Aleksandrs Bočagovs

Aleksandrs Bočagovs (;  — ) bija Latvijas krievu izcelsmes jurists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis, Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Rīgā tirgotāju Semjona un Klaudijas ģimenē. 1904. gadā beidzis Rīgas Aleksandra ģimnāziju. Studējis jurisprudenci vispirms Pēterburgas Universitātē, pēc tam Maskavas Universitātē, kuru pabeidzis 1909. gadā. Atgriezies Rīgā, kur bija jaunākais tiesamatu kandidāts Rīgas apgabaltiesā. 1911. gadā kļuvis par vecāko tiesamatu kandidātu.

1910. gadā Bočagovs tika iecelts kolēģijas sekretāra pakāpē, 1911. gadā — paaugstināts par titulāro padomnieku. No 1911. gada bija Rīgas-Valmieras miertiesas papildu miertiesnesis, no 1914. gada — 13. iecirkņa miertiesnesis Siguldā. Neilgi pirms Vācijas armijas ienākšanas evakuējies no Siguldas. 1917. gadā Latvijā dibinājis Krievu nacionāldemokrātisko savienību, 1918. gadā dibinājis Pareizticīgo draudžu savienību. Bogačovs bija abu organizāciju priekšsēdētājs līdz 1923. gadam. 1918. gada maijā sāka strādāt Rīgā par zvērinātu advokātu.

1917. gada augustā ievēlēts Rīgas domē no Krievu nacionāldemokrātiskās savienības saraksta. Rīgas domē ievēlēts vairākkārt. No 1919. gada 13. jūlija bija Latvijas Tautas padomes (LTP) loceklis no Krievu nacionāldemokrātu saraksta, teica
runu krievu un ebreju tautību vārdā, apsveicot Padomi ar uzvaru pār Latvijas neatkarības ienaidniekiem un atzīstot LTP prasmi
sākt jaunas dzīves radīšanu Latvijā. kā arī Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts (ievēlēts no Apvienoto krievu saraksta).

No 1918. līdz 1940. gadam bija 3. Rīgas savstarpējās kredītbiedrības juriskonsults. Tāpat ir bijis Latvijas Profesiju kameras loceklis, Krievu darba savienības un Krievu juridiskās biedrības priekšsēdētājs, Vidzemes Patronāta biedrības, Latvijas Juristu biedrības, Rīgas krievu Sv. Nikolaja palīdzības biedrības un Krievu kluba Rīgā biedrs, F. Sadovņikova nabagu patversmes komitejas loceklis.

Padomju okupācijas laikā, sākot ar 1941. gada janvāri, bija advokāts Rīgas 2. juridiskajā konsultācijā. Vācu okupācijas laikā 1941. gada septembrī ieskaitīts advokatūras sastāvā. No 1942. gada marta līdz 1944. gada oktobrim strādāja Rīgā par notāru. 1944. gada novembrī atkal kļuva par advokātu juridiskajā konsultācijā Rīgā, 1946. gada augustā izslēgts no Advokātu kolēģijas. Pēc tam bija Rīgas gāzes, ūdensvada un kanalizācijas tresta juriskonsults.

Miris  Rīgā. Apglabāts Pokrova kapos.

Atsauces 

1885. gadā dzimušie
1952. gadā mirušie
1. Saeimas deputāti
Latvijas advokāti
Latvijas krievi
Latvijas tiesneši
Rīgas domes deputāti
Rīgā dzimušie
Satversmes sapulces deputāti
Tautas padomes locekļi
Krievu nacionāldemokrātu partijas politiķi