1991. gada 17. marta referendums par PSRS saglabāšanu

Vissavienības referendums par PSRS saglabāšanu (Всесоюзный референдум о сохранении СССР) notika 1991. gada 17. martā. 
Referendumu izdevās veikt tikai deviņās PSRS republikās, jo trīs Baltijas republikas, kā arī Armēnija, Gruzija un Moldova referendumu boikotēja.

Referenduma organizēšana 
PSRS Tautas deputātu IV kongress 1990. gada 24. decembrī nolēma, ka ir nepieciešams saglabāt padomju republiku savienību kā līdztiesīgu suverēnu republiku atjauninātu federāciju.
Pēc PSRS prezidenta Mihaila Gorbačova pieprasījuma kongress pieņēma lēmumu rīkot divus referendumus - par zemes privatizāciju un par PSRS saglabāšanu.

Lai varētu veikt referendumu, Tautas deputātu kongress 27. decembrī pieņēma likumu "Par visas tautas nobalsošanu" («О всенародном голосовании (референдуме СССР)» un 1991. gada 16. janvārī PSRS Augstākā Padome nolēma, ka visas tautas nobalsošana notiks 17. martā un vēlētājiem tajā būs jāatbild uz jautājumu:

Baltijas republiku nostāja 
Neilgi pēc 1991. gada 13. janvāra PSRS karaspēka uzbrukuma Viļņas TV tornim Lietuvas Republikas Augstākā Padome 1991. gada 18. janvārī pieņēma rīkojumu "Par Lietuvas Republikas iedzīvotāju aptauju" 9. februārī, kurā vēlētājiem jāatbild uz jautājumu "Vai Jūs esat par neatkarīgu demokrātisku Lietuvas Republiku?" 
PSRS prezidents Gorbačovs 5. februārī izdeva rīkojumu, kurā šo lēmumu nosauca par mēģinājumu bloķēt referendumu par PSRS saglabāšanu. Viņš to nodēvēja arī par juridiski nepamatotu mēģinājumu veikt plebiscītu par Lietuvas valsts nākotni. Tomēr tautas aptauja Lietuvā notika, kurā piedalījās 84% vēlētāju, no kuriem 90% uz biļetena jautājumu atbildēja pozitīvi. 12. februārī Islande atzina Lietuvu par neatkarīgu valsti.

1991. gada janvāra notikumu un Lietuvas aptaujas iespaidā arī Latvijas un Igaunijas republiku parlamenti pieņēma lēmumus rīkot līdzīgas tautas aptaujas. 1991. gada 3. marta balsojumā Latvijā piedalījās 88% vēlētāju, no kuriem 74% uz biļetena jautājumu atbildēja pozitīvi, bet Igaunijā piedalījās 83% balsstiesīgo iedzīvotāju, no kuriem pozitīvi atbildēja 78% vēlētāju.

Pamatojoties uz šiem rezultātiem Baltijas republiku varas iestādes PSRS saglabāšanas referendumu boikotēja, tomēr PSRS Centrālā vēlēšanu komisija piereģistrēja "patstāvīgi izveidotos vēlēšanu iecirkņus" Rīgā un citās pilsētās un rajonos ar lielu cittautiešu īpatsvaru. Tāpat vēlēšanu iecirkņi tika izveidoti PSRS karaspēka daļās.

Rezultāti

Republikās, kas piedalījās referendumā

Rezultāti Latvijā un citās referendumu boikotējušajās republikās 

Šo republiku valdības neveidoja Centrālās vēlēšanu komisijas, bet PSRS Centrālā vēlēšanu komisija piereģistrēja "tautas deputātu padomju, darbaļaužu kolektīvu un armijas daļu patstāvīgi izveidotos vēlēšanu iecirkņus". Vēlēšanās piedalījās mazāk kā 50% balsstiesīgo un šie rezultāti netika oficiāli paziņoti.

Atsauces 

1991. gads
1991. gada referendumi