Talsu apriņķis

Talsu apriņķis (, ) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), Latvijas Republikas (1918—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

Kurzemes guberņas sastāvā 

Talsu apriņķis tika izveidots 1819. gada teritoriāli administratīvajā reformā, pievienojot Kandavas pilskunga tiesai (Hauptmannschaft Candau) Ārlavas draudzes novadu un izveidojot Talsu pilskunga tiesu (Hauptmannschaft Talsen, Тальсенское гауптманство), ko pārdēvēja par Talsu apriņķi.

Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai apriņķī bija četri draudžu novadi:
 Kandavas draudzes novads (Kirchspiel Kandau), 
 Sabiles draudzes novads (Kirchspiel Zabeln), 
 Talsu draudzes novads (Kirchspiel Talsen),
 Ārlavas draudzes novads (Kirchspiel Erwalen).

1912. gadā Talsu apriņķī bija 28 pagasti:

Iedzīvotāju skaita un etniskā sadalījuma izmaiņas (1857—1897)

Iedzīvotāju reliģiskās piederības izmaiņas (1867—1897)

Latvijas Republikas sastāvā 

1918. gadā izveidots Mērsraga pagasts (no Engures mežkunga pagasta).

1919. gadā atdalot no Nurmuižas pagasta izveidots Strazdes pagasts.

20. gadu sākumā izveidots Upesgrīvas pagasts (no Engures mežkunga pagasta).

1920 gadā Laidzes pagasts pievienots Valdgales pagastam.

1921. gadā Lamiņu pagasts pievienots Zentenes pagastam.

Līdz 1925. gadam Talsu apriņķis bija 3213,5 km2 liels, bet 1924. gadā aptuveni trešdaļa no Talsu apriņķa — Aizupes, Dzirciema, Engures, Matkules, Pūres, Vānes, Zantes un Zemītes pagastu teritorijas tika pievienota Tukuma apriņķim. 
Kabiles pagasts tika pievienots Kuldīgas apriņķim.

1925. gadā Talsu pagastu pievieno Pastendes pagastam.

1925. gadā tika mainīti pagastu nosaukumi. Jaunpagasta pagasts kļuva par Virbu pagastu, bet Valdgales pagasts — par Laidzes pagastu.

Vēl vienam pagastam nosaukumu mainīja 1939. gadā — Nurmuižas pagastu pārdēvēja par Laucienes pagastu.

Talsu apriņķa teritorija bija 2175,1 km2 liela. Tas robežojās ar Ventspils apriņķi, Tukuma apriņķi un Kuldīgas apriņķi. 
Talsu apriņķim bija 65 km gara jūras piekraste.
Talsu apriņķī bija 4 pilsētas un 48 ciemi, tas sadalījās 18 pagastos. Lielākās apdzīvotas vietas bija Talsi, Valdemārpils, Sabile, Kandava, Upesgrīva, Mērsrags un Roja.

Teritoriālais iedalījums 

1940. gada sākumā Talsu apriņķī bija četras pilsētas un 18 pagasti:

Iedzīvotāju skaita un etniskā sadalījuma izmaiņas (1920—1935)

Talsu apriņķa tautību sadalījums pa pašvaldībām 1925, 1930, 1935 

- 1930. gadā Talsu apriņķī bija 267 čigāni, 7 lībieši, bet 1935. gadā Talsu apriņķī bija 289 čigāni, 24 ukraiņi, 3 angļi, 2 itāļi, 2 armēņi, 1 ungārs, 1 francūzis,1 serbs, 1 zviedrs

Iedzīvotāju reliģiskās piederības izmaiņas (1920—1935)

Latvijas PSR sastāvā 
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Talsu apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Dundagas, Kandavas un Talsu rajonos.

Skatīt arī 
 Talsu apriņķa muižu nosaukumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Тальсенский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона - т. XXXIIa - 1901 - с. 553—554 
 Talsu apriņķis. Dzīve un darbs. 1936