Svītrainie skunksi

Svītrainie skunksi (Mephitis) ir viena no skunksu dzimtas (Mephitidae) ģintīm, kurā ir 2 sugas.

Abas sugas ir diezgan plaši izplatītas. Svītrainie skunksi dzīvo gandrīz visā Ziemeļamerikas kontinentā, sākot ar Kanādas vidieni un beidzot ar Meksikas ziemeļiem, bet kapucīnskunksi dzīvo, sākot ar ASV dienvidrietumiem un beidzot ar Centrālameriku. Abām sugām patīk klajas, zāļainas vietas, lai gan tos var sastapt arī mežos, tuksnešos un kalnos.

Izskats un īpašības 

Svītrainos skunksus no pārējiem skunksiem var atšķirt pēc šauras, baltas svītriņas, kas atrodas pieres vidū. Dažādiem indivīdiem svītriņa var būt dažādā garumā. Kopumā kā visi skunksi arī svītrainie skunksi ir melnbalti, to kažoku matojums ir mīksts un pūkains.

Galva maza ar mazām austiņām, kājas īsas un aste gara un kupla. Abas sugas ir mājas kaķa augumā. Kapucīnskunksam aste ir garāka kā svītrainajam skunksam. Vienu no otras sugas var atšķirt pēc to svītru raksta: svītrainajam skunksam vienmēr ir divas platas, baltas svītras, kas sākas uz galvas un veido burta "V" formu, bet kapucīnskunksam visbiežāk ir viena balta, plata svītra pa visu muguru, līdz ar to tas no augšas ir balts, bet apakšas melns. Reizēm kapucīnskunksi ir melni ar 4 baltām, šaurām svītriņām, pa divām uz katra sāna. Baltās svītriņas nav savienotas uz galvas un neveido burta "V" formu.

Uzvedība 
Kā visi skunksi tas ienaidnieku apšļāc ar ļoti smirdīgu sekrētu, kas izdalās no anālajiem dziedzeriem zem astes. Tādēļ tā galvenie ienaidnieki ir cilvēki, braucošas automašīnas un ūpji, kuriem tikpat kā nav ožas. Skunkss muskusu spēj izšļākt 3,5 metru attālumā, cenšoties trāpīt uzbrucēja acīs.

Sistemātika 
 Svītraino skunksu ģints (Mephitis)
 Kapucīnskunkss (Mephitis macroura)
 Svītrainais skunkss (Mephitis mephitis)

Atsauces 

Skunksu dzimta