viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Ar 492 iedzīvotājiem (2020) tā ir Latvijas mazākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Izvietojusies Trumpes upītes ielejas malā netālu no Durbes ezera pie Rīgas—Liepājas šosejas (A9)  no novada centra Grobiņas,  no Liepājas un  no Rīgas. Pilsētas tiesības Durbei tika piešķirtas 1893. gadā, lai gan pirmo reizi pieminēta kuršu līgumā ar Alnas Balduīnu jau 1230. gadā.

Durbes pilsētas ģerbonis ar tajā attēloto sudraba ābeli oficiāli tika apstiprināts 1925. gadā.

Vēsture 
Durbes pilsnovads līdz 13. gadsimtam ietilpa Kursas Piemares zemē, kas 1253. gada Kurzemes dalīšanas dokumentā dēvēts par Lindāli. 1260. gada 13. jūlijā šeit notika Durbes kauja starp Livonijas un Vācu ordeņa apvienotajiem spēkiem un žemaišiem, kuru pusē pārgāja ordeņa karaspēkā iesauktie kurši. Kaujā ordenis tika sakauts — krita mestrs Hornhūzens, Prūsijas un Livonijas maršali, vairāk nekā 150 bruņinieku un daudz kristīto letu, līvu un igauņu karavīru.

1263. gadā pēc Livonijas ordeņa mestra Burharda fon Hornhūzena pavēles šeit uzcēla ordeņa pili. Mūra Durbes pils uzcelta ap 1380. gadu, Lindāles vārds pēdējo reizi minēts 1387. gadā.

15. gadsimta sākumā apkārt ordeņa pilij sāka veidoties pilsētiņa (Kronflecken Durben) un gadsimta vidū tika uzcelta neliela baznīca. Vēlāk, 1651. gadā, tika iesvētīta mūra baznīca — Durbes luterāņu baznīca. Durbes pils nopostīta Lielā Ziemeļu kara laikā.

Ģeogrāfija 
Durbe atrodas Vārtājas viļņotā līdzenuma ziemeļaustrumu malā, starp Piejūras zemieni un Rietumkursas augstieni. Vidējais Durbes pilsētas augstums ir 20 līdz 30 metri virs jūras līmeņa. Uz dienvidiem no Durbes ezera atrodas kilometru plata Durbes senleja, vietām ar 40 metrus augstiem krastiem. Durbes senlejas zemākā vieta ir Durbes purvs, kas pēc izcelsmes zemais jeb zāļu purvs.

Iedzīvotāju skaita dinamika 
No 2000.gada ar Raibamuižu, pēc CSP un OSP datiem.

Ievērojami cilvēki 
Par ievērojamākajiem Durbes pārstāvjiem tiek uzskatīti pirmais Latvijas Republikas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics (piedzima Durbē 1887. gadā), tautas atmodas laiku darbinieks Kronvaldu Atis, kurš mācījies tagadējā pilsētas domes ēkā (agrāk Špringera privātskola).

Personas, kas dzimušas un/vai dzīvojušas Durbē:
 Johans Kristofs Baumbahs (1742-1801), luterāņu mācītājs, tulkotājs un valodnieks,
 Elizabete Grothūsa (1820—1896), rakstniece,
 Sīmanis Klēvers (1834—1922), dārznieks un sabiedriskais darbinieks, Durbes pilsētas galva, 
 Atis Kronvalds (1837—1875), pedagogs, sabiedriskais darbinieks, publicists, valodnieks,
 Laubes Indriķis (1841—1889), publicists un valodnieks,
 Jēkabs Ezers (1869—1924), rakstnieks,
 Jēkabs Alksnis (1870—1957), ķirurgs (kara ārsts),
 Zigfrīds Anna Meierovics (1887—1925), politiķis, diplomāts, LR ārlietu ministrs,
 Fricis Gulbis (1894—1951), rakstnieks, žurnāla "Zaļā Vārna" redaktors,
 Ģirts Vilks (1909—1983), scenogrāfs,
 Mirdza Lukaža (1930—2014), tēlniece,
 Ilga Zandberga (1932), tēlniece,
 Indra Briķe (1957), aktrise.

Skatīt arī 
 Durbes novads
 Durbes ezers

Atsauces

Ārējās saites 
 Pilsētas mājaslapa līdz 2021. gadam
 Dienvidkurzemes novada mājaslapa
 Durbes kauja — informācija no portāla historia.lv

Grobiņas apriņķis
Kurzeme