Arābijas jūra

Arābijas jūra (, Bahr-al-Arab; ; ; ; ; ; ) ir Indijas okeānam piederīga malas jūra starp Arābijas pussalu un Indiju. Viena no lielākajām jūrām pasaulē.

Lielākā upe, kas ietek tieši Arābijas jūrā, ir Inda. Arābijas jūras piekraste Indijas teritorijā tiek saukta par Konkanas krastu. Jūra ir sāļa, virsējā ūdens slāņa sāļums — 36‰, virsējā slāņa temperatūra no 20 līdz 30 °C. Vidējais dziļums — 2730 m.

Arābijas jūrai raksturīgi izteikti musoni. Ziemā pūš vājāks ziemeļaustrumu vējš, vasarā — stiprāks dienvidrietumu vējš.

Robežas un līči 

Ziemeļos atrodas Irānas austrumu piekraste un Pakistāna, austrumos — Indija, dienvidos (velkot iedomātu līniju no Gvardafui raga līdz Kumari ragam Indijā) — Indijas okeāns, rietumos — nedaudz Somālijas piekrastes, Adenas līcis, Arābijas pussalas dienvidu piekraste.

Arābijas jūrai ir divi lieli līči — Adenas līcis rietumos, kas savieno Arābijas jūru ar Sarkano jūru un Omānas līcis ziemeļos, kas Arābijas jūru savieno ar Persijas līci. Indijas piekrastē ir mazāki līči — Kačhas līcis un Khambhātas līcis.

Salas 
Arābijas jūrā ir maz salu. Lielākās salas un salu grupas ir:
 Abdelkūrī (Jemena, pie Sokotras)
 Amīndīvu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
 Astalu (Pakistāna, neliela sala)
 Ihvānu salas (Jemena, pie Sokotras)
 Hūrijā Mūrijas salas (Omāna)
 Lakadivu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
 Masīra (Omāna)
 Sokotra (Jemena, lielākā sala Arābu jūrā)

Vēsture 
Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem Arābijas jūra ir kalpojusi par ļoti svarīgu tranzīta ceļu starp pirmajām Zemes civilizācijām Senajā Divupē, Indas ielejā, Nīlas ielejā, Ķīnā un Dienvidaustrumu Āzijā. Jūrasbraucējiem bija samērā viegli izmantot prognozējamos musonu vējus.

Arī mūsdienās Arābijas jūra kalpo kā globālas nozīmes naftas un dabasgāzes tranzīta ceļš.

Atsauces

Ārējās saites 

 Arabian Sea — A Global Ecoregion

Jūras
Indijas jūras
Irānas jūras
Jemenas jūras
Maldīvijas jūras
Omānas jūras
Pakistānas jūras
Somālijas jūras