Kārlis Jansons (tēlnieks)

Kārlis Jansons (dzimis  Nītaures pagastā, miris  Cēsīs) bija latviešu tēlnieks.

Biogrāfija 
Kārlis Jansons dzimis Nītaurē, taču no četru gadu vecuma dzīvojis pie Cēsīm, Siļķu mājās. Mācījies Millera reālskolā Cēsīs. Pirmā pasaules kara laikā Kārlis Jansons devies turpināt mācības Kazaņas un Pleskavas komercskolās. 1917. gadā viņš iestājies Rīgas Politehniskajā institūtā, kas tobrīd atradās Maskavā, lai studētu arhitektūru. Sākumā Kārlis Jansons nodarbojies ar glezniecību, bet 1918. gadā pievērsies tēlniecībai. No 1921. līdz 1925. gadam viņš mācījās Latvijas Mākslas akadēmijā un beidza profesora Konstantīna Rončevska tēlniecības meistardarbnīcu. Kopš 1927. gada Jansons piedalījās Latvijas mākslas izstādēs Rīgā un ārzemēs, viņam ir bijušas personālizstādes Cēsīs. No 1937. līdz pat 1972. gadam Jansons strādāja Mākslas akadēmijā par tēlniecības pasniedzēju.

Kārlis Jansons veidojis pieminekli Jelgavas atbrīvotājiem (1932), Latgales Māras pieminekli Rēzeknē (1939) un Latgales partizānu pulka pieminekli Balvos (1938). Šie darbi padomju laikā tika iznīcināti. Viņš darinājis arī daudz kapa pieminekļu, arī Valsts prezidenta Jāņa Čakstes pieminekli Rīgas Meža kapos.

Tēlnieks miris 1986. gada 16. jūnijā, apbedīts Cēsīs, Meža kapos.

Piemiņa 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņa dēls Andrejs Jansons atjaunoja okupācijas iestāžu iznīcinātos Kārļa Jansona veidotos pieminekļus.

Apgāds “Neputns” izdevis mākslas zinātnieka Aivara Leiša grāmatu par tēlnieku Kārli Jansonu.

Izdevniecība Drukātava izdevusi A II Pozitīvs grāmatu par tēlnieka Kārļa Jansona dzimtu "Jansonu nerrīgie stāsti".

Atsauces 

1896. gadā dzimušie
1986. gadā mirušie
Cēsu novadā dzimušie
Latvijas tēlnieki
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Latvijas Mākslas akadēmijas darbinieki