Firksi

fon Firksi () ir sena vācbaltu dzimta, kuras priekšteči Livonijas konfederācijā izsekojami līdz 15. gadsimta vidum.

Vēsture 
1306. gadā pieminēts Dāņu Igaunijas vasalis Gerhards Ferkis (Ferckis), tomēr Firksu dzimta par savu tiešo priekšteci uzskata ap 1450. gadā pieminēto Livonijas ordeņa vasali Volmāru no Firksas (von Fircks) Viruzemē, Igaunijas austrumu daļā.
17. gadsimtā dzimta sadalījās vairākos atzaros. 
1620. gada 17. oktobrī Nurmuižas īpašnieku Kristoferu Firksu uzņēma Kurzemes bruņniecības matrikulā. 
Pēc Krievijas impērijas senāta 1853. gada 10. jūnija lēmuma, ko atkārtoja 1862. gada 28. februārī, visai fon Firksu dzimtai piešķīra mantojamu baronu titulu.     

1908. gadā Jūrmalas Majoru muižas un Nurmuižas pils īpašnieku baronu Ernestu fon Firksu uzņēma Vidzemes bruņniecības matrikulā.

Dzimtai piederošās muižas (1920) 
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Firksu dzimtai piederēja šādas muižas 59 485 ha kopplatībā: 
 Nurmuiža (Nurmhusen) — 15 500 ha 
 Šķēdes muiža (Scheden) — 1860 ha
 Oktes muiža (Okten) — 2080 ha
 Valdgales muiža (Waldegahlen) — 2935 ha
 Strazdes muiža (Strasden) — 2870 ha
 Zemītes muiža (Samiten) — 3485 ha
 Upes muiža (Bächhof) — 2975 ha
 Lestenes muiža (Lesten) — 5225 ha
 Līvbērzes muiža (Lieven-Bersen) — 4285 ha
 Firkspedvāles muiža (Fircks-Pedwahlen) — 740 ha
 Bruzilu muiža (Bresilgen) — 1300 ha
 Vārves muiža (Warwen) — 3380 ha
 Dunalkas muiža (Dubenalken) — 3680 ha
 Rudbāržu muiža (Rudbahren) — 6480 ha
 Sieksātes muiža (Seeksaten vai Sexaten) — 1320 ha
 Štakeldangas muiža (Stackeldangen) — 495 ha
 Kliģu muiža (Kliggenhof) — 875 ha

Ievērojami dzimtas pārstāvji 
 Georgs fon Firkss (1607–1662), Nurmuižas īpašnieks, hercoga Jēkaba ārkārtējais sūtnis Parīzē (1643–1647), Kandavas pilskungs (1650–1651), Kuldīgas virspilskungs (1652–1659)
 Frīdrihs Ēvalds fon Firkss (1733—1802), Rudbāržu muižas īpašnieks, Piltenes apgabala landrāts, brīvmūrnieks
 Ernsts Johans fon Firkss (1737—1782), Nurmuižas īpašnieks, brīvmūrnieks
 Georgs Frīdrihs fon Firkss (1782—1843), vēsturnieks, Kurzemes landtāga deputāts
 Teodors fon Firkss (1812—1872), kara inženieris un publicists ar pseidonīmu Schedo-Ferroti
 Kārlis Ferdinands fon Firkss (1828—1871), dzejnieks un Grobiņas apriņķas miertiesas tiesnesis
 Eduards fon Firkss (1863—1911), vēsturnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes bruņniecības arhivārs
 Vilhelms fon Firkss (1870—1933), politiķis, Vācbaltiešu tautas partijas priekšsēdis (Deutsch-Baltische Volkspartei, 1920—1933)
 Oto fon Firkss (1912—1989), SS oberšturmfīrers, vēlāk (CDU) politiķis

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vācbaltieši
Kurzemes bruņniecības dzimtas