Pāleni

Pāleni (, ) ir vācbaltiešu dzimta, kuras izcelsme tiek saistīta ar Pomerāniju un kas 15. gadsimta sākumā ieceļojusi Livonijā.

Pālenu dzimtas devīze ir Constantia et zelo ().

Izcelsme 
Saglabājies nostāsts par Pālenu dzimtas atzarošanos no Rīgas arhibīskapijas Līvu gala bruņinieku Koskulu dzimtas 14. gadsimtā. Zināms, ka Koskuliem 14. gadsimtā piederējusi  Ozolu muiža ar Kalnamuižu (Lappier mit Carlsberg), ko senāk sauca par Stumpeni (Stumpen) vai Koskuļu muižu (Koskullshof) un Budenbrokas muiža, ko tolaik sauca par "Skuju Pālenu" muižu (Schujenpahlen). Brāļiem Koskuliem piederējusi arī Šķirstiņu (Napkul) muiža ap Āsteres ezeru. Pēc mantojuma sadales viens no brāļiem palicis neapmierināts, un ezerā kā robežzīmi iedzinis ozolkoka pāli ar metāla riņķi augšdaļā, kā arī nomainījis Koskulu uzvārdu jeb pievārdu pret Pālenu (lejasvācu valodā "pālis" raksta Pael). Pēc fiksētajiem vēstures dokumentiem 1372. gadā Liepupes draudzes novadā tiešām pastāvējusi Pāles kunga sēta.

Vēsture 
Pirmais zināmais Pālenu dzimtas pārstāvis bija Johannes de Pala (1290-1325).
Zviedrijas armijas pulkvežleitnats Johans fon der Pālens (1602–1694) bijis Umurgas (Ubbenorm) draudzes novada Astravas muižas (Astrau) un   Madlienas (Sissegal) draudzes novada Taurupes muižas (Taurup, Trauen, Tauren) īpašnieks.
1679. gada 18. septembrī Zviedrijas karalis Kārlis XI pieciem Pālenu dzimtas dēliem un viņu pēcnācējiem piešķīra baronu titulus. 1799. gadā Krievijas imperators Pāvils I Pēterim Ludvigam fon der Pālenam piešķīra grāfa titulu. Saskaņā ar Krievijas impērijas valdības rīkojumu 1755. un 1865. gadā lielākā daļa Pālenu dzimtas locekļu saņēma Krievijas impērijas baronu titulus.

Kopš 18. gadsimta Pālenu dzimtas pārstāvji ir spējuši sadarboties gan ar Zviedrijas karaļnamu, gan vēlāk arī ar Krievijas impērijas monarhu dinastijām. No Pālenu dzimtas ir cēlušies daudzi ievērojami valstsvīri, militārpersonas, rūpnieki un zinātnieki.

Nozīmīgākie Pālenu dzimtas atzari 18. - 19. gadsimtā 

Ārends Dītrihs fon der Pālens, Astravas brīvkungs (, 1706-1753), Palmses, Katentakas (Aaspere) un Aunakes (Aunaku) muižas barons, izveidojis Pālenu dzimts bibliotēku Palmses muižā.

Hanss fon der Pālens, Astravas brīvkungs (, 1740-1817), Palmses muižas un Vanameisas () īpašnieks, Krievijas impērijas armijas padomnieks und slepenpadomnieks, Igaunijas guberņas landrāts, rotmistrs.
            
Kārlis Magnuss fon der Pālens, Astravas brīvkungs (Pālens trešais) ( (der dritte Pahlen), , 1779-1863), Kavalērijas ģenerālis, Igaunijas guberņas landrāts, Rīgas, Igaunijas, Vidzemes un Kurzemes ģenerālgubernators, Krievijas impērijas padomes loceklis. 
                
Aleksandrs fon der Pālens (, 1819-1895), Baltijas dzelzceļa sabiedrības dibinātājs.
                   
Aleksis fon der Pālens (, 1850-1925), zemes īpašnieks, mineralogs un paleontologs, Pālenu dzimts vārdā nosaucis retu fosilo jūras ēžu sugu Bothriocidaris pahleni.

Pēteris Ludvigs fon der Pālens (, , 1745-1826), no 1745. līdz 1826. gadam Krievijas imperatora galma loceklis, No 1792. gada Rīgas guberņas gubernators, no 1795. līdz 1797. gadam Kurzemes guberņas gubernators. Organizējis atentātu pret Krievijas imperatoru Pāvilu I Romanovu.

Pauls Kārlis Ernsts Vilhelms Filips fon der Pālens (, , 1775-1834), kavalērijas ģenerālis. 
            
Pēteris fon der Pālens (, , 1777-1864), kavalērijas ģenerālis, ģenerāladjutants.
            
Frīdrihs Aleksandrs fon der Pālens (, , 1780-1863), krievu diplomāts, īstenais slepenpadomnieks, Krievijas impērijas ķeizariskās padomes loceklis, Jaunkrievijas ģenerālgubernators, Krievijas impērijas vēstnieks ASV, Brazīlijā un Bavārijas karalistē.
            
Johans fon Pālens (, , 1784-1856).
Konstantīns fon der Pālens (Magnus Konstantin Ferdinand von der Pahlen, 1830–1912), Pleskavas gubernators, Krievijas impērijas tieslietu ministrs
Konstantīns fon der Pālens (Konstantin Johann Georg von der Pahlen, Константин Константинович Пален, 1861–1923), Viļņas gubernators, senators
Kārlis Johans Pēteris fon Pālens (, 1824-1907).                   
Aleksejs Pālens (, , 1874-1938), krievu ģenerālleitnats, Baltās armijas virsnieks Nikolaja Judeņiča vadībā.

Citi ievērojami Pālenu dzimtas pārstāvji 

 Dītrihs fon der Pālens (, krievu armijas ģenerālā štāba virsnieks, dienējis kopā ar krievu dzejnieku Mihailu Ļermontovu. 1840. gadā militārās ekspedīcijas laikā uz Čečeniju uzzīmējis vienīgo zināmo Ļermontova profilu.

 Voldemārs fon der Pālens (, 1815-1861), krievu armijas pulkvedis.

 Konstantīns fon der Pālens (, , 1833-1912), Pleskavas guberņas gubernators, krievu armijas ģenerālis, Krievijas impērijas justīcijas ministrs, Valsts padomes loceklis.

 Konstantīns fon der Pālens (, , 1861-1923), krievu politiķis, slepenais padomnieks, hofmeistars, senāta loceklis.

 Anatols fon der Pālens (, 1854–1904), Krievijas impērijas galminieks (Hofjägermeister)
    
 Emanuēls fon der Pālens (, , 1882-1952), matemātikas zinātņu doktors, astronoms, Bāzeles astronomijas institūta pasniedzējs, Pālenu dzimtas vārdā nosaucis mēness krāteri.

 Pauls fon der Pālens (, 1862–1942), vācbaltiešu politiķis, valsts padomes loceklis.

Literatūra 
 Lancmanis I. Iecavas muiža. Groß-Eckau. Izd. Rundāles pils muzejs, 2001, 72 lpp., 75 att.
Monogrāfisks pētījums par muižas vēsturi, arhitektūru, mākslas vērtībām un grāfu fon der Pālenu dzimtu. Teksts latviešu un vācu valodā, kopsavilkums angļu un krievu valodā.

Atsauces 

Vācbaltieši
Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Igaunijas bruņniecības dzimtas