2023. gads

2023. gads () ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā. Tas ir mūsu ēras divdesmit pirmā gadsimta un trešās tūkstošgades 23. gads, kā arī 3. gads divdesmit pirmā gadsimta trešajā desmitgadē.

Šajā gadā turpinājās 2022. gadā aizsāktais Krievijas iebrukums Ukrainā un daļas teritorijas okupācija, kā arī COVID-19 pandēmija. Janvārī islāmistu spridzinātājs-pašnāvnieks mošejā Pakistānā nogalināja 100 cilvēku. Februārī vairākās spēcīgās zemestrīcēs Turcijā un Sīrijā bojā gāja vismaz  cilvēku. Oktobrī Palestīnas paramilitārā organizācija Hamās uzsaka karu pret Izraēlu.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Zviedrija, nomainot Čehiju.
 par Eiropas kultūras galvaspilsētām kļuva Elefsina (Grieķija), Timišoara (Rumānija) un Vesprēma (Ungārija).
 Horvātijā ieviesa eiro, un tā kļuva par 20. Eirozonas dalībvalsti. Šī bija pirmā monetārās savienības paplašināšanās kopš Lietuvas pievienošanās 2015. gadā. Tāpat, Horvātija kļuva par Šengenas zonas dalībvalsti.
 Luizs Inasiu Lula da Silva kļuva par Brazīlijas prezidentu pēc tam, kad vēlēšanu otrajā kārtā  uzvarēja iepriekšējo prezidentu Žairu Bolsonaru.
 Uzbekistāna pabeidza pāreju uz latīņu alfabēta izmantošanu, tādējādi atsakoties no kirilicas.
 5. janvāris — Svētā Pētera laukumā Vatikānā notika Romas pāvesta Benedikta XVI bēres.
 8. janvāris:
 COVID-19 pandēmija: Ķīna atvēra savas robežas ārvalstniekiem, tādā veidā pārtraucot ceļošanas ierobežojumus, ko ieviesa 2020. gada martā.
 Bijušā Brazīlijas prezidenta Žaira Bolsonaru atbalstītāji iebruka Nacionālajā kongresā, Federālajā augstākajā tiesā un prezidenta pilī.
 no 13. janvāra līdz 14. janvārim — notika Čehijas prezidenta vēlēšanu pirmā kārta.
 no 27. janvāra līdz 28. janvārim — notika Čehijas prezidenta vēlēšanu otrā kārta; saņemot 58% balsu, par prezidentu ievēlēja atvaļināto NATO ģenerāli Petru Pavelu.

Februāris 
 6. februāris — Turcijas dienvidrietumos un Sīrijā notika divas zemestrīces (7-8 magnitūdas), nogalinot vairāk nekā  cilvēku un vairākus tūkstošus ievainojot.
 16. februāris — par Moldovas premjerministru kļuva Dorins Rečans, nomainot Nataliju Gavrilicu.
 28. februāris — Grieķijā notika vilcienu sadursme, kā rezultātā gāja bojā 43 cilvēki un 57 tika hospitalizēti. Tā ir uzskatāma par Grieķijā lielāko dzelzceļa katastrofu upuru skaita ziņā.

Marts 
 5. marts — notika Igaunijas parlamenta vēlēšanas.
 no 6. marta līdz 10. martam — Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi notika protesti pret "Ārvalstu aģentu" likumu, protestu rezultātā likuma pieņemšanu apturēja.
 10. marts — Silicon Valley Bank, 16. lielākā banka ASV, bankrotēja, radot lielāko banku bankrotu kopš 2008. gada finanšu krīzes, kas ietekmēja uzņēmumus visā pasaulē.
 16. marts — Moldovas parlaments apstiprināja likumprojektu par jēdziena "moldāvu valoda" aizstāšanu ar "rumāņu valoda" visos oficiālajos dokumentos.
 17. marts — Starptautiskā krimināltiesa izdeva Krievijas prezidenta Vladimira Putina aresta orderi par ukraiņu bērnu deportāciju uz Krievijas Federācijas teritoriju.
 19. marts — Šveices investīciju banka UBS Group AG piekrita pirkt Credit Suisse par 3 miljardiem Šveices franku (3,2 miljardiem ASV dolāru), veicot visu akciju darījumu ar Šveices valdības un Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādes starpniecību.
 25. marts — Vladimirs Putins paziņoja, ka ar Baltkrievijas prezidentu Aleksandru Lukašenko ir noslēgta vienošanās par taktisko kodolieroču izvietošanu Baltkrievijas teritorijā.

Aprīlis 
 2. aprīlis — notika Somijas parlamenta vēlēšanas, kurās visvairāk balsu saņēma Peteri Orpo vadītā centriski labējā Nacionālās koalīcijas partija (NKP).
 4. aprīlis — Somija kļuva par 31. NATO dalībvalsti.
 15. aprīlis — slēdza pēdējās trīs Vācijas atomelektrostacijas.
 19. aprīlis — Jemenas galvaspilsētā Sanā, labdarības pasākuma laikā izceļoties drūzmai, gāja bojā vismaz 85 cilvēki un vairāk nekā 320 tika ievainoti.
 20. aprīlis — pirmo reizi palaista pasaulē lielākā raķete SpaceX Starship, kas eksplodēja 4 minūtes pēc pacelšanās.

Maijs 
 5. maijs — Pasaules Veselības organizācija izsludināja, ka COVID-19 pandēmija vairs nav starptautiska ārkārtas situācija.
 6. maijs — Vestminsteras abatijā notika Apvienotās Karalistes karaļa Čārlza III oficiālā kronēšanas ceremonija.
 no 9. maija līdz 13. maijam — Liverpūlē notika Eirovīzijas dziesmu konkurss; konkursā uzvarēja Lorīna no Zviedrijas ar dziesmu Tattoo.
 23. maijs — notika kaujas Belgorodas apgabalā Krievijā, kur, pēc Ukrainas ziņām, Krievu brīvprātīgo korpuss un Leģions "Krievijas Brīvība" uzsāka operāciju pret Krievijas Federācijas spēkiem, lai izveidotu "drošības zonu" Ukrainas pierobežā.
 no 12. maija līdz 28. maijam — Somijā un Latvijā norisinājās Pasaules čempionāts hokejā.
 no 27. maija līdz 28. maijam — notika sadursmes starp Taliban un Irānu, 3 talibi gāja bojā; vēlāk puses atrisināja situāciju.
 28. maijs — Turcijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja līdzšinējais prezidents Redžeps Tajips Erdogans, otrajā vēlēšanu kārtā iegūstot 52,14% balsu.

Jūnijs 
 2. jūnijs — vilcienu sadursmē Indijas Odišas štatā bojā gāja vismaz 288 un ievainoti aptuveni 1000 cilvēki.
 6. jūnijs — Krievijas spēki Hersonas apgabalā uzspridzināja Kahovkas ūdenskrātuves (Kahovkas hidroelektrostacijas) aizsprostu, izraisot plašu teritoriju applūšanu un cilvēku upurus.
 14. jūnijs — zinātnieki no Kembridžas Universitātes pirmo reizi radīja cilvēka embriju tikai no cilmes šūnām, neizmantojot spermatozoīdus un olšūnas.
 18. jūnijs — zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana: sākās starptautiska meklēšanas un glābšanas operācija, kad netālu no kuģa "Titāniks" vraka pazuda zemūdens peldlīdzeklis, kurā atradās pieci cilvēki.
 20. jūnijs — par Somijas premjerministru kļuva Peteri Orpo, nomainot Sannu Marinu.
 23. jūnijs — Vāgnera grupas vadītājs Jevgeņijs Prigožins uzsāka bruņotu sacelšanos pret Krievijas varas iestādēm, kas noslēdzās 24. jūnijā ar vienošanos par tās pārtraukšanu.
 27. jūnijs — Krievijas bruņoto spēku raķešu uzbrukumā Kramatorskai tika nogalināti 12 un ievainoti 65 civiliedzīvotāji.
 30. jūnijs — Brazīlijas Augstākā vēlēšanu tiesa bloķēja bijušā valsts prezidenta Žaira Bolsonaru iespēju pretendēt uz amatu līdz 2030. gadam, jo viņš mēģināja apdraudēt 2022. gada Brazīlijas vispārējās vēlēšanas, nepamatoti apgalvojot par vēlētāju krāpšanu, un ļaunprātīgi izmantoja savas pilnvaras, izmantojot valdības saziņas kanālus.

Jūlijs 
 1. jūlijs — par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Spānija, nomainot Zviedriju.
 11. un 12. jūlijs — Viļņā, Lietuvā notika 2023. gada NATO samits.
 14. jūlijs — Amerikas Savienotajās Valstīs aktieru arodbiedrības SAG-AFTRA dalībnieki sāka streiku, pievienojoties scenāristiem Amerikas Scenāristu ģildes streikā.
 20. jūlijs — 20. augusts — Austrālijā un Jaunzēlandē norisinājās FIFA Pasaules kauss sievietēm.
 23. jūlijs — 2023. gada Grieķijas savvaļas ugunsgrēki: Augsto gaisa temperatūru un savvaļas ugunsgrēku dēļ, desmitiem tūkstošu tūristu tika evakuēti no Rodas salas. Tā kļuva par lielāko cilvēku evakuāciju Grieķijas vēsturē.
 26. jūlijs — Militārais apvērsums Nigērā: Nigēras prezidents Mohameds Bazums tika gāzts no amata militārā apvērsumā.

Augusts 
 6. augusts — Noskrienot no sliedēm vilcienam Hazara Express, Sindā, Pakistānā, bojā gāja 30 cilvēki.
 9. augusts — Kampaņas mītiņā, Kito pilsētā, tika nogalināts Ekvadoras prezidenta amata kandidāts Fernando Viljavisenso.
 23. augusts:
 Lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā gāja bojā 7 pasažieri un 3 apkalpes locekļi. Tajā atradās arī Krievijas algotņu grupējuma "Vagner" līderis Jevgeņijs Prigožins, Dmitrijs Utkins un vēl 8 pasažieri.
 Indija veiksmīgi nosēdināja bezpilota izpētes robotu Chandrayaan-3 uz Mēness virsmas, tādējādi kļūstot par pirmo valsti, kas sasniegusi Mēness Dienvidpolu.
 25. augusts — 10. septembris — Indonēzijā, Filipīnās un Japānā norisinājas FIBA Pasaules kauss, par uzvarētājiem kļuva Vācija.

Septembris 
 8. septembris — Marokā notika zemestrīce, kurā gāja bojā vairāk nekā 2900 cilvēku.
 19. septembris — Azerbaidžāna uzsāka militāro operāciju Kalnu Karabahā.

Oktobris 
 7. oktobris:
 Hamās uz Izraēlas apdzīvotajām vietām no Gazas joslas izšāva tūkstošiem raķešu, nogalinot vismaz 100 un ievainojot vairāk nekā 900 cilvēku. Izraēla atbildēja ar aviācijas triecieniem Gazas joslā, nogalinot vismaz 198 cilvēkus, bet vairāk nekā 1600 ievainojot. Izraēla pirmo reizi kopš 1973. gada pieteica karu Hamās un to sabiedroto organizācijām.
 Afganistānas Herātas vijaletā notika zemestrīces, kuru rezultātā bojā gāja vairāk kā 2000 cilvēku un ievainoti vairāk kā 9000 cilvēku. Zemestrīces grūdienus varēju just arī Irānā un Turkmenistānā. Šis bija nāvējošākās zemestrīces Afganistānā kopš 1988. gada.

Nezināms datums 
 Starp ASV, Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm un Māršala Salām beidzas Brīvās apvienības līguma termiņš.
 Volta Disneja animācijas filmai "Tvaikonis Villijs", kā arī divām citām Mickey Mouse filmām, kas iznāca 1928. gadā, beidzas autortiesību aizsardzības termiņš.

Miruši

Janvāris 
  — Kens Bloks (Ken Block), ASV autosportists (dzimis 1967. gadā)
 :
 Volters Kaningems (Walter Cunningham), ASV astronauts (dzimis 1932. gadā)
 Ruslans Hasbulatovs (Руслан Хасбулатов), Krievijas ekonomists un politiķis (dzimis 1942. gadā)
 Abdels Salams Majali (عبد السلام المجالي), Jordānijas politiķis, premjerministrs (dzimis 1925. gadā)
 :
 Feja Veldone (Fay Weldon), britu rakstniece, esejiste un dramaturģe (dzimusi 1931. gadā)
 Rozija Mitermaiere (Rosi Mittermaier), Vācijas kalnu slēpotāja (dzimusi 1950. gadā)
  — Ērls Bouens (Earl Boen), amerikāņu aktieris (dzimis 1941. gadā)
  — Džanluka Vjalli (Gianluca Vialli), Itālijas futbolists un treneris (dzimis 1964. gadā)
  — Rasels Benkss (Russell Banks), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1940. gadā)
 :
 Melinda Dilone (Melinda Dillon), amerikāņu aktrise (dzimusi 1939. gadā)
 Čārlzs Simičs (Charles Simic, Чарлс Симић), serbu izcelsmes amerikāņu dzejnieks (dzimis 1938. gadā)
 :
 Džefs Beks (Jeff Beck), amerikāņu ģitārists (dzimis 1944. gadā)
 Konstantīns II (Κωνσταντῖνος Β΄), pēdējais Grieķijas Karalistes konstitucionālais monarhs (dzimis 1940. gadā)
 Džordžs Pells (George Pell), Austrālijas garīdznieks, katoļu baznīcas kardināls (dzimis 1941. gadā)
  — Murtaza Rahimovs (Муртаза Рахимов, Мортаза Рәхимов), krievu-baškīru politiķis, Baškortostānas prezidents (dzimis 1934. gadā)
  — Līza Marija Preslija (Lisa Marie Presley), amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1968. gadā)
  — Klāss Lestanders (Klas Lestander), Zviedrijas biatlonists (dzimis 1931. gadā)
  — Inna Čurikova (Инна Чурикова), PSRS un Krievijas aktrise (dzimusi 1943. gadā)
  — Vahtangs Kikabidze (ვახტანგ კიკაბიძე), gruzīnu aktieris, dziedātājs, režisors un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1938. gadā)
  — Džina Lollobridžida (Gina Lollobrigida), itāļu aktrise un fotožurnāliste (dzimusi 1927. gadā)
 :
 Deniss Monastirskis (Денис Монастирський), ukraiņu jurists un politiķis (dzimis 1980. gadā)
 Deivids Krosbijs (David Crosby), amerikāņu folkroka pionieris (dzimis 1941. gadā)
  — Alvaro Koloms (Álvaro Colom), Gvatemalas inženieris, uzņēmējs un politiķis, valsts prezidents (dzimis 1951. gadā)
  — Sindija Viljamsa (Cindy Williams), amerikāņu aktrise (dzimusi 1947. gadā)
  — Barets Strongs (Barrett Strong), ASV dziedātājs un dziesmu autors (dzimusi 1968. gadā)
  — Bobijs Halls (Bobby Hull), Kanādas hokejists (dzimis 1939. gadā)

Februāris 
  — Žans Pjērs Žabuils (Jean-Pierre Jabouille), Francijas autosportists (dzimis 1942. gadā)
  — Pako Rabanne (Paco Rabanne), Spānijas modes dizaineris (dzimis 1934. gadā)
  — Pervezs Mušarafs (پرويز مشرف), Pakistānas politiķis, valsts prezidents un premjerministrs (dzimis 1943. gadā)
  — Kristians Atsu (Christian Atsu), Ganas futbolists (dzimis 1992. gadā)
 :
 Miroslavs Blaževičs (Miroslav Blažević), Horvātijas futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
 Bērts Bekaraks (Burt Bacharach), ASV mūziķis (dzimis 1928. gadā)
  — Ivans Silajevs (Иван Силаев), padomju un krievu politiķis, PSRS ministru padomes priekšsēdētājs (dzimis 1943. gadā)
 :
 Hanss Modrovs (Hans Modrow), vācu politiķis, VDR ministru padomes priekšsēdētājs (dzimis 1928. gadā)
 Karloss Saura (Carlos Saura), spāņu kinorežisors, fotogrāfs un rakstnieks (dzimis 1932. gadā)
  — Hosē Marija Gil-Robls (José María Gil-Robles y Gil-Delgado), 8. Eiropas parlamenta prezidents (dzimis 1935. gadā)
  — Rakela Velča (Raquel Welch), ASV aktrise un modele (dzimusi 1940. gadā)
  — Tims Lobingers (Tim Lobinger), Vācijas vieglatlēts (dzimis 1972. gadā)
  — Gregs Fosters (Greg Foster), ASV vieglatlēts (dzimis 1958. gadā)
  — Amansio Amaro (Amancio Amaro), Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1939. gadā)

Marts 
  — Žists Fontēns (Just Fontaine), Francijas futbolists (dzimis 1933. gadā)
 :
 Kendzaburo Oe (大江 健三郎), Japānas rakstnieks (dzimis 1935. gadā)
 Toms Saizmors (Tom Sizemore), ASV aktieris (dzimis 1961. gadā)
  — Dmitro Kocjubailo (Дмитро Коцюбайло), Ukrainas karavīrs (dzimis 1995. gadā)
  — Diks Fosberijs (Dick Fosbury), ASV vieglatlēts (dzimis 1947. gadā)
  — Lenss Rediks (Lance Reddick), ASV aktieris un mūziķis (dzimis 1962. gadā)
 19. marts — Žans Žaks Favjē (Jean-Jacques Favier), Francijas kosmonauts (dzimis 1949. gadā)
  — Viliss Rīds (Willis Reed), ASV basketbolists, treneris un menedžeris (dzimis 1942. gadā)
  — Vladimirs Čurovs (Владимир Чуров), Krievijas politiķis, Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs (dzimis 1953. gadā)
  — Gordons Mūrs (Gordon Moore), ASV inženieris un uzņēmējs, Intel dibinātājs (dzimis 1929. gadā)
  — Rjuiči Sakamoto (坂本 龍一), japāņu komponists, mūziķis un aktieris (dzimis 1952. gadā)

Aprīlis 
  — Vlodzimežs Šmits (Włodzimierz Schmidt), Polijas šahists (dzimis 1943. gadā)
  — Vladlens Tatarskis (Владлен Татарский), Krievijas militārais blogeris un propagandists (dzimis 1982. gadā)
  — Lase Velanders (Lasse Wellander), Zviedrijas mūziķis, ABBA ģitārists (dzimis 1952. gadā)
 :
 Kreigs Brīns (Craig Breen), Īrijas autosportists (dzimis 1990. gadā)
 Mērija Kvanta (Mary Quant), britu modes dizainere (dzimusi 1930. gadā)
  — Ahmads Džamals (Ahmad Jamal), ASV mūziķis (dzimis 1930. gadā)
  — Olehs Barna (Олег Барна), Ukrainas cilvēktiesību aktīvists, politiķis un karavīrs (dzimis 1967. gadā)
  — Munbins (문빈), Dienvidkorejas mūziķis, aktieris un modelis (dzimis 1998. gadā)
  — Harijs Belafonte (Harry Belafonte), ASV mūziķis, aktieris, sociālais aktīvists (dzimis 1927. gadā)
  — Džerijs Springers (Jerry Springer), ASV televīzijas raidījumu vadītājs, žurnālists, producents, aktieris un politiķis (dzimis 1944. gadā)
  — Abu al Huseins al Huseini al Kuraši (أبو الحسين الحسيني القرشي), terorists, Islāma valsts kalifs (dzimšanas gads nezināms)
  — Ralfs Bostons (Ralph Boston), ASV vieglatlēts (dzimis 1939. gadā)

Maijs 
 
 Torija Bovija (Tori Bowie), ASV vieglatlēte (dzimusi 1990. gadā)
 Valentīns Judaškins (Валентин Юдашкин), PSRS un Krievijas modes dizainers (dzimis 1963. gadā);
  — Rita Lī (Rita Lee), Brazīlijas dziedātāja (dzimusi 1947. gadā)
  — Roberts Lūkass (Robert Lucas), ASV ekonomists (dzimis 1937. gadā)
 :
 Helmuts Bergers (Helmut Berger), Austrijas kinoaktieris (dzimis 1944. gadā)
 Džims Brauns (Jim Brown), ASV amerikāņu futbola spēlētājs, cilvēktiesību aktīvists un aktieris (dzimis 1936. gadā)
  — Mārtins Eimiss (Martin Amis), angļu rakstnieks un scenārists (dzimis 1949. gadā)
  — Rejs Stīvensons (Ray Stevenson), ziemeļīru aktieris (dzimis 1964. gadā)
  — Tīna Tērnere (Tina Turner), amerikāņu dziedātāja (dzimusi 1939. gadā)
  — Haralds cur Hauzens (Harald zur Hausen), vācu medicīnas zinātnieks, virusologs (dzimis 1936. gadā)
  — Ama Ata Aidu (Ama Ata Aidoo), Ganas rakstniece (dzimusi 1942. gadā)

Jūnijs 
  — Kaija Sāriaho (Kaija Saariaho), somu komponiste (dzimusi 1952. gadā)
  — Džims Hainss (Jim Hines), ASV vieglatlēts un amerikāņu futbolists (dzimis 1946. gadā)
 :
 Roberts Hansens (Robert Hanssen), amerikāņu spiegs, dubultaģents (dzimis 1944. gadā)
 Astruda Žilberto (Astrud Gilberto), Brazīlijas dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1940. gadā)
  — Fransuāza Žilo (Françoise Gilot), franču māksliniece (dzimusi 1921. gadā)
  — Pets Robertsons (Pat Robertson), ASV garīgais līderis un politiķis (dzimis 1930. gadā)
  — Alens Turens (Alain Touraine), franču sociologs (dzimis 1925. gadā)
  — Teodors Kačinskis (Theodore Kaczynski), poļu izcelsmes amerikāņu zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists (dzimis 1942. gadā)
  — Mikio Aoki (青木 幹雄), japāņu politiķis, bijušais Japānas premjerministrs (dzimis 1934. gadā)
 :
 Silvio Berluskoni (Silvio Berlusconi), itāļu politiķis un uzņēmējs, bijušais Itālijas premjerministrs (dzimis 1936. gadā)
 Hārvijs Glanss (Harvey Glance), ASV vieglatlēts (dzimis 1957. gadā)
 Džons Ramīta (John Romita), ASV komiksu mākslinieks (dzimis 1930. gadā)
 Trīts Viljamss (Treat Williams), ASV aktieris (dzimis 1951. gadā)
  — Kormaks Makartijs (Cormac McCarthy), ASV rakstnieks (dzimis 1933. gadā)
 15. jūnijs — Glenda Džeksone (Glenda Jackson), angļu aktrise un politiķe (dzimusi 1936. gadā)
  — Džino Mēders (Gino Mäder), Šveices riteņbraucējs (dzimis 1997. gadā)
  — Stoktons Rašs (Stockton Rush), ASV uzņēmējs un inženieris (dzimis 1962. gadā)
  — Džons Gudenafs (John Goodenough), ASV materiālzinātnieks (dzimis 1922. gadā)
  — Alans Ārkins (Alan Arkin), ASV aktieris un kinorežisors (dzimis 1934. gadā)

Jūlijs 
  — Viktorija Ameļina (Вікторія Амеліна), ukraiņu rakstniece (dzimusi 1986. gadā)
  — Arnaldo Forlani (Arnaldo Forlani), Itālijas politiķis, valsts premjerministrs (dzimis 1925. gadā)
  — Luiss Svaress Miramontess (Luis Suárez Miramontes), spāņu futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
 :
 Oļegs Cokovs (Олег Цоков), Krievijas virsnieks. ģenerālleitnants (dzimis 1971. gadā)
 Milans Kundera (Milan Kundera), čehu-franču rakstnieks (dzimis 1929. gadā)
 Aless Puškins (Алесь Пушкін), baltkrievu mākslinieks un politieslodzītais (dzimis 1965. gadā)
 :
 Džeina Birkina (Jane Birkin), angļu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1946. gadā)
 Kevins Mitniks (Kevin Mitnick), ASV datordrošības konsultants, autors un notiesāts hakeris (dzimis 1963. gadā)
  — Tonijs Benets (Tony Bennett), amerikāņu dziedātājs (dzimis 1926. gadā)
  (atrasta mirusi) — Šineida O'Konora (Sinéad O'Connor), īru dziedātāja un mūziķe (dzimusi 1966. gadā)
  — Martins Valzers (Martin Walser), vācu rakstnieks (dzimis 1927. gadā)
  — Pols Rubenss (Paul Reubens), amerikāņu aktieris un komiķis (dzimis 1952. gadā)

Augusts 
  — Anrī Konans Bedjē (Henri Konan Bédié), Kotdivuāras politiķis, valsts prezidents (dzimis 1934. gadā)
 :
 Marks Mārgoliss (Mark Margolis), ASV aktieris (dzimis 1939. gadā)
 Brams Molenārs (Bram Moolenaar), nīderlandiešu programmatūras izstrādātājs un aktīvists (dzimis 1961. gadā)
  — Viljams Frīdkins (William Friedkin), ASV kinorežisors un scenārists (dzimis 1935. gadā)
 :
 Ita Evere (Ita Ever), igauņu aktrise (dzimusi 1931. gadā)
 Robijs Robertsons (Robbie Robertson), kanādiešu mūziķis (dzimis 1943. gadā)
 Fernando Viljavisensio (Fernando Villavicencio), Ekvadoras žurnālists un politiskais aktīvists (dzimis 1963. gadā)
 10. augusts — Aleksandrs Viktorenko (Александр Викторенко), PSRS un Krievijas kosmonauts (dzimis 1947. gadā)
 16. augusts:
 Renata Skoto (Renata Scotto), itāļu operdziedātāja (dzimusi 1934. gadā) 
 Genādijs Židko (Геннадий Жидко), Krievijas virsnieks (dzimis 1965. gadā)
 17. augusts — Karols Bobko (Karol Bobko), ASV astronauts (dzimis 1937. gadā)
 19. augusts — Džons Varnoks (John Warnock), ASV datorzinātnieks, izgudrotājs un uzņēmējs (dzimis 1940. gadā)
 22. augusts — Toto Kutunjo (Toto Cutugno), itāļu dziedātājs (dzimis 1943. gadā)
 23. augusts:
 Jevgeņijs Prigožins (Евгений Пригожин), Krievijas uzņēmējs un politiķis (dzimis 1961. gadā)
 Dmitrijs Utkins (Дмитрий Уткин), Krievijas virsnieks, Vāgnera grupas dibinātājs (dzimis 1970. gadā)
 26. augusts — Gļebs Panfilovs (Глеб Панфилов), PSRS un Krievijas kinorežisors (dzimis 1934. gadā)
 30. augusts — Mohameds Al Fajeds (محمد الفايد), Ēgiptes un Apvienotās Karalistes uzņēmējs (dzimis 1929. gadā)

Septembris 
 4. septembris — Stīvens Hārvels (Steve Harwell), ASV dziedātājs (dzimis 1967. gadā)
 9. septembris — Mangosutu Butelezi (Mangosuthu Buthelezi), Dienvidāfrikas politiķis (dzimis 1928. gadā)
 13. septembris — Mirča Snegurs (Mircea Snegur), Moldovas politiķis, valsts pirmais prezidents (dzimis 1940. gadā)
 22. septembris:
 Džordžo Napolitāno (Giorgio Napolitano), Itālijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1925. gadā)
 Viktors Sokolovs (Виктор Соколов), Krievijas jūras virsnieks, flotes admirālis (dzimis 1962. gadā; nāves faktu nav apstiprinājuši Krievijas avoti)
 28. septembris:
 Maikls Gembons (Michael Gambon), īru-angļu aktieris (dzimis 1940. gadā)
 Ganira Pašajeva (Qənirə Paşayeva), Azerbaidžānas ārste un politiķe (dzimusi 1975. gadā)
 29. septembris — Daiena Fainstaina (Dianne Feinstein), ASV politiķe (dzimusi 1933. gadā)

Oktobris 
 5. oktobris — Diks Butkus (Dick Butkus), lietuviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs (dzimis 1942. gadā)
 7. oktobris:
 Šani Luka (Shani Louk), Vācijas-Izraēlas tetovētāja un infulencere, Hamās uzbrukuma upuris (dzimusi 2001. gadā)
 Jonatans Šteinbergs (יהונתן שטיינברג), Izraēlas virsnieks (dzimis 1980. gadā)
 8. oktobris:
 Agnēta Andešone (Agneta Andersson), Zviedrijas kanoe airētāja (dzimusi 1961. gadā)
 Lāslo Šojoms (Sólyom László), Ungārijas jurists un politiķis, valsts prezidents (dzimis 1942. gadā)
 13. oktobris — Luīze Glika (Louise Glück), ASV dzejniece un esejiste (dzimusi 1943. gadā)
 14. oktobris:
 Paipera Lorija (Piper Laurie), ASV aktrise (dzimusi 1932. gadā)
 Dariušs Mehrdžui (داریوش مهرجویی), Irānas kinorežisors (dzimis 1939. gadā)
 15. oktobris — Sūzena Somersa (Suzanne Somers), ASV aktrise, mūziķe un uzņēmēja (dzimis 1946. gadā)
 16. oktobris — Marti Ahtisāri (Martti Ahtisaari), Somijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1937. gadā)
 21. oktobris — Bobijs Čarltons (Bobby Charlton), Anglijas futbolists (dzimis 1937. gadā)
 24. oktobris — Nilss Holsts-Sērensens (Niels Holst-Sørensen), Dānijas vieglatlēts (dzimis 1922. gadā)
 27. oktobris — Li Kecjans (李克强), Ķīnas politikis, valsts premjerministrs (dzimis 1955. gadā)
 28. oktobris — Metjū Perijs (Matthew Perry), ASV aktieris un komiķis (dzimis 1969. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Klaudija Goldina
 Fizikā — Pjērs Agostīni, Ferencs Krauss un Anna Lijē
 Fizioloģijā vai medicīnā — Katalīna Kariko un Drū Veismans
 Ķīmijā — Mungi Bavendi, Luiss Bruss un Aleksejs Jekimovs
 Literatūrā — Juns Ūlavs Fose
 Miera veicināšanā — Nargesa Mohammadi

Atsauces