Boļeslavs I Drosmīgais

Boļeslavs I saukts Drosmīgais (; dzimis 966. vai 967. gadā, miris ) bija pirmais Polijas karalis. Pjastu dinastijas pārstāvis. Pirmā kristītā poļānu kņaza Meško I un čehu princeses Dobravas dēls. No 992. līdz 1025. gadam valdīja kā kņazs, bet no 1025. gada - kā pirmais Polijas karalis.

Dzīvesgājums 

984. gadā Boļeslavs I apprecēja Meisenes markgrāfa meitu Hunildu, pēc tam Ungārijas lielkņaza meitu Judīti, Lužicas princesi Enmildu, un beidzot Meisenes markgrāfa meitu Odu. No Enmildas Boļeslavam piedzima dēls - nākamais Polijas karalis. Boļeslava I meita bija precējusies ar Kijivas lielkņazu Svjatopolku I. Pēc tēva Meško I nāves Boļeslavam I izdevās padzīt no valsts tēva otro sievu Odu un tās dēlus un apvienot valsti.

997. gadā Boļeslavs sūtīja Sv. Adalbertu uz Prūsiju kristīšanas misijā.
999. gadā Boļeslavs anektēja Morāviju, bet 1000. vai 1001. gadā - Slovākiju.
1000. gadā Svētās Romas impērijas imperators Otons III devās svētceļojumā uz Sv. Adalberta kapu Gņezno katedrālē un piešķīra Boļeslavam I titulu Frater et Cooperator Imperii (Impērijas brālis un partneris). Tad pat Otons III piešķīra Gņezno diacēzei arhibīskapijas statusu.
Pēc Otona III nāves 1002. gadā Boļeslavs I iekaroja Meiseni un Lužicu, bet 1003. - 1004. gadā - Bohēmiju, kļūdams par Čehijas kņazu Boļeslavu IV.

Boļeslavs iesaistījas arī Kijivas Krievzemes iekšējās lietās. Viņš palīdzēja iegūt varu savam znotam Svjatopolkam I, kurš kopā ar poļu karaspēku kādu laiku valdīja Kijivā, līdz tika padzīts. Šajā pat laikā Boļeslavs ieguva Polijas īpašumā Sarkano Krievzemi (Austrumgalīciju).
Boļeslavs karoja arī pret Lužicas slāvu zemēm, pēc 1018. Baucenas līguma Boļeslavs I ieguva savā īpašumā Meiseni un Lužicu.

Boļeslavs I sūtīja karaspēku sava sabiedrotā Dānijas karaļa Knuta Lielā atbalstam Anglijas iekarošanā.

Pēc Svētās Romas impērijas ķeizara Heinriha II nāves Boļeslavs I 1025. gadā pats kronēja sevi par Polijas karali.

Ārējās saites 

960. gados dzimušie
1025. gadā mirušie
Polijas valdnieki
Bohēmijas monarhi
Pjastu dinastija
Lielpolijas vojevodistē dzimušie