Zaķu dzimta

Zaķu dzimta (Leporidae) ir zaķveidīgo kārtas (Lagomorpha) maza auguma zīdītāju (Mammalia) dzimta, kas apvieno zaķus un trušus. Zaķu dzimtā ir 62 sugas, kas sistematizētas 11 ģintīs.

Zinātniskais nosaukums ir atvasināts no latīņu vārda lepus, kas latviski nozīmē zaķis. Visas zaķu dzimtas ģintis, izņemot zaķu ģints (Lepus), aptver dažādu sugu trušus. Tomēr ir daži izņēmumi, piemēram, hispīdu trusis (Caprolagus hispidus) tiek saukts reizēm par zaķi, vai klinšu trušus (Pronolagus) sauc arī par klinšu zaķiem.

Izplatība 
Zaķu dzimtas dzīvnieki ir sastopami visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. To dabīgais izplatības areāls neattiecas arī uz Okeāniju un Dienvidamerikas dienvidu daļu. Piemēram, trušu introducēšana Austrālijā ir radījusi milzīgu postu Austrālijas dabai, jo šajā kontinentā trusim nav dabīgo ienaidnieku.

Latvijā ir sastopamas 2 sugas: pelēkais zaķis (Lepus europaeus), kas Latvijas teritorijā ieceļoja tikai 17. gadsimtā, un baltais zaķis (Lepus timidus).
Tomēr pēdējo gadsimtu laikā pelēkais zaķis kļuvis par dominējošo sugu.

Izskats un īpašības 

Zaķu dzimtas dzīvnieki ir maza vai vidēja auguma, kas piemērojušies ātrai skriešanai, izmantojot lēkšanu. Tiem ir garas pakaļkājas, un katrai pakaļkājas pēdai ir 4 pirksti. Priekškājas ir krietni īsākas nekā pakaļkājas, un tām ir 5 pirksti. Zoles visām kājām ir matotas, kas skrienot uzlabo pēdu labāku saķeri ar pamatni. Zaķu dzimtas dzīvniekiem ir gari un spēcīgi nagi, kā arī garas un kustīgas ausis. Tiem ir ļoti laba dzirde. Acis ir lielas, un tie ļoti labi redz tumsā, kas liecina, ka pirmkārt zaķu dzimtas dzīvnieki ir nakts un krēslas dzīvnieki. Toties aste tiem ir īsas. Apmatojums ir biezs, mīksts, tā krāsa galvenokārt ir pelēka, brūna, iedzeltena, bet dažkārt balta.

Mazākais zaķu dzimtā no savvaļas dzīvniekiem ir pundurtrusis (Brachylagus idahoensis), kura ķermeņa garums ir 25–29 cm un svars 300 g. Lielākā daļa informācijas avotu kā lielāko zaķu dzimtas dzīvnieku savvaļā min plaši izplatīto pelēko zaķi (Lepus europaeus), kura ķermeņa garums ir 52–60 cm un svars 3—5 kg. Tomēr par to smagāks ir Aļaskas zaķis (Lepus othus), kura ķermeņa garums ir 50–60 cm, svars ir 3,2—6,5 kg. Liels zaķis ir arī polārzaķis (Lepus arcticus), kura svars ir 4–5 kg. Cilvēki ir selekcionējuši mājas truša šķirnes, kas ir gan ļoti mazas, gan ļoti lielas. Pasaules lielākā mājas truša garums ir 1,29 m, bet mazākais ir Nīderlandes pundurtrusis, kas pēc šķirnes standartiem nedrīkst būt smagāks par 1,13 kg.

Gan zaķi, gan truši ir zālēdāji, kas barojas ar dažādiem augiem, lapām, atvasēm, zariem, dzinumiem, augļiem un sēklām. Dažas zaķu sugas ziemas periodā barojas arī ar maitas gaļu. Barība gremošanas sistēmai iziet cauri 2 reizes. Pirmo reizi tā tiek izdalīta kā mīkstas, zaļas spiras, kuras tiek apēstas vēlreiz, un barība tikai pēc tam tiek sagremota pilnībā. Pēc otrās reizes tā izdalās kā cietas un tumšas spiras. Tāpat kā grauzējiem zaķu dzimtas dzīvniekiem ir spēcīgi un asi 4 priekšzobi (2 augšā un 2 apakšā), kas aug visu mūžu. Augšžoklī blakus centrālajiem priekšzobiem ir vēl divi priekšzobi, kas aktīvi piedalās barības graušanā un arī šie zobi aug visu mūžu. Zaķu dzimtas sugām nav ilkņu tāpat kā grauzējiem, bet tām ir vairāk dzerokļu.

Uzvedība 

Zaķu dzimta ir piemērojusies dzīvei ļoti dažādos apstākļos, sākot ar tundru, mežu, purvu un beidzot ar tuksnesi. Tie ir sastopami zemienēs un kalnos. Truši mājvietai izrok alas, bet zaķi alas parasti nerok. Zaķi ir arī labāki skrējēji kā truši.

Zaķu dzimtas dzīvniekiem grūsnība ilgst 28—50 dienas, bet trušiem šis periods ir īsāks kā zaķiem. Zaķi piedzimst pilnībā attīstījušies atšķirībā no trušiem, kas piedzimst akli un nevarīgi pazemes alā. Ja pietiek barības, zaķu dzimtas dzīvnieki vairojas vairākas reizes gadā, tādējādi tie spēj ļoti ātri atjaunot vai palielināt populāciju.

Evolūcija 
Senākās zināmās zaķu dzimtas sugas dzīvoja eocēna beigās. Šajā laikā zaķu dzimtas dzīvnieki bija sastopami gan Ziemeļamerikā, gan Āzijā. Evolūcijas gaitā tie attīstījās par ātri skrienošiem dzīvniekiem, izmantojot lēkšanu. Piemēram, oligocēna laika senajam zaķim Palaeolagus pakaļkājas ir daudz īsāks kā mūsdienu sugām, kas liecina, ka tie spēja skriet vairāk "klasiskā veidā" nevis ar lēcieniem. Tādējādi tie bija vairāk līdzīgi trušiem nekā mūsdienu zaķiem.

Klasifikācija 

 Zaķu dzimta (Leporidae)
 ģints Amami truši (Pentalagus)
 Amami trusis (Pentalagus furnessi)
 ģints Baltastes truši (Sylvilagus)
 apakšģints Microlagus
 Kalifornijas trusis (Sylvilagus bachmani)
 apakšģints Sylvilagus
 Apalaču baltastes trusis (Sylvilagus obscurus)
 Austrumu baltastes trusis (Sylvilagus floridanus)
 Deivisa kalnu baltastes trusis (Sylvilagus robustus)
 Jaunanglijas baltastes trusis (Sylvilagus transitionalis)
 Kalnu baltastes trusis (Sylvilagus nuttallii)
 Mansano kalnu baltastes trusis (Sylvilagus cognatus)
 Mariju salu baltastes trusis (Sylvilagus graysoni)
 Meksikas baltastes trusis (Sylvilagus cunicularis)
 Tuksnešu trusis (Sylvilagus audubonii)
 apakšģints Tapeti
 Daisa baltastes trusis (Sylvilagus dicei)
 Meža baltastes trusis (Sylvilagus brasiliensis)
 Omiltemes baltastes trusis (Sylvilagus insonus)
 Purva trusis (Sylvilagus palustris)
 Ūdens trusis (Sylvilagus aquaticus)
 Venecuēlas trusis (Sylvilagus varynaensis)
apakšģints nezināma
 Sanhosē trusis (Sylvilagus mansuetus)
 ģints Bezastes truši (Romerolagus)
 Bezastes trusis (Romerolagus diazi)
 ģints Bušmeņu truši (Bunolagus)
 Bušmeņu trusis (Bunolagus monticularis)
 ģints Centrālāfrikas truši (Poelagus)
 Centrālāfrikas trusis (Poelagus marjorita)
 ģints Dienvidaustrumāzijas truši (Nesolagus)
 Sumatras trusis (Nesolagus netscheri)
 Svītrainais trusis (Nesolagus timminsi)
 ģints Eiropas truši (Oryctolagus)
 Eiropas trusis (Oryctolagus cuniculus)
 ģints Hispīdu truši (Caprolagus)
 Hispīdu trusis (Caprolagus hispidus)
 ģints Klinšu zaķi (Pronolagus)
 Džeimsona klinšu zaķis (Pronolagus randensis)
 Hevita klinšu zaķis (Pronolagus saundersiae)
 Lielais klinšu zaķis (Pronolagus crassicaudatus)
 Smita klinšu zaķis (Pronolagus rupestris)
 ģints Pundurtruši (Brachylagus)
 Pundurtrusis (Brachylagus idahoensis)
 ģints Zaķi (Lepus)
 apakšģints Lepus
 Aļaskas zaķis (Lepus othus)
 Baltais zaķis (Lepus timidus)
 Polārzaķis (Lepus arcticus)
 apakšģints Eulagos
 Baltastes zaķis (Lepus townsendii)
 Granādas zaķis (Lepus granatensis)
 Etiopijas kalnu zaķis (Lepus starcki)
 Irbuleņu zaķis (Lepus castrovieoi)
 Juņnaņas zaķis (Lepus comus)
 Korejas zaķis (Lepus coreanus)
 Korsikas zaķis (Lepus corsicanus)
 Mandžūrijas zaķis (Lepus mandschuricus)
 Pelēkais zaķis (Lepus europaeus)
 Sprogainais zaķis (Lepus oiostolus)
 apakšģints Indolagus
 Birmas zaķis (Lepus peguensis)
 Hainaņas zaķis (Lepus hainanus)
 Indijas zaķis (Lepus nigricollis)
 apakšģints Macrotolagus
 Antilopzaķis (Lepus alleni)
 apakšģints Poecilolagus
 Amerikas baltais zaķis (Lepus americanus)
 apakšģints Proeulagus
 Amerikas tuksnešu zaķis (Lepus californicus)
 Baltvēdera zaķis (Lepus callotis)
 Kāpzemes zaķis (Lepus capensis)
 Krūmu zaķis (Lepus saxatilis)
 Melnais zaķis (Lepus insularis)
 Oahakas zaķis (Lepus flavigularis)
 Stepes zaķis (Lepus tolai)
 Tuksnešu zaķis (Lepus tibetanus)
 apakšģints Sabanalagus
 Etiopijas zaķis (Lepus fagani)
 Savannas zaķis (Lepus microtis)
 apakšģints Sinolagus
 Ķīnas zaķis (Lepus sinensis)
 apakšģints Tarimolagus
 Jarkandas zaķis (Lepus yarkandensis)
 apakšģints nezināma
 Abesīnijas zaķis (Lepus habessinicus)
 Japānas zaķis (Lepus brachyurus)

Atsauces

Ārējās saites 

 Easter Surprise: World's Oldest Rabbit Bones Found
 Zaķu dzimta (Leporidae)

Zaķveidīgie