1981. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1981. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Janvāris 
 29.—30. janvāris — notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 23. kongress.

Marts 
 1. marts — darbu Juglas ielā sāka Rīgas pilsētas I bērnu slimnīca (vēlāk — Bērnu klīniskā slimnīca "Gaiļezers"). Slimnīca tika celta, plānojot 406 gultu vietas bērniem līdz 15 gadu vecumam. Jaunas, modernas, sanitāri higiēniskām prasībām atbilstošas bērnu slimnīcas celtniecība Rīgā tika pamatota ar septiņdesmitajos gados visai augsto bērnu mirstību pilsētā un nozokomiālās infekcijas pieaugumu.
 30. marts — piedzīvoti vieni no nopietnākajiem pavasara plūdiem. Ūdens līmenis Daugavā sasniedza 8,3 metrus. Plūdi sākās pie 6,3 metru atzīmes, parasti ziemā ūdens līmenis ir 2,6 metri. Saimniecības "Kronvaldu" kompleksā noslīka 1 022 govis, Salas putnu fermā 3 000 vistu.

Aprīlis 
 1. aprīlis — Padomju Savienībā un arī Latvijā ieviests vasaras laiks.
 21. aprīlis — dibināts folkloras ansamblis "Iļģi".

Jūnijs 
 13. jūnijs — lidmašīna An-2 ietriecās Saldus naftas bāzes mazuta rezervuārā, kas gan nebija pilns un neizraisīja milzīgu ugunsgrēku, jo tvertnē varēja atrasties 2000 tonnas mazuta, bet kopā tādas tvertnes bāzē bija 16. Avārijas iemesls bija dzinēja pēkšņa apstāšanās lidmašīnas pacelšanās laikā.

Jūlijs 
 21. jūlijs — ekspluatācijā tika nodots Gorkija tilts Rīgā (pēc citas informācijas 17. jūlijā).

Nezināms datums 
 Rūpnīca VEF uzsāk retro telefona modeļu "Stella", "Retro" un "Rīga" ražošanu.
 Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā "Ekonomiskās ģeogrāfijas terminu vārdnīca".
 Arheologa Jāņa Apala vadībā pie Āraišu ezermītnes tiek veikta pirmā seno latgaļu 9. gadsimta koka ēkas rekonstrukcija, izmantojot tā laika metodes un darbarīkus. Tādējādi tiek likti pamati Āraišu arheoloģiskā parka izveidei dažus gadus vēlāk.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Laikmetu griežos" (režisors Gunārs Piesis)
 "Izmeklēšanā noskaidrots" (režisore Ada Neretniece)
 "Atcerēties vai aizmirst" (režisors Jānis Streičs)
 "Spēle" (režisors Arvīds Krievs)
 "Ilgais ceļš kāpās" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Rudais terorists" (režisore Lūcija Ločmele)
 "Limuzīns Jāņu nakts krāsā" (režisors Jānis Streičs)

Dzimuši 
 5. janvāris — Sandra Krūma, vieglatlēte
 11. janvāris — Iveta Pole, teātra un kino aktrise
 13. janvāris — Ieva Melgalve, rakstniece
 15. janvāris — Krišjānis Rēdlihs, hokejists
 29. janvāris — Roberts Mežeckis, futbolists
 9. februāris — Māris Urtāns, vieglatlēts
 20. februāris — Aleksejs Širokovs, hokejists
 11. marts — Linda Nemiera, rakstniece
 22. maijs — Liene Jansone, basketboliste
 25. maijs — Kristians Brekte, mākslinieks
 7. jūnijs — Ģirts Karlsons, futbolists
 11. jūnijs:
 Jana Hermane, popmūziķe
 Georgijs Pujacs, hokejists
 12. jūnijs — Raitis Grafs, basketbolists
 2. jūlijs — Tomass Dukurs, skeletonists
 13. jūlijs — Ineta Radēviča, vieglatlēte
 12. augusts — Gatis Kalniņš, futbolists
 15. augusts — Jānis Skutelis, komiķis un aktieris
 25. augusts — Deniss Sokoļskis, futbolists
 29. augusts — Aleksandrs Golubevs, futbola tiesnesis
 8. septembris — Māris Ļaksa, basketbolists
 18. septembris — Kristaps Valters, basketbolists
 16. oktobris — Māris Eltermanis, futbola vārtsargs
 30. oktobris — Andrejs Dūda, peldētājs
 6. novembris:
 Kaspars Gorkšs, futbolists
 Dana Reizniece-Ozola, šahiste un politiķe
 21. novembris — Ainārs Kovals, šķēpmetējs
 6. decembris — Dmitrijs Miļkevičs, vieglatlēts
 30. decembris — Vadims Logins, futbolists

Miruši 
 1. februāris — Aleksandra Beļcova, māksliniece (dzimusi 1892. gadā)
 2. marts — Anna Sakse, rakstniece (dzimusi 1905. gadā)
 2. jūlijs — Voldemārs Pūce, režisors (dzimis 1906. gadā)
 6. augusts — Vilis Janums, virsnieks (dzimis 1894. gadā)
 30. augusts — Konrāds Ubāns, mākslinieks (dzimis 1893. gadā)
 29. septembris — Teodots Ozoliņš, diplomāts (dzimis 1899. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Attēlu galerija

Piezīmes un atsauces

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada