Sekunde

Sekunde (simbols: s, dažreiz sek.) ir Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) laika pamatmērvienība. Sākotnēji tā tika definēta kā 1/86 400 no vidējā Saules diennakts garuma. 1967. gadā Starptautiskā Mēru un svaru komiteja pieņēma, ka sekunde ir vienāda ar 1/31 556 925, 9747 no tropiskā 1900. gada ilguma, kas atbilst cēzija izotopa 133Cs izstarotā mikroviļņa 9 192 631 770 svārstību periodu kopējam ilgumam, notiekot pārejai starp diviem atoma pamatstāvokļa hipersīkstruktūras līmeņiem. Sekunžu skaitu nosaka pēc pulksteņiem.

Sekundes vēsturiskā definīcija ir saistīta ar diennakts garumu. Diennaktī ir 24 stundas, stundā — 60 minūtes, bet minūtē — 60 sekundes. Viena sekunde ir  daļa no dienas. Pašreizējā sekundes definīcija, kas saistīta ar cēzija izotopu 133Cs, ir spēkā kopš 1967. gada.

SI daudzkārtņi 
Visbiežāk izmantotie sekundes daudzkārtņi ir milisekunde (ms), mikrosekunde (μs) un nanosekunde (ns). Izmanto arī citus daudzkārtņus, piemēram, kilosekunde (ks), bet tas notiek ļoti reti. Tā vietā izmanto minūtes, stundas, dienas un gadus.

Sakarības ar citām laika mērvienībām

Atvasinātās mērvienības 
Sekunde ir daudzumu fizikālu lielumu mērvienību pamatā, piemēram, ātruma pamatmērvienība ir metrs sekundē (m/s), spēku mēra ņūtonos (N), kas ir kilograms×metrs/sekundē ik sekundi (kg×m/s²), jaudu mēra vatos (W), kas ir džouls sekundē (J/s), un tā tālāk.

Atsauces

Ārējās saites 

SI pamatvienības
Laika mērvienības