Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra

Daugavpils—Indra ir 76 kilometrus gara dzelzceļa līnija no Daugavpils līdz valsts robežai (no Indras stacijas līdz robežai ir 7 km; 2 km no robežas esošais Robežnieku pieturas punkts netiek izmantots). Līnija iet caur Augšdaugavas novadu un Krāslavas novadu, tālāk turpinās Baltkrievijā Polockas virzienā. Līnijā pastāv intensīva kravas vilcienu satiksme. 

Vienīgā pasažieru satiksme līnijā bija starptautiskais vilciens Rīga—Minska (pārvadājumi pārtraukti uz nenoteiktu laiku dēļ COVID-19 pandēmijas). Līnijā ir viens sliežu ceļš (2009. gadā no Indras līdz robežai izbūvēts otrs sliežu ceļš). 
No 2016. gada 11. decembra līdz 2017. gada 10. decembrim starptautiskie vilcieni Rīga—Minska un Minska—Rīga pieturēja arī Krāslavas stacijā.

No 2020. gada 13. decembra dīzeļvilciena reiss Nr. 704/703 Rīga—Daugavpils—Rīga tika pagarināts līdz Krāslavai.

No 2021. gada 12. decembra dīzeļvilciena reiss Nr. 704KR/703KR Rīga—Krāslava—Rīga divreiz nedēļā tika pagarināts līdz Indrai.

Vēsture 

Līniju 19. gadsimtā uzbūvēja Daugavpils—Vitebskas Dzelzceļa sabiedrība. Posmu Daugavpils—Polocka atklāja . Pēc Rīgas—Orlas dzelzceļa izveidošanas līnijā uzbūvēja otru sliežu ceļu, kuru vēlāk nojauca, lai atjaunotu citas Pirmajā pasaules karā sapostītās līnijas. Latvijas PSR laikā, neskaitot tālsatiksmes vilcienus, līnijā kursēja vietējie vilcieni maršrutos Rīga—Bigosova un Daugavpils—Bigosova. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas dīzeļvilcieni kursēja no Daugavpils līdz Indrai, taču 2000. gadā vietējā pasažieru satiksme tika pārtraukta. 2002. gada jūnijā atcēla arī dīzeļvilcienu Rīga—Daugavpils—Indra. 2007. gadā pasažieru satiksme līnijā tika pilnīgi pārtraukta līdz ar vilciena Rīga—Gomeļa atcelšanu, bet  līnijā no jauna sāka kursēt vilciens Rīga—Minska.  līnijā notika nopietna dzelzceļa avārija — 401. kilometra ceļa postenī no sliedēm nogāja 17 dzelzceļa cisternas, no tām apgāzās 16, pie kam no 5 cisternām izlija to saturs.

2013. gadā pasažieru vilciena Nr. 864 Rīga—Daugavpils maršruts bija pagarināts līdz Krāslavai pēc atsevišķa rīkojuma (reāli netika norīkots).

Vēsturiski vilcienu saraksti

Stacijas un pieturas punkti 
Neskaitot Daugavpili, mūsdienās līnijā ir astoņas stacijas un divi neizmantoti pieturas punkti.
 Daugavpils Pasažieru parks. Tagadējais oficiālais līnijas sākums.
 Stropi. No 1927. līdz 1937. gadam pastāvējis pieturas punkts. Otrā pasaules kara laikā šeit bijis izmaiņas punkts.
 Krauja. Atklāta kā pieturas punkts pēc Stropu slēgšanas; padomju laikā šeit ierīkota stacija.
 401. kilometrs. Ceļa postenis Daugavpils apvedceļa līnijas atzarošanās vietā.
 Naujene. Ierīkota līdz ar līnijas uzbūvēšanu.
 Putāni. Pieturas punkts atvērts 1929. gadā ar nosaukumu "Spruksti", 1935. gadā pārdēvēts par Putāniem. Padomju laikā šeit bijis izmaiņas punkts. Mūsdienās šeit ir neizmantots pieturas punkts.
 Izvalda. Pirmo reizi sarakstos parādās 1869. gadā ar nosaukumu "Maļinovka", vēlāk saukta par Maļinovu un Uzvaldiem. Saglabājies neizmantots atzars no Izvaldas uz naftas bāzi.
 Silava. Ierīkota 1930. gadā kā pieturas punkts, mūsdienās šeit ir stacija.
 Krāslava. Nozīmīga stacija, kaut arī atrodas samērā tālu no Krāslavas pilsētas.
 Baltene. No 1942. līdz 1968. gadam pastāvējis izmaiņas punkts.
 Skaista. Pastāv no 1869. gada ar sākotnējo nosaukumu "Baltiņi".
 Niedrica. Ierīkota 1935. gadā kā pieturas punkts ar nosaukumu "Kurpnieki", mūsdienās šeit ir stacija.
 Indra. Ierīkota līdz ar līnijas uzbūvēšanu; sākotnējais nosaukums "Baļbinova". Mūsdienās Indra ir Latvijas robežstacija.
 Robežnieki. Izmaiņas punkts atvērts 1952. gadā; padomju laikā tajā pieturēja vietējie vilcieni. Mūsdienās tas ir neizmantots pieturas punkts.
 . Latvijas iecirkņa galastacija līdz robežas demarkācijai 1920. gadā. Mūsdienās tā ir Baltkrievijas teritorijā.

Atsauces 

Latvijas dzelzceļa līnijas
Daugavpils