Tiranozaurs

Tiranozauri ( — ‘tirāns’;  — ‘ķirzaka’) ir dinozauru kārtas izmirusi ģints, kuru pārstāv pazīstamā suga karaliskais tiranozaurs (Tyrannosaurus rex).

Izskats un īpašības 
Tiranozaurs sasniedza 13 m garumu un daudzus gadus tika uzskatīts par lielāko gaļēdāju dinozauru. Tam bija asa redze, uz spēcīgajiem žokļiem bija roboti zobi. Tiranozaura pakaļkājas bija spēcīgas, ar asiem nagiem, bet priekškājas bija vārgas un to plaukstām bija tikai divi pirksti. Tiranozauram bija masīvi un spēcīgi žokļu muskuļi, kas palīdzēja pārgrauzt medījuma kaulus. Sīkas kaulu lauskas ir atrastas koprolītos (fosilizētās fēcēs). Tiranozauram bija lielas nāsis, kurās atradās īpaši kauli, kas kavēja mitruma iztvaikošanu no ķermeņa pēc skrējiena. Uz priekšu vērstās acis nodrošināja stereoskopisku redzi. Tas ļāva dzīvniekam precīzi novērtēt attālumu līdz upurim.

Visticamāk, ka tiranozaurs spēja nomedīt tik lielus dzīvniekus, kā, piemēram, hadrozauri. Iespējams, ka viņš bija arī maitēdājs un pa lielu gabalu ar izcilo ožu spēja sajust maitu. Kaulu pētījumi liecina, ka tiranozaurs varēja skriet ar ātrumu 17 km/h, kas bija petiekami, lai panāktu laupījumu vai uzbruktu lēnākajam ragainajam triceratopam.

Tiranozauru fosilijas 

2005. gadā amerikāņu paleontologi atrada mīksto audu un asinsvadu fragmentus 68 miljonus vecā tiranozaura augšstilba kaulā, kas izraisīja sensāciju zinātnieku aprindās. Parasti saglabājas tikai dinozauru kaulu un zobu cietās daļas, kurās zinātniekiem ir maz cerību kaut ko atrast, tāpēc tās sīkāk netiek pētītas. Taču šajā gadījumā ievietoja pārakmeņojušos augšstilba kaulu vājā skābes šķīdumā, kas lēnām izšķīdināja fosilijas minerālvielas. Par lielu pārsteigumu tika atrasti elastīgie audi. Pētnieki vēl nav veikuši pilnīgu unikālo audu analīzi un izdarījuši galīgo slēdzienu, bet ir cerība, ka tie ļaus uzzināt, vai tiranozaurs bijis aukstasiņu vai siltasiņu dzīvnieks.

Atsauces 

Zauriegurņa dinozauri