CERN

Eiropas kodolpētījumu organizācija (, ), plašāk pazīstama kā CERN, ir starptautiska organizācija, kas nodarbojas galvenokārt ar daļiņu fizikas pētījumiem. Atrodas uz Francijas un Šveices robežas, galvenais birojs atrodas Merēnā, Ženēvas kantonā.  to dibināja 12 Eiropas valstis.

2017. gadā organizācijā bija 22 dalībvalstis (21 Eiropas valsts un Izraēla). Piecas valstis ir asociēto valstu statusā (Indija, Lietuva, Pakistāna, Turcija, Ukraina), bet trīs asociētās valstis ir pirmsdalībvalsts statusā (Kipra, Serbija, Slovēnija). Novērotāju statuss (observers) ir trim valstīm — Japāna, Krievija, ASV —, kā arī trim organizācijām: UNESCO, Eiropas Komisijai, Apvienotajam kodolpētījumu institūtam (Объединённый институт ядерных исследований, Dubna, Krievija).

2019. gadā Latvijas valdība konceptuāli atbalstīja Latvijas kļūšanu par organizācijas asociēto dalībvalsti no 2021.gada .

CERN galvenais uzdevums ir nodrošināt daļiņu paātrinātājus un citu infrastruktūru augsto enerģiju fizikas pētījumiem. CERN atrodas liels datoru centrs, kas veic eksperimentos iegūto datu apstrādi. Šeit ir radīts vispasaules tīmeklis.

Zinātniskie sasniegumi 
 1973. gadā Gargameles pūslīšu kamerā atklātas neitrālās strāvas.
 1983. gadā atklāti W un Z bozoni UA1 un UA2 eksperimentos.
 1989. gadā noteikts vieglo neitrīno saimju skaits Lielajā elektronu—pozitronu paātrinātājā (LEP), darbojoties Z bozonu maksimumā.
 1995. gadā izveidoti pirmie antiūdeņraža atomi PS210 eksperimentā.
 1999. gadā atklāts tiešs CP pārkāpums NA48 eksperimentā.
 2010. gadā izdalīti 38 antiūdeņraža atomi.
 2012. gadā atklāts Higsa bozons.

Skatīt arī 
 Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs
 Alfa magnētiskais spektrometrs

Atsauces

Ārējās saites