Spāru virskārta

Spāru virskārta (Odonatoptera) ir kukaiņu klases (Insecta) senspārņu virskārta, kas apvieno vairākas aizvēsturiskās, izmirušās kārtas un vienīgo mūsdienās dzīvojošo spāru kārta (Odonata). Šīs virskārtas sugas dzīvoja jau pirms 320 miljoniem gadu, sākot vismaz ar vēlo karbona periodu. Vislielākā sugu dažādība bija vērojama paleozoja beigās, kad dzīvoja arī visu laiku lielākais kukainis — milzu spāre (Meganeura monyi). Tās spārnu plētums bija 75 cm, bet pats ķermeņa garums 30 cm.

Sistemātikas diskusijas
Par spāru grupas sistemātiku un sakarībām ar citām kukaiņu grupām zinātniekiem nav vienprātības. Visi piekrīt, ka spāru grupa nepieder pie jaunspārņiem, vislielākās debates ir par senspārņu grupu, ko šobrīd veido spāres un viendienītes, kā arī par izmirušiem paleozoja laika knābjgalvju kukaiņiem paleodiktiopteriem (Palaeodictyopteroidea). 

Ir sistemātiķi, kas uzskata, ka senie knābjgalvji ir vai nu māsas taksons spārēm un viendienītēm, vai bāzes grupa un visām pieminētajām grupām būtu jābūt sistematizētām senspārņos. Tomēr pēdējos gados veiktās ģenētiskās analīzes pierāda, ka spāres ir māsas taksons jaunspārņiem un senspārņu grupa ir parafilētiska. Daļa zinātnieku līdz ar to sistematizē gan viendienītes, gan spāres kā māsas taksonus jaunspārņiem, dažiem uzskatot, ka viendienītes ir primitīvāka grupa, bet citiem, ka spāres ir bāzes grupa. Tā kā sistemātiķi starptautiski nav vienojušies par spārneņu sistemātiku, tad tiek plaši lietots esošais iedalījums jaunspārņos un senspārņos.

Spāru virskārtā ir 6 kārtas un vairākas dzimtas, kuru piederība kārtām nav skaidra.

Sistemātika

†kārta 
†kārta 
†kārta 
†kārta  
†kārta 
†dzimta 
†dzimta 
†dzimta

Atsauces

Kukaiņi