Senā Persija

Persijas impērija ( (Iran-e bozorg),  (Iranzamin)) ir apzīmējums persiešu lielvalstij un civilizācijai senajos laikos Centrālāzijā laikā posmā no 6. gadsimta p.m.ē. līdz 7. gadsimtam mūsu ērā.

Ahemenīdu impērija 

Ahemenīdu impērija, dažreiz zināma kā Pirmā persiešu impērija, bija valsts, kuru aptuveni 550. gadā p.m.ē. izveidoja Kīrs Lielais, un kura pastāvēja līdz 336. gadam p.m.ē., kad to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs Lielais. Ahemenīdu impērija tika izveidota, balstoties uz Mīdijas konfederācijas pārvaldītajām teritorijām. Impērijas uzplaukuma laikā Ahemenīdu kontrolē atradās Senā Ēģipte, Auglīgais pusmēness, Mazāzija (Līdija), daļa no Senās Grieķijas un citas teritorijas.

Maķedonijas impērija 
Persijas varenība tomēr nebija ilgstoša. Tā zaudēja grieķiem Persiešu karus, kuru rezultātā Persijas varenība sāka arvien vairāk izplēnēt. Nāvējošu triecienu Persijas impērijai deva Maķedonijas Aleksandra karaspēks, vairākkārt sagraujot persiešu spēkus no 334. līdz 331. gadam p.m.ē. Maķedonieši pielietoja inovatīvu militāro stratēģiju, kas deva lielas priekšrocības pār citu valstu spēkiem.

Seleikīdu impērija 

Neskatoties uz šīm un daudzām vēlākām militārām neveiksmēm, kas mijās arī ar veiksmēm, Persija ilgi pārdzīvoja Maķedoniju. Pēc Maķedonijas Aleksandra negaidītās nāves starp viņa ģenerāļiem sekoja ilgstoša ķīvēšanās par Persijas troni. To beidzot ieguva Seleikīds I, kas atjaunoja Persijas impērijas robežas līdz Indai, pakļāva Babiloniju un Sīriju, kā arī visu Mazāziju. Seleikīdu dinastija, kas bija arī faktiskie Maķedonijas valdnieki, pārvaldīja impēriju līdz pat 2. gadsimtam p.m.ē.

Partas un Sasanīdu impērijas 

Pēc Seleikīdu dinastijas norieta izveidojās Partas lielvalsts (150. gads p.m.ē — 224. gads) un Sasanīdu impērija (224—650), kuru 7. gadsimtā iekaroja arābi.

Skatīt arī 
 Abāsīdu kalifāts

Ārējās saites 

 Īsa Persijas vēsture no Ahamenīdu laika līdz Pirmajam pasaules karam

Bijušās valstis Āzijā
Bijušās impērijas
Bijušās Āzijas monarhijas
Irānas vēsture