Segeda

Segeda () ir pilsēta Ungārijas dienvidos Tisas upes krastos, netālu no Rumānijas un Serbijas robežas. Čongrādas meģes centrs. Ar vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju Segeda ir trešā lielākā Ungārijas pilsēta.

Ekonomikā pazīstama kā pārtikas rūpniecības centrs. Izceļas ar savu papriku un salami. Apkaimē naftas ieguve.

Pilsētā atrodas Segedas Universitāte. Katru vasaru šeit notiek teātra festivāls.

Vēsture 
Segedas apkaimē, iespējams, bija huņņu kagana Atilas rezidence. Pilsēta pirmoreiz pieminēta 1183. gadā Ungārijas karaļa Bēlas III dokumentos. Mongoļu iebrukuma laikā pilsēta tika nopostīta, tomēr ātri atplauka.

16. gadsimtā, karaļa Lajoša I laikā, Segeda kļuva par ievērojamāko Dienvidungārijas pilsētu. 1498. gadā tai tika piešķirts impērijas brīvpilsētas statuss. 1526. gada 28. septembrī pilsētu izpostīja osmaņi, bet 1543. gadā viņi to ieņēma un Segeda kļuva par turku pilsētu. 1686. gadā pilsētu atguva Hābsburgu impērijas karaspēks, un 1715. gadā tā atguva impērijas brīvpilsētas statusu.

1848. gada revolūcijas laikā Segeda bija ievērojams ungāru revolucionāru centrs. 1849. gada jūlijā tā bija pēdējā revolucionārās valdības rezidence.

1879. gadā Segeda stipri cieta plūdos — neskarti palika tikai 5% apbūves.

Pēc Pirmā pasaules kara Segeda kļuva par pierobežas pilsētu, 1921. gadā uz šejieni pārcēlās universitāte no Klužas-Napokas (mūsdienās Segedas Universitāte), bet 1923. gadā — bīskapa rezidence no Timišoaras.

1965. gadā Segedas apkārtnē sāka iegūt naftu.

Ievērojamas personības 
 Ģūla Bagi (Julio Baghy, 1891—1967) — aktieris, esperanto rakstnieks
 Bēla Balāčs (Balázs Béla, 1884—1949) — kinokritiķis
 Geza Maroci (Maróczy Géza, 1870—1951) — šahists
 Katalina Novāka (Novák Katalin Éva, 1977) — ungāru politiķe

Atsauces

Ārējās saites 

 

Ungārijas pilsētas