Pjērs Paolo Pazolīni

Pjērs Paolo Pazolīni (; dzimis , miris ) bija itāliešu kinorežisors, žurnālists, rakstnieks un dzejnieks. Pazolīni bija ļoti daudzpusīga personība, filozofs un intelektuālis.

Savā karjerā režisors uzņēmis 12 pilnmetrāžas filmas. Viņa 1964. gada filma "Mateja evaņģēlijs" tika nominēta trīs Oskariem (par mākslinieka darbu, kostīmiem un mūziku). Pazolīni 1972. gada filma "Kenterberijas stāsti" tika apbalvota ar Zelta lāci Berlīnes kinofestivālā, bet par filmu "Dekamerons" (1971) Pazolīni ieguva Sudraba lāci kategorijā Special Jury Prize. Pazolīni ieguva divas Kannu kinofestivāla balvas — kā viens no scenāristiem filmai Giovani mariti (1958), kā arī par filmu "Arābijas naktis" (1974) Pazolīni ieguva Žūrijas balvu (Prix du Jury). Trīs reizes apbalvots ar dažādām Venēcijas kinofestivāla balvām — vienu par filmu "Mamma Roma" (1962), divas par filmu "Mateja evaņģēlijs".

Pazolīni nomira 1975. gadā. Viņš tika atrasts noslepkavots Romas nomales rajonā Ostijā pamestā vietā netālu no kuģu būvētavas. Izmeklēšanā tika atrasts slepkava. Tomēr Pazolīni nāves apstākļi joprojām ir ļoti neskaidri, raisot dažādas sazvērestības teorijas, tai skaitā arī versiju par paša upura speciāli plānotiem apstākļiem, kas varēja izraisīt viņa slepkavību. Pēc daudziem gadiem sodītais slepkava atklāja, ka nav veicis slepkavību, bet vainu uzņēmies citu uzbrucēju draudu rezultātā.

Ievērojamākās filmas 
 Accattone (1961)
 "Mamma Roma" (Mamma Roma, 1962)
 "Mateja evaņģēlijs" (Il Vangelo secondo Matteo, 1964)
 The Hawks and the Sparrows (Uccellacci e uccellini, 1966)
 Oedipus Rex (1967)
 "Teorēma" (Teorema, 1968)
 Porcile (1969) 
 "Mēdeja" (Medea, 1969)
 "Dekamerons" (Il Decameron, 1971)
 "Kenterberijas stāsti" (I racconti di Canterbury, 1969)
 "Arābijas naktis" (Il fiore delle Mille e una notte, 1974)
 "Salo jeb 120 Sodomas dienu" (Salò o le 120 giornate di Sodoma, 1975)

Atsauces

Ārējās saites 

 Neliels Pazolīni filmu apraksts (tvnet.lv)

1922. gadā dzimušie
1975. gadā mirušie
Emīlijā-Romanjā dzimušie
Itāļu kinorežisori
Itāliešu rakstnieki
Slepkavību upuri