Hebridu jūra

Hebridu jūra (, ) ir Atlantijas okeānam piederīga starpsalu jūra Lielbritānijas ziemeļrietumu piekrastē. Izvietojusies starp Iekšējām Hebridu salām un Skotijas krastu austrumos un Ārējo Hebridu salu dienvidu daļu rietumos. Ziemeļos Mazā Minča šaurums to savieno ar Minču. Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija to pieskaita Skotijas rietumu krasta iekšējām jūrām.

Fauna 

Jūrā sastopamas tādas aizsargājamās sugas kā milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un mazais joslvalis (Balaenoptera acutorostrata). Attīstīta zvejniecība; zvejo siļķes, brētliņas, mencu. Pēc Spānijas iestāšanās ES 1986. gadā tās milzīgā zvejas flote ieguva tiesības zvejot Lielbritānijas ūdeņos, kas noveda pie vietējās mazāk konkurētspējīgās zvejas flotes daļējas iznīcināšanas.

Iekšējo Hebridu salu piekraste ietilpst tā saucamajā "karbonātu fabrikas" zonā, kurā dzīvo daudz ar kalciju bagātu jūras organismu. Liels kalciju saturošo atlieku daudzums vētrās tiek izskalots krastā, kur uzlabo veģetāciju. Tas ir viens no retākajiem biotopiem Eiropā un pasaulē sastopams tikai Skotijas ziemeļos un ziemeļrietumos, kā arī Īrijas ziemeļrietumos.

Piekraste 

Salas, kas atrodas Hebridu jūrā vai ierobežo to, izceļas ar nelielu un retu apdzīvotību, turklāt iedzīvotāju skaits tajās turpina kristies. Reģionā ir nopietnas satiksmes problēmas ar valsts pamatdaļu, kas noved pie paaugstinātām cenām.

Parastais jūras krasts ir vai nu lēzeni smilšains un ar zāli noaudzis, ar lielu gliemežvāku daudzumu, vai klinšains.

Atsauces 

Apvienotās Karalistes jūras
Jūras