Mēness aptumsums

Mēness aptumsums ir Saules, Zemes un Mēness stāvoklis, kad Mēness nonāk Zemes ēnā. Mēness aptumsumi notiek gandrīz tikpat bieži kā Saules aptumsumi. Mēness aptumsumus var redzēt visā pret Mēnesi vērstajā Zemes puslodē (atšķirībā no Saules aptumsumiem, kas redzami šaurā joslā). Mēness aptumsums var notikt vienīgi, tad, ja visi trīs debess ķermeņi — Zeme, Mēness un Saule atrodas tieši vai gandrīz uz vienas līnijas. No Zemes skatoties, Mēness aptumsums notiek tikai tad, ja ir pilnmēness, citās Mēness fāzēs to nevar novērot. Parasti pilnais Mēness aptumsums ilgst 104 minūtes.

Aptumsumu veidi 

Mēness aptumsums ir iespējams pilnmēness fāzē, taču aptumsums nenotiek katrā pilnā Mēnesī, izšķir pusēnas, daļēju un pilnu Mēness aptumsumu atkarībā no tā, kurai Zemes ēnas daļai Mēness iet cauri. Ja Mēness ieiet tikai Zemes pusēnā, tad notiek tikai pusēnas Mēness aptumsums, kura laikā Mēness spožums gandrīz nemaz nesamazinās. Ja Mēness daļēji ieiet Zemes ēnā, tad redzams daļējs Mēness aptumsums, bet ja Mēness ieiet pilnībā Zemes ēnā, tad novērojams pilns Mēness aptumsums.

Danžona skala 
Franču astronoms Andrē Danžons ir ieviesis viņa uzvārdā nosaukto Danžona skalu, kas raksturo Mēness aptumsuma spožumu. Ja ir ļoti tumšs Mēness aptumsums, tad pēc Danžona skalas ir L=0. Savukārt, ja ir ļoti spožs Mēness aptumsums, tad ir L=4.

Atsauces

Ārējās saites 

 LIIS projekts "Astronomija tīklā"

Saules sistēma
Mēness