Pelēkā savvaļas vista

Pelēkā savvaļas vista jeb pelēkā džungļu vista (Gallus sonneratii) ir fazānu dzimtas (Phasianidae) vistveidīgais (Galliformes) putns, kas pieder vistu ģintij (Gallus). Pelēkā savvaļas vista dzīvo plašā teritorijā Indijā. Tās izplatības areāls plešas galvenokārt Indostānas pussalā, bet aptver arī Gudžarātu, Madhja Pradēšu un Rādžastānas dienviddaļu. Izplatības areāla ziemeļu daļa nedaudz pārklājas ar sarkanās savvaļas vistas (Gallus gallus) izplatības areālu. Šajā reģionā abas sugas mēdz reizēm hibridizēties. 

Ilgstoši valdīja uzskats, ka mājas vista ir cēlusies no sarkanās savvaļas vistas. Tomēr pēdējo gadu ģenētiskie pētījumi ir atklājuši, ka pagātnē mājas vista tikusi hibridizēta arī ar pelēko savvaļas vistu. No pelēkās savvaļas vistas mājas vista ir mantojusi dzelgano ādu.

Izskats un īpašības 

Kā visiem fazānu dzimtas putniem arī pelēkajai savvaļas vistai ir ļoti viegli atpazīt tēviņu un mātīti. Gailis ir lielāks, spēcīgāks un muskuļotāks kā vista. Tā ķermeņa garums ir apmēram 75 cm. Gaiļa kakls un pleci ir segta ar garām, melnām spalvām, kuru gali punktēti ar it kā vaskainiem, smilšu krāsas lāsumiem. Uz pleciem lāsumi kļūst zeltaini oranžīgi. Arī muguras garo, pelēko spalvu gali ir punktēti ar rūsganiem vaskainiem lāsumiem. Ķermeņa apspalvojums ir pelēks, kas arī smalki punktots ar baltiem lāsumiem. Kājas ir sārtas, bet sekste un bārda sarkana. Salīdzinot ar sarkanās savvaļas vistas gaili, sekste un bārda ir mazāk attīstītas. Gaiļa kājām ir pieši, bet vistām to nav. Astes centrālās spalvas ir garas un izliektas. To krāsa, kā arī spārni ir violeti melni ar metālisku spīdumu. Pēc riesta gailis maina košo kakla apspalvojumu, tas kļūst vienmērīgi tumši pelēks.

Mātīte jeb vista ir augumā mazāka, un tās apspalvojums ir mazāk košs. Ķermeņa garums ir 38 cm. Tās krūtis tāpat kā gailim ir pelēkbrūna ar baltiem lāsumiņiem, bet pavēdere kļūst gaiša, gandrīz balta. Mugura, spārni, aste un galva brūna. Sekste ir ļoti necila, gaišā, sartā krāsā. Kājas dzeltenas.

Uzvedība un barība 
Pelēkās savvaļas vistas apdzīvo biezos pamežus un krūmājus. Tāpat kā mājas gaiļi arī pelēkie savvaļas gaiļi rītos un vakaros skaļi dzied visiem pazīstamo gaiļa dziesmu - "ki-ke-ri-gū". Bet atšķirībā no sarkanā savvaļas gaiļa tas spārnus pirms dziedāšanas nesasit. Pelākās savvaļas vistas veido nelielus ģimenes barus. Lielākā daļa veido monogāmus pārus. Pētījumos Indijas dienvidos vidējā gaiļu un vistu attiecība barā bija 1:1,2. Lai arī pa dienu bars pamatā barojas uz zemes, tas salaižas kokos, lai izbēgtu no ienaidnieka, kā arī naktī tas guļ koku zaros.

Pelēkā savvaļas vistas barojas ar dažādiem graudiem un sēklām, bambusa sēklas ieskaitot, tās ēd arī ogas, augļus, kukaiņus un dažādus bezmugurkaulniekus. Iecienīti kukaiņi ir termīti.

Ligzdošana 

Pelēkās savvaļas vistas ligzdo no februāra līdz maijam. Dējumā ir 4 - 6 olas. Tās ir gaišā krēmkrāsā. Inkubācijas periods ilgst 21 dienu. Gada laikā pārim var būt vairāki dējumi. Vista par cāļiem rūpējas pirmās 9 nedēļas. Pēc tam tie tiek uzticēti rūpīgajam tēvam, bet vista sāk dēt nākamo dējumu.

Atsauces

Ārējās saites 
 IBC: Grey Junglefowl (Gallus sonneratii) 
 Indian birds
 Pelēkās savvaļas vistas gaiļa foto galerija (animalsinthecity)
 Pelēkās savvaļas vistas foto galerija (flickr)
 Pelēkās savvaļas vistas ģimenes barošanās video (indiavideo)

Vistas
Āzijas putni
Indijas fauna