Hermanis Oberts

Hermanis Juliuss Oberts (Hermann Julius Oberth; dzimis , miris ) bija vācu fiziķis, viens no raķešbūves un kosmonautikas pamatlicējiem. Veicis pētījumus raķešu lidojuma teorijā. Devis nozīmīgu ieguldījumu raķešdzinēju attīstībā.

Biogrāfija 
Oberts dzimis vāciešu ģimenē Transilvānijā, Sibiu pilsētā (tagad Rumānijā).

1912. gadā Oberts sāka studēt medicīnu Minhenē, bet, sākoties Pirmajam pasaules karam, viņš tika iesaukts armijā un kājnieku bataljonā nosūtīts uz Austrumu fronti. Pēc ievainojuma 1915. gadā viņš tika pārvietots uz sanitāro daļu hospitālī Sigošoarā.

 viņš apprecējās ar Matildi Hummelu, ar kuru viņiem bija četri bērni.

1919. gadā Oberts pārcēlās uz Vāciju, lai studētu fiziku, sākumā Minhenē, bet vēlāk Getingenē.

Viņš kļuva par Kosmisko lidojumu biedrības (Verein für Raumschiffahrt) biedru, kur tika būvētas amatieru raķetes. Pirmā viņa būvētā raķete tika palaista 1929. gadā.

No 1924. līdz 1938. gadam H. Oberts strādāja par fizikas un matemātikas profesoru koledžā Rumānijas pilsētā Mediašā, arī Vīnes tehnoloģiskajā augstskolā.

1938. gadā Oberts pārcēlās uz Vāciju; 1940. gadā viņš saņēma Vācijas pilsonību. Strādāja par profesoru Drēzdenē.

No 1941. līdz 1943. gadam Hermanis Oberts bija konsultants raķešu izpētes centrā Pēnemindē; piedalījās V-2 raķetes izstrādē Vernera fon Brauna vadībā.
1943. gadā Hermanis tika pārcelts uz Reinsdorfu, kur strādāja sprāgstvielu rūpnīcās pie cietās degvielas raķešu konstruēšanas pretgaisa aizsardzībai.

Pēc kara viņš dzīvoja Foihtā, netālu no Nirnbergas. 1948. gadā Oberts pārcēlās uz Šveici, kur darbojās kā neatkarīgs konsultansts un rakstnieks. No 1950. līdz 1953. gadam viņš dzīvoja Itālijā, kur izstrādāja raķetes jūras kara flotei.
1955. gadā pēc Vernera fon Brauna uzaicinājuma Oberts pārcēlās uz ASV un strādāja Redstonas armijas arsenālā Hantsvilā (Alabamas štatā) pie raķešu konstruēšanas.

1958. gadā viņš atgriezās Vācijā.

Piemiņa 
 Foihtā ir Hermaņa Oberta kosmisko ceļojumu muzejs.
 Mēness krāteris ir nosaukts Oberta vārdā.

Oberta grāmatas 
 "Raķete starpplanētu telpā" (Die Rakete zu den Planetenräumen, 1923);
 "Kosmisko lidojumu ceļi" (Wege zur Raumschiffahrt, 1929);
 "Cilvēki pasaules telpā" (Menschen im Weltraum, 1954);
 "Matērija un dzīve" (Stoff und Leben, 1959).

1894. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Raķešu konstruktori
Kosmonautikas pamatlicēji