Monreāla

Monreāla (, ) ir pilsēta Kanādas dienvidaustrumos pie Otavas ietekas Sentlorensā (Sv. Labrenča upē). Tā ir otra lielākā Kanādas pilsēta un lielākā Kvebekas provinces pilsēta.

Pilsētas kodols ir Monreālas sala Sentlorensas un Otavas upes satekvietā, bet Monreālas osta atrodas vietā, kur jūras kuģi spēj iebraukt augšup pa Sentlorensas jūras ceļu.

Pilsētas iedzīvotāju vairums runā franču valodā (2001. gadā 67,3% pilsētas iedzīvotāju par savu pirmo valodu atzina franču). Monreāla ir otra lielākā pilsēta pasaulē aiz Parīzes, kurā pamatā izmanto franču valodu.

Pilsēta ir Pasaules antidopinga aģentūras (World Anti-Doping Agency), Starptautiskā civilās aviācijas organizācijas (International Civil Aviation Organization (ICAO)) un Starptautiskās gaisa satiksmes asociācijas (International Air Transport Association (IATA)) mītnes vieta.

Pazīstamākie uzņēmumi, kuru galvenie biroji atrodas Monreālā, ir Air Canada (aviācija), Alcan (alumīnija ražošana), Canadian National Railway (dzelzceļš), Matrox (datorkomponenti), VIA Rail (dzelzceļš).

Vēsture 
Apmēram 8000 gadu Monreālas apkārtni apdzīvoja huronu, algonkinu un irokēzu tautas.

Pirmais eiropietis, kurš 1535. gada 2. oktobrī ieradās Monreālas apkārtnē bija franču jūrasbraucējs Žaks Kartjē. Pirmo pastāvīgo apmetni eiropieši izveidoja 1639. gadā. Apmetne attīstījās kā kažokādu tirdzniecības centrs un bāze tālākai Kanādas apgūšanai.

1760. gadā Monreālu ieņēma briti un pēc 1763. gada Parīzes līguma, kurš izbeidza Septiņgadu karu, Monreāla nokļuva angļu valdījumā. 1775. gadā to uz īsu brīdi ieņēma amerikāņu neatkarības cīnītāji, tomēr tā palika Lielbritānijas sastāvā. 1832. gadā Monreālai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Britu valdīšanas laikā Monreāla kļuva par lielāko Kanādas pilsētu.

20. gadsimta 50. gados Monreālas iedzīvotāju skaits pārsniedza 1 miljonu. 1967. gadā šeit notika EXPO, bet 1976. gadā - olimpiskās spēles. 1977. gadā Monreālā, tāpat kā visā Kvebekā, franču valodu atzina par vienīgo oficiālo valsts valodu.

Cilvēki 
Monreālā dzimuši:

 Luīze Arbūra (Louise Arbour, 1947-) - politiķe
 Melisa Auf der Maura (Melissa Auf der Maur, 1972-) - mūziķe
 Sols Belovs (Saul Bellow, 1915-2005) - rakstnieks
 Eriks Berns (Eric Berne, 1910-1970) - psihiatrs
 Ženevjeva Bižo (Geneviève Bujold, 1942-) - aktrise
 Martins Brodērs (Martin Brodeur, 1972-) - hokejists
 Rejs Burks (Ray Bourque, 1960-) - hokejists
 Pjērs Buvjē (Pierre Bouvier, 1979-) - mūziķis
 Milēna Fārmere (Mylène Farmer, 1961-) - mūziķe
 Meinards Fergusons (Maynard Ferguson, 1928-2006) - mūziķis
 Dags Hārvijs (Doug Harvey, 1924-1989) - hokejists
 Naomi Kleina (Naomi Klein, 1970-) - žurnāliste
 Leonards Koens (Leonard Cohen, 1934-) - rakstnieks un mūziķis
 Gijs Leflērs (Guy Damien Lafleur, 1951–2022) – hokejists
 Mario Lemjē (Mario Lemieux, 1965-) - hokejists
 Roberto Luongo (Roberto Luongo, 1979-) - hokejists
 Sidnijs Oltmens (Sidney Altman, 1939-) - biologs
 Stīvens Pinkers (Steven Pinker, 1954-) - psihologs
 Oskars Pītersons (Oscar Peterson, 1925-) - mūziķis
 Mērija Pīrsa (Mary Pierce, 1975-) - tenisiste
 Mordekajs Rihlers (Mordecai Richler, 1931-2001) - rakstnieks
 Moriss Rišārs (Maurice Richard, 1921-2000) - hokejists
 Marks Robsons (Mark Robson, 1913-1978) - kinorežisors
 Jans Stīvensons (Ian Stevenson, 1918-) - psihiatrs
 Viljams Šetners (William Shatner, 1931-) - aktieris
 Norma Šīrere (Norma Shearer, 1902-1983) - aktrise
 Žans Klods Tirkots (Jean-Claude Turcotte, 1936-) - kardināls
 Mišels Treblejs (Michel Tremblay, 1942-) - rakstnieks
 Pjērs Trido (Pierre Trudeau, 1919-2000) - politiķis
 Rufuss Veinraits (Rufus Wainwright, 1973-) - mūziķis
 Džeikobs Vīners (Jacob Viner, 1892-1970) - ekonomists

Sadraudzības pilsētas 
  Brisele, Beļģija
  Bukareste, Rumānija
  Bostona, ASV — 1995
  Tunisa, Tunisija — 1999

Atsauces

Ārējās saites 

 

 
Olimpiskās norises vietas vieglatlētikā
Kanādas pilsētas