Liezēres pagasts

Liezēres pagasts ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Aronas, Vestienas, Cesvaines, Jumurdas pagastiem, Cēsu novada Inešu, Vecpiebalgas un Jaunpiebalgas pagastiem, kā arī Gulbenes novada Druvienas pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Kuja, Tirza, Ogre, Aiša, Egļupe, Cilmija, Liedes strauts

Ezeri 

 Liezēris (105,9 ha)
 Gulbēris (87,2 ha)
 Ūbēris (30,6 ha)
 Sezēris (29 ha)
 Dziļūkstes ezers (28,3 ha)
 Atstirves ezers (20,7 ha)
 Siežu ezers (16,6 ha)
 Govenis (10,5 ha)
 Graustiņš (9,4 ha)
 Gulbeniņš (2,6 ha)

Vēsture 

1935. gadā Madonas apriņķa Liezeres pagasta platība bija 112,3 km² un tajā dzīvoja 1972 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Liezēres un Ozolu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Liezēres ciems ietilpis Gaujienas (1949—1956) un Madonas (pēc 1956. gada) rajonos. 1954. gadā Liezēres ciemam pievienoja likvidēto Ozolu ciemu, 1975. gadā — likvidēto Mēdzūlas ciemu, 1979. gadā — daļu Aronas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Liezēres pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotas vietas ir Liezēre (pagasta centrs), Ozoli, Mēdzūla, Kalnakrogs.

Ievērojamas personības 
 Aleksandrs Vanags (1873—1919), arhitekts, kurš pamatā darbojās tautiskā romantisma stilā
 Haralds Blaus (1885—1945), pirmais latviešu sportists, kas ieguva olimpisko medaļu 1912. gada Stokholmas vasaras olimpiskajās spēlēs
 Jānis Tirzītis (1896—1951), virsnieks un agronoms, Lauksaimniecības kameras Lauksaimniecības tautas augstskolas pārzinis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Cēsu apriņķis
Vidzeme
Madonas novada pagasti