Elkoņa kauls

Elkoņa kauls () ir apakšdelma kauls. Tas ir pāra, garais kauls un novietojas apakšdelma iekšpusē - mazā pirkstiņa pusē, paralēli spieķkaulam. Kaulam ir 3 daļas:
 Proksimālais gals
 Spieķkaula ķermenis
 Distālais gals

Proksimālais gals 
Elkoņa kaula proksimālais gals (epiphysis proximalis) ir masīvāks par distālo un pamatā veido elkoņa locītavu. Uz mugurpusi ir vērsts spēcīgs elkoņa paugurs (olecranon), kas artikulē ar augšdelma kaula distālo daļu., bet uz priekšpusi ir vērsts vainagizaugums (procesus coronoideus). Starp abiem izaugumiem veidojas veltņa ierobs (incisura trochlearis). Uz sāniem no vainagizauguma ir spieķkaula ierobs (incisura radialis), kas artikulē ar spieķkaulu, bet zem vainagizauguma ir elkoņa kaula nelīdzenums (tuberositas ulnae), pie kura stiprinās muskuļi.

Spieķkaula ķermenis 
Elkoņa kaula ķermenim (corpus ulnae), jeb diafīzei ir trīsšķautņu prizmas forma. Diafīzei ir 3 virsmas - priekšēja virsma (facies anterior), kas ir ieliekta, mugurējā virsma (facies posterior) un mediālā virsma (facies medialis). Uz robežas starp virsmām ir malas: priekšējā mala (margo anterior), mugurējā mala (margo posterior) un asa, uz ārpusi vērsta starpkaulu mala (margo interosseus). Starp abiem apakšdelma kauliem ir iestiepta apakšdelma starpkaulu membrāna (membrana interosseus antebrachii).

Distālais gals 
Elkoņa kaula distālais gals (epiphysis distalis) ir mazāks un tievāks kā proksimālais gals. Tas veido elkoņa kaula galviņu (caput ulnae) ar īlenveida izaugumu (processus styloideus) tā mediālajā un locītavas apmali (circumferentia articularis) laterālajā pusē, kas artikulē ar spieķkaulu. Distālais gals ar plaukstas pamatu nesaskaras.

Attēli 

Kauli