Jauda

Jauda — fizikāls lielums, kas raksturo veikto darbu noteiktā laika periodā. Ar jaudu saprot arī sistēmas enerģijas izmaiņas (iegūšanas vai patērēšanas) ātrumu. Parasti jaudu apzīmē ar burtu  vai .
Jaudas definīcijas formula

Mērvienības 
SI jaudas mērvienība ir vats.

Dažkārt tehnikā jaudu joprojām mēra arī zirgspēkos (zs). 1 zirgspēks aptuveni ir 735 vati.

Mehāniskā jauda 
Jebkurš spēks, kas darbojas uz kustīgu ķermeni, veic mehānisku darbu. Jaudu šādā gadījumā nosaka pēc formulas:

F — spēks, v — ātrums,  — leņķis starp ātruma un spēka vektoriem.

Elektriskā jauda 
Ar elektrisko jaudu saprot elektromagnētiskās enerģijas pārveidošanas vai patērēšanas ātrumu elektriskās ierīcēs.

Momentānā elektriskā jauda 
Momentānā jauda, kas izdalās uz elektriskās ķēdes elementa, ir vienāda ar momentānās strāvas un momentānā sprieguma reizinājumu:

Ja ķēdes elements ir rezistors ar pretestību R, tad

Līdzstrāvas jauda 
Tā kā līdzstrāvas spriegums un strāvas stiprums ir pastāvīgi un momentānie spriegumi un strāvas ir vienādas jebkurā laika momentā, tās aprēķina pēc formulām:

Maiņstrāvas jauda 
Izšķir aktīvo un reaktīvo maiņstrāvas jaudu.

Maiņstrāvas aktīvā jauda 
Sinusoidālas maiņstrāvas vidējā jauda:

;   

I un U — strāvas stipruma un sprieguma amplitūdas vērtības;

Ief un Uef — strāvas un sprieguma vidējās kvadrātiskās jeb efektīvās vērtības;

 — fāzu nobīde starp strāvu un spriegumu.

Koeficientu  sauc par jaudas koeficientu.

Maiņstrāvas reaktīvā jauda 
Raksturo enerģijas apmaiņu starp elektriskās ķēdes induktīvajiem un kapacitatīvajiem elementiem un barošanas avotu.

Reaktīvo jaudu mēra reaktīvajos voltampēros.

Maiņstrāvas pilnā jauda 
Maiņstrāvas pilno jeb šķietamo jaudu izsaka ar sprieguma un strāvas efektīvo vērtību reizinājumu un mēra voltampēros.
Lietderības koeficients n=cosф

Skatīt arī 
 Darbs
 Laiks

Ārējās saites 

Fizikāli lielumi