10. gadsimts

10. gadsimts jeb X gadsimts bija laika posms vēsturē no 901. līdz 1000, kā arī 1. tūkstošgades noslēdzošais gadsimts.

Šajā gadsimtā Ķīnas pārvaldīšanā nostiprinājās Sunu dinastija. Islāma pasaule piedzīvoja kulturālu uzplaukumu, īpaši Kordovas kalifātā. Vēl 10. gadsimts bija Bizantijas un Bulgāru Impērijas zenīta laiks.

Medievistiķis un tehnoloģiju vēsturnieks Lins Vaits ir teicis: "mūsdienu acīm, šīs laiks ir tuvs tumšākajam no tumšajiem viduslaikiem", un piebildis ". . . ja tā bija tumsa, tad tā bija dzemdes tumsa." 15. gadsimtā Lorenco Valla raksturoja šo laika posmu kā "Svina un dzelzs gadsimtu".

Saskaņā ar vienu pētījumu, desmitajā gadsimtā bija mazāk karos bojā gājušo (procentuāli pret kopējo iedzīvotāju skaitu) nekā citos gadsimtos kopš 3000. gada p.m.ē.

Notikumi 

 Sākas Viduslaiku klimatiskais optimums
 Bizantijas Impērija sasniedz savu augstāko militāro spēku un ekonomisko stabilitāti

Āfrika 
 ap 909. gadu Alžīrijas austrumos izveidojas Fatimīdu kalifāts.
 ap 948. gadu mūsdienu dienvidaustrumu Nigērijas daļā izveidojas Nri Karaliste.
 ap 980. gadu Kairā Fatimīdu kalifāts dibina Azhara Universitāti.
 Kristiešu Nūbijas karaliste sasniedz savu augstāko attīstības punktu un militāro spēku.

Amerikas 
 Maiju civilizācija. Klasiskā perioda beigas, postklasiskā perioda sākums.
 Tolteki no ziemeļiem ielauzās Meksikas ielejā un izveidoja tur pilsētas Tula un Tulankingo.
 Tolteku civilizācijas noriets.
 Asanasi zelta ēra.
 Mūsdienu ASV dienvidos aizsākas Misisipiešu kultūra.
 987. gadā tika apvienotas pilsētas Ušmala, Maijapāna un Čičenica izveidojot Maijapānas līgu.
 Pirmās Ziemeļamerikas indiāņu un vikingu sastapšanās Ņūfaundlendas salā un Labradoras pussalā.

Eirāzija 
 Kijivas lielkņazs Svjatoslavs Igorevičs iekaroja hazāru cietoksni, tādējādi pilnībā atbrīvojot Kijivas Krievzemi no pakļautības Hazārijai.

Āzija 

 Baganā, Birmā uzsākta budistu tempļa celtniecība.
 907. gadā, karalis Balitungs izveidoja Mantijasiha pierakstus, kur tika uzskaitīti Medangas karaļi, pārcēla galvaspilsētu no Mamrati uz Pohpitu, un paplašināja Prambananas templi.
 910. gadā, Čolas dinastijas valdnieks Parantaka I padzina Pandju dinastiju no Dienvidindijas uz Lanku (mūsdienās Šrilanka), kuru vēlāk arī iekaroja.
 914. gadā Varmadeva dinastija sāka valdīt Bali (līdz 1080. gadam).
 919. gadā, Ķīnā, Langšancjaņas cīņā, pirmo reizi tika izmantots šaujampulveris.
 928. gadā, Zijarīdu dinastija nostiprinājās Ziemeļirānas teritorijā.
 929. gadā, Mpu Sindoks pārcēla Medangas karalistes valdības atrašanās vietu no Mataramas Javas centrālās daļas uz Tamvlangu Javas austrumos un izveidoja Isijana dinastiju. Iespējams, ka pārcelšanās iemesls bija Merapi vulkāna izvirdums un/vai Šrividžajas uzbrukums.
 930. gados, Persijas šiītu Buīdu dinastija nostiprināja savu varu un kontroli mūsdienu Irānas centrālajā un rietumu daļā, kā arī lielākajā daļā mūsdienu Irākas.
 936. gadā, Korjo dinastija apvienoja  Vēlās trīs Korejas karalistes.
 937. gadā, Mpu Sindoks atkal pārcēla galvaspilsētu no Tamvlangas uz Vatugaluhu, abas pilsētas atradās netālu no Brantas upes Javas austrumos.
 975. gadā, Gaznevīdu dinastijas pirmais tjurku sultāns sāka valdīt Centrālāzijā.
 Malakas pussalas krasta pilsētas sāka veidoties par pirmajām malajiešu karalistēm.
 990. gadā, Medangas karalistes karalis Darmavangsa uzsāka jūras uzbrukumus Palembanas pilsētai, mēģinot iekarot Šrividžaju.
 Seldžuki pārgāja Islāma ticībā.

Eiropa 

 Vikingu grupas apmetās uz dzīvi Francijas ziemeļos.
 911. gadā Rolonam piešķīra Ruānu, kas kļuva par Normandijas galvaspilsētu.
 Imperators Simeons I nodibināja Pirmo Bulgārijas Impēriju, kas bija viena no tā laika stiprākajām Eiropas valstīm.
 917. gadā bulgāri Ahelojas cīņā sakāva Bizantijas armiju, kas bija viena no asiņainākajām viduslaiku cīņām.
 927. gadā oficiāli atzina pirmo neatkarīgo nacionālo Eiropas baznīcu — Bulgārijas patriarhātu.
 927. gadā Anglijas Karaliste kļuva par vienotu valsti.
 ap 936. gadu Gorms Vecais kļuva par pirmo atzīto Dānijas karali, tādējādi aizsākot Dānijas monarhiju.
 936. gadā Alans II ar Etelstana atbalstu sāka iekarot Bretaņu.
 Ungāru jātnieku iebrukumi vairākās Rietumeiropas valstīs, 47 ekspedīcijas uz Vāciju, Itāliju un Franciju (899–970).
 966. gadā Polijas kņazs Meško I Pjasts pieņēma krietietību.
 Lielmorāvijas sabrukšana.
 Viduslaiku Horvātijas valsts kļuva par Horvātijas karalisti ar karali Tomislavu I.
 Zviedrijas ietekme izpletās līdz Melnajai jūrai.
 988. gadā Kijivas Krievzemes kņazs Vladimirs Svjatoslavičs pieņēma kristietību.
 Britānijā izmira ziemeļbrieži un lāči.
 Kaukāzā izmira lauvas.

Latvija 
 ap 925. gadu Egila sāgās aprakstīts norvēģu ķēniņa dienestā esošā vikinga Egila Skallagrimsona karadraudzes sirojums uz Kursu. Vikingi ar kuršiem uz pusgadu noslēdza pamieru un tirdzniecības līgumu, kad līguma laiks beidzās, viņi sāka laupīt un Egils kopā ar citiem vikingiem nokļuva gūstā kādā mājā. Viņam izdevās atbrīvoties un pēc mājas nodedzināšanas viņš ar karadraudzi devās uz Dāniju. 
 no 945. līdz 978. gadam norvēģu vikingu ķēniņš Ragnvalds (Ragnvaldr) pakļāva sev Daugavas ūdensceļu tagadējās Latvijas un Baltkrievijas teritorijā un vikingi apmetās nocietinātos pilskalnos Daugmalē, Koknesē, Jersikā, Polockā un citviet.
 986. gadā islandiešu vikings Torvalds Kodransons no Konstantinopoles ķeizara (islandiešu: Miklagarðskeisara) Bazileja I saņēma pilnvarojumu kristietības izplatīšanai pie rūsu ķēniņiem un pa Dņepras-Daugavas ūdensceļu devās pie Ragnvalda meitas Ragnhildas, kuras viena no iespējamajām dzīvesvietām esot atradusies tagadējā Krāslavas pilskalnā.
 Mervalas rūnu akmens teksts liecina, ka zviedru vikingi pirms 1000. gada "bieži burāja uz Simkalu ar bagātiem kuģiem ap Kolkasragu."

Okeānija 
 Tongā sāka veidoties Tonganas Impērija.

Nozīmīgi ļaudis

Āfrika 
 Abdals Alāhs Al Madi Bilāhs, Fatamīdu dinastijas izveidotājs Ēģiptē 909. gadā.

Amerikas 
 Topilcins Se Akatls Kecalkoaltls, leģendārs tolteku vadonis.

Eirāzija un Austrumromas impērija 
 Nikiforovs II, Austrumromas impērijas imperators.
 Joans I TCimiskis, Austrumromas impērijas imperators.
 Bazils II, Austrumromas impērijas imperators.

Āzija 

 Li Čens, ķīniešu ainavists.
 Čangs Siksuns, ķīniešu astronoms.
 Firdousī, persiešu dzejnieks
 Imperators Tai Cu, Ķīnas Sunu dinastijas dibinātājs.
 Radžaradža Čola, Čolas dinastijas valdnieks Indijā.
 Avicenna, viens no zināmākajiem viduslaiku fiziķiem un filozofiem.
 Als Farabi, viens no izcilākajiem musulmaņu zinātniekiem un filozofiem.
 Alhazens, arābu zinātnieks un matemātiķis.
 Abū Raihāns Bīrūnī, persiešu zinātnieks.
 Vans Gons, Korejas Koro dinastijas dibinātājs.

Eiropa 
 Haralds I Skaistmatis, Norvēģijas karalis, 872. gadā apvienoja Norvēģiju un valdīja tajā līdz pat 933. gadam.
 Vladimirs Svjatoslavičs, Kijivas Krievzemes valdnieks.
 Tomislavs, Horvātijas karalis, apvienoja viduslaiku Horvātijas valsti Horvātijas karalistē, kronēts 925. gadā.
 Abds Arrahmans III, Kordovas valdnieks.
 Otons I, Svētās Romas impērijas imperators.
 Edmunds I, Anglijas karalis
 Hugo Kapets, pirmais Kapetingu dinastijas franku karalis.
 Geza, ungāru valdnieks.
 Otons II, Svētās Romas impērijas imperators.
 Feofanu, Otona II sieva, Oto III Otona māte.
 Oto III Otons, Svētās Romas impērijas imperators.
 Ēriks Rudais, norvēģu atklājējs, atklāja Grenlandi.
 Leifs Eriksons, norvēģu atklājējs, Ērika Rudā dēls, pirmais eiropietis, kas izsēdās Amerikas krastos.

Oceania
 Ahoeitu, pirmais Tuitongas karalis.

Gadsimta celtnes

Atsauces 

 
Gadsimti