Amerikas ūdri

Amerikas ūdri (Lontra) ir viena no sermuļu dzimtas (Mustelidae) ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. 

Amerikas ūdri ir attīstījušies no Eirāzijas ūdriem. Eirāzijas ūdri dzīvoja Eirāzijas kontinentā jau pliocēnā. Eirāzijas ūdru aizvēsturiskā suga Lutra licenti, kas dzīvoja pleistocēnā mūsdienu Ķīnas teritorijā, pirms 1,7 miljoniem gadu migrēja uz Ziemeļameriku. No šīs aizvēsturiskās sugas attīstījās visas 4 mūsdienās dzīvojošās ūdru sugas Amerikā, kā arī daudzas citas aizvēsturiskas sugas, kas mūsdienās ir izmirušas.

Amerikas ūdri kādreiz tika iedalīti Eirāzijas ūdru ģintī (Lutra), tomēr DNS pētījumi ir likuši tos izdalīt atsevišķā ģintī. Daudzos informācijas avotos visas četras Amerikas ūdru sugas joprojām ir iedalītas Eirāzijas ūdru ģintī.

Izskats 
Amerikas ūdriem tāpat kā citiem ūdriem ir raksturīgs slaids, garš, cilindrisks ķermenis ar īsām kājām. Tiem ir plata, noapaļota galva, mazas austiņas un tie spēj nāsis noslēgt, atrodoties zem ūdens. Visi Amerikas ūdri ir tumši brūni, un to pavēderes un pazodes ir gaišākas kā muguras. Kājām ir peldplēves, un to nagi ir asi. Mātītēm ir 4 piena dziedzeri. Priekškājas ir īsākas kā pakaļkājas, kas ļauj attīstīt ievērojamu ātrumu peldot. Kad ūdrs peld lēni, tas airējas ar visām 4 pleznotajām kājām. Kad ūdrs nirst vai peld ātri, priekškājas tiek cieši piespiestas pie ķermeņa, bet pakaļkājas kopīgi ar spēcīgu astes propellerveida kustību stumj ūdri cauri ūdenim.

Mazākais no visiem Amerikas ūdriem ir jūrasūdrs, kas nepārsniedz 1 metra garumu, un to svars ir apmēram 5 kg. Lielākais ir Ziemeļamerikas upesūdrs, kura ķermeņa garums var sasniegt 1,07 m un svars 14 kg.

Sistemātika 
Amerikas ūdru ģints (Lontra)
 Dienvidu upesūdrs (Lontra provocax)
 Garastes upesūdrs (Lontra longicaudis)
 Jūrasūdrs (Lontra felina)
 Ziemeļamerikas upesūdrs (Lontra canadensis)

Atsauces 

Ūdri
Ziemeļamerikas fauna
Dienvidamerikas fauna