Preiļi

Preiļi () ir pilsēta (1928) Latvijas austrumos, Preiļu novada centrs.

Ģeogrāfija 
Preiļi atrodas Latgales centrālajā daļā, aptuveni 200 km uz austrumiem no Rīgas, svarīgu ceļu (Līvānu-Krāslavas, Viļānu-Daugavpils) krustpunktā. Tā arī ir nozīmīga pieturvieta svētceļojuma laikā uz Aglonu, kas tradicionāli notiek augusta sākumā. Preiļiem ir raksturīgs Latgales (iekšzemes) klimats ar augstām temperatūrām vasarā, bet zemākām — ziemā.

Vēsture 

Uzskata, ka Preiļu novads jeb "Preiļu zeme" bija viena no senās latgaļu Jersikas valsts administratīvi teritoriālajām vienībām un karaļa Visvalža pēcnācēju pēdējais mantojums. Avotos Preiļi pirmoreiz tiek minēti ap 1250. gadu, taču pastāv uzskats, ka senie Preiļi ir sākuši veidoties daudz agrāk ap Anspaku un Pliudu pilskalniem, kas tikuši apdzīvoti jau 10. gadsimtā.

Preiļi attīstījās kā tirgotāju un amatnieku brīvciems netālu no Preiļu muižas (Prele) centra. Miesta tiesības Preiļiem piešķirtas 1852. gadā, kad tajā bijušas 85 sētas, katoļu dievnams un krogs. Preiļos tika rīkoti vērienīgi gadatirgi, kas ilguši pat vairākas dienas. Ap 1897. gadu Preiļu iedzīvotāju skaits sasniedza 2104, bet 1935. gadā Pirmā pasaules kara un migrācijas dēļ tas bija samazinājies līdz 1662, tolaik 50% pilsētas iedzīvotāju bija ebreji.

1926. gadā Preiļiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas statusu, bet 1928. gadā — pilsētas tiesības. Pēc Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits bija zem 1000 iedzīvotājiem, taču salīdzinoši īsā laikā iedzīvotāju skaits sāka strauji palielināties, ko veicināja strādnieku ieceļošana no Padomju Savienības. 1989. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza 9421, taču līdz ar neatkarības atgūšanu samazinājās rūpniecības apjomi un arī cilvēku skaits.

Populārākie tūrisma objekti 

 Miniatūrā karaļvalsts un leļļu galerija,
 Nester Custom moto mākslas galerija,
 P. Černavska keramikas māja,
 Vīngliemežu audzētava "Ošu Mājas",
 Preiļu Vēstures un lietišķās mākslas muzejs,
 Preiļu Romas katoļu baznīca,
 Preiļu parks un Borhu muižas komplekss,
 Preiļu kultūras pils (1959, arhitekts Andrejs Aivars).

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Ievērojamas personības 

 Anatolijs Danilāns (1943), ārsts, RSU profesors;
 Jānis Eglītis (1961—2013), pedagogs, politiķis un ekonomists;
 Oļegs Hļebņikovs (1953), izglītības darbinieks un politiķis;
 Einārs Pelšs (1960), dzejnieks;
 Artis Plivda (1985), spēkavīrs;
 Sarmīte Rubule (1980), aktrise;
 Mārīte Seile (1966), politiķe, izglītības ministre;
 Dainis Skutelis (1986), tenors;
 Jānis Streičs (1936), režisors;
 Aleksandrs Viļumanis (1942), diriģents;
 Pēteris Zeile (1928—2020), filozofs.

Lielākie uzņēmumi 
Lielākie uzņēmumi Preiļos ir:
 akciju sabiedrība Preiļu siers (piena pārstrāde),
 SIA VS Teks (trikotāžas izstrādājumu ražošana),
 SIA Firma Jata (darba specapģērbu ražošana),
 pašvaldības uzņēmums Preiļu saimnieks (komunālie pakalpojumi),
 SIA Zolva (pārtikas mazumtirdzniecība),
 SIA ATVARS — P (kravu pārvadājumi),
 SIA PRIMO food (mazumtirdzniecība nespecializētajos veikalos),
 SIA VEGA P (degvielas mazumtirdzniecība),
 SIA Manana (gaļas pārstrāde, pārtika),
 SIA TU LAUKI (pārtikas mazumtirdzniecība).

Atsauces

Ārējās saites 
 Preiļu rajona vēsture

 
Latgale