Vecā Derība

Vecā Derība ir jūdaismā galvenā, un kristīgajā mācībā viena no divām (otra ir Jaunā Derība), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti. 
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret Dieva vārdu.

Vecā Derība jūdaismā 
Vecā Derība jūdaismā (senebreju valodā tiek saukta par תנ״ך Tanakh. Visu trīs Vecās Derības principālo daļu nosaukumi: תורה (Torah) — "mācība", "likums" (Tora) jeb piecas Mozus grāmatas, נביאים (navīm) — "pravieši" (Vecās Derības praviešu grāmatas) un כתובים (Ketuvīm) — "raksti", "dziesmas" (Vecās Derības poēzijas grāmatas).
Vecā Derība sastāv no 24 grāmatām: Piecas Mozus grāmatas (Tora), astoņas praviešu grāmatas (Vecās Derības praviešu grāmatas) un vienpadsmit dziesmas, jeb citi raksti (Vecās Derības poēzijas grāmatas). Skaits atšķiras no kristiešu izmantotā Vecās Derības grāmatu skaita atšķirīga vairāku grāmatu apvienojuma dēļ (piemēram, Divpadsmit mazo praviešu grāmatā vien ir sakopotas divpadsmit kristīgajā Vecās Derības skaitījumā esošas grāmatas).

Svarīga liecība par Vecās Derības vēsturi ir viens no senākajiem Vecās Derības tulkojumiem sengrieķu koine valodā Septuaginta. Septuaginta, pretstatā jūdaismā izmantojamam kanonam, iekļauj vēl vairākas grāmatas, nereti sauktas par apokrīfām vai deiterokanoniskām.

Vecā Derība kristietībā 
Vecā un Jaunā Derība kristīgajā mācībā ir cieši saistītas. Veco Derību kristietībā tradicionāli veido vairākas tematiski sakārtotas daļas. Dažādām kristīgām tradīcijām ir atšķirīgs grāmatu skaits Vecajā Derībā. Pārsvarā luterāņu un citu protestantu Vecās Derības versijas ir analogas jūdaismā izmantotajai Vecajai Derībai (kopā 39), atšķiras tikai grāmatu izvietojums un klasifikācija.

Luterāņu un Romas katoļu Vecās Derības tulkojumos atšķiras grāmatu nosaukumi.

Pareizticīgo Bībeles izdevumos augstāk minētās grāmatas tiek apzīmētas kā kanoniskas, taču pievienotas vēl Septuagintā atrodamās grāmatas, kuru daļējais kanonisms norādīts. Romas katoļu baznīcā lieto 45 Vecās Derības grāmatas kā kanoniskas.

Veco Derību latviešu valodā pirmo reizi iztulkoja vācu luterāņu mācītājs Ernsts Gliks 1689. gadā.

Ārējās saites 

 
 
Ebreju Bībele