Herschel Space Observatory

Herschel Space Observatory ("Heršela kosmiskā observatorija") bija Eiropas Kosmosa aģentūras orbitālā observatorija, kas darbojās tālajā infrasarkanajā un submilimetru joslā (55—672 µm). Tā tika palaista 2009. gada maijā (reizē ar Planck observatoriju) un atradās Lagranža punktā L2.

Kosmiskais aparāts nosaukts britu astronoma Viljama Heršela, kurš atklāja infrasarkano spektru un Urāna planētu, kā arī viņa māsas un novērojumu partneres Karolīnas vārdā.

Herschel teleskopa spogulis ir 3,5 m diametrā, kas ir vislielākais, kāds jebkad palaists kosmosā.

Aktīvo zinātnisko darbību Herschel beidza 2013. gada aprīlī. Tagad tās aparatūra ir izslēgta, un observatorija atrodas Saules orbītā.

Mērķi 
Herschel paredzēts Saules sistēmas, Piena Ceļa un ārpusgalaktikas objektu izstarotās gaismas uztveršanai. Galvenie pētniecības virzieni:
 galaktiku veidošanās Visuma sākotnē un galaktiku evolūcija;
 zvaigžņu veidošanās un to mijiedarbība ar starpzvaigžņu vidi;
 Saules sistēmas objektu (planētu, komētu, pavadoņu) atmosfēru un virsmu ķīmiskais sastāvs;
 molekulārā ķīmija Visumā.

Uzbūve

Zinātniskie instrumenti 
 FIRST (Far Infrared and Sub-millimetre Telescope) — "tālā infrasarkanā spektra un submilimetru teleskops".
 PACS (Photodetecting Array Camera and Spectrometer) — "fotodetektēšanas masīva kamera un spektrometrs".
 SPIRE (Spectral and Photometric Imaging Receiver) — "spektrālais un fotometriskais attēlu uztvērējs".
 HIFI (Heterodyne Instrument for the Far Infrared) — "heterodīna instruments tālajam infrasarkanajam starojumam".

Servisa modulis 
Observatorijām Herschel un Planck Itālijā bāzētais uzņēmums Thales Alenia Space izstrādāja strukturāli līdzīgu servisa moduli. Tam ir oktagonāla forma.

Elektroenerģētiskā sistēma 
Elektroenerģētiskā sistēma sastāvēja no saules baterijām, akumulatoru baterija un enerģijas vadības iekārta. Saules baterijām bija 30 sekcijas, nodrošinot 28 V spriegumu. Saules bateriju panelis bija izvietotas uz aizsargekrāna, kas aizsargā kriostatu no Saules. Kosmiskā aparāta stāvokļa kontroles sistēma noturēja šo aizsargekrānu vienmēr pavērstu pret Sauli.

Lidojuma gaita 
Herschel Space Observatory tika palaista  13:12:02 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti Ariane 5ECA kopā ar Planck orbitālo observatoriju. Sākotnēji abi aparāti tika ievadīti ļoti eliptiskā orbītā (perigejs 270,0 km, apogejs 1 197 080 km, slīpums 5,99°).

2009. gada jūlija vidū Herschel iegāja Lisažū orbītā ar 800 000 km rādiusu ap Zemes — Saules Otro Lagranža punktu (L2), 1,5 miljonu kilometru attālumā no Zemes.

 Herschel observatorija oficiāli tika nodota ekspluatācijā, un sākās zinātniskie novērojumi.

 paziņots, ka Herschel iztērējis visus hēlija krājumus (2300 l), kas nepieciešami teleskopa dzesēšanai. Līdz ar to beigti zinātniskie novērojumi.
Misijas vadītāji observatoriju ievadīja orbītā ap Sauli, kur tā netraucētu citiem kosmiskajiem aparātiem. Vēl tika veikti daži tehnoloģiski eksperimenti: žiroskopu, navigācijas kameru un programmatūras testi.
17. jūnijā tika dota komanda iztērēt visus Herschel degvielas krājumus un pēc tam izslēgt sakaru aparatūru.

Atsauces

Skatīt arī 
 Viljams Heršels
 Karolīna Heršela
 Planck

Ārējās saites 
 ESA Herschel Science Centre 
 ESA Information on Herschel 
 ESA Herschel operations page 
 ESA video on YouTube 

ESA kosmiskie aparāti
Orbitālās observatorijas