Frankfurte pie Mainas

Frankfurte pie Mainas (, izrunā: ) ir pilsēta Vācijā, Mainas upes krastos, Hesenes federālajā zemē. Ar vairāk nekā 760 000 iedzīvotāju tā ir piektā lielākā Vācijas pilsēta. Pilsētas iesaukas ir Bankfurt un Mainhattan, kas saistītas ar pilsētas kā finanšu un darījumu centra milzīgo nozīmi.

Gadsimtiem ilgi Frankfurte ir bijusi svarīgs Vācijas politiskais, tirdzniecības un finanšu centrs, kā arī viens no lielākajiem finanšu centriem pasaulē un lielākais Eiropā. Šeit atrodas Eiropas Centrālā banka, kā arī lielāko Vācijas komercbanku (Deutsche Bank, Dresdner Bank un Commerzbank) galvenie biroji; Frankfurtes birža ir lielākā Vācijā un viena no lielākajām pasaulē. Pilsētas centrā ir debesskrāpju finanšu centra rajons, kas ir reta parādība Eiropas lielpilsētās. Commerzbank-Tower līdz 2004. gadam bija augstākā celtne Eiropā. Frankfurtē atrodas trešā lielākā Eiropas lidosta — Frankfurtes pie Mainas lidosta —, kas ir arī viena no noslogotākajām pasaulē. Frankfurtes Centrālā stacija ir viena no lielākajām visā Eiropā.

Frankfurte ir atzīta par septīto labāko pilsētu pasaulē pēc dzīvošanas kvalitātes. Tā ir arī dārgākā pilsēta Vācijā un desmitā dārgākā pilsēta pasaulē.

Frankfurte pasaulē ir pazīstama ar Frankfurtes desiņām un grāmatu gadatirgu, kurš ir viens no lielākajiem pasaulē. Frankfurti par savu dzimto pilsētu uzskata slavenais vācu rakstnieks un dzejnieks Johans Volfgangs fon Gēte, kā arī finanšu magnātu dinastijas pārstāvji Rotšīldi.

Vēsture 
749. gadā Kārlis Lielais pirmoreiz sasauca Frankfurtē impērijas sapulci un baznīcas sinodi, bet no 855. gada līdz pat 1791. gadam pilsētā tika vēlēti Svētās Romas impērijas imperatori. No 1562. gada imperatori tika kronēti Frankfurtes katedrālē, līdz tam, tas notika Āhenē.

No 1150. gada Frankfurtē notika impērijas gadatirgi (messe), bet no 1478. gada tika rīkoti arī grāmatu gadatirgi. Pati pilsēta no 1372. gada līdz pat 1866. gadam, kad to anektēja Prūsija, bija Imperatora brīvpilsēta (Reichsstadt).

Frankfurtē pēc 1848. gada revolūcijas sanāca pirmais parlaments vācu zemē t. s. Frankfurtes parlaments (Nationalversammlung), kuru 1849. gadā atcēla Prūsijas karalis.

1930. gados Frankfurtes Universitātē radās t. s. Frankfurtes skola — viens no ietekmīgākajiem filozofijas un socioloģijas virzieniem XX gadsimtā (Teodors Adorno, Herberts Markūze, Ērihs Fromms u. c.).

Pēc Otrā pasaules kara Frankfurte kļuva par ASV okupācijas zonas administratīvo centru, un 1949. gadā ar vienas balss pārsvaru zaudēja balsojumā par VFR galvaspilsētu (par galvaspilsētu izvēlējās Bonnu).

Sports 
Pilsētā bāzēts Vācijas futbola Bundeslīgas klubs Frankfurtes "Eintracht" un Vācijas hokeja līgas klubs Frankfurtes "Löwen". 2004. gadā Vācijas hokeja čempiones titulu izcīnīja tās priekšgājējs Frankfurtes "Lions".

Kopš 1962. gada Frankfurtes apkārtnē notiek viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības Ešborna—Frankfurte (agrāk ar nosaukumu Henninger Turm).

Galerija

Frankfurtē pie Mainas dzimuši 
 Teodors Adorno (Theodor W. Adorno, 1903—1969), sociologs un filozofs
 Betina fon Arnima (Bettina von Arnim, 1785—1859), rakstniece
 Roberts Aumans (Robert Aumann, dzimis 1930. gadā), matemātiķis
 Hermans Ābendrots (Hermann Abendroth, 1883—1956), diriģents
 Ludvigs Bērne (Ludwig Börne, 1786—1837), rakstnieks
 Antons de Barī (Anton de Bary, 1831—1888), botāniķis
 Gerds Binnigs (Gerd Binnig, dzimis 1947. gadā), fiziķis
 Hanss Cimmers (Hans Zimmer, 1957. gadā ), komponists
 Ādams Elsheimers (Adam Elsheimer, 1578—1610), gleznotājs
 Eriks Eriksons (Erik Erikson, 1902—1994), psihologs un psihoterapeits
 Hanss Fišers (Hans Fischer, 1881—1945), ķīmiķis
 Anna Franka (Anne Frank, 1929—1945), pusaudze
 Ērihs Fromms (Erich Fromm, 1900—1980), psihologs un filozofs
 Abrahams Geigers (Abraham Geiger, 1810—1874), rabīns
 Johans Volfgangs fon Gēte (Johann Wolfgang von Goethe, 1749—1832), rakstnieks
 Mihaels Gross (Michael Gross, dzimis 1964. gadā), peldētājs
 Oto Hāns (Otto Hahn, 1879—1968), ķīmiķis
 Heinrihs Hofmans (Heinrich Hoffmann, 1809—1894), psihiatrs
 Kārlis II Plikgalvis (Charles II le Chauve, 823—877), imperators
 Rolands Kohs (Roland Koch, dzimis 1958. gadā), politiķis
 Mārtins Lorenss (Martin Lawrence, dzimis 1965. gadā), aktieris
 Ernests Mandels (Ernest Mandel, 1923—1995), ekonomists
 Alberts Mangelsdorfs (Albert Mangelsdorff, 1928—2005), mūziķis
 Andreass Mellers (Andreas Möller, dzimis 1967. gadā),  futbolists
 Ulrike Meifarta (Ulrike Meyfarth, dzimusi 1956. gadā), vieglatlēte
 Marija Sibilla Meriāna (Maria Sibylla Merian, 1647—1717), dabas pētniece
 Vilhelms Meseršmits (Wilhelm Messerschmitt, 1898—1978), aviokonstruktors
 Heinrihs Nestle (Heinrich Nestle, 1814—1890), uzņēmējs
 Birgita Princa (Birgit Prinz, dzimusi 1977. gadā), futboliste
 Ernsts fom Rats (Ernst vom Rath, 1909—1938), diplomāts
 Tomass Reiters (Thomas Reiter, dzimis 1958. gadā), astronauts
 Frīdrihs Kārlis fon Savinjī (Friedrich Carl von Savigny, 1779—1861), jurists
 Karls Švarcšilds (Karl Schwarzschild, 1873—1916), astronoms
 Tre Cool (dzimis 1972. gadā), mūziķis
 Ernsts Udets (Ernst Udet, 1896—1941), aviators
 Heidemarija Večoreka-Ceila (Heidemarie Wieczorek-Zeul, dzimusi 1942. gadā), politiķe
 Augusts Veismans (August Weismann, 1834—1914), biologs
 Frīdrihs Vēlers (Friedrich Wöhler, 1800—1882), ķīmiķis

Atsauces

Ārējās saites 

Hesenes pilsētas