Ārstniecības salvija

Ārstniecības salvija () ir 50 cm augsts, daudzgadīgs lūpziežu dzimtas puskrūms ar stāvu, zarainu stumbru. Lapas iegarenas, pretējas ar kātu, klātas ar matiņiem. Ziedi zili violeti, sakopoti mieturos, kas stumbru un zaru galā veido pārtrauktus ķekarus. Zied jūnijā, jūlijā. Auglis 4 riekstiņu skaldauglis.

Augs savvaļā aug Vidusjūras apgabalā. Aug kaļķainās kalnu nogāzēs. Latvijā sastopama vienīgi stādījumos.

Morfoloģija 
Ārstniecības salvijas izmērs, lapu izmērs, krāsojums un forma ir atkarīga no šķirnes. 

Dabā sastopamās šķirnes  izaug aptuveni 0,6 m garas, un visbiežāk ir lavandas krāsas ziedi, lai gan tie var būt arī balti, rozā vai purpursarkani. Augi zied pavasara beigās vai vasarā. Lapas ir iegarenas, to izmērs var sasniegt 6,4 cm un 2,5 cm garumu. Lapām ir pelēcīgi zaļa krāsa, augšpusē grubuļainas un apakšā gandrīz baltas, pateicoties daudzajiem īsajiem, mīkstajiem matiņiem. Mūsdienu šķirnēm ir arī lapas ar purpursarkanu, rožu, krējumu un dzeltenu nokrāsu.

Lietojums 

Salvijas sastāvā ir ēteriskā eļļa, kuras galvenās sastāvvielas ir p-cineols, tujons, pinēns, salvēns, borneols un cedrēns. Ārstniecības salvijas lapu uzlējumu lieto kā savelkošu, dezinficējošu un pretiekaisuma līdzekli, it īpaši mutes dobuma un augšējo elpošanas ceļu iekaisuma ārstēšanai. Tautas medicīnā to lieto pret svīšanu, piena sekrēcijas samazināšanai, kuņģa un zarnu iekaisumu, vēdera uzpūšanās, caurejas, aknu, žultspūsļa un nieru iekaisumu ārstēšanai

 Garšaugs. Svaigas un žāvētas lapas lieto pie gaļas un zivju ēdieniem, mērcēm, siera. Uzlabo garšu cūkas, mājputnu un meža putnu gaļai. Izmanto etiķa aromatizēšanai. Garšvielu maisījumos tā labi sader ar rozmarīnu.

Skatīt arī 
 Dievišķā salvija

Atsauces 

Ārstniecības augi
Garšaugi