Kārlis Kristiāns Ulmanis

Kārlis Kristiāns Ulmanis (; dzimis , miris ) bija Vidzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un rakstnieks, pedagoģiskās literatūras izdevējs latviešu valodā. Latviešu literārās biedrības („Lettisch-Literärische Gesellschaft“) dibinātājs (1827). Tērbatas universitātes profesors (1835—1842) un rektors (1839—1841). Krievijas impērijas Evaņģēliski-luteriskās baznīcas ģenerālkonsistorijas viceprezidents (1856—1868) un bīskaps (no 1858). Sarakstījis daudz skolu mācībgrāmatu latviešu valodā, izstrādāja Vidzemes lauku skolu instrukciju, ko Vidzemes landtāgs pieņēma 1851. gadā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1793. gada 3. (15.) februārī Rīgā tirgoņa ģimenē. Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1808—1810), pēc tam Tērbatas universitātē (1810—1814), tad Jēnas un Getingenes universitātēs (1815—1816) studēja teoloģiju. No 1817. gada viņš bija Krimuldas un Pēterupes draudzes mācītājs (1817—1835). No 1727. gada Ulmanis darbojās Latviešu literārajā biedrībā un sarakstīja mācībgrāmatas latviešu valodā, tostarp “Dieva vārdu mācība”, “Par mūsu draudzi”, “Par Vidzemi”, “Par mūsu zemi”, “Valodas grāmatu” u.c. Krimuldā Ulmanis nodibināja draudzes skolu un arī Vidzemes evaņģēliski-luteriskās baznīcas sinodē 1834. gadā dedzīgi uzstājās par tautskolu veidošanu.

1835. gadā viņš kļuva par Tērbatas universitātes praktiskās teoloģijas profesoru (1835—1842), no 1839. līdz 1841. gadam pildīja Tērbatas universitātes rektora pienākumus. 1844. gadā Ulmanis atgriezās Rīgā un bija dažādos skolu pārvaldes amatos, 1846. gadā izdeva jaunu ābeci latviešu valodā. No 1847. gada izdeva trīs rakstu krājumus "Ziņas un stāsti par Dieva valstības lietām" (1847—1850). 1856. gadā viņu iecēla par Krievijas impērijas evaņģēliski-luteriskās baznīcas ģenerālkonsistorijas viceprezidentu (1856—1868) un 1858. gadā par bīskapu Pēterburgā.

Miris 1871. gada 8. (20.) oktobrī Valkā.

Darbi 

 “Rēķināšanas mācība” (1831),
 “Kādas ziņas par to, ko pie debess redzam” (1837),
 “Tā Dieva kalpa Mārtiņa Lutera mazais katķisis” (1844),
 dažas viņa pierakstītās latviešu tautas dziesmas ietvertas Bitnera krājumā "Latviešu ļaužu dziesmas un ziņģes" (1844)
 “Ābece” (1846),
 "Ziņas un stāsti par Dieva valstības lietām" (1847—1850),
 Jahresfeier der Rigaischen Section der Evangelischen Bibel-Gesellschaft in Rußland (1850) — referāts par Bībeles latviešu izdevumiem
 Lettisches Wörterbuch. 1. Theil (1872) — latviski vāciskās vārdnīcas 1. daļa (līdzautors)

Atsauces

Ārējās saites 
 Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
 Deutschbaltische Biographische Lexikon 

Vācbaltieši
Latvijas luterāņu mācītāji
Latvijas rakstnieki
Latvijas tulkotāji
Latviešu valodā rakstošie
Tulkotāji uz latviešu valodu
Rīgā dzimušie
Tartu Universitātes darbinieki