Plocka

Plocka () ir Polijas pilsēta Mazovijas vojevodistē Vislas krastos. Tā ir viena no senākajām pilsētām Polijas centrālajā daļā, Mazovijas senā galvaspilsēta.

Vēsture 
10. gadsimtā Vislas upes augstajā krastā tika izveidota nocietināta vieta. Šī vieta atradās kuģošanas un sauszemes maršrutu krustpunktā, un tā bija stratēģiska gadsimtiem ilgi. Tās atrašanās vieta bija liela priekšrocība. 1009. gadā šeit tika izveidots benediktiešu klosteris. Tas kļuva par apgabala zinātnes un mākslas centru.

1075. gada Plockā Boļeslavs II Drosmīgais dibināja katoļu baznīcas bīskapijas centru. Daži pētnieki uzskata, ka Plocka starp 1080.gadu un 1138.gadu bija Polijas galvaspilsēta. Plockas katedrālē atrodas Polijas valdnieku kņazu Vladislava I Hermaņa, Mazovijas Konrāda, Boļeslava III Greizmuta un, iepējams, Boļeslava IV Cirtainā kapavietas. Mariavītu centrs.

1237. gadā Plockai oficiāli tika piešķirtas pilsētas tiesības, kas tika papildinātas 1255. gadā.

No 1802. līdz 1804. gadam Plockā izsūtījumā atradās Ernests Teodors Amadejs Hofmanis.
1863. gadā Plockas pievārtē notika Čolkovas kauja — pirmā bruņotā sadursme Janvāra sacelšanās laikā.

1976. gada jūlijā Plockā izcēlās strādnieku nemieri, saistībā ar varas iestāžu lēmumu pacelt cenas pārtikai.

Saimniecība 
Pilsētas pievārtē atrodas naftas pārstrādes uzņēmuma PKN Orlen rūpnīca un Plockā ir šī uzņēmuma galvenā mītne. Plocka ir mājvieta Polijas ekstralīgas futbolklubam Wisła Płock.

Nozīmīgākās personas 
Plocka ir neirologa Edvarda Flatava (Edward Flatau, 1868—1932), politiķa Tadeuša Mazovecka (Tadeusz Mazowiecki, 1927) un politiķes Hanna Gronkeviča-Valcas (Hanna Gronkiewicz-Waltz, 1952) dzimtā pilsēta.

Apskates objekti 
 Plockas bazilika (Bazylika katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Płocku)
 Plockas pils (Zamek książąt mazowieckich w Płocku)
 Plockas vecpilsēta (Stare Miasto (Płock))

Galerija

Ārējās saites 
 Plockas bazilika

Polijas pilsētas
Mazovijas vojevodistes pilsētas
Mazovijas vojevodistes apriņķi