Karneols

Karneols (no  — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (carne) nosaukumu) jeb serdoliks (no  — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas halcedons. Karneolam raksturīgo krāsu rada dzelzs oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

Visaugstākā vērtība ir karneolam, kas ārēji skatoties, izskatās tumšsarkans, bet cauri skatoties — ugunssarkans. Ļoti bieži šādu krāsu iegūst, karsējot brūnas krāsas karneolu.

Karneolu izmanto rotaslietu — pērlīšu, figūriņu un rotu izgatavošanai. Jau Senajā Ēģiptē šo akmeni tā sarkanās krāsas dēļ saistīja ar dzīvību un izmantoja atdzimšanas rituālā. Arī Tutanhamona kapenēs tika atrasti karneoli. Senajā Romā viens no visvairāk lietotajiem dārgakmeņiem. Bieži tika izmantots, lai izgatavotu zīmoggredzenus. Viduslaikos ticēja, ka karneols pasargā no burvestībām. Akmens palīdzot pret asiņošanu, galvasāpēm, saaukstēšanās slimībām. Mārtiņa Lutera zīmoggredzens bija izgatavots no karneola.

Atradnes 
 ASV — vairāk nekā 20 štati
 Apvienotā Karaliste — Anglija un Skotija
 Austrālija — Kvīnslenda
 Austrija — Karintija un Štīrija
 Botsvāna
 Brazīlija
 Čehija — Bohēmija
 Dienvidāfrika — Limpopo province, Ziemeļkāpas province un Ziemeļrietumu provine
 Francija — Elzasa, Franšekomtē, Lorēna
 Indija — visskaistākie karneoli
 Japāna
 Krievija — Sibīrija
 Slovākija — Baņskobistricas apgabals
 Šrilanka
 Ukraina — Krima
 Ungārija
 Vācija — Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene, Reinzeme-Pfalca, Saksija, Tīringene, Zārlande
un citur

Kvarca paveidi
Dārgakmeņi
Mineraloīdi