Čehu īpašvārdu atveidošana

Čehu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa. Čehu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek tieši pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido čehu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Čehijā. Čehu izcelsmes personvārdi sastopami arī Slovākijā, Austrijā un Vācijā, retāk citur pasaulē. Atveidojot citu pasaules reģionu čehu izcelsmes personu vārdus, jāņem vērā šajā zemē pieņemtā izrunas prakse.

Čehu alfabēts 
Čehu valodniecība izšķir divu veidu alfabētus - standarta un paplašinātais. Standarta alfabēts sastāv no 26 burtiem un tajā iekļauti tikai burti bez diakritiskajām zīmēm:
A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z

Paplašinātais alfabēts sastāv no 42 grafēmām, kur papildus standarta alfabēta burtiem iekļauta burtkopa "ch" un burti ar diakritiskajām zīmēm:
A, Á, B, C, Č, D, Ď, E, É, Ě, F, G, H, Ch, I, Í, J, K, L, M, N, Ň, O, Ó, P, Q, R, Ř, S, Š, T, Ť, U, Ú, Ů, V, W, X, Y, Ý, Z, Ž

Burti Q un W tiek lietoti tikai aizguvumos un vārdiem "naturalizējoties", tie tiek aizstāti ar Kv un V.

Fonētiskās atveidošanas tabula 
Atveidošanā netiek saglabāta līdzskaņu dubultošanās, izņemot personvārdus, kuru lietošanā ir iesakņojies analogs latviešu valodā: Anna — Anna.
{|class=wikitable
|-
!Čehu alfabētaburts
!Fonēma(IPA)
! Atveidošanalatviski
! Piemērs čehuvalodā
! Piemērs latviešuvalodā
! Piezīmes
|-
!A a
|
! a
| Blatná
| Blatna
|
|-
!Á á
|
! āa
| ČáslavBlatná
| ČāslavaBlatna
|Galotnē.
|-
!B b
|
! b
| Brno
| Brno
| 
|-
!C c
|
! c
| Cvikov
| Cvikova
| 
|-
!Č č
|
! č
| Česká Lípa
| Česka Līpa
| 
|-
!D d
|
! d
| Dubňany
| Dubņani
| 
|-
!Ď ď
|
! dj
| Horažďovice
| Horaždjovice
| 
|-
!E e
|
! e
| Deštná
| Deštna
|
|-
!É é
|
! ēe
| StudénkaUherské Hradiště
| StudēnkaUherske Hradište
| Galotnē.
|-
!Ě ě
|
! e
| BuštěhradBechyně
| BuštehradaBehiņe
| Palatalizē iepriekšējo līdzskani; ně atveidojams ar ņe.
|-
!F f
|
! f
| Fryšták
| Frištāka
| 
|-
!G g
|
! g
| Golčův Jeníkov
| Golčūvjenīkova
| Galvenokārt aizgūtos vārdos un svešas cilmes personvārdos.
|-
!H h
|
! h
| Hostouň
| Hostouņa
| 
|-
!Ch ch
|
! h
| Chabařovice
| Habaržovice
| 
|-
!I i
|
! i
| Ivančice
| Ivančice
|
|-
!Í í
|
! īi
| HroznětínOloví
| HrozņetīnaOlovi
| Galotnē.
|-
!ia
|
! jaa
| Hontianská VrbicaKalinčiakovo
| Hontjanska VrbicaKalinčakovo
| Pēc č vai š.
|-
!ie
|
! je
| Piešťany
| Pještjani
| 
|-
!io
|
! jo
| Sionko
| Sjonko
| (personvārds)
|-
!J j
|
! j
| Jičín
| Jičīna
| 
|-
!K k
|
! k
| Králův Dvůr
| Krālūvdvūra
| 
|-
!L l
|
! l
| Litoměřice
| Litomeržice
| 
|-
!M m
|
! m
| Mašťov
| Maštjova
| 
|-
!N n
|
! n
| Nýřany
| Nīržani
| 
|-
!Ň ň
|
! ņ
| Plzeň
| Plzeņa
| 
|-
!O o
|
! o
| Orlová
| Orlova
| 
|-
!Ó ó
|
! o
| 
| 
| Īpašvārdos reti sastopams; izrunājams gari (ō).
|-
!Ou ou
|
! ou
| Olomouc
| Olomouca
| 
|-
!P p
|
! p
| Přelouč
| Pršelouča
| 
|-
!Q q
|
! kv
| 
| 
| Tikai svešas cilmes vārdos (galvenokārt personvārdos).
|-
!R r
|
! r
| Rtyně v Podkrkonoší
| Rtīņe Podkrkonošā
| 
|-
!Ř ř
|
! ršrž
| PřebuzRýmařov
| PršebuzaRīmaržova
| Pēc nebalsīgiem līdzskaņiem.Citos gadījumos.
|-
!S s
|
! s
| Stříbro
| Stršībro
| 
|-
!Š š
|
! š
| Špindlerův Mlýn
| Špindlerūvmlīna
| 
|-
!T t
|
! t
| Třešť
| Tršeštja
| 
|-
!Ť ť
|
! tj
| Ťahyňa
| Tjahiņa
| 
|-
!U u
|
! u
| Unhošť
| Unhoštja
| 
|-
!Ú ú
|
! ū
| Úpice
| Ūpice
| 
|-
!Ů ů
|
! ū
| Golčův Jeníkov
| Golčūvjenīkova
| 
|-
!V v
|
! v
| Vlachovo Březí
| Vlahovo Bržezi
| 
|-
!W w
|
! v
| 
| 
| Tikai svešas cilmes vārdos.
|-
!X x
|
! ks
| Fexová
| Feksova
| 
|-
!Y y
|
! i
| Jáchymov
| Jāhimova
| 
|-
!Ý ý
|
! īi
| MýtoSlaný
| MītoSlani
| Galotnē. Par personvārdu atveidošanu ar galotni "-ý" skatīt zemāk.
|-
!Z z
|
! z
| Zruč nad Sázavou
| Zruča pie Sāzavas
| 
|-
!Ž ž
|
! ž
| Žacléř
| Žaclērža
| 
|}

Personvārdu atveidošana 
Vīriešu uzvārdus ar galotni "-ý" atveido sekojoši:
 Ar izskaņām -ný, -lý, -tý, -vý, -rý, -ký latviski atveidojami ar izskaņu -ijs: Pokorný - Pokornijs, Zubatý - Zubatijs;
 Ar izskaņām -ský, -cký latviski atveidojams ar izskaņu -is: Komenský - Komenskis, Zápotocký - Zāpotockis.

Sieviešu uzvārdi čehu valodā lielākoties ir substantivizējušies piederības adjektīvi, kas atvasināti no vīriešu uzvārdiem ar piedēkli "-ová" vai "-á". Tādā formā tos arī atveido latviešu valodā: (Novák - Nováková - Novākova, Novotný - Novotná - Novotna).

Vietvārdu atveidošana 
Čehu valodas nomenklatūras vārdus tulko, ja tie pēc savas nozīmes sakrīt ar latviešu valodas nomenklatūras vārdu: Jihomoravský kraj - Dienvidmorāvijas novads.

Nomenklatūras vārdu nepievieno, ja tas ir iekļauts pašā nosaukumā, vai ja tas nav lietots oriģinālā: Králický Sněžník - Krālicki Sņežnīks (kalns).

Vārdkopas atveido šādi:

 Ja nosaukums sastāv no diviem vārdiem, un pirmais beidzas ar līdzskani, tad vārdus apvieno: Králův Dvůr - Krālūvdvūra;
 Ja nosaukums sastāv no diviem vārdiem, un abi beidzas ar patskaņiem, vārdus atveido atsevišķi, un pirmais ir nelokāmā formā: Mariánské Lázně - Mariānske Lāzņe - Mariānske Lāzņē;
 Ja nosaukums sastāv no vairākiem vārdiem, starp kuriem ir saikļi na, nad, pod, u, v, pirmo vārdu atveido atsevišķi un lokāmu (izņemot nekatrās dzimtes un daudzskaitļniekus), saikli tulko, bet pārvaldāmo vārdu atveido pēc oriģinālā objekta nosaukuma locījumā atkarībā no saikļa: Němčice nad Hanou - Ņemčice pie Hanas (Hana - upe), Rychnov u Jablonce nad Nisou - Rihova pie Jablonces pie Nisas (Jablonce pie Nisas - pilsēta, Nisa - upe);
 Ja nosaukums sākas ar prievārdu, tad to pievieno pārvaldāmajam vārdam: Na Kopaninách - Nakopanināha.

Gramatizācija 
Atveidojot čehu valodas īpašvārdus latviešu valodas vidē, tie jāpakļauj gramatizācijai, jāpiešķir dzimte un deklinācija.

Dzimte 
Čehu valodas īpašvārdiem dzimte piešķirama vadoties pēc nomenklatūras vārda dzimtes:
 Apdzīvoto vietu, upju u.c. nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē;
 Kalnu, ezeru u.c. nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē;
 Nosaukumi ar galotni "-o" latviešu valodā atveidojami nelokāmi (Brno - Brno);
 Nosaukumi ar galotni "-i", "-y" ir daudzskaitlnieki (Zlaté Hory - Zlate Hori).

Personvārdu dzimte ir atkarīga no attiecīgās personas dzimuma.

Deklinācija 
Pēc I deklinācijas parauga lokāmi vārdi, kam latviskā atveidojumā ir galotne "-s": Kropáč - Kropāčs.

Pēc IV deklinācijas parauga lokāmi vārdi, kas latviskā atveidojumā beidzas ar "-a": Zábřeh - Zābržeha.
Vīriešu dzimtes personvārdi, kas beidzas ar galotni "-a", lokāmi tāpat, kā IV deklinācijas vīriešu dzimtes lietvārdi: Vladimír Růžička - Vladimīrs Rūžička - Vladimīram Rūžičkam.

Pēc V deklinācijas parauga lokāmi vārdi, kam latviskajā atveidojumā ir galotne "-e": Velké Pavlovice - Velke Pavlovice - Velke Pavlovicē.

Avoti 
 Norādījumi par citvalodu īpašvārdu pareizrakstību un pareizrunu latviešu literārajā valodā, II: Čehu un slovaku īpašvārdi. Sast. G. Mackovs – Rīga, 1961

Skatīt arī 
 Īpašvārdu atveidošana
 Čehu valoda
 Slovāku īpašvārdu atveidošana

Ārējās saites 
 Par čehu personvārdu atveidi latviešu valodā letonika.lv
 Personvārdu atveide

Īpašvārdu atveidošana
Īpašvārdu atveidošana