Roberts Eidemanis

Roberts Eidemanis (dzimis 1895. gada 9. maijā Lejasciemā, miris 1937. gada 12. jūnijā Maskavā) bija latviešu izcelsmes Padomju Savienības ģenerālis (komkors) un literāts.

Dzīvesgājums 
  
Dzimis 1895. gada 9. maijā Lejasciema tautskolotāju ģimenē. Mācījās Valkas reālskolā, 1913. gadā publicēja stāstu "Kalnāju dzimta". Pēc skolas beigšanas 1914. gadā rudenī Eidemanis iestājās Petrogradas Meža institūtā. Šai laikā viņš sāka darbību sociālrevolucionāru (eseru) pulciņos.

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā Eidemani iesauca Krievijas impērijas armijā un nosūtīja uz Kijevas kara skolu, pēc kuras beigšanas iecēla par Sibīrijas strēlnieku pulku jaunāko virsnieku. Pēc Februāra revolūcijas Roberts Eidemanis 1917. gada martā kļuva par boļševiku partijas biedru. Viņš bija viens no boļševiku apvērsuma organizētājiem Sibīrijā, pēc kura darbojas Kanskas strādnieku karavīru deputātu padomē. 
Pirmajā Sibīrijas padomju kongresā tika ievēlēts par Sibīrijas CIK (Centrālās izpildkomitejas) locekli un tās priekšsēdētāja vietnieku. 1917. gada decembrī Irkutskā piedalījās junkuru sacelšanās apspiešanā. 
1918. gada maijā Omskas rajonā vadīja kaujas pret čehoslovāku korpusu, vēlāk vadīja vairākas Sibīrijas partizānu nodaļas. 
1919. gada sākumā Eidemanis komandēja 16. strēlnieku divīziju Donas frontē cīņās pret ģenerāli Krasnovu, pēc tam kā 41., vēlāk 46. strēlnieku divīzijas komandieris cīnījās pret Deņikina karaspēku. 
1920. gadā Eidemanis komandēja 13. armijas kaujās pret Vrangeļa armiju. Viņa vadītajai armijai bija izšķirīga nozīme Krimas atslēgas — Kahovkas placdarmu — aizstāvēšanā. 1921. gadā Eidemani iecēla par Ukrainas un Krimas kara apgabala komandiera vietnieku. Tur kopā ar Frunzi vadīja cīņu pret Mahno vienībām Ukrainā. 

Pēc pilsoņu kara beigām 1924. gadā viņu iecēla par Sibīrijas kara apgabala komandieri, bet no 1925. līdz 1932. gadam Eidemanis strādāja par Frunzes vārdā nosauktās Kara akadēmijas priekšnieku un komisāru. Kopš 1925. gada publicēja vairākus prozas darbus, darbojās latviešu kultūras un izglītības biedrībā "Prometejs".
Bija Latvju Rakstnieku Centrālā biroja priekšsēdētājs, 1934. gadā uzņemts Padomju Rakstnieku savienībā.

1932. gadā Eidemanis kļuva par Revolucionārās kara padomes locekli un Aviācijas ķīmijas centrālās padomes (Осоавиахим)  priekšsēdētāju.
Lielā terora laikā R. Eidemani 1937. gada 22. maijā arestēja Maskavas partijas konferences laikā. Spīdzināšanā atzinis savu dalību militāri fašistiskā sazvērestībā un latviešu pagrīdes organizācijā. 11. jūnijā speciālā PSRS Augstākās tiesas sēdē viņam piesprieda nāves sodu. Nošauts 12. jūnijā kopā ar Tuhačevski, Jakiru, Uboreviču un citiem karavadoņiem. Līķis tika slepeni kremēts Maskavas Donas kapsētā un apglabāts masu kapā. 1957. gadā reabilitēts.

Apbalvojumi 
 divi Sarkanā Karoga ordeņi (1920, 1922)
 Sarkanās Zvaigznes ordenis

Bibliogrāfija

Proza 
 Kalnaju dsimta (Kalnāju dzimta) 1913
 Neapturams gājiens 1925
 Ielenktie 1925
 Akmeņu sacelšanās 1929 (atkārtoti 1969) 
 Miestiņa stāsti 1926
 Pienākums 1926
 Ejam tālāk uzbrukumā 1930
 Atkalredzēšanās 1935
 Pirms vētras 	1935

Militāri tehniski apraksti (krieviski) 
 Борьба с кулацким повстанчеством и бандитизмом. Харьков, 1921 (Cīņa ar kulaku sacelšanos un bandītismu)
 Очаги атаманщины и бандитизма. Харьков. 1921 (Atamanisma un bandītisma avoti) 
 Армия в 1917 году. М.-Л., Гос. изд., 1927. 107 стр. Kopā ar V. Meļikovu. (Armija 1917 gadā)
 Гражданская война на Украине. Харьков. 1928. Kopā ar N. Kakurinu. (Pilsoņu karš Ukrainā)

Ārējās saites 
 Piemineklis R. Eidemanim atklāts 1967. gada 29. oktobrī, kura autors M. Lange.
 Roberts Eidemanis - Stāsts par skroderi Faitelsonu 
 Roberts Eidemanis - Ielenktie

PSRS virsnieki
Krievijas pilsoņu kara dalībnieki
Padomju represijās nogalinātie
Latviešu rakstnieki
Latvijas dzejnieki
Latviešu valodā rakstošie
Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Gulbenes novadā dzimušie
Maskavā mirušie
Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie