Dawn (zonde)

Dawn (no  — 'ausma') bija NASA starpplanētu zonde Vestas asteroīda un  Cereras pundurplanētas izpētei. Tā palaista 2007. gadā. Pētīja Vestu laikā no 2011. līdz 2012. gadam, bet Cereru — kopš 2015. gada. 2018. gadā zonde beidza darbību.

Dawn ir pirmais kosmiskais aparāts, kas iegājis ārpus Zemes vispirms viena, pēc tam cita astronomiskā objekta orbītā.

Zondes uzbūve 
Dawn galvenā dzinējiekārta sastāvēja no trim ksenona jonu dzinējiem, kuri bija līdzīgi tam, ko izmēģināja kosmiskajā aparātā Deep Space 1.

Kosmiskā aparāta izgatavošana 
Dawn projekts tika vairākkārt apturēts. Pirmoreiz tas notika 2003. gada decembrī, bet atjaunots 2004. gada februārī. 2005. gada oktobrī atkal darbi tika apstādināti. 2006. gada janvārī presē notika diskusijas par projekta nenoteikto stāvokli, bet NASA nepaziņoja skaidru lēmumu.  NASA atcēla (publiski paziņoja, bet nebija formāla lēmuma) misiju sakarā ar tehniskām problēmām un budžeta pārtēriņu par 20 %.  NASA paziņoja, ka projekts tiks turpināts, jo misijas vadītāji atrada iespējas atrisināt problēmas.

2006. gada septembra beigās zondes instrumentu nodalījuma izgatavošana un integrācija bija pabeigta.

Pirmsstarta notikumi 
Starts sākotnēji bija plānots , bet tika pārcelts uz  sakarā ar raķetes daļu piegādes aizkavēšanos. Celtņa, ar kuru paceļ raķetes cietās degvielas starta paātrinātājus, bojājuma dēļ startu pārcēla uz . Sagatavojot zondi startam, netīšām uz tās saules baterijām uzkrita detaļa. Nelielā bojājuma novēršana iekļāvās termiņā. Sliktie laika apstākļi kosmodroma apkārtnē aizkavēja startu līdz . Tad problēmu dēļ ar lidmašīnu, kurai bija jānovēro raķetes palaišana, starts bija jāatliek uz , bet pēc tam uz . Lai neietekmētu citas zondes Phoenix startu (tas notika ), Dawn palaišana tika atlikta uz vēlāku laiku. Tika noteikts starta datums . Startu pārcēla uz , kad slikti laika apstākļi neļāva uzpildīt degvielu otrajā pakāpē.

Lidojuma gaita

Sākumposms 
Zonde tika palaista  11:34 UTC ar nesējraķeti Delta 7925H no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma 17B.

2007. gada oktobrī tika testēti zinātniskie instrumenti.
No 13. līdz 15. novembrim izmēģināja trīs ksenona jonu dzinējus darbībā. 19. novembrī pirmoreiz sakariem ar Zemi tika izmantota jaudīgā galvenā antena. Pēc jaunas programmatūras ielādēšanas novembra beigās, 27. novembrī zondes galvenais dators pārlādējās, un Dawn iegāja "drošajā režīmā". Nākamajā dienā kosmisko aparātu izdevās atgriezt normālajā darbības režīmā. 17. decembrī jonu dzinēji tika iedarbināti nepārtrauktā darbības režīmā.

 Dawn veica Marsa pārlidojumu. Visciešākā satuvošanās bija 00:28 UTC 549 km no planētas virsmas. Izmantojot Marsa gravitāciju, kosmiskā aparāta ātrums tika palielināts par 9330 km/h, ietaupot dzinēja darbvielu (ksenonu). Planētas pārlidojums deva iespēju zinātniekiem pārbaudīt un kalibrēt pētnieciskos instrumentus.

 zonde ielidoja asteroīdu joslā.

 sabojājās viens no četriem Dawn žiroskopiem, kas nodrošina kosmiskā aparāta stabilitāti. Zonde var normāli darboties arī ar trim žiroskopiem.

Orbītā ap Vestu 
 Dawn iegāja asteroīda Vesta orbītā. Zonde ar ksenona dzinēju palīdzību pamazām pazemināja orbītu, līdz 8.decembrī tika sasniegta 210 km augsta orbīta, kas bija optimāla kartēšanai.

Sākotnēji Vestas orbītu bija paredzēts atstāt 2012. gada 26. augustā. Sakarā ar problēmām kosmiskā aparāta vienā no žiroskopiem, manevrs tika atcelts.
Dawn asteroīda orbītu atstāja 5. septembrī aptuveni 06:26 UTC.

Tālākā zondes trajektorija veda uz Cereru.

Orbītā ap Cereru 
Pirmais Cereras attēls uzņemts 2014. gada 5. decembrī, 1,2 miljonu kilometru attālumā no tās.

2015. gada 6. martā 12:39 UTC Dawn iegāja orbītā ap pundurplanētu, kļūstot par pirmo kosmisko aparātu, kurš iegājis orbītā ap diviem astronomiskiem objektiem.

2018. gada 1. novembrī tika paziņots, ka Dawn ir iztērējusi degvielu un ir nekontrolējamā stāvoklī. Līdz ar to zondes 11 gadu lidojums bija beidzies.

Atsauces 

Starpplanētu zondes