Cetonia

Cetonia ir skarabeju vaboļu ģints no rožvaboļu apakšdzimtas. Tam pieder apmēram 30 sugas no 3 apakšģintīm. Ir izplatītas tikai Palaerktikas reģionā. Tās ir vidējas vai diezgan lielas vaboles, kuru garums variē no 13 līdz 23 mm. Latvijā sastopama tikai zeltītā rožvabole.

Tipiska suga ir Cetonia aurata (Linneaus, 1758).

Centonia ģints sugas atšķiras no citiem apakšdzimtas ģinšu pārstāvjiem ar sekojošām raksturīpašībām:
 mezonotuma priekšējais izaugums ir lodveidīgs, ne saspiests, daudz vai maz šaurs bazālā daļā;
 IX un X vēdera segmenti no mugurpuses saplūsti (tāpēc izskatās ka vēders sastāv no deviņiem segmentiem);
 kāju (tarsu) nagi plaši, apaļoti uz galotnes.

Pieaugušo vaboļu apraksts 
Vidēji lielas vai diezgan lielas vaboles. To ķermenis ir nedaudz iegarens, sašaurinās uz atpakaļ. Krāsa var būt zaļa, sarkanīgi-zaļa, violeta, zila, vara vai bronzas krāsā, ar metālisku spīdumu vai samtainu virsmu.

Kāpuru apraksts 

Kāpuri ir diezgan lieli, resni. Ķermenis ir nedaudz C burts veida izliekts, izklāts ar diezgan gariem, daudziem matiņiem.

Attīstība 
Viena īpatņa dzīves ilgums ir 2 gadi. Pirmo reizi ziemo kāpura stadijā, otro - pieauguša īpatņa. Attiecībā pret klimatiskiem apstākļiem pieaugušie īpatņi parādās aprīļa otrajā pusē (Eiropas dienvidaustrumos), maija sākumā (Austrumeiropā, Krievijas Eiropas daļas stepēs vai mežstepēs un Tālajos Austrumos), maija beigās vai jūnija sākumā (centrālas Sibīrijas taigā). Un sastapt tos var līdz augustam vai pat līdz septembra vidum.

Ekoloģija 
Pieaugušas vaboles barojas galvenokārt ar ziedu daļām, dažreiz ar jaunām lapām un augļiem, bieži dzer sulu, kas tek no kokiem. Kāpuri barojas ar mirušo koku koksni un saknēm.

Pristionchus maupasi hermafrodītiskas nematodes ir Cetonia (un dažu citu skarabeju un ūdensmīļu) forētiski komensāļi, kas nozīmē nematodes izmanto vaboles lai izplatītos apkārtnē.

Klasifikācija 
 ģints: Cetonia Fabricius, 1775
 apakšģints: Cetonia Fabricius, 1775
 suga: Cetonia aeratula Reitter, 1891
 suga: Cetonia asiatica Gory & Percheron, 1833
 suga: Cetonia aurata (Linnaeus, 1761)
 suga: Cetonia carthami Gory & Percheron 1833
 suga: Cetonia cypriaca Alexis & Delpont, 1994
 suga: Cetonia delagrangei Boucard, 1893
 suga: Cetonia delfilsi Le Comte, 1904
 suga: Cetonia funeraria Gory & Percheron, 1833
 suga: Cetonia kemali Delpont, 1995
 suga: Cetonia sexguttata d'Olsufiev, 1916
 suga: Cetonia viridescens Reitter, 1891
 apakšģints: Indocetonia Mikšic, 1965
 suga: Cetonia bensoni Westwood, 1849
 suga: Cetonia laeviventris Arrow, 1910
 suga: Cetonia rhododendri Gestro, 1891 (=Cetonia purpurascens Kraatz, 1897)
 suga: Cetonia rutilans Janson, 1881
 suga: Cetonia siamensis Franz Antoine, 2000
 suga: Cetonia vetusta Ritsema, 1885
 suga: Cetonia wrzecionkoi Krajcik, 2008
 apakšģints: Eucetonia Schoch, 1894
 suga: Cetonia angulicollis Kraatz, 1889
 suga: Cetonia chinensis Schurhoff, 1942
 suga: Cetonia filchnerae Kolbe, 1908
 suga: Cetonia kolbei (Curti, 1914)
 suga: Cetonia magnifica Ballion, 1870 (=Cetonia cupreola Kraatz, 1879)
 suga: Cetonia pygidionotis Schurhoff, 1942
 suga: Cetonia pililineata Schurhoff, 1942
 suga: Cetonia pilifera (Motschulsky 1860) 
 suga: Cetonia prasinata Bourgoin, 1915
 suga: Cetonia roelofsi Harold, 1880
 suga: Cetonia sakaii Antoine, 2000
 suga: Cetonia sichuana Krajcik, 2002
 suga: Cetonia viridiopaca (Motschulsky, 1860)

Atsauces

Ārējās saites 
 Andre Gorodinski. Checklist of Cetoniidae of the Palaearctic region.

Skarabeju dzimta