Frenks Viljamss

Sers Frānsiss Ouens Gārbots Viljamss (;  — ), pazīstams kā Frenks Viljamss () bija Apvienotās Karalistes uzņēmējs, autosportists un Formula 1 funkcionārs. Viņš bija Formula 1 autosacīkšu komandu Frank Williams Racing Cars un Williams Grand Prix Engineering dibinātājs.

Dzīvesgājums 
Frenks Viljamss piedzima 1942. gada 16. aprīlī Sautšīldsā, Anglijas ziemeļos. Viņa tēvs bija kara laika Karalisko Gaisa spēku bumbvedēju pilots, māte bija skolotāja. Pēc tam, kad viņa vecāki izšķīrās, viņš tika nosūtīts uz Skotijas internātskolu, kad viņam bija tikai septiņi gadi. Tur 1950. gadu beigās sākās viņa aizraušanās ar automašīnām — pēc gadījuma, kad draugs viņu pavizināja ar savu automašīnu Jaguar XK150S.

Frenks Viljamss sākotnēji autosacīkstēs piedalījās kā braucējs un mehāniķis. Viņš debitēja sacīkstēs 1961. gadā, braucot ar Austin A40 sedanu, pēc tam pārejot uz Formula 3. Naudas līdzekļus viņš guva strādājot par ceļojošu pārtikas pārdevēju. 1966. gadā viņš dibināja Frank Williams Racing Cars autosacīkšu komandu. Tā vairākus gadus piedalījās Formula 2 un Formula 3 sacīkstēs. Pēc tam, kad Viljamss iegādājās vecu Brabham šasiju, braucējs Pīrss Karidžs ar to varēja piedalīties vairākās Formula 1 sacīkstēs, un 1969. gadā divreiz izcīnīja otro vietu.

Tā kā Viljamsam sāka trūkt naudas, viņš cerēja saņemt finansiālu atbalstu no cigarešu ražotāja Marlboro un autoražotāja Iso. Ar to nepietika, tādēļ 1976. gadā komanda tika pārdota naftas magnātam Volteram Vulfam. Lai gan komanda turpināja pastāvēt, tā vairs nepiederēja Viljamsam, un 1977. gadā viņš kopā ar vienu no saviem ilglaicīgajiem darbiniekiem, inženieri Patriku Hedu, pameta komandu. Viņi iegādājās vecu paklāju ražotni Didkotā (Oksfordšīra) un dibināja Williams Grand Prix Engineering (saīsināti — Williams) komandu. Klejs Regaconi 1979. gadā izcīnīja komandas pirmo uzvaru, bet 1980. gadā Alans Džonss kļuva par pirmo Williams braucēju, kas uzvarēja Formula 1 pasaules čempionātā.

Turpmākajos gados Williams turpināja būt viena no vadošajām Formula 1 komandām. No 1980. līdz 1997. gadam tās braucēji septiņas reizes kļuva par F1 čempioniem, un komanda deviņas reizes uzvarēja Konstruktoru kausā. 2012. gada martā Viljamss aizgāja no Williams valdes, savā vietā izvirzot meitu Klēru. Viljamss formāli turpināja būt komandas vadītājs, taču no 2013. gada Klēra kā vadītāja vietniece faktiski pildīja vadītāja pienākumus. 2020. gadā Viljamsu ģimene pārdeva savas daļas Williams komandā, un septembrī pārtrauca savu darbību tajā.

Frenks Viljamss nomira .

Privātā dzīve 
Frenks Viljamss 1967. gadā iepazinās ar Virdžīniju Beriju (), un 1974. gadā viņi apprecējās. Laulībā piedzima divi dēli — Džonatans un Džeimijs, kā arī meita Klēra, kura vēlāk kļuva par Williams sacīkšu komandas vadītāja vietnieci. Virdžīnijai 2010. gadā tika atklāts vēzis, un viņa 2013. gadā nomira 66 gadu vecumā.

Pēc autoavārijas Francijā, 1986. gada martā Viljamss bija daļēji paralizēts. Viņš ar īrētu auto brauca no Pola Rikāra trases uz lidostu Nicā. Viljamsa auto kļuva nevadāms un apvēlās. Tā kā viņš nebija piesprādzējies, viņš ietriecās jumtā, kas izraisīja mugurkaula bojājumus. Kopš tā laika Viljamss lietoja ratiņkrēslu.

1986. gadā Apvienotās Karalistes karaliene Elizabete II piešķīra Viljamsam Britu impērijas Komandiera ordeni (CBE), un 1999. gadā iecēla viņu bruņinieku kārtā. Par darbu ar Renault dzinējiem viņš kļuva par Francijas Goda Leģiona ordeņa kavalieri.

Atsauces

Ārējās saites 

Tainā un Vīrā dzimušie
Apvienotās Karalistes uzņēmēji
Formula 1 cilvēki
Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie