Grūtniecība

Grūtniecība ir viena vai vairāku pēcnācēju — embriju vai vēlāk augļu — iznēsāšana sievietes dzemdē. Grūtniecībā var būt daudzējāds grūtniecības periods, kā dvīņu vai trīnīšu gadījumā. No visām zīdītāju grūtniecībām cilvēka grūtniecība ir visvairāk izpētīta. Dzemdniecība ir ķirurģiska nozare, kas pēta un rūpējas par augsta riska grūtniecību. Dzemdniecība var arī nebūt ķirurģiska nozare, jo speciālisti rūpējas arī par grūtniecību un stāvoklī esošo sievieti.

Dzemdības parasti notiek apmēram 38 nedēļas pēc apaugļošanās (koncepcijas), aptuveni 40 nedēļas no pēdējā normālā menstruālā perioda (LNMP) cilvēkos. Pasaules Veselības organizācijas noteiktais normālais dzemdību termiņš ir starp 37 nedēļām un 42 nedēļām. Šī datuma aprēķināšanā ietilpst 28 dienu perioda sākšanās.

Pēc Starptautiskās slimību klasifikācijas grūtniecība ir klasificēta kā "faktors, kas ietekmē veselību, un sakari ar veselības aprūpes darbiniekiem". Tās kods pēc SSK-10 ir Z33.

Fizioloģija 

Visizteiktākās pārmaiņas grūtniecības laikā ir veģetatīvajā nervu sistēmā. Pirmajos grūtniecības mēnešos pārmaiņas un traucējumi rodas parasimpātiskajā nervu sistēmā, bet grūtniecības otrajā pusē — simpātiskajā nervu sistēmā.

Endokrīnajā sistēmā apstājas olšūnu ieligzdošanās. Olnīcā pārstāj nogatavoties folikuli un ovulācija nenotiek.

Diagnoze 

Grūtniecības sākumā sieviete pati pēc simptomiem var noteikt, ka ir stāvoklī. Lai par to varētu pārliecināties, var izmantot grūtniecības testus vai vērsties pie ginekologa. Raksturīgas grūtniecības pazīmes ir vemšana, pārmērīgs nogurums, pastiprināta ēstgriba un bieža urinēšana, jo īpaši naktīs, tomēr ne visām sievietēm šīs pazīmes var izpausties.

Grūtniecības laikā embrija/augļa attīstību pārbauda ar ultrasonogrāfiju.

Atsauces

Ārējās saites