Andrāšs Adorjāns

Andrāšs Adorjāns (; īstajā uzvārdā Joha ();  Budapešta — ) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

Šahista karjera 
1969. gadā kļuvis par Eiropas junioru čempionu šahā. Tajā pašā gadā Stokholmā bijis otrais Pasaules junioru čempionātā šahā aiz uzvarētāja Anatolija Karpova. 1970. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM), bet 1973. gadā par starptautisko lielmeistaru (GM). Trīskārtējs Ungārijas šaha čempionāta uzvarētājs (1984, 1992, 1993).

Lielāko panākumu guvis starpzonu turnīrā Rīgā, kad dalījis 3.-4. vietu ar savu tautieti Zoltānu Ribli. Papildmaču Budapeštā noslēdzis neizšķirti ar 3:3, izlīdzinot rezultātu pēc neveiksmīga starta ½:2½, un pēc labāka koeficienta pamatturnīrā iekļuvis pretendentu mačos. Tomēr pretendentu maču ceturdaļfinālā zaudējis Robertam Hībneram ar 4½:5½ un izstājies no tālākas cīņas par Pasaules šaha čempiona nosaukumu.

Turpmākajos Pasaules čempiona nosaukuma izcīņas ciklos nav spējis iekļūt pretendentu mačos. 1982. gadā starpzonu turnīrā Tolukā (Meksika) dalījis 9.-10. vietu, bet 1987. gada starpzonu turnīrā Sirakā (Ungārija) dalījis tikai 13.-14. vietu.

1978. gadā bijis Ungārijas izlases sastāvā, kas Pasaules šaha olimpiādē Buenosairesā pirmo un vienīgo reizi pārtrauca PSRS šahistu dominanci šaha olimpiādēs. Kopumā Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1978, 1984-1992).

Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1970-1983, 1992) un komandas sastāvā izcīnījis 3 sudraba (1970, 1977, 1980) un 2 bronzas medaļas (1973, 1983), kā arī individuālo zelta (1983) un 2 bronzas medaļas (1970, 1980). Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1985-1989) un izcīnījis sudrabu komandas sastāvā (1985). Pasaules studentu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1972-1974) un komandas sastāvā izcīnījis sudraba (1972) un bronzas (1974) medaļas.

1981. gadā piedalījies Rīgas starptautiskajā šaha turnīrā, taču ierindojies tikai 11. vietā. 1983. gadā starptautiskajā šaha turnīrā Baņa Lukā dalījis pirmo vietu kopā ar Džonatanu Spīlmenu un Krunoslavu Hulaku.

1994. gadā kļuvis par FIDE starptautisko tiesnesi. Vairāku šaha grāmatu autors.

Atsauces

Ārējās saites 
  šahista profils vietnē fide.com
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista profils vietnē chesstempo.com
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)

1950. gadā dzimušie
2023. gadā mirušie
Budapeštā dzimušie
Ungārijas šahisti