Haiti

Haiti (; ) oficiāli Haiti Republika (; ) ir valsts Amerikā, Karību reģionā. Tā atrodas uz tāda paša nosaukuma salas Lielo Antiļu salu grupā, ko dala ar vienīgo kaimiņvalsti Dominikānu. To apskalo Atlantijas okeāns ziemeļos, Gonāvas līcis rietumos un Karību jūra dienvidos. Administratīvi valsts teritorija ir iedalīta desmit rajonos.

Haiti ir divas oficiālās valodas: franču un haitiešu valoda, kas cēlusies no franču valodas, taču no tās ļoti atšķiras. Haiti galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Portoprensa. Galvenā reliģija valstī ir katolicisms, taču plaši tiek praktizēts vudū kults. Pamattauta ir haitieši.

Haiti atrodas tropiskā klimata joslā, tās dabas skaistuma dēļ franču valodā salu dēvē par "La Perle des Antilles" (). Haiti ir ļoti kalnaina valsts, tomēr mūsdienās kalnus vairs neklāj meži, kā tas bija agrāk, jo tie tika izcirsti. Pēc svarīgākajiem ekonomiskajiem rādītājiem Haiti ir nabadzīgākā valsts Rietumu puslodē.
Haiti bija viena no pirmajām valstīm, kas jau 1919. gada 30. janvārī atzina Latvijas valsti.

Vēsture 
1492. gadā Haiti salu atklāja spāņi. Tie salu nodevēja par Espanjolu un sāka to kolonizēt (Kolumba ekspedīcija). 1677. gada salas rietumu daļa nonāca Francijas pakļautībā. Centrālā un austrumu salas daļa ar nosaukumu Sandomingo palika Spānijai. Vietējie iedzīvotāji — indiāņi — tika iznīcināti, bet viņu vietu ieņēma melnādainie vergi no Āfrikas. 1789. gadā Sandomingo apdzīvoja 36 tūkstoši eiropiešu, 28 tūkstoši brīvo mulatu un apmēram 500 tūkstoši nēģeru-vergu. 1804. gada 1. janvārī melnādainie Haiti iedzīvotāji izveidoja neatkarīgu republiku. Mulati arī izveidoja savu valsti. 1825. gadā Francija atzina Haiti neatkarību. No 1915. līdz 1934. gadam valsti okupēja ASV karaspēks, kuri atstāja valdībā tikai mulatu eliti.

1957. gadā par Haiti prezidentu kļuva tautas izvēlēts ārsts, bijušais veselības ministrs, cīnītājs pret tīfu — Fransuā Duvaljē, kurš vēlāk kļuva par diktatoru. 1971. gadā viņa amatu pārņēma Duvaljē dēls Žans Klods Duvaljē. 1986. gadā Duvaljē klana režīms tika gāzts, un pēc vairākiem apvērsumiem pie varas nāca demokrātiskā valdība ar bijušo mācītāju Žanu Betrānu Aristīdu kā prezidentu. 1987. gada martā tika apstiprināta jaunā Haiti konstitūcija, kuru atbalstīja lielākā iedzīvotāju daļa. 1991. gada augustā deputātu palāta veica neuzticības balsojumu Aristīdam (par Aristīda gāšanu no prezidenta amata nobalsoja 83 deputāti, pret — 11). Līdz pat 1994. gadam valstī valdīja politiska nestabilitāte, kamēr Aristīds ar ASV palīdzību tika atjaunots prezidenta amatā. 2021. gada jūlijā atentātā nogalināja Haiti prezidentu Žuvenīlu Moizu (Jovenel Moïse).

2010. gada Haiti zemestrīce 

2010. gada 12. janvārī Haiti notika 7,0 balles stipra zemestrīce, kas izpostīja tās galvaspilsētu Portoprensu. Bojā gājušo skaits pēc oficiāliem datiem bija 230 000. Vēl daudzi iedzīvotāji tika ievainoti un palika bez pajumtes. Zemestrīcē tika iznīcinātas neskaitāmas celtnes, kā arī prezidenta pils, parlaments un daudzas citas sabiedriskas celtnes. Pēc bojāgājušo skaita šī ir postošākā zemestrīce, kāda notikusi Amerikā un otrā postošākā pasaulē šajā gadsimtā pēc 2004. gada Indijas okeāna zemestrīces.

Ekonomika 
Haiti ekonomika lielā mērā ir atkarīga no ārzemēs dzīvojošo iedzīvotāju investīcijām un atbalsta, 2014. gadā šie emigrantu naudas pārvedumi veidoja 22,7% no IKP, šis rādītājs bija astotais augstākais no visām valstīm.

Kultūra 
Haiti kultūrā saplūdušas vairāku etnisko grupu tradīcijas — galvenokārt franču un afrikāņu, bet zināma ietekme bijusi arī spāņu kolonistu un salas izmirušo pamatiedzīvotāju tradīcijām. Haiti kultūrā liela nozīme ir vudū, kas ir no Rietumāfrikas ievesto vergu tradicionālo reliģiju un katolicisma savienojums. Vairāki mūzikas stili ir izveidojušies no vudū ceremonijas, kā arī dažādu citus sarīkojumus pavadošās mūzikas. Viens no populārākajiem vietējās mūzikas stiliem ir Kompa. Arī Haiti virtuvē sajaukušies dažādu tautu virtuvju elementi. Lai gan tā ir līdzīga pārējo Karību reģiona salu virtuvēm, tai tomēr piemīt savas unikālas iezīmes. Haiti virtuve ir viduvēji asa, kā garšvielas bieži izmanto piparus, nozīmīga ēdienu sastāvdaļa ir rīsi un pupas, kā arī dažādi dārzeņi un augļi.

Izglītība 
Haiti universitātes:
 Karību Universitāte (Université Caraïbe) (CUC)
 Haiti Universitāte (Université d'État d'Haïti) (UEH)
 Notre Dame Haiti Universitāte (Université Notre-Dame d'Haïti) (UNDH)
 Université Chrétienne du Nord d'Haïti (UCNH)
 Université Lumière / MEBSH
 Université Quisqueya (UNIQ)
 École Supérieure d'Infotronique d'Haïti (ESIH)
 Université Roi Henri Christophe
 Université Publique de l'Artibonite aux Gonaïves (UPAG)
 Université Publique du Nord au Cap-Haïtien (UPNCH)
 Université Publique du Sud au Cayes (UPSAC)
 Université de Fondwa (UNIF)
 École Le Bon Samaritain

 Skatīt arī 
 Portoprensa
 2010. gada Haiti zemestrīce

 Piezīmes un atsauces 

 Ārējās saites 
 Haiti oficiālā valdības mājas lapa
 Lielākā Haiti avīze 
 Haiti profils  Pasaules Faktu grāmatā

 2010. gada zemestrīce 
 Zemestrīce Haiti — galerija The Boston Globe Haiti pēc 48 stundām — galerija The Boston Globe Haiti pēc sešām dienām — galerija The Boston Globe Haiti cilvēku sejas — galerija The Boston Globe Haiti pēc trīs nedēļām — galerija The Boston Globe Haiti pēc 70 dienām — galerija The Boston Globe''

Haiti