Amerīcijs

Amerīcijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Am un atomskaitli 95. Tas ir aktinīdu saimes elements. Amerīcijs ir sudrabbalts, radioaktīvs metāls. To iegūst, bombardējot plutoniju ar neitroniem. Amerīciju lieto par radiācijas avotu dūmu detektoros. Savienojumos amerīcijam visvairāk mēdz būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4 (mazāk izplatīta).

Vēsture 
Amerīciju 1944. gada rudenī ieguva Kalifornijas Universitātes amerikāņu zinātnieki Glens T. Sīborgs (Glenn T. Seaborg), Leons O. Morgans (Leon O. Morgan), Ralfs A. Džeimss (Ralph A. James) un Alberts Giorso (Albert Ghiorso). Viņi ieguva izotopu amerīciju–141, ar neitroniem apstarojot plutoniju.

Kalifornijas zinātnieku atklājums tika paturēts noslēpumā, un atklātībā tas tika paziņots 1945. gada novembrī. Amerīcija nosaukums ir saistīts ar Ameriku. Lantanīdu saimē tieši paralēli tam atrodas eiropijs, kas ieguva nosaukumu no Eiropas.

Atrašanās dabā 
Amerīcijs dabā nav sastopams. Tas ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements.

Izotopi 
Amerīcijam ir 18 izotopi, no kuriem stabilākie ir Am-243 un Am-241 ar pussabrukšanas periodiem attiecīgi 7370 un 432,2 gadi. Citu izotpu masas skaitlis ir no 230 līdz 249.

Fizikālās īpašības 
Amerīcijs ir smags, sudrabbalts un ļoti mīksts metāls, kas ir sastopams divu veidu modifikācijās.

Amerīcija atommasa ir [243] g/mol, tā blīvums ir aptuveni  kg/m3. Amerīcija kušanas temperatūra ir 1176 °C, savukārt viršanas temperatūra ir 2607 °C. Standarta elektrodpotenciāls (Am/Am+3) ir –2,320 V.

Ķīmiskās īpašības 
Ķīmiskās īpašības ir līdzīgas plutonija īpašībām. Ir zināmi divi amerīcija oksīdi: amerīcija(III) oksīds (Am2O3) un amerīcija(IV) oksīds (AmO2). Praktiski izmanto galvenokārt tikai amerīcija(IV) oksīdu.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi
Aktinīdi