Nīlss Bors

Nīlss Henriks Dāvids Bors (; dzimis  Kopenhāgenā, miris  Kopenhāgenā) bija ebreju izcelsmes dāņu zinātnieks, kura atklājumi veicināja atoma struktūras un kvantu mehānikas izpratni. 1922. gadā Boram piešķīra Nobela prēmiju fizikā par ieguldījumu atomu struktūras un no tiem izstarotās radiācijas izpētē.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1885. gadā Kopenhāgenā fizioloģijas profesora Kristiāna Bora un viņa sievas Ellenas, dzimušas Adleres, ģimenē.
1911. gadā Bors ieguva doktora grādu Kopenhāgenas Universitātē. Pēc tam viņš studēja pie Ernesta Rezerforda Mančestrā, Anglijā. Balstoties uz Rezerforda teorijām, Bors 1913. gadā publicēja savu atoma struktūras modeli, kas paredzēja, ka elektroni ap atoma kodolu pārvietojas orbītās un elementa ķīmiskās īpašības lielā mērā nosaka elektronu skaits ārējā orbītā. Tāpat Bors postulēja, ka elektrons varētu no augstākas enerģijas orbītas pārvietoties uz zemāku, atbrīvojot diskrētās enerģijas fotonu. Tas kļuva par kvantu teorijas pamatu.

1916. gadā Bors kļuva par Kopenhāgenas Universitātes profesoru, bet 1920. — jaunizveidotā Teorētiskās fizikas institūta direktoru. Bors deva nozīmīgu ieguldījumu kvantu mehānikas Kopenhāgenas interpretācijas izveidē. Visslavenākais Bora students bija Verners Heizenbergs.

1941. gadā, kad Dāniju okupēja vācu spēki, Kopenhāgenā Boru apmeklēja Heizenbergs, kas viņam pavēstīja par Vācijas atombumbas izveides programmu. Vēlāk Bors devās uz Ameriku, kur piedalījās Manhetenas projekta īstenošanā. Zinātnieks Ričards Fainmens ziņo, ka šajā laikā viņš drošības apsvērumu dēļ bijis zināms kā Nikolass Beikers. Tomēr Bora ieguldījums projektā nebija liels. Pēc kara viņš atgriezās Kopenhāgenā, kur uzstājās par kodolenerģijas izmantošanu mierīgos nolūkos.

Atsauces

Ārējās saites 

 Nīlsa Bora biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

Dāņu fiziķi
Kvantu fiziķi
Nobela prēmijas laureāti fizikā
Manhetenas projekts
Cilvēki no Kopenhāgenas
Kopenhāgenā dzimušie
Futbola vārtsargi