Lapblusiņu virsdzimta

Lapblusiņas (Psylloidea) ir viena no augutu apakškārtas virsdzimtām.

Morfologija 

Ķermeņa garums ir līdz 4 mm (atsevišķos gadījumos līdz 6 mm). Lapblusiņu aizmugurējās kājiņas ir pielāgotas lekšanai, kas ļauj tām pārvietoties lēcieniem. Lielākajai sugu daļai taustekļiem ir 10 posmi, un tikai nedaudzām sugām ir 6 vai 9 posmi. Labi attīstīti plēvveidīgi spārni. Priekšspārni lielāki par pakaļspārniem. Sugas lielā mēra nosaka pēc spārnu tīklojuma.
Nimfu noteikšanas svarīgakā īpašība ir anālās atveres stāvoklis un vaska dziedzeru poru izvietojums ap to.

Ekoloģija 

Oliņas pie auga virsmas parasti tiek piestiprinātas ar kātiņu. Kāpuri saplacināti, mazkustīgi. Lapblusiņas barojoties nespēj pilnībā pārstrādāt augu cukurus, tāpēc to eskrimenti ir saldi un veido uz augu daļām t.s. medusrasu, kas savukārt kalpo par labu augsni kvēpsarmas sēnēm. Līdzīgi laputīm arī lapblusiņu izdalījumu dēļ tās apciemo skudras. Daudzas lapblusiņas ir kultūraugu kaitēkļi (piem. ābeļu lapblusiņa (Psylla mali), bumbieru lapblusiņa (Cacopsylla pyri). Kaitējumu nodara pārsvarā kāpuri, kas izsūc augu sulas, izraisot lapu un pumpuru vīšanu, ziedu nobiršanu, augu augšanas palēnināšanos.

Sistemātika 

Pasaulē zināmas apmēram 1000 sugas, Eiropā 382 sugas, Latvijā ap 40 sugām.

 virsdzimta: Lapblusiņas
 dzimta: Aphalaridae
 dzimta: Calophyidae
 dzimta: Carsidaridae
 dzimta: Homotomidae
 dzimta: Phacopteronidae
 dzimta: lapblusiņas (Psyllidae)
 dzimta: Triozidae

Lapblusiņas