Džērsija

Džērsija jeb Džersi () ir sala Lamanša šaurumā. Pēc platības Džersija lielākā (116 km²) no Normandijas jeb Kanāla salām.

Džērsijas beilifiste (, ) ir Apvienotās Karalistes Kroņa īpašums un nav Apvienotās Karalistes daļa. Džērsijai pieder dažas mazas salas un ir pašai savs parlaments (States Assembly).

Vēsture 
Romas impērijas laikā 3. gadsimtā saukta par Cēzara salu (Caesarea).  

Vikingu laikos 9. gadsimtā salai uzbruka normāņi, 933. gadā to pakļāva Ruānas grāfs, vēlāk tā piederēja Normandijas hercogistei, kuru līdz 1204. gadam pārvaldīja Anglijas karaļi. 1259. gadā Anglijas karalis atteicās no pretenzijām uz Normandijas hercoga titulu, bet saglabāja tiesības uz Džērsiju un citām Kanāla salām. 

Simtgadu kara laikā 1406. gadā franči nesekmīgi mēģināja iekarot salu.

17. gadsimtā vienu no angļu Ziemeļamerikas kolonijām nosauca par Jauno Džērsiju. 

1781. gadā franči no jauna uzbruka salai, bet nespēja to ieņemt. 

Otrā pasaules kara laikā no 1940. gada 1. maija līdz pat 1945. gada 9. maijam Džērsiju okupēja Vācija.

Kad no 1973. līdz 2020. gadam Apvienotā Karaliste bija Eiropas savienības dalībvalsts, Džērsija palika ārpus ES robežām.

Slavenākais salas iemītnieks ir dabas pētnieks un rakstnieks Džeralds Darels, Darela savvaļas parka (1959) un, uz tā bāzes, dibināta Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības tresta dibinātājs.

Geogrāfija 
Džersijas sala ir 118,2 km² lielā un atrodas Lamanša jūras šaurumā, aptuveni 22,5 km attālumā no Kotentinas pussalas Normandijā, Francijā. Džersija ir lielākā no Normandijas salām.

Ekonomika 
Džersijas ekonomika balstās uz finanšu pakalpojumiem, tūrismu, internetu un lauksaimniecību. Uz salas nav pievienotās vērtības nodokļa (PVN).

Galvenie lauksaimniecības produkti ir kartupeļi un piens.

Demogrāfija 
Apmēram 50% Džersijas iedzīvotāju nav vietējie iedzīvotāji. 30% iedzīvotāju ir koncentrēti Sentheljērā, Džersijas vienīgajā pilsētā. No 88 000 iedzīvotāju 40% ir Džersijas-Normaniešu izcelsmes un 40% Lielbritānijas izcelsmes. Lielākās minoritāšu grupas ir briti, portugāļi (īpaši no Madeira), īri un poļi. Džersijā pastāv arī franču kopiena.

Lielākā daļa vietējo Džersijas iedzīvotāju uzskata sevi par britiem un novērtē īpašās attiecības starp Lielbritānijas kroni un Džersiju.

Džērsijas adminstratīvie apriņķi 
Džersija administratīvi ir sadalīta 12 apriņķos ():
 Sentheljera (St. Helier) — Džersijas galvaspilsēta, darījumu un tirdzniecības centrs, pats apdzīvotākais salas apriņķis.
 Sentbrelade (St. Brelade) — aptver salas dienvidu un rietumu krastus.
 Sentvena (St. Ouen) — viens no lielākajiem un interesantākajiem apriņķiem.
 Sentmartina (St. Martin) — izceļas ar daudzām saimnieciska tipa arhitektoniskām celtnēm.
 Sentmeri (St. Mary) — ziemeļdaļas un pats mazākais no visiem Džersijas apriņķiem.
 Sentdžona (St. John) — vēsturisks apriņķis.
 Triniti (Trinity) — slavenā Džersijas dzīvās dabas aizsardzības fonda dzimtene, kuru nodibināja Džeralds Darels.
 Sentseivjēra (St. Saviour) — lepojas ar Džersijas slavenākās meitas Emīlijas Šarlotes le Bretones, vairāk zināmas kā Lillija Langtrija, apbedījumu.
 Gruvilla (Grouville) — atrodas dienvidaustrumu salas daļā; austeru ieguves vieta.
 Sentklementa (St. Clement) — dienvidaustrumu piekrastes apriņķis, visdīvainākā piekrastes daļa salā, kura ieguvusi nosaukumu "mēness ainava".
 Sentlorenca (St. Lawrence) — apriņķis, kurš atrodas vistālāk no jūras.
 Sentpītera (St. Peter)

Sports 
Džērsijas nacionālās komandas piedalās kā atsevišķa valsts Nāciju Sadraudzības spēlēs un Salu spēlēs. 1997. gadā Džersijā notika 7. Salu spēles.

Atsauces

Ārējās saites 

 
Apvienotās Karalistes ģeogrāfija
Atlantijas okeāna salas