Suisei

Suisei (すいせい) jeb Planet-A bija Japānas starpplanētu zonde. 
To izveidoja Kosmosa un astronautikas zinātņu institūts (Institute of Space and Astronautical Science, ISAS), kurš tagad ietilpst Japānas aerokosmiskās izpētes aģentūrā (Japanese Aerospace Exploration Agency). Suisei bija daļa no Haleja armādas, kura devās pētīt Haleja komētu .

Konstrukcija 
Pēc izskata un konstrukcijas zonde bija līdzīga Sakigake, kas arī devās Haleja komētas izpētē. Uz Suisei tomer bija citi instrumenti: ultravioletās gaismas fotoaparāts un Saules vēja mērīšanas instruments. 

Misijas galvenais mērķis bija iegūt ūdeņraža vainaga UV attēlus 30 dienas pirms un pēc tam, kad komēta šķērsos ekliptikas plakni. Saules vēja parametri tika mērīti daudz ilgāku laiku. Zondei bija stabilizācijas sistēma rotējot ap vienu asi. Ar hidrazīna dzinējiem varēja regulēt zondes stāvokli un ātrumu. Kosmiskā aparāta kontrolei tika izmantoti Saules un zvaigžņu sensori. Sakaru nodrošināšanai kalpoja paraboliska antena.

Lidojuma gaita 
Suisei tika palaista  no Kagosimas kosmosa centra ar M-3SII-2 nesējraķeti. Pēc Haleja komētas pārlidošanas zondei bija jāpaliek heliocentriskā orbītā tālākai izmantošanai.

1985. gada novembrī zonde sāka uzņemt UV attēlus (līdz 6 attēliem dienā).  Suisei pārlidoja Haleja komētu 151 000 km attālumā. Pārlidojuma laikā zonde sadūrās tikai ar divām kosmiskajām daļiņām.

1987. gadā ISAS nolēma Suisei novirzīt uz Džakobini-Cinnera komētus, kuru tā sasniegtu , pa ceļam varāku miljonu kilometru attālumā  pārlidojot Tempela-Tatla komētus. 

1987. gadā, laikā no 5. — 10. aprīlim 15 reizes tika iedarbināti Suisei dzinēji, palielinot zondes ātrumu par 65 m/s, lai novirzītu zondi Zemes pārlidojumam  zonde, kur tiktu izmantota planētas gravitācijas manevrs ieiešanai trajektorijā uz komētām. Šajā pat vasarā zonde tika zaudēta, kad tā atradās Saules otrajā pusē.  zondei beidzās hidrazīna krājumi.

Ārējās saites 

Japānas starpplanētu zondes