Kosmoloģija

Kosmoloģija (no , kosmos — "visums" un -λογία, -logia — "mācība") ir zinātnes nozare, kas pēta Visumu, tā attīstību un uzbūvi. Kosmoloģija ir cieši saistīta ar astronomiju, matemātiku, fiziku, ķīmiju, filozofiju. Lai gan termins "kosmoloģija" nav sens (pirmoreiz to lietoja 1730. gadā Kristians Volfs darbā "Cosmologia Generalis"), Visuma pētījumus ilgā vēstures laikā ietvēra zinātne, filozofija, ezotērika un reliģija.

Visuma rašanos pēta kosmogonija, lai gan tā daudzos aspektos pārklājas ar kosmoloģiju.

Mūsdienu kosmoloģija 
Mūsdienu zinātniskās kosmoloģijas sākumu parasti saista ar 20. gadsimta sākumā Alberta Einšteina atklāto Vispārīgo relativitātes teoriju, kā arī atklājumiem elementārdaļiņu fizikā.

1920. gados tika noskaidrots, ka Andromēda nav miglājs Piena Ceļā, bet gan tālu no tā atrodoša galaktika. 1922. gadā Aleksandrs Frīdmans publicēja Einšteina vienādojumu risinājumu, pēc kura Visums izplešas no sākotnējās singularitātes. 1929. gadā Edvīns Habls galaktikām atklāja sarkano nobīdi, kas pierādīja Visuma izplešanos.

Inflācijas modelis, kas ir standarta Lielā Sprādziena modeļa modifikācija, ir mūsdienu kosmoloģijas pamatkoncepcija.