Divdīgļlapji

Divdīgļlapji (Magnoliopsida) ir plašākā segsēkļu klase, kuru raksturo vairāku īpašību kopums:
 dīglim ir divas dīgļlapas,
 dīgļsakne izaug par galveno sakni, no kuras atiet sānsaknes; visbiežāk ir mietsaknes sistēma,
 lapas vienkāršas vai saliktas, ar tīklveida dzīslojumu,
 zieda daļu skaits dalās ar 5, retāk ar 4,
 stumbrs, augam augot, paresninās, jo vadaudu kūlīši ir vaļēji — ar kambiju, kas nodrošina stumbra vai saknes sekundāro augšanu.

Tomēr ir jāatzīmē, ka ir arī izņēmumi. Piemēram, mazpurenītēm ir tikai viena dīgļlapa, ceļtekām lokveida dzīslojums utt. Magnoliopsidi bieži vien satur dažādas specifiskas, atsevišķām dzimtām raksturīgas vielas (alkaloīdus, glikozīdus, ēteriskās eļļas, vitamīnus un citas), tāpēc tos bieži vien lieto medicīnā, kā ārstniecības augus. Klasē ir daudz dažādu endēmisku sugu.

Divdīgļlapju klasē ir apmēram 200 000 sugu un 280 dzimtu; Latvijā konstatētas 90 dzimtas un virs 1325 sugu.

Sistemātika

APG IV sistēma 
Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma), 
divdīgļlapju vieta segsēkļu (Magnoliophyta jeb Angiospermae) kladifikācijā ir šāda:

Agrākā klasifikācija 
Agrāk divdīgļlapju klasi dalīja 7 apakšklasēs (šajā uzskaitījumā iekļautas tikai Latvijā izplatītās dzimtas).

Klase 
 
 
  
 
 rinda 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
  
  
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
  (Guttiferae)
  
 rinda 
  (Cruciferae)
  
  
  
  
  
  
  
  
 
  
  
 
  
 
  (Leguminosae, Papilionaceae)
  
 
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
 
  
  
  
 
  
  
  
  (Umbelliferae)

Atsauces

Ārējās saites