Sāhelantrops

Sāhelantrops jeb Čadas sāhelantrops (Sahelanthropus tchadensis) ir izmirusi hominīnu suga, kas ir vienīgā sāhelantropu ģints (Sahelanthropus) līdz šim zināmā suga. Tā kā fosilijas tika atrastas sāhela zonā uz dienvidiem no Sahāras tuksneša, tas bieži tiek saukts par sāhela cilvēku. Zinātnieku vidū pazīstams ar neoficiālu nosaukumu Tumajs (Toumai), kas latviski nozīmē dzīvības cerība. Sāhelantrops dzīvoja pirms 7 miljoniem gadu, laikā, kad šimpanzes atdalījās no cilvēkiem. Evolūcijas process ir lēns un vienmērīgs, atdalīšanās ilga vairākus miljonus gadu, līdz ar to sāhelantropa piederība hominīnu ciltij (Hominini) ir ļoti diskutabla. Iespējams, tas bija kopīgs priekštecis šimpanzēm un hominīniem vai arī tuvs radinieks šādam priekštecim.

Atklājums 

Sāhelantropa fosilijas tika atklātas Čadas ziemeļos Džuraba tuksnesī franču paleontologa Mišela Brune vadībā. Fosiliju fragmentus atrada trīs dažādās vietās laikā no 2001. gada jūlija līdz 2002. gada martam. Zinātnieki drīz vien paziņoja, ka sāhelantrops ir vissenākais zināmais hominīnu priekštecis, kas dzīvojis pēc šimpanžu un hominīnu nodalīšanās. 

Sāhelantropa kauli tika atrasti tālu no ierastajām Austrumāfrikas atradumu vietām, lai gan 1995. gadā Čadā tika atklātas arī australopitēka (Australopithecus bahrelghazali) fosilijas. 

Tā kā senajām hominīnu sugām bija raksturīgs izteikts dzimumu dimorfisms, tad iespējams sāhelantrops ir piederīgs ardipitēku ģintij (Ardipithecus), jo atšķirības var būt nepietiekamas, lai atrastās fosilijas piederētu jaunai ģintij.

Fosilijas 
Kopumā tika atrasts salīdzinoši neliels galvaskauss, 5 apakšžokļa detaļas un daži zobi, kas piederēja samērā primitīvam hominīnam. Galvaskausa apjoms ir ļoti neliels, 320 - 380 cm³, līdzīgs mūsdienu šimpanžu galvaskausa apjomam. Salīdzinoši cilvēka (Homo sapiens) galvaskausa apjoms ir apmēram 1250 cm³. Sāhelantropam bija lieli zobi, spēcīgi izcelti uzacu loki, plakana seja, salīdzinoši mazi ilkņi un maza lielā pakauša atvere (foramen magnum). Nekas vairāk par galvaskausu atklāts netika.

Tā kā iztrūkst citu skeleta kaulu, ir grūti pateikt, vai sāhelantrops staigāja uz divām kājām vai nē, lai gan lielās pakauša atveres atrašanās vieta galvaskausā un tās forma liecina, ka sāhelantrops, iespējams, staigāja uz divām kājām. Lielā pakauša atvere ir gareniski ovāla, nevis apaļa, kā tas ir šimpanzēm. Arī mazie ilkņi atgādina jaunāko laiku hominīnu ilkņus. Neizpratni zinātniekiem izraisa fakts, ka atklājuma brīdī, fotogrāfam fiksējot atradumu, blakus galvaskausam atradies augšstilba kauls (femur), par kuru oficiālā informācija klusē.

Atsauces

Ārējās saites 
 Neanderthal and Homo Sapiens
 "Toumaï", Sahelanthropus tchadensis
 National Geographic: Skull Fossil Opens Window Into Early Period of Human Origins
 Sahelanthropus tchadensis
 Transitional  Human  Fossils

Cilvēkpērtiķi un cilvēks