Viļņas Universitāte

Viļņas Universitāte () ir lielākā un vecākā Lietuvas universitāte, tā ir arī vecākā universitāte Baltijas valstīs. Tajā studē vairāk nekā 20 000 studentu, starp tiem 838 doktoranti.

Vēsture 
1570. gadā pēc bīskapa Valeriāna Protašēviča uzaicinājuma Viļņā ieradās jezuīti, atklāja Jēzus biedrības Akadēmiju un Universitāti (Almae Academia et Universitas Vilnensis Societatis Jesu) un ar Polijas karaļa un Lietuvas lielkņaza Sigismunda Augusta palīdzību izveidoja bibliotēku. 
1579. gadā Polijas karalis Stefans Batorijs piešķīra akadēmijai universitātes tiesības. 16. gadsimtā universitāte gan pieaicināja ārvalstu zinātniekus, gan paplašināja bibliotēku. 1595. gadā universitātē tika izdots katehisms lietuviešu valodā, ko uzskata par pirmo grāmatu lietuviešu valodā. Tomēr vēlākajā Polijas-Lietuvas kopvalsts pagrimuma periodā 17. gadsimta 2. pusē un 18. gadsimtā universitāte panīka. 
Pēc Polijas dalīšanas un Lietuvas inkorporācijas Krievijas Impērijā 19. gadsimta sākumā tā kļuva par laicīgu universitāti un bija viena no lielākajām universitātēm Eiropā. Pēc Novembra sacelšanās apspiešanas Krievijas ķeizars Nikolajs I 1832. gadā pavēlēja universitāti slēgt.

1919. gadā Viļņas Universitāti atjaunoja kā Stefana Batorija Universitāti ar apmācību poliski, bet pēc Viļņas apgabala atdalīšanas Lietuvas pagaidu galvaspilsētā Kauņā nodibināja Lietuvas Universitāti (no 1930. gada Vītauta Dižā Universitāte) ar apmācību lietuviešu valodā. 1939. gadā pēc Viļņas apgabala daļējas iekļaušanas Lietuvā Stefana Batorija Universitāte tika slēgta, tās vietā atvērta Viļņas Universitāte ar lietuviešu kā mācību valodu.

Struktūrvienības 
Universitātē pašlaik ir 12 fakultātes:
 Dabaszinātņu fakultāte;
 Ekonomikas fakultāte;
 Filoloģijas fakultāte;
 Filozofijas fakultāte;
 Fizikas fakultāte;
 Juridiskā fakultāte;
 Kauņas Humanitāro zinātņu fakultāte;
 Komunikāciju fakultāte;
 Ķīmijas fakultāte;
 Matemātikas un datorzinātņu fakultāte;
 Medicīnas fakultāte;
 Vēstures fakultāte.

Projekti 
Viļņas Universitāte piedalījusies Lietuvas pirmā pavadoņa LituanicaSAT-1 izgatavošanā, kurš palaists kosmosā 2014. gada janvārī.

Slaveni pasniedzēji un absolventi 
 Adams Ježijs Čartoriskis (Adam Jerzy Czartoryski, 1770 – 1861) - valsts darbinieks
 Simons Daukants (Simonas Daukantas, 1793 - 1864) - vēsturnieks
 Georgs Forsters (Georg Forster, 1754 – 1794) - dabas pētnieks, ceļotājs
 Marija Gimbutiene (Marija Gimbutienė/Marija Gimbutas, 1921 – 1994) — arheoloģe
 Juzefs Kraševskis (Józef Ignacy Kraszewski, 1812 – 1887) - rakstnieks
 Ādams Mickēvičs (Adam Mickiewicz, 1798 – 1855) — dzejnieks, rakstnieks
 Česlavs Milošs (Czesław Miłosz, 1911 – 2004) — rakstnieks, Nobela prēmijas literatūrā laureāts
 Gitans Nausēda (Gitanas Nausėda, 1964) - Lietuvas prezidents
 Pjotrs Skarga (Piotr Skarga, 1536 – 1612) - jezuīts
 Juliušs Slovackis (Juliusz Słowacki, 1809 – 1849) - dzejnieks un dramaturgs
 Tomass Venclova (Tomas Venclova, 1937) — dzejnieks, filologs, padomju disidents

Atsauces

Ārējās saites 
 Viļņas Universitātes mājaslapa 
 timeshighereducation.com

Universitātes Lietuvā
Viļņa