Stīvens Talents

Stīvens Džordžs Talents (; 1884—1958) bija Britu impērijas armijas virsnieks un militārais ierēdnis. Latvijas brīvības cīņu laikā bija Lielbritānijas valdības komisārs Baltijas valstīs, neilgu laiku Rīgas civilgubernators (1919), piedalījās Latvijas-Igaunijas robežas nospraušanā (1920).

Dzīvesgājums 

Dzimis 1884. gada 20. oktobrī Londonā. Mācījās Herovas skolā Londonā un studēja Oksfordas Universitātes Baliola koledžā (Balliol College). Pēc studiju beigām no 1909. gada strādāja kā valsts ierēdnis Britu Tirdzniecības palātā (Board of Trade).

Pirmajā pasaules kara sākumā Talents dienēja Īru gvardē, bet pēc ievainošanas viņu pārcēla darbā uz britu Munīcijas ministriju, 1916. gadā uz Pārtikas ministriju. Pēc Kompjeņas pamiera noslēgšanas 1918. gadā Tālentu nozīmēja par britu palīdzības misijas vadītāju Polijā. 1919. gada februārī viņu iecēla par Lielbritānijas komisāru Baltijas valstīs, kur viņš pārstāvēja britu valdības intereses. Saskaņā ar Strazdumuižas pamiera līguma noteikumiem 1919. gada 3.-14. jūlijā līdz jauna Latvijas Ministru kabineta sastādīšanai Antantes militārās komisijas vadītāju Stīvenu Talentu iecēla par Rīgas civilgubernatoru.
Pēc brīvības cīņu beigām viņu uzaicināja būt par vidutāju starpvalstu sarunās par Latvijas-Igaunijas robežas nospraušanu. 1920. gada 22. martā tika parakstīta šķīrējtiesas konvencija, kas sadalīja Valkas pilsētu divās daļās, kaut arī Igaunijas valdība pieprasīja pilsētu iekļaut savas valsts teritorijā. Tāpat pēc Latgales atbrīvošanas cīņu beigām 1920. gada martā Talents bija kā vidutājs Latvijas-Krievijas robežas nospraušanas sarunās.

1920. gada 6. augustā — 6. septembrī S. Talents pārstāvēja Britu impērijas intereses Baltijas valstu Bulduru konferencē, kas nolēma izveidot Baltijas savienību jeb Baltijas Antanti.

Pēc atgriešanās Anglijā Talents bija  sekretārs Britu impērijas Mārketinga palātā (Empire Marketing Board), kas popularizēja britu filmas pasaulē (1926-1933). 1932. gadā viņu uzņēma dižciltībā iecēla par Britu impērijas bruņinieku. Vēlāk Talents vadīja publisko attiecību nodaļu BBC. Otrā pasaules kara laikā strādāja Informācijas ministrijā, pēc kara beigām 1948. gadā viņš dibināja un vadīja Publisko attiecību institūtu.

Miris 1958. gada 11. septembrī.

Literatūra 
 Man and Boy. Faber & Faber (1943)
 Public Relations and the Making of Modern Britain: Stephen Tallents and the Birth of a Progressive Media Profession by Scott Anthony

Atsauces

Ārējās saites 
 Tallents, Sir Stephen George (1884–1958), Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004

1884. gadā dzimušie
1958. gadā mirušie
Londonā dzimušie
Anglijas militārpersonas
Latvijas brīvības cīņas