Uraninīts

Uraninīts (urāna piķis, nasturāns) ir ar urānu bagāts (88,15%) minerāls, kas galvenokārt sastāv no UO2 (urāna oksīda), bet satur arī UO3, svina, torija un retzemju elementu oksīdus. Tas vienmēr satur arī rādiju un hēliju, kas rodas, urānam sadaloties. Dažreiz tiek uzskatīts, ka franču fiziķis Anrī Bekerels 1896. gadā atklāja radioaktivitāti, izmantojot uraninīta paraugu, taču īstenībā tika izmantoti mākslīgi urāna sāļi. Marija Kirī atklāja rādiju no Jahimovas (Čehija) atvestā uraninīta paraugā; šajā minerālā tika atklāti arī tādi radioaktīvi elementi kā polonijs un aktīnijs. Arī hēliju atklāja uraninīta paraugā pēc tam, kad šāda elementa eksistenci pierādīja Saules spektroskopiskie uzņēmumi. Uraninīts satur arī nelielu daudzumu svina izotopu — Pb-206 un Pb-207. Šie izotopi ir attiecīgi urāna izotopu U-238 un U-235 radioaktīvās sabrukšanas gala produkts.

Rādija saturs uraninītā — aptuveni 0,1 mg/kg. Uraninīts nelielā daudzumā satur arī ārkārtīgi retu elementu — tehnēciju (ap 0,2 ng/kg), kurš rodas urāna-238 sabrukšanas procesā.

Uraninīts sastopams sulfīdus saturošajās hidrotermālajās dzīslās, kas atrodas skābajos magmatiskajos iežos, piemēram pegmatītos. Minerāls sastopams kā saplūdusi masa, ķekarveida agregāti. Ļoti reti atrodami arī kubiskas formas kristāli. Radioaktivitāte — 70 Bq/g līdz 150 kBq/g.

Izmantošana 
Uraninīts ir galvenā urāna un rādija rūda. No uraninīta iegūtie radioaktīvie metāli tiek izmantoti plutonija iegūšanai tālākai atomenerģijas ieguvei. Aukstā kara laikā un arī mūsdienās, pamatojoties ar nepieciešamību iegūt izejvielas atomenerģētikas nepieciešamībām, uraninīts tiek iegūts kodolieroču izgatavošanai. PSRS savu kodolieroču izejvielas ieguva VDR Rūdu kalnos, kur atrodama labas kvalitātes uraninīta rūda.
Mūsdienās uraninīta ieguves intensitāte ir jūtami kritusies.

Atradnes 
Lielākās uraninīta atradnes ir Kanādas Ziemeļrietumu teritorijās (Greitbērleiks), kur tas atrodams lielā daudzumā asociācijā ar sudrabu. Visaugstākās kvalitātes uraninīts ar vislielāko urāna saturu atrodams citā Kanādas atradnē — Atabaskas baseinā Saskačevanas ziemeļu daļā. Uraninīts atrodams arī Čehijā (Jahimova), Austrālijā, Vācijā (Rūdu kalni), Kongo (Kasolo), Anglijā, Dienvidāfrikā (Vitvatersranda) un ASV (Ņūhempšīra, Konektikuta, Ziemeļkarolīna, Vaiominga, Kolorādo, Ņūmeksika).

Atsauces 

Minerāli
Ļoti radioaktīvi minerāli
Rūdu minerāli
Urāna minerāli
Oksīdu un hidroksīdu minerāli