Persijas līcis

Persijas līcis (, Xalij-e Fârs) vai Arābu līcis (, Al-Khalīj al-ˁArabī) ir iekšējā jūra Indijas okeāna ziemeļrietumos. Tā atrodas Tuvajos Austrumos starp Arābijas pussalu un Āzijas kontinenta pamatdaļu. Hormuza šaurums to savieno ar Omānas līci, Arābijas jūru un Indijas okeānu. Persijas līča piekrastē atrodas Omāna, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Katara, Bahreina, Kuveita, Irāka un Irāna. Tajā ietek Tigras un Eifratas satekupe Šatelarāba. Persijas līča maksimālais garums ir 989 km, bet platums vidēji svārstās no 180 līdz 320 km; šaurākā vieta ir 56 km plata. Platība ir  km², vidējais dziļums ir 50 m, bet lielākais — 90 m. Persijas līcī ir lieli naftas lauki.

Nosaukums 
Persijas līča reģions lielo naftas krājumu dēļ ir ģeopolitiski ļoti svarīgs. Acīmredzot, tāpēc kopš 1960. gadiem arābu valstīs to sauc par Arābu līci vai vienkārši par Līci. Tomēr starptautiski atzītais nosaukums ir Persijas līcis. Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija lieto nosaukumu Irānas līcis (Persijas līcis) (Gulf of Iran (Persian Gulf)).

Vēsture 
No 1980. līdz 1989. gadam Persijas līcis bija Irānas—Irākas kara kaujaslauks, kurā katra no karojošajām pusēm uzbruka pretinieku tankkuģiem. 1990. un 1991. gadā norisinājās Līča karš starp Irāku un Kuveitu.

Saimniecība 
Persijas līča reģionā tiek iegūti aptuveni 40% no visas pasaules jēlnaftas. Nafta tiek arī pārstrādāta citos nafta produktos, kas veido 15% no visas pasaules naftas produktiem. Caur Persijas līci nafta un naftas produkti galvenokārt tālāk tiek transportēti ar tankkuģiem. Tiek izmantoti arī naftas cauruļvadi uz Vidusjūras un Sarkanās jūras ostām. Persijas līča valstīm saimniecība galvenokārt ir atkarīga no naftas ieguves.

Atsauces

Ārējās saites 

 
Apvienoto Arābu Emirātu līči
Bahreinas līči
Irākas līči
Irānas līči
Kataras līči
Kuveitas līči
Omānas līči
Saūda Arābijas līči