Piramīdas

Piramīda ir celtne ar četrstūrainu pamatu un sānu skaldnēm, kas saiet kopā virsotnē, tas ir, četrstūra piramīdas izskatā. Tūkstošiem gadu tās bija pasaules lielākās celtnes, jo to uzbūve — vairāk bluķu bija pie zemes, tādējādi izlīdzinot svara sadalījumu, — padarīja tās ļoti stabilas. Zināmākās ir Ēģiptes piramīdas un Vidusamerikas piramīdas, bet ir arī grieķu, indiešu, ķīniešu un romiešu piramīdas. Visaugstākā pasaules piramīda ir Heopsa piramīda, kas ir arī viena no Septiņiem pasaules brīnumiem, tikmēr vislielāko platību aizņēmušā jebkad uzceltā piramīda ir Lielā Čolulas piramīda, kas atrodas Čolulā, Meksikā.

Nepabeigta piramīda ar 13 pakāpieniem ir redzama uz ASV dolāra ($1) banknotes reversa. Piramīdām tiek piedēvēta arī dziednieciskas spējas.

Etimoloģija 
Vārda ‘piramīda’ izcelsme ir neskaidra. Viena no versijām apgalvo, ka vārds radies no sengrieķu vārda  (puramís), kas burtiskā tulkojumā varētu nozīmet ‘kviešu pļaušana’. Otra versija apgalvo, ka vārds ir radies no ēģiptiešu vārdu savienojuma pr-m-ws, kas tulkojams kā ‘(kāds) iznāk no augstuma’. Tā senie ēģiptieši apzīmēja arī piramīdas augstumu.

Ēģiptes piramīdas 

Vienas no zināmākajām piramīdām atrodas Ēģiptē. Gīzas piramīdas, kas no Senās Ēģiptes laikiem ir saglabājušās līdz mūsdienām, ir viens no septiņiem pasaules brīnumiem, kā arī ir iekļautas septiņu jauno pasaules brīnumu sarakstā. Senākā joprojām saglabājusies piramīda ir Džosera piramīda. Šajās piramīdās tika apglabāti Senās Ēģiptes valdnieki — faraoni.

Skatīt arī 
 Vidusamerikas piramīdas

Atsauces

Ārējās saites 

 
 
 
 

Piramīdas