Simfilas

Simfilas () ir daudzkāju apakštipa klase. Tie ir kustīgi, sīki (1,5-3 mm), bālgani, redzes orgānus zaudējuši daudzkāji. Tos sastop kā uz augsnes virsmas, zem akmeņiem un lapām, tā arī tās virsējos slāņos. Tie ir kustīgi plēsēji vai augēdāji. Daļa pārtiek no augu atliekām.

Morfoloģiskais raksturojums 
Pēc morfoloģiskajām īpatnībām simfilas ir daudzkāju visaugstāk attīstītā apakšklase: tās ir posms starp zemāk stāvošajiem daudzkājiem — simtkājiem un kukaiņiem. Ar kukaiņiem simfilas saista žokļa aparāta uzbūve, speciālais maņu orgāns uz galvas aiz taustekļiem, kas savienots ar smadzeņu protocerebrālo daļu (daudzkāju Leidiga orgāns, primāro bezspārņu postantenālais orgāns), kāju rudimenti — izspīlējamie maisiņi un irbuļi (styli) vidukļa segmentiem, vidukļa tergītu forma, kas stipri atgādina spārnoto kukaiņu tergītus, t.i., tergītus ar spārnu aizmetņiem. Ar zemākajiem lūpkājiem simfilas saista nepilnīgi attīstītais kājas bazālais nodalījums (gūža), muguriņa, kas sastāv no diviem viens aiz otra novietotiem nodalījumiem. Divpārkājiem it :īpaši simfilas tuvina apakšlūpas uzbūve un tas, ka dzimumatveres atrodas uz priekšējiem vidukļa segmentiem.
Tās pazīmes, kas parādās un attīstās lūpkājiem, tālāk attīstās simfilām. Pie tādām pazīmēm pieder vidukļa segmentu skaita samazināšanās, par ko liecina simfilu attīstīto kāju pāru skaita samazināšanās līdz 12 (bet, reducējoties priekšējo kāju pārim, kurš var pārveidoties par sariņiem, to ir tikai 11 pāri), kā arī tas, ka aiz katra attīstītā kāju pāra parādās izvirzāmu maisiņu veida rudimenti. Šāds maisiņu pāris ir pēdējā atlieka no segmenta, kuru nomāc priekšā esošais segments un kura aizmetnis ir jau zemākajiem lūpkājiem.

Sistemātika 
Klasē ir ap 150 sugām. Latvijā zināmas 3 sugas (,  un ).

Klase 
 dzimta 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 dzimta 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints 
 ģints

Ārējās saites 
 Latvijas simfilu sugas

Posmkāji