Vecauces muiža

Vecauces muižas kungu māja jeb Vecauces pils () atrodas Dobeles novada Vecauces pagasta Vecaucē. Muiža līdz Latvijas agrārajai reformai 1920. gadā piederēja Mēdemu dzimtai un ir viena no vecākajām angļu neogotikas stila ēkām Latvijā. Pēdējie lielākie remontdarbi pilī tika veikti no 1988. gada līdz 1993. gadam.

Vēsture 
Vecauces muiža pirmoreiz rakstos pieminēta 1616. gadā, kad tajā sasaukts Kurzemes un Zemgales hercogistes landtāgs, kas iekšējo konfliktu dēļ tika pārcelts uz Jelgavu.
Līdz 1672. gadam muiža piederēja Fītinghofu dzimtai, pēc tam Kurzemes un Zemgales hercogiem, no 1768. gada grāfu Mēdemu dzimtai. 
Tiek uzskatīts, ka tagadējās Vecauces pils kungu mājas projektu grāfs Kārlis fon Mēdems pasūtījis Berlīnes arhitektam Frīdriham Augustam Štīleram (Stüler, 1800—1865). 1841.—1845. gadā celtā pils ēka ir it kā sakrauta no atsevišķiem kubiskiem elementiem ar paaugstinātu rizalītu centrā un slaidu, asimetriski novietotu torni.
19. gadsimta otrajā pusē ēkai piebūvēja altānu, bet 20. gadsimta sākumā verandas torni. 

1905. gada nemieru laikā pils tika dedzināta, pēc tam muižas īpašnieki to 1907. gadā atjaunoja vienkāršotā veidā bez sākotnējā greznuma (arhitekts Hermanis Zeiberlihs). Pēc 1920. gada zemes reformas pils atradās Latvijas Universitātes īpašumā. 
Otrā pasaules kara laikā iznīcināto lauksaimniecības studentu prakses bāzi atjaunoja kā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas saimniecību, kurā no 1956./1957. mācību gada praktizējās visi Agronomijas un Zootehnikas fakultātes studenti. Pašlaik ēku apsaimnieko Latvijas Lauksaimniecības universitātes mācību un pētījumu saimniecība "Vecauce".

Seni attēli

Kungu mājas ēka mūsdienās

Parks 
Pie Vecauces pils atrodas 13 ha liels parks ar vairākiem dīķiem, koku un krūmu stādījumiem, pastaigu celiņiem un pieminekļiem LU saimniecības "Vecauce" vadītājam Jānim Bergam un profesoram Jānim Apsītim. Parkā ir Pirmajā pasaules karā kritušo vācu un krievu karavīru kapi.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Arhitektūras pieminekļi Latvijā
Auce