Oglekļa dioksīds

Ogļskābā gāze jeb oglekļa dioksīds (CO2) ir smaga, bezkrāsaina gāze ar nedaudz skābenu smaržu un garšu. Tā veidojas visu oglekli saturošo vielu degšanā.

Atrašanās dabā 
Oglekļa dioksīds nelielos daudzumos (ap 0,04%) ir sastopams Zemes atmosfērā. Palielināta oglekļa dioksīda koncentrācija izraisa siltumnīcas efektu. Lielākā daļa atmosfērā nonākušā oglekļa dioksīda tur nonāk sadedzinot oglekli saturošu kurināmo un no vulkāniem. Oglekļa dioksīds ir nepieciešams fotosintēzē.

Iegūšana 
Rūpnieciski iegūst no degšanas gāzēm un dabīgo karbonātu (dolomīta) sadalīšanās produktiem. Gāzu maisījumus laiž cauri kālija karbonāta šķīdumam, kurš saista ogļskābo gāzi, veidojot hidrogēnkarbonātu. Karsējot kālija hidrogēnkarbonāta šķīdums atbrīvo CO2. Iegūto oglekļa dioksīdu uzglabā balonos.

Laboratorijas vajadzībām CO2 iegūst, reaģējot karbonātiem vai hidrogēnkarbonātiem (piemēram, marmora gabaliņiem) ar skābēm (sālsskābi).

Īpašības 
Šķīstot ūdenī (un reaģējot ar to), oglekļa dioksīds veido ogļskābi. Oglekļa dioksīds ir ogļskābes anhidrīds. Oglekļa dioksīds ir skābais oksīds un reaģē ar sārmiem un bāziskajiem oksīdiem. Atmosfēras spiedienā oglekļa dioksīds var būt tikai gāzveida vai cietā stāvoklī (lai sašķidrinātu šo vielu, nepieciešams vismaz 5 atm spiediens). Cietu oglekļa dioksīdu dēvē par sauso ledu.

Izmantošana 
Pārtikas rūpniecībā lieto par konservantu, mīklas irdinātāju un iesaiņojuma gāzi (E290). Sašķidrinātu ogļskābo gāzi (balonos zem spiediena 65-70 atm) lieto ugunsdzēšamajos aparātos un gāzēto dzērienu ražošanai, kā arī pneimatiskajos ieročos un metināšanā ar pusautomātiem (nereti sajaukumā ar argonu, kas dod kvalitatīvāku šuvi).

Sauso ledu izmanto par dzesējošu materiālu.

Uzglabāšana

Ārējās saites 

Oglekļa oksīdi
Irdinātāji
Konservanti
Iesaiņojuma gāzes
Aukstumnesēji