Gustavs Turss

Gustavs Turss (Tūrs) ( — ) bija Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps no 1948. līdz 1968. gadam.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Praulienas pagasta „Silniekos” Gustava un Annas Tursu (dz. Barbane) astoņu bērnu ģimenē (brāļi — Pēteris, Jānis un Otto, māsas — Berta, Alīda, Auguste un Anna).

Mācījās Lazdonas pagasta skolā (Gustavskolā), tad Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā un Pēterburgas Alekseja ģimnāzijā (1907—1910). Tērbatas Universitātē studēja jurisprudenci un vēlāk teoloģiju (1910—1918). Nokārtoja eksāmenu pro venia concionandi et pro ministerio.

Evaņģēliski luterisks garīdznieks (ordinēts 1920. gadā). Baznīcas Virsvaldes loceklis (1928, 1931). Latvijas Evaņģēliski luteriskās Baznīcas arhibīskaps (1946—1968). Miera aizstāvēšanas Padomes komitejas loceklis.
Mācītāja amatā ordinēts 1920. gada 20. jūnijā Rīgas Svētā Jēkaba baznīcā, kas tolaik vēl piederēja LELB.

Kopš 1921. gada strādāja kā skolotājs Bauskā un kalpoja kā mācītājs Bauskas Svētā Gara baznīcas draudzē, pavadot tur 24 gadus, kalpoja arī Bauskas apkārtnes draudzēs: Codē, Mežotnē un Budbergā. No 1928. līdz 1931. gadam bija LELB Virsvaldes loceklis. Bēgļu gaitās un pēc 2. Pasaules kara mācītājs Alūksnes, Sātu, Zemītes un Rīgas Svētā Jāņa draudzēs.

1948. gadā Tursu ievēlēja par Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapu.
1967. gadā LELB Konsistorijas sēdē prāvests Pēteris Kleperis un Teoloģijas semināra profesors Alberts Freijs cēla pret arhibīskapu apsūdzības par nepiemērotību savam amatam. Konsistorija iecēla prāvestu Kleperi par arhibīskapa vietnieku, ko apstiprināja Latvijas PSR Kulta lietu pārzinis un LELB sinode. 1968. gadā viņš atstāja savu amatu.
Miris 1973. gadā.

Ārējās saites 
 Zudusī Latvija 
Tursu ģimene 1902

Atsauces 

Arhibīskapi
Luterāņu arhibīskapi
1890. gadā dzimušie
1973. gadā mirušie
Latvijas luterāņu bīskapi
Madonas novadā dzimušie
Rīgas Meža kapos apbedītie