2000. gads kosmonautikā

Šeit apkopoti 2000. gada nozīmīgākie notikumi kosmonautikā.

Hronoloģija

Janvāris 
 3. janvāris — starpplanētu zonde Galileo veica Jupitera pavadoņa Eiropas pārlidojumu.
 10. janvāris — Habla kosmiskais teleskops atsāka zinātniskos novērojumus pēc decembrī veiktās remonta misijas STS-103.
 17. janvāris — pārtraukti mēģinājumi uztvert signālus no Marsa nolaižamā aparāta Mars Polar Lander.
 18. janvāris — atjaunota starpplanētu zondes Deep Space 1 darbība, kas drošajā režīmā atradās kopš 11. novembra.
 21. janvāris:
 ar nesējraķeti Atlas IIA palaists militārais sakaru pavadonis USA 148 (DSCS III B-8);
 orbitālā stacija Mir ieslēgta darba režīmā.
 23. janvāris — starpplanētu zonde Cassini veica asteroīda 2685 Masursky pārlidojumu.
 25. janvāris:
 ar nesējraķeti Ariane 42L palaists sakaru pavadonis Galaxy 10R;
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3A palaists sakaru pavadonis Zhongxing 22;
 atjaunoti mēģinājumi uztvert signālus no Mars Polar Lander pēc tam, kad decembra ierakstos atklāts vājš signāls, kas varētu būt nācis no zondes.
 27. janvāris — ar nesējraķeti Minotaur I palaisti pavadoņi JAWSat, OCSE, OPAL 1, FalconSat 1, ASUSat 1.

Februāris 
 1. februāris:
 ar nesējraķeti Sojuz-U palaists pirmais jaunas modifikācijas kravas kuģis Progress M1-1;
 Japāna un Francija vienojās par Japānas kosmoplāna prototipa Hope-X izmēģinājumiem 2002. gadā Zviedrijā;
 kravas kuģis Progress M-42 atvienojās no Mir stacijas, nogāja no orbītas un sadega atmosfērā.
 3. februāris:
 kravas kuģis Progress M1-1 saslēdzās ar staciju Mir.
 ar nesējraķeti Zenit-2 palaists militārais pavadonis Kosmos-2369 (Celina-2 № 18);
 Krievijas valdība pieņēma lēmumu par Zenit raķešu palaišanas kompleksa būves pārtraukšanu Pļeseckas kosmodromā;
 ar nesējraķeti Atlas IIAS palaists sakaru pavadonis Hispasat 1C.
 4. februāris:
 NASA paziņoja par SKS pagaidu kontroles moduļa Interim Control Module būves sākšanu, kas tiktu nogādāts orbītā, ja Krievijai 2000. gadā nezidotos palaist moduli Zvezda;
 Kanaveralas zemesraga Gaisa stacija (Cape Canaveral Air Station) pārdēvēta par "Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku staciju" (Cape Canaveral Air Force Station).
 Kazahstāna atcēla aizliegumu palaist Proton raķetes no Baikonuras kosmodroma.
 7. februāris — no pavadoņa OPAL 1 tika atdalīti nanopavadoņi DARPA Picosat 1A&1B.
 8. februāris:
 ar nesējraķeti Delta 7420-10C palaisti 4 sakaru pavadoņi Globalstar;
 ar nesējraķeti Sojuz-U / Fregat palaists derīgās kravas makets Gruzovoj Maket ar 2 eksperimentālām nolaišanās ierīcēm IRDT.
 9. februāris — dzinējbloks Fregat un Gruzovoj Maket veica nolaišanos Orenburgas apgabalā izmantojot IRDT; atrast izdevās tikai kravas maketu.
 10. februāris — nesējraķetes M-V avārijā zaudēta Japānas astronomiskā observatorija ASTRO-E.
 11. februāris:
 no pavadoņa OPAL 1 tika atdalīti nanopavadoņi JAK un StenSat;
 STS-99: palaists Endeavour kosmoplāns Zemes radara topogrāfijas misijā Shuttle Radar Topography Mission, apkalpē 6 astronauti.
 12. februāris:
 ar nesējraķeti Proton-K/DM-2M palaists sakaru pavadonis Garuda 1;
 no pavadoņa OPAL 1 tika atdalīti nanopavadoņi Thelma un Louise.
 14. februāris — zonde NEAR iegāja orbītā ap asteroīdu 433 Eros.
 17. februāris — dibināts starptautisks uzņēmums MirCorp, kas uzņēmās apsaimniekot orbitālo staciju Mir.
 18. februāris — ar nesējraķeti Ariane 44LP palaists sakaru pavadonis Superbird 4.
 19. februāris — Marsa stacija Mars Polar Lander pasludināta par zaudētu.
 22. februāris:
 STS-99: Endeavour nolaidās uz zemes;
 starpplanētu zonde Stardust sāka starpzvaigžņu putekļu savākšanu.

Marts 
 12. marts:
 ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists sakaru pavadonis Ekspress-6A (Ekspress-A 2);
 ar nesējraķeti Taurus 1110 palaists militārais pavadonis MTI;
 nesējraķetes Zenit-3SL avārijā zaudēts sakaru pavadonis ICO.
 15. marts:
 ASV prezidents Bills Klintons parakstīja likumprojektu, kas ieviesa sankcijas pret ārvalstu uzņēmumiem, kas sekmējušas Irānas raķešu un atomieroču izveidi;
 starpplanētu zonde NEAR pārdēvēta par NEAR Shoemaker.
 20. marts — ar nesējraķeti Sojuz-U / Fregat palaists Cluster II pavadoņu pāra masas makets Dumsat.
 21. marts — ar nesējraķeti Ariane 5G palaisti sakaru pavadoņi AsiaStar un Insat 3B.
 24. marts — Nelsona Džeksona aerokosmoskā balva piešķirta Galileo misijai.
 25. marts — ar nesējraķeti Delta 7326-9.5 palaists Zemes magnetosfēras pētniecības pavadonis IMAGE.
 28. marts — NASA paziņoja par misijas Mars Surveyor 2001 Lander atcelšanu

Aprīlis 
 4. aprīlis — Mir-28: ar nesējraķeti Sojuz-U palaists kosmosa kuģis Sojuz TM-30, apkalpē 2 kosmonauti.
 6. aprīlis — Mir-28: Sojuz TM-30 saslēdzās ar staciju Mir.
 17. aprīlis — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists sakaru pavadonis SESAT.
 19. aprīlis — ar nesējraķeti Ariane 42L palaists sakaru pavadonis Galaxy 4R.
 25. aprīlis — ar nesējraķeti [[Sojuz-U]] palaists kravas kuģis Progress M1-2.
 26. aprīlis — kravas kuģis Progress M1-1 atvienojās no stacijas Mir, nogāja no orbītas un sadega atmosfērā.
 27. aprīlis — kravas kuģis Progress M1-2 saslēdzās ar staciju Mir.

Maijs 
 1. maijs — starpplanētu zonde Stardust beidza starpzvaigžņu putekļu savākšanas fāzi.
 2. maijs — atcelti ierobežojumi GPS izmantošanai civilajiem lietotājiem.
 3. maijs:
 ar nesējraķeti Atlas IIA palaists meteoroloģiskais pavadonis GOES 11 (GOES-L);
 ar nesējraķeti Sojuz-U palaists militārais pavadonis Kosmos-2370 (Jantar'-4KS1 № 9).
 8. maijs — ar nesējraķeti Titan 402B palaists militārais pavadonis USA 149 (DSP-1 Block 14, DSP-20).
 11. maijs — ar nesējraķeti Delta 7925-9.5 palaists navigācijas pavadonis USA 150 (GPS IIR-4).
 12. maijs:
 Mir-28: A. Kaleri un S. Zaļotins veica iziešanu kosmosā;
 Austrālijas valdība apstiprināja plānus būvēt komerciālu kosmodromu Ziemsvētku Salā.
 16. maijs — ar nesējraķeti Rokot palaisti pavadoņi Simsat-1 un Simsat-2.
 19. maijs — STS-101: palaists Atlantis kosmoplāns, apkalpē 7 astronauti.
 21. maijs — STS-101: Atlantis saslēdzās ar SKS.
 22. maijs — STS-101: Dž. Viljamss un Dž. Voss veica iziešanu kosmosā.
 24. maijs — ar nesējraķeti Atlas IIIA palaists sakaru pavadonis Eutelsat W4.
 26. maijs — STS-101: Atlantis atvienojās no SKS.
 29. maijs — STS-101: Atlantis nolaidās uz zemes.

Jūnijs 
 4. jūnijs — gamma staru observatorija Compton tika novadīta no orbītas un sadega atmosfērā.
 6. jūnijs — ar nesējraķeti Proton-K / Briz-M palaists sakaru pavadonis Gorizont-45.
 7. jūnijs — ar nesējraķeti Pegasus XL palaists militārais pavadonis TSX 5.
 15. jūnijs — Mir-28: kosmosa kuģis Sojuz TM-30 atvienojās no stacijas Mir.
 16. jūnijs — Mir-28: Sojuz TM-30 nolaižmais aparāts nolaidās uz zemes.
 24. jūnijs — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists sakaru pavadonis Ekspress-3A (Ekspress-A 3).
 25. jūnijs — ar nesējraķeti Chang Zheng 3 palaists meteoroloģiskais pavadonis Fengyun 2B.
 28. jūnijs — uzņemums Rotary Rocket paziņoja par darbu pārtraukšanu pie daudzkārtizmantojamā kosmiskā nesēja Roton projekta.
 28. jūnijs — ar nesējraķeti Kosmos-3M palaisti pavadoņi Nadežda-M6, Tsinghua un SNAP 1.
 30. jūnijs:
 nesējraķeti Atlas IIA palaists sakaru pavadonis TDRS H (TDRS 8);
 ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists radiotranslācijas pavadonis Sirius 1 (Radiosat 1).

Jūlijs 
 4. jūlijs — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2 palaists militārais sakaru pavadonis Kosmos-2371 (Potok № 10).
 12. jūlijs — ar nesējraķeti Proton-K palaists SKS modulis Zvezda.
 14. jūlijs — ar nesējraķeti Atlas IIAS palaists sakaru pavadonis Echostar 6.
 15. jūlijs — ar nesējraķeti Kosmos-3M palaisti pavadoņi MITA, CHAMP un Rubin.
 16. jūlijs:
 ar nesējraķeti Delta 7925-9.5 palaists navigācijas pavadonis USA 151 (GPS IIR-5);
 ar nesējraķeti Sojuz-U / Fregat palaisti Cluster II pavadoņi Samba un Salsa.
 19. jūlijs — ar nesējraķeti Minotaur I palaists militārais sakaru pavadonis Mightysat 2.1 (Sindri).
 26. jūlijs — modulis Zvezda saslēdzās ar SKS.
 28. jūlijs — ar nesējraķeti Zenit-3SL palaists sakaru pavadonis PAS 9.

Augusts 
 6. augusts — ar nesējraķeti Sojuz-U palaists kravas kuģis Progress M1-3.
 8. augusts — kravas kuģis Progress M1-3 saslēdzās ar staciju SKS.
 9. augusts — ar nesējraķeti Sojuz-U / Fregat palaisti Cluster II pavadoņi Rumba un Tango.
 17. augusts:
 ar nesējraķeti Ariane 44LP palaisti sakaru pavadoņi Brasilsat B4 un Nilesat 102;
 ar nesējraķeti Titan 403B palaists militārais pavadonis USA 152 (Onyx 4).
 23. augusts — ar nesējraķeti Delta III 8930 palaists pavadoņa makets DM-F3, bet ievadīts zemākā orbītā nekā plānots.
 28. augusts — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2 palaists militārais sakaru pavadonis Raduga-1-5.

Septembris 
 1. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaists pavadonis Ziyuan 2.
 5. septembris — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists radiotranslācijas pavadonis Sirius 2 (Radiosat 2).
 6. septembris — ar nesējraķeti Ariane 44P palaists sakaru pavadonis Eutelsat W1.
 8. septembris — STS-106: palaists Atlantis kosmoplāns, apkalpē 7 astronauti.
 10. septembris — STS-106: Atlantis saslēdzās ar SKS.
 11. septembris — STS-106: E. Lu un J. Maļenčenko veica iziešanu kosmosā.
 14. septembris — ar nesējraķeti Ariane 5G palaisti sakaru pavadoņi Astra 2B un GE 7;
 18. septembris — STS-106: Atlantis atvienojās no SKS.
 20. septembris — STS-106: Atlantis nolaidās uz zemes.
 21. septembris — ar nesējraķeti Titan II palaists meteoroloģiskais pavadonis NOAA-16 (NOAA-L).
 25. septembris — ar nesējraķeti Zenit-2 palaists militārais pavadonis Kosmos-2372 (Orlec-2 № 2).
 26. septembris — ar nesējraķeti Dnepr palaisti pavadoņi Tiungsat-1, MegSat-1, UniSat, SaudiSat 1A un SaudiSat 1B.
 29. septembris — ar nesējraķeti Sojuz-U palaists militārais pavadonis Kosmos-2373 (Jantar'-1KFT № 20).

Oktobris 
 1. oktobris — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists sakaru pavadonis Worldsat-1 (GE-1A).
 6. oktobris — ar nesējraķeti Ariane 42P palaists sakaru pavadonis N-SAT-110.
 9. oktobris — ar nesējraķeti Pegasus H palaista astronomijas observatorija HETE-2 (Explorer 79).
 11. oktobris — STS-92: palaists Discovery kosmoplāns, apkalpē 7 astronauti.
 13. oktobris:
 ar nesējraķeti Proton-K / DM-2 palaisti GLONASS navigācijas pavadoņi Kosmos-2374, Kosmos-2375 un Kosmos-2376;
 STS-92: Discovery saslēdzās ar SKS.
 15. oktobris:
 STS-92: V. Makartūrs un L. Čiao veica 1. iziešanu kosmosā;
 kravas kuģis Progress M1-2 atvienojās no stacijas Mir.
 16. oktobris:
 STS-92: P. Visofs un M. Lopess-Alegrija veica 2. iziešanu kosmosā;
 ar nesējraķeti Sojuz-U palaists kravas kuģis Progress M-43.
 17. oktobris — STS-92: V. Makartūrs un L. Čiao veica 3. iziešanu kosmosā.
 18. oktobris — STS-92: P. Visofs un M. Lopess-Alegrija veica 4. iziešanu kosmosā.
 20. oktobris:
 ar nesējraķeti Atlas IIA palaists militārais sakaru pavadonis USA 153 (DSCS III B-11);
 STS-92: Discovery atvienojās no SKS;
 kravas kuģis Progress M-43 saslēdzās ar staciju Mir;
 no pavadoņa Kosmos-2306 tika atdalīti 13 nanopavadoņi zemes radaru kalibrēšanai.
 21. oktobris:
 ar nesējraķeti Zenit-3SL palaists sakaru pavadonis Thuraya 1;
 ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists sakaru pavadonis GE 6.
 24. oktobris:
 STS-92: kosmoplāns Discovery nolaidās uz zemes;
 kravas kuģis Progress M1-2 tika novadīts no orbītas un sadega atmosfērā.
 29. oktobris — ar nesējraķeti Ariane 44LP palaists sakaru pavadonis EuropeStar F1.
 30. oktobris — ar nesējraķeti Chang Zheng 3A palaists navigācijas pavadonis Beidou 1A.
 31. oktobris — SKS-1: ar nesējraķeti Sojuz-U palaists kosmosa kuģis Sojuz TM-31, apkalpē 3 kosmonauti.

Novembris 
 1. novembris — kravas kuģis Progress M1-3 atvienojās no SKS, nogāja no orbītas un sadega atmosfērā.
 2. novembris — SKS-1: kosmosa kuģis Sojuz TM-31 saslēdzās ar SKS.
 10. novembris — ar nesējraķeti Delta 7925-9.5 palaists navigācijas pavadonis USA 154 (GPS IIR-6).
 14. novembris — Kosmos-2373 nolaižamais aparāts nolaidās Krievijas teritorijā.
 16. novembris:
 ar nesējraķeti Ariane 5G sakaru pavadoņi PanAmSat-1R, AMSAT-Oscar 40 (AMSAT Phase-3D), STRV-1C un STRV-1D;
 ar nesējraķeti Sojuz-U palaists kravas kuģis Progress M1-4;
 Krievijas valdība pieņēma lēmumu izbeigt orbitālās stacijas Mir darbību un novadīt to no orbītas.
 18. novembris — kravas kuģis Progress M1-4 saslēdzās ar staciju SKS.
 20. novembris — ar nesējraķeti Kosmos-3M palaists Zemes tālizpētes pavadonis QuickBird 1.
 21. novembris:
 ar nesējraķeti Delta 7320-10C palaisti pavadoņi EO-1, SAC-C un Munin;
 ar nesējraķeti Ariane 44L palaists sakaru pavadonis Anik F1;
 Portugāle kļuva par Eiropas Kosmosa aģentūras 15 locekli.
 27. novembris — zonde Ulysses 2. reizi pārlidoja Saules dienvidu polu.
 30. novembris — ar nesējraķeti Proton-K / DM-2M palaists radiotranslācijas pavadonis Sirius 3 (Radiosat 3).

Decembris 
 1. decembris:
 STS-97: palaists Endeavour kosmoplāns, apkalpē 5 astronauti:
 kravas kuģis Progress M1-4 atvienojās no SKS.
 2. decembris — STS-97: Endeavour saslēdzās ar SKS.
 3.—4. decembris — STS-97: Dž. Taners un K. Norjega veica 1. iziešanu kosmosā.
 5. decembris:
 ar nesējraķeti Start-1 palaists Zemes tālizpētes pavadonis EROS-A;
 STS-97: Dž. Taners un K. Norjega veica 2. iziešanu kosmosā.
 6. decembris — ar nesējraķeti Atlas IIAS palaists militārais pavadonis USA-155 (SDS-3-2).
 7. decembris — STS-97: Dž. Taners un K. Norjega veica 3. iziešanu kosmosā.
 8. decembris — nodibināts radiokontakts ar pirms 35 gadiem palaisto starpplanētu zondi Pioneer 6.
 9. decembris — STS-97: Endeavour atvienojās no SKS.
 11. decembris — STS-97: Endeavour nolaidās uz zemes.
 20. decembris:
 ar nesējraķeti Ariane 5G palaisti pavadoņi Astra 2D, GE 8 (Aurora 3) un LDREX;
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3A palaists navigācijas pavadonis Beidou 1B.
 26. novembris — kravas kuģis Progress M1-4 atkāroti saslēdzās ar SKS.
 27. decembris — nesējraķetes Ciklon-3 avārijā zaudēti trīs sakaru pavadoņi Gonec-D1 un trīs Strela-3.

Miruši 

 3. janvāris — Harijs Gets (Harry J. Goett), ASV inženieris, kosmiskās nozares amatpersona (dzimis 1910. gadā)
 18. janvāris — Džefrijs Perijs (Geoffrey E. Perry), ASV fizikas skolotājs, PSRS kosmonautikas pētnieks (dzimis 1927. gadā)
 15. februāris — Vladimirs Utkins (Владимир Фёдорович Уткин), PSRS raķešu un kosmiskās tehnikas konstruktors (dzimis 1923. gadā)
 5. marts — Nikolajs Kuzņecovs (Николай Фёдорович Кузнецов), PSRS lidotājs, kosmonautu sagatavošanas centra vadītājs (dzimis 1933. gadā)
 14. maijs — Verners Rosinskis (Werner Kurt Rosinski), vācu inženieris (dzimis 1914. gadā)
 19. maijs — Jevgēņijs Hrunovs (Евгений Васильевич Хрунов), PSRS kosmonauts (dzimis 1933. gadā)
 29. jūnijs — Hermanis Kurcvegs (Hermann Kurzweg), vācu inženieris (dzimis 1908. gadā)
 23. jūlijs — Marss Rafikovs (Марс Закирович Рафиков), PSRS kosmonauts (dzimis 1933. gadā)
 17. augusts — Roberts Gilruts (Robert Rowe Gilruth), ASV aviācijas un kosmonautikas inženieris, amatpersona (dzimis 1913. gadā)
 20. septembris — Germans Titovs (Герман Степанович Титов), PSRS kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
 22. novembris — Džeralds Sofens (Gerald A. Soffen), ASV zinātnieks, kosmiskās nozares amatpersona (dzimis 1926. gadā)