Varakļāni

Varakļāni () ir pilsēta Latgalē netālu no Vidzemes robežas, Varakļānu novada centrs. Izvietojusies novada austrumos Kažovas kreisajā krastā pie autoceļa A12. Attālums līdz Rīgai — 200 km.

Vēsture 
Līdz 13. gadsimtam Varkas pilsnovads ar centru Varkas pilskalnā ir bijis senās Jersikas karaļvalsts sastāvdaļa. 1226. gadā tas pirmo reizi pieminēts (Warka) rakstītajos avotos kā novads, kuru bīskaps Alberts bija izlēņojis bruņiniekam Kokneses Teodorikam.

1483. gadā pirmoreiz pieminēta apdzīvota vieta tagadējās Varakļānu pilsētas vietā. Pēc Livonijas Konfederācijas sabrukuma 1562. gadā tā nokļuva Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldībā, kas jau no 1583. gada novadu piešķīrusi Borhu dzimtai. 1772. gadā pēc Polijas dalīšanas Varakļāni nonāca Krievijas Impērijas sastāvā.

1784. gadā Varakļāniem ir bijušas miesta tiesības. 1789. gadā grāfs Mihaels fon der Borhs uzcēla mūra pili un iekārtoja pils parku ar dīķiem. Grāfs Kārlis Borhs (Karol Borch) 1854. gadā dibināja katoļu baznīcas draudzi. 1897. gadā lielākā daļa iedzīvotāju (75%) Varakļānos bija ebreji un pilsētā bija trīs sinagogas, no kurām līdz mūsdienām saglabājusies Baltās sinagogas ēka.

1928. gada 11. februārī Varakļāni ieguva pilsētas tiesības. 1935. gadā 58% no pilsētas iedzīvotājiem bija ebreji. Īsi pēc nacistiskās Vācijas okupācijas sākuma 1941. gada 4. augustā Arāja komanda un tās palīgi pilsētas ebreju kapsētā nogalināja teju visus pilsētas ebrejus (ap 540 cilvēku). 2016. gadā pilsētā dzīvojis vairs tikai viens ebrejs — 1946. gadā dzimušais Solomons Segals.

Padomju okupācijas laikā no 1949. līdz 1956. gadam pilsēta bija Varakļānu rajona centrs, bet līdz 1962. gadam tā atradās Viļānu rajona sastāvā. Līdz 2009. gadam Varakļāni ietilpa Madonas rajonā, kad tika izveidots Varakļānu novads.

Ievērojamas vietas un objekti 
 Varakļānu muižas pils, celta no 1783. līdz 1789. gadam;
 Pilsētas parks;
 Mīlestības akmens — atrodas Kažovas upes krastā;
 Varakļānu Sv. Viktora katoļu baznīca, celta 1814. gadā;
 Varakļānu Sv. Marijas katoļu baznīca, celta no 1851. līdz 1854. gadam;
 Varakļānu luterāņu baznīca, celta 1874. gadā, atjaunota 1994. gadā;
 Ebreju kapsēta — divi pieminekļi Holokaustā nogalinātajiem;
 Varakļānu novada kultūras centrs (celts un atklāts 1958. gada 4. augustā, arhitekts Andrejs Aivars).

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Nacionālais sastāvs

Ievērojamas personības 
 Alberts Cimanovskis (1957—2020), priesteris
 Edgars Eriņš (1986), vieglatlēts
 Sandis Ģirģens (1980), politiķis
 Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis
 Konstantīns Počs (1912—1994), fiziķis un konstruktors
 Rita Strode (1955), politiķe
 Osvalds Zvejsalnieks (1944–2022), gleznotājs

Atsauces

Ārējās saites 

 Varakļānu muižas pils attēli

Latgale