1998. gads

1998. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 Krievijā naudas reforma: denominācijas rezultātā apgrozībā tika atjaunotas kapeikas;
 stājās spēkā smēķēšanas aizliegums Kalifornijas štata (ASV) bāros un restorānos.
 6. janvāris — tika palaista NASA Mēness zonde Lunar Prospector.
 8. janvāris:
 ASV astrofiziķis Sols Perlmuters paziņoja, ka Visuma izplešanās notiek ar paātrinājumu.
 Dibināta Japānas Demokrātiskā partija.
 17. janvāris — Pola Džonsa apsūdzēja ASV prezidentu Billu Klintonu seksuālā izmantošanā.
 26. janvāris — ASV televīzijā prezidents Bills Klintons noliedza, ka viņam ir bijušas seksuālas attiecības ar Moniku Levinsku.
 28. janvāris — Ford Motor Company paziņoja, ka tā ir nopirkusi Volvo Cars par 6,45 miljardiem dolāru.

Februāris 

 4. februāris — 6,1 balli stipra zemestrīce Afganistānā, bojā gāja vairāk kā 5000 cilvēku.
 7.—22. februāris — 18. ziemas olimpiskās spēles Nagano pilsētā Japānā.
 9. februāris — otrais atentāta mēģinājums pret Gruzijas prezidentu Eduardu Ševardnadzi; viņa kortežu apšaudīja ar granātmetējiem, pats viņš tika viegli ievainots.
 20. februāris — Irākas prezidents Sadams Huseins vienojās ar ANO ģenerālsekretāru Kofi Ananu, ļaujot ieroču inspektoriem atgriezties Bagdādē, tādējādi novēršot ASV un Apvienotās Karalistes iebrukumu.
 25. februāris — par Dienvidkorejas prezidentu kļuva Kims Tedžuns.
 26. februāris — par Lietuvas prezidentu tika iecelts Valds Adamkus.
 28. februāris — Serbijas policija sāka operāciju, lai iztīrītu Kosovu no "teroristu bandām".

Marts 

 2. marts — tika publiskots, ka dati no Galileo zondes liecina, ka zem Jupitera pavadoņa Eiropas biezās ledus segas varētu būt šķidrs okeāns.
 11. marts — Dānijā parlamenta vēlēšanas; premjerministra Pola Nīrupa Rasmusena vadītā sociāldemokrātu partija negaidīti ieguva vairākumu.
 14. marts — 6,9 ballu stipra zemestrīce Irānas dienvidaustrumos.
 23. marts:
 Krievijā atkāpās premjerministrs Viktors Černomirdins;
 Amerikas Kinoakadēmijas balva: režisora Džeimsa Kemerona filma Titāniks ieguva 11 Oskarus.
 29. marts — 16 virpuļviesuļiem plosoties Minesotas štatā, gāja bojā 3 cilvēki.

Aprīlis 
 6. aprīlis — Pakistāna izmēģināja vidējas darbības rādiusa raķetes, ar kuram varētu uzbrukt Indijai.
 8. aprīlis — F5 virpuļviesulis Birmingemas pilsētā Alabamas štatā izraisīja 32 cilvēku nāvi.
 16. aprīlis — F3 virpuļviesulis izraisīja postījumus Našvilas pilsētu Tenesī štatā, bojā gāja 4 cilvēki. Tā bija vienīgā reize pēdējo 11 gadu laikā, kad virpuļviesulis skāra lielu pilsētu.

Maijs 

 7. maijs — Apple Computer prezentēja datoru iMac.
 11. maijs:
 Indija veica trīs pazemes kodolizmēģinājumus.
 Francijā tika izkaltas pirmās eiro monētas. Ta kā 1998. gadā netika panākta galīgā vienošanās par monētu specifikācijām, tās tika izkausētas un atkārtoti izkaltas 1999. gadā.
 13. maijs — Indija veica vēl divus kodolizmēģinājumus. ASV un Japāna paziņoja par ekonomisko sankciju ieviešanu pret Indiju.
 13.-14. maijs — grautiņi pret Indonēzijas ķīniešiem. Indonēzijas pamatiedzīvotāji iznīcināja un nodedzināja viņu īpašumus, nogalināja un piekāva vairāk nekā 1000 ķīniešu.
 18. maijs — ASV Tieslietu departaments un 20 štati iesniedza prasību tiesā pret Microsoft par monopola stāvokļa izmantošanu.
 19. maijs — sabojājās sakaru pavadonis Galaxy 4, atstājot 80—90% pasaules peidžeru bez sakariem.
 21. maijs — atkāpās Indonēzijas prezidents Suharto pēc 32 gadu valdīšanas. Viceprezidents Jusufs Habibi kļuva par trešo prezidentu.
 23. maijs — īri ar pārliecinošu balsu vairākumu atbalstīja Labās piektdienas vienošanos.
 28. maijs — Pakistāna veica piecus kodolizmēģinājumus, atbildot uz Indijas kodolizmēģinājumiem.
 30. maijs:
 Pakistāna veica vēl vienu kodolizmēģinājumu;
 6,6 ballu stipra zemestrīce Afganistānā, bojā gāja vairāk kā 5000 cilvēku.

Jūnijs 
 1. jūnijs — Frankfurtē pie Mainas izveidota Eiropas Centrālā banka.
 3. jūnijs — Vācijā divu ātrvilcienu sadursmē starp Hannoveri un Hamburgu dzīvību zaudēja 101 cilvēks.
 10. jūnijs—12. jūlijs — Francijā notika FIFA Pasaules kauss.
 25. jūnijs — Microsoft izlaida Windows 98 (First Edition).

Jūlijs 
Jūlijs — Jandzi upē Ķīnā milzīgi plūdi; armija tika sūtīta palīdzībai plūdu seku novēršanai.
 5. jūlijs — Japāna palaida zondi Nozomi (Planet B) uz Marsu.
 10. jūlijs — ASV Dalasas katoļu diecēze piekrita samaksāt 23,4 miljonus dolāru deviņiem bijušajiem altāra zēniem, kurus seksuāli izmantojis bijušais priesteris Rudolfs Koss.
 17. jūlijs:
 konferencē Romā 120 valstis nobalsoja par Starptautiskās krimināltiesas izveidi.
 Sanktpēterburgā tika pārapbedītas Krievijas pēdējā cara Nikolaja II un viņa ģimenes mirstīgas atliekas.
 cunami, kuru izraisīja zemestrīce jūrā, nopostīja 10 ciemus Papua Jaungvinejā, bojā gāja aptuveni 1500 cilvēku, 2000 bez vēsts pazuduši, tūkstošiem palika bez pajumtes.
 žurnālā Science publicēts raksts par genoa sekvencēšanas pabeigšanu baktērijai Treponema pallidum, kas izraisa sifilisu.
 31. jūlijs — Apvienotajā Karalistē stājās spēkā aizliegums importēt kājnieku mīnas.

Augusts 

 5. augusts — Irāka oficiāli atteicās sadarboties ar ANO ieroču inspektoriem.
 7. augusts:
 Jandzi upe Ķīnā pārrāva galveno aizsprostu; bojā gāja 12 000 cilvēku;
 Daressalamā, Tanzānijā un Nairobi, Kenijā ASV vēstniecībās notika bumbu sprādzieni, dzīvību zaudēja 224 cilvēki vaikāk nekā 4500 ievainoti. ASV šos sprādzienus saistīja ar Osamu bin Ladenu no Saūda Arābijas.
 15. augusts — Īstā ĪRA uzspridzināja bumbu automašīnā Omagā, Ziemeļīrijā, bojā gāja 29 cilvēki, ievainoti vairak nekā 200.
 17. augusts — Krievijas valdība paziņoja par defoltu, nespējot izpildīt īstermiņa finansiālās saistības. Nākamo 6 mēnešu laikā rubļa kurss kritās par 70% attiecībā pret ASV dolāru, daudzas bankas bankrotēja, miljoniem cilvēku zaudēja savus ietaupījumus.
 19. augusts — savā 52. dzimšanas dienā ASV prezidents Bills Klintons atzinās, ka viņam ir bijušas "nepiedienīgas fiziskas attiecības" ar Moniku Levinsku.
 20. augusts — atbildot uz 7. augusta vēstniecību spridzināšanu, ASV veica raķešu uzbrukumus pret Al-Qaida nelegālajiem grupējumiem Afganistānā un farmaceitisko rūpnīcu Hartūmā, Sudānā.
 31. augusts — Ziemeļkoreja palaida ballistisko raķeti Taepodong-1. Lai gan Ziemeļkoreja apgalvoja, ka orbītu sasniedza pavadonis Kwangmyongsong, ASV novērošanas dienests NORAD to neapstiprināja.
 31. augusts — pulksten 12:03 tika apturēta Baltijas valstīs pēdējā un lielākā Krievijas militārā objekta Skrundas radiolokācijas stacijas darbība.

Septembris 
 2. septembris:
 Swissair McDonnell Douglas MD-11 katastrofa pie Peggys Cove Jaunskotijā, Kanādā ceļā no Ņujorkas uz Ženēvu. Visi 229 pasažieri un apkalpes locekļi gaja bojā.
 Notika pirmais Boeing 717 lidojums.
 3. septembris — Somālijā ostas pilsēta Kismājo tika pasludināta par pašpasludinātās valsts Džubalendas galvaspilsētu.
 7. septembris — tika dibināts uzņēmums Google Inc.
 9. septembris;
 par Krievijas premjerministru tika iecelts Jevgēņijs Primakovs;
 Globalstar zaudēja 12 sakaru pavadoņus nesējraķetes Zeņit-2 avārijā.
 27. septembris:
 Vācijā parlamenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Vācijas sociāldemokrātiskā partija ar Gerhardu Šrēderu priekšgalā;
 tika palaists Google interneta meklētājs.

Oktobris 
 16. oktobris — bijušajam Čīles diktatoram Augusto Pinočetam tika uzlikts mājas arests medicīniskās ārstēšanās laikā Apvienotajā Karalistē.
 29. oktobris:
 Space Shuttle Discovery startēja misijā STS-95, 77 gadu vecajam Džonam Glenam kļūstot par otru vecāko cilvēku, kas lidojis kosmosā.
 lidojumā no Adanas uz Ankaru kurdu kaujinieks nolaupīja Turcijas lidmašīnu un pilotam pieprasīja lidot uz Šveici. Iestāstot nolaupītajam, ka Sofijā viņi veiks degvielas uzpildīšana, lidmašīna nolaidās Ankarā.
 viesuļvētrā Mičs Centrālamerikā dzīvību zaudēja aptuveni 18 000 cilveku.

Novembris 
 1. novembris — dibināta Eiropas Cilvēktiesību tiesa.
 5. novembris — sakarā ar Levinskas skandālu, lai ierosinātu ASV prezidenta atstādināšanu, Pārstāvju palātas juridiskās komitejas vadītājs Henrijs Haids nosūtīja 81 jautajumu Billam Klintonam.
 12. novembris — Daimler-Benz pabeidza apvienošanos ar Chrysler Corporation, izveidojot DaimlerChrysler.
 13.-14. novembris — ASV prezidents Bills Klintons apstiprināja gaisa uzlidojumu veikšanu Irākai, bet pēdējā brīdī tos atcēla, jo Irāka apsolīja sadarboties ar ANO ieroču inspektoriem.
 19. novembris — ASV Pārstāvju palātas juridiskā komiteja sāka prezidenta atstādināšanas procedūru pret Billu Klintonu.
 20. novembris:
 Sanktpēterburgā tika nogalināta Gaļina Starovoitova, Krievijas parlamenta deputāte un demokrātijas aizstāve.
 ar nesējraķeti Proton-K tika palaists Starptautiskās kosmiskās stacijas pirmais elements — Zarja modulis.
 23.-26. novembris — pēc ANO ieroču inspektoru ziņotā, Irāka atkal pārtrauca sadarboties, nedodot informāciju.
 24. novembris — America Online paziņoja, ka tā iegādāsies Netscape Communications par 4,2 miljardiem dolāru.
 30. novembris — Deutsche Bank paziņoja par Bankers Trust iegādāšanos par 10 miljardiem dolāru, tā kļūstot par lielāko finanšu institūciju pasaulē.

Decembris 
 1. decembris — Exxon paziņoja par 73,7 miljardu dolāru darījumu, lai iegadātos Mobil, tā izveidojot Exxon-Mobil, otru lielāko pasaules uzņēmumu pēc ienākumiem.
 6. decembris — par Venecuēlas prezidentu tika ievelēts Ugo Čavess.
 11. decembris — Irāka paziņoja, ka ANO ieroču inspektoriem jāatstāj valsts.
 16.-19. decembris — ASV prezidents Bills Klintons apstiprināja gaisa uzlidojumu veikšanu Irākai. ANO ieroču inspektori tika evakuēti no Irākas.
 26. decembris — Irāka paziņoja, ka tā atklās uguni uz ASV un Apvienotās Karalistes lidmašīnām, kas patrulē ziemeļu un dienvidu zonās.
 29. decembris — Sarkano khmeru līderi atvainojās par genocīdu Kambodžā, kur 1970. gados gāja bojā vairāk nekā 1 miljons cilvēku.

Dzimuši 

 23. janvāris — Džasejs Onfrojs (XXXTentacion), amerikāņu reperis un dzidātājs (miris 2018. gadā)
 9. aprīlis — Elle Faninga (Elle Fanning), ASV aktrise
 9. maijs — Duglass Luiss (Douglas Luiz), Brazīlijas futbolists
 8. jūlijs — Maija Hoka (Maya Hawke), amerikāņu aktrise, modele un dziedātāja
 12. novembris — Žils Kondē (Jules Koundé), Francijas futbolists

Miruši 
 7. janvāris — Vladimirs Prelogs (Vladimir Prelog), horvātu ķīmiķis (dzimis 1906)
 9. janvāris — Keniči Fukui (福井謙, Fukui Ken'ichi), Japāņu ķīmiķis (dzimis 1918)
 8. februāris — Haldors Laksness (Halldór Kiljan Laxness), islandiešu rakstnieks (dzimis 1902)
 17. februāris — Ernsts Jingers (Ernst Jünger), vācu rakstnieks (dzimis 1895)
 26. februāris — Teodore Šulcs (Theodore Schultz), ASV ekonomists (dzimis 1902)
 27. februāris — Džordžs Hičingss (George H. Hitchings), ASV zinātnieks (dzimis 1905)
 16. marts — Dereks Bārtons (Derek Barton), britu ķīmiķis (dzimis 1918)
 21. marts — Gaļina Ulanova (Галина Сергеевна Уланова), krievu baletdejotāja (dzimusi 1910.)
 15. aprīlis — Pols Pots (Pol Pot), Kambodžas Sarkano khmeru vadītājs (dzimis 1925)
 19. aprīlis — Oktavio Pass (Octavio Paz), Meksikas diplomāts un rakstnieks (dzimis 1914)
 21. aprīlis — Žans Fransuā Liotārs (Jean-François Lyotard), franču filozofs (dzimis 1924)
 29. aprīlis — Karloss Kastaneda (Carlos Castaneda), amerikāņu rakstnieks un antropologs (dzimis 1925)
 7. maijs — Alans Kormaks (Allan McLeod Cormack), Dienvidāfrikā dzimis ārsts (dzimis 1924)
 14. maijs — Frenks Sinatra (Frank Sinatra), ASV dziedātājs un aktieris (dzimis 1915)
 29. maijs — Berijs Goldvoters (Barry Goldwater), amerikāņu politiķis (dzimis 1909)
 21. jūlijs — Alans Šepards (Alan Shepard), ASV kosmonauts (dzimis 1923)
 3. augusts — Harijs Liepiņš, latviešu aktieris (dzimis 1927)
 4. augusts — Jurijs Artjuhins (Юрий Петрович Артюхин), PSRS kosmonauts (dzimis 1930)
 5. augusts — Todors Živkovs (Тодор Живков), bulgāru politiķis (dzimis 1911.)
 13. augusts — Žiljēns Grīns (Julian Hartridge Green),ASV dzimis franču rakstnieks (dzimis 1900)
 6. septembris — Akira Kurosava (黒澤明, Kurosawa Akira), japāņu kinorežisors (dzimis 1910)
 9. oktobris — Pēteris Pētersons, latviešu dramaturgs (dzimis 1923)
 8. novembris — Žans Marē (Jean Marais), franču aktieris (dzimis 1913)
 7. decembris — Martins Rotbels (Martin Rodbell), ASV zinātnieks (dzimis 1925)
 18. decembris — Ļevs Djomins (Лев Степанович Дёмин), PSRS kosmonauts (dzimis 1926)
 20. decembris — Alans Hodžkins (Alan Lloyd Hodgkin), britu zinātnieks (dzimis 1914)

Piezīmes un atsauces