Šķaunes pagasts

Šķaunes pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Bērziņu, Svariņu un Ezernieku pagastiem, kā arī Ludzas novada Istras un Pasienes pagastiem.

Daba 
Augstākie pauguri (194,1 m un 186,5 m vjl.) atrodas Šķaunes valnī, kas ir ZA-DR virzienā orientēta vaļņveida reljefa forma Latvijas un Baltkrievijas pierobežas joslā, tās kopējais garums 16 km.

44% pagasta platības aizņem meži: Andžānu mežs, Jeļņiks, Kucini, Laipeņas, Landskoronas mežs, Orehovka, Zamšu mežs.

Hidrogrāfija

Upes 
Pagasta teritorijā ir desmit upes:

Gaiļupe, Grova, Oļšanīks, Vonogupeite, Deņica, Guseņica, Malcenka, Moļneica, Sarja, Zeiļovas upīte.

Ezeri 
Pagasta teritorijā ir trīspadsmit ezeri:

Cirsis, Garasts, Gordojs, Greivas ezers, Keiša ezers, Lielā Paļts, Luboneņš, Mazā Paļts, Mačula, Molvejas ezers, Novičku ezers, Zeiļovas ezers, Šķeteris.

Purvi 
Pagasta teritorijā ir deviņi purvi:

Bricu pūrs, Būbins, Molneicas pūrs, Muizinīku pūrs, Paļšu purvs, Siunoklis, Trešā Paļts, Tronišku pūrs, Zeiļovas pūrs.

Aizsargājams dabas objekts pagasta teritorijā ir Landskoronas muižas parks (pl. 6,4 ha), kur aug divi dižkoki – kļava un sudrabkļava. Pie Cirša ezera un Bricu apkaimē apzinātas divas reti sastopamu augu atradnes.

Vēsture 

1920. gada zemes reformas laikā Landskoronas muižu sadalīja 136 vienībās 1659 ha kopplatībā, Timanavas muižu 146 vienībās 2114 ha kopplatībā, Krasnopoles muižu ar Luknicas foļvarku (pusmuižu) 49 vienībās 616 ha kopplatībā, pagastā atradās arī Šķaunes un Leimaņu pusmuižas.
1925. gadam Landskoronas pagastu pārdēvēja par Šķaunes pagastu, 1935. gadā tā platība bija 194 km². Līdz 1940. gadam ūdensdzirnavas atradās Timanavā (dzirnavās darbojās P. Kotāna dēļu zāģētava), Suškavā (J. un V. Auseju vilnas kārstuve), Bricos un Buraku ciemā. Seskos bija I. Šteina terpentīna tecinātava.

Latvijas PSR laikā 1945. gadā pagastā izveidoja Krasnopoles, Meikšānu, Muizenieku, Pundoru, Šķaunes un Šuškovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1960. gadā Šķaunes ciemam pievienoja daļu likvidētā Pundoru ciema. 1973. gadā Šķaunes ciemam pievienoja Muizenieku ciemu, bet daļu Šķaunes ciema iekļāva Bērziņu ciemā. 

1990. gadā Šķaunes ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas vairāki valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes kultūras piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi: 
 Landskoronas katoļu baznīca ar žogu un diviem zvanu torņiem - arhitektūras piemineklis
Landskoronas katoļu baznīcas altāris un vitrāža - mākslas pieminekļi

Arheoloģiskie pieminekļi: 
 Rudņu senkapi
 Rubuļu pilskalns
 Poliščinas pilskalns (Gorodok)
 Greivu apmetne I,II

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Šķaune (pagasta centrs), Muižnieki, Krasnopole, Landskorona.

Novadnieki 
 Boļeslavs Jermaks (1890_1987), mūziķis, ērģelnieks
 Marija Andžāne (1909--1988),dzejniece/rakstniece, skolotāja
Jānis Meikšāns (1909_1942), sabiedriskais darbinieks, padomju represiju upuris
Koleta Andžāne (1927-2007), dzejniece
Romualds Jermaks (1931), komponists

Transports

Izglītība un kultūra 
Pagastā darbojas Šķaunes pamatskola, bibliotēka, Tautas nams, katoļu baznīca.  Pagasta bibliotēkā izveidota Marijas Andžānes piemiņas istaba.

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti