Baltu valodas

Baltu valodas (lietuviešu, latviešu, prūšu, galindu, jātvingu, un citas valodas) ir indoeiropiešu valodu saimes valodas, kuras lietoja baltu ciltis. Mūsdienās pastāv vairs tikai divas baltu valodas — latviešu un lietuviešu. Baltu valodām radniecīgākās indoeiropiešu valodas ir slāvu valodas un attālākās ģermāņu valodas, kas izdalījušās no indoeiropiešu pirmvalodas jaunākajā akmens laikmetā, kad tajā runājošās ciltis izveidoja Auklas keramikas kultūru.

Vēsture 

Baltu pirmvaloda pastāvējusi apmēram no 1500. gada līdz 500. gadam p.m.ē. Ap 500. gadu p.m.ē. rietumbalti nošķīrušies no austrumbaltiem. Senbaltu teritorijas pirms Lielās tautu staigāšanas (5.—9.gs.) bija uz dienvidaustrumiem un austrumiem no Baltijas jūras (tagadējās Polijas piekraste, Kaļiņingradas apgabals (Krievija) — t.s. bijusī Prūsija, Lietuva un daļa Latvijas), tālāk šīs teritorijas sniedzās līdz apmēram Vislas upei (Polijā). Uz austrumiem baltu ciltis apdzīvoja teritorijas jaukto koku mežu un krūmāju zonā līdz pat tagadējai Maskavai.

Par pirmo baltu valodu rakstisko liecību tiek uzskatīta ap 1350. gadu sarakstītā Elbingas prūšu vārdnīca (Elbing-Preussisches Wörterbuch). Būtiski baltu valodu dzīves telpu ietekmēja Ziemeļu krusta kari 13.—14. gadsimtā, kuros daudzas baltu ciltis tika pakļautas vai izzuda vispār, piemēram, pakāpeniski asimilētie prūši. Kā īpašs izņēmums jāmin lietuvieši, kas saglabāja neatkarību un piedzīvoja pat uzplaukumu, jo jau 13. gadsimtā bija izveidojuši paši savu valsti, vēlāk pieņēma katoļticību un izveidoja savienību ar Poliju.

Terminu "baltu valodas", kur jūtama sasaiste ar Baltijas jūru, ieviesa vācu valodnieks G.H.F Neselmans (G.H.F. Nesselmann), Kēnigsbergas Universitātē 1845. gadā nodarbojoties ar izmirušās prūšu valodas pētījumiem.

Salīdzinošais piemērs

Iedalījums

Rietumbaltu valodas 
 Kuršu †
 Prūšu †
 Senprūšu † (No 18. gadsimta pakāpeniski sāka izmirt)
 Jaunprūšu (kopš 20. gadsimta notiek valodas rekonstrukcija)
 Jātvingu (Sudāvu) †
 Galindu †
 Pomerānijas baltu †

Austrumbaltu valodas 
 Latviešu (~3 miljoni pratēju) ~1,6 miljoniem dzimtā valoda, 1,4 miljoni pārvalda kā svešvalodu
 Kursenieku valoda (gandrīz izmirusi)
 Latgaliešu (250 tūkstoši pratēju) — parasti uzskata par latviešu valodas dialektu
 Lietuviešu (~3,9 miljoni pratēju)
 Žemaišu — parasti uzskata par lietuviešu valodas dialektu
 Sēļu †
 Zemgaļu †
 Dņepras baltu †
 Austrumgalindu valoda †

Baltistikas studijas augstskolās pasaulē 
Ārpus Latvijas baltu valodu filoloģiju var studēt:
 Sietlas Universitātē (ASV)
 Sanktpēterburgas Valsts universitātē (Krievija)
 Ernsta Morica Arnta universitātē Greifsvaldē (Ernst Moritz Arndt Universität Greifswald, Vācija)
 Kauņas Vītauta Dižā universitātē (Universitas Vytauti magni, Lietuva)

Ārējās saites 
 Alvīds Butkus (2005. gada 4. septembris). Kurā valodā runāsim, balti? Delfi. Skatīts: 2017. gada 4. janvārī.
 Olga Rimšāne, Sandra Kropa, Zane Lāce (2015. gada 2. marts). Baltu valodu vēstures pētniecība. Zināmais nezināmajā. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2016. gada 4. janvārī.
 Joseph Pashka, Proto Baltic and Baltic languages (1994)
 Lituanus Linguistics Index (1955—2004) provides a number of articles on modern and archaic Baltic languages.
 Mallory, J.P. (1991). In Search of the Indo-Europeans: Language, Archaeology and Myth. New York: Thames and Hudson Ltd. 
 Baltu valodu kartes 
 Arheoloģiskās kultūras III-IV gs. m.ē. un baltu hidronīmi 
 Baltu valodas 10.gs. 
 Baltu valodas 13.gs. 
 Baltu valodas

Atsauces