Nazāls līdzskanis

Nazāls līdzskanis (saukts arī nazāls slēdzenis vai nazāls kontinuants) veidojas nolaižot mīkstās aukslējas un ļaujot gaisam brīvi plūst caur degunu. Mutes dobums turpina darboties kā skaņas rezonanses kamera, bet gaiss caur to neizplūst, jo ir bloķēts ar mēli. Tātad nevis pats deguns, bet mēles artikulācija rada atšķirības nazālajos līdzskaņos. Retāk ir sastopami citu veidu nazalizēti līdzskaņi.

Definīcija 

Akustiski nazālie slēdzeņi ir sonoranti. Tas nozīmē, ka netiek traucēta gaisa plūsma un lingvistiski tie gandrīz vienmēr ir balsīgi. Ievērojams izņēmums ir islandiešu valoda, kurā ir četras nebalsīgas nazālas skaņas. 

Tomēr nazālie līdzskaņi pēc to artikulācijas ir arī slēdzeņi, jo gaisa plūsma caur muti ir pilnībā bloķēta. Šī divdabība, skaneniskā gaisa plūsma caur degunu kopā ar mutes dobuma noslēgšanu, nozīmē, ka nazālie līdzskaņi ir gan skaneņi, gan troksneņi. 

Akustiski nazālie līdzskaņi ir frekvencē no apmēram 200 līdz 2000 Hz.

Līdzskaņu tabula

Pielietojums 

Ļoti maz ir tādu valodu, kurās nav neviena nazāla līdzskaņa. Katrā valodā ir vismas viens primārais nazālais līdzskanis. 

Bez nazālajiem līdzskaņiem ir arī nazāli patskaņi, kā arī patskaņu un līdzskaņu nazalizācija.

Latviešu valoda 

Latviešu valodas nazālie līdzskaņi ir: 
 bilabiāls nazāls līdzskanis  (), 
 dentāls nazāls līdzskanis  (), 
 palatāls nazāls līdzskanis  ( paņemt), 
 velārs nazāls līdzskanis  ( banka, veidojas pirms līdzskaņiem g un k).

Skatīt arī 
 Orāls līdzskanis

Fonētika
Līdzskaņi
IPA