1895. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1895. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Janvāris 
 5. janvāris — Ludza ieguva pašvaldības tiesības.

Marts 
 31. marts — krievu rūpnieks, austriešu padotais Oskars Freyvirts saņēma Krievijas imperatora atļauju Rīgā dibināt vagonbūves un mehāniskās apstrādes rūpnīcu A/s "Fenikss".

Jūnijs 
 27.—30. jūnijs — Jelgavā notika IV Vispārējie latviešu Dziesmu svētki (vienīgie ārpus Rīgas). Kopkori veidoja 3000 dziedātāji. 
 24. jūnijs — Liepājā (Pētera ielā 19) tika atvērta Vecliepājas baptistu draudzes (tagad, Pāvila draudzes) dievnams.

Jūlijs 
 22. jūlijs — Rīgas un Mītavas arhibīskaps Arsenijs iesvētīja Veclaicenes pareizticīgo baznīcu.

Augusts 
 21. augusts — Rīgas pilsētas valdes izveidota īpaša komisija nolēma Pārdaugavā vecā tirgus vietā ierīkot jaunu, lielāku tirgus laukumu L.Nometņu ielas galā, kur atzarojumā pie Zeļļu ielas bija 4490 kvadrātašu liels neapbūvēts, privāts zemes gabals, tādējādi aizsākot tagadējā Āgenskalna tirgus izveidi.
 23. augusts — tika pabeigta artēziskās akas ierīkošana Rātslaukumā (vēlāk papildināta ar Rolanda statuju).

Nezināms datums 
 Andrejsalā tika ierīkots pilsētas maģistrālā notekūdeņu kanāla izvads (darbojas joprojām).
 Strenčiem tika piešķirtas miesta tiesības. Zeme apbūvei tika ņemta no Ēveles, Jaunjērcēnu un Ķeižu muižu īpašumiem.
 visas Latvijas teritorijā esošās un no dažādiem īpašniekiem atpirktās dzelzceļa līnijas (izņemot, Rīgas—Tukuma dzelzceļu) valsts apvienoja un pārdēvēja par Rīgas-Orlas dzelzceļu.

Kultūra 
 jūnijs — Pārdaugavā, Torņakalnā, toreizējā Kleina parkā tika atvērts vasaras teātris "Arkādija". Pavisam 1895. gada vasarā teātrī "Arkādija" notikušas 11 izrādes. Vēlākos gados šeit teātra izrādes vairs nav notikušas.
 jūlijs — tika publicēta R. Blaumaņa literārā pasaka "Velniņi".
 Jānis Akuraters žurnālā "Austrums" publicēja savu pirmo dzeju (dzejolis "Ziema").
 Tika izrādītas Aspazijas lugas "Neaizsniegts mērķis" un "Ragana".

Zinātne 
 Haralds Loudons uzsāka veikt regulārus putnu pavasara atlidošanas novērojumus Ķeižu muižā.
 Haralds Loudons izdeva savu pirmo publikāciju "Par Baltijas provinču ligzdojošajiem putniem", kurā viņš apkopoja pieejamo literatūru par šo reģionu putnu faunu, papildinot to arī ar saviem novērojumiem par ligzdojošajiem putniem.
 K. R. Kupfers Ventas labajā krastā pie Piešu mājām Zlēku pagastā atklāja Lielās kosas atradni. Tā atrodas uz izplatības apgabala ziemeļrietumu robežas un ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 1. kategorijā un Ministru kabineta īpaši aizsargājamo sugu sarakstā.
 Ferdinands Erdmans Štolls kļuva par Rīgas dabaspētnieku biedrības muzeja ornitoloģijas nodaļas vadītāju.

Dzimuši 
 18. februāris — Jēkabs Kazaks, gleznotājs. Piedalījies "Ekspresionistu grupas", vēlāk Rīgas mākslinieku grupas izveidē, būdams tās teorētiķis un pirmais priekšsēdētājs. (miris 1920.)
 20. maijs — Uga Skulme, gleznotājs un mākslas zinātnieks. Bijis Rīgas mākslinieku grupas loceklis, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors. (miris 1963.)
 6. jūlijs — Jānis Osis, aktieris (miris 1973.)
 15. augusts — Aleksandrs Grīns (īstajā vārdā Jēkabs Grīns), rakstnieks un tulkotājs, kā arī Latvijas armijas virsnieks. (miris 1941.)

Miruši 
 24. jūnijs — Pēteris Sarķis, latviešu fabulists. (dzimis 1862.)

Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces 

Latvija
Notikumi Latvijā pēc gada