B12 vitamīns

{{DISPLAYTITLE:B12 vitamīns}}

B12 vitamīns jeb ciānkobalamīns ir ūdenī šķīstošs vitamīns. Tas piedalās asins veidošanā, aminoskābju un nukleīnskābju maiņā, stimulē aknu un nervu sistēmas darbību. B12 vitamīnu dabā sintezē baktērijas, zilaļģes, savukārt cilvēka organismā zarnu mikroflora. Tā kā organisms pats sev nevar saražot pietiekamu vitamīna daudzumu, tas jāuzņem arī ar uzturu. B12 vitamīna formula ir C63H88CoN14O14P.

B12 ir pieskaitāms pie ūdenī šķīstošajiem vitamīniem. Tā uzsūkšanās notiek tievās zarnas lejasdaļā un parasti uzsūcas tikai 1% uzņemtā vitamīna. Visvairāk B12 uzkrājas aknās: tajās ir apmēram 40% no visa B12 vitamīna organismā, bet atlikušais daudzums - muskuļos un citos orgānos. Aknās tas var uzkrāties tik daudz, lai pietiktu 1 vai 2 gadiem.

B12 vitamīna deficīts 

B12 vitamīna trūkuma izpausme ir perniciozā anēmija — mazasinība, kuras izpausme ir palielināti, nenobrieduši, ar dzelzi pārbagāti eritrocīti.

Parasti B12 vitamīna trūkuma cēlonis ir nevis tā nepietiekamība uzturā, bet gan īpaša mukoproteīda ("iekšējā faktora") trūkums kuņģa sulā. Šī iemesla dēļ uzņemtais B12 vitamīns neuzsūcas. B12 vitamīna deficīts mukoproteīda trūkuma dēļ visbiežāk ir tiem, kuriem ir atrofisks gastrīts, vai kuri pārcietuši kuņģa operāciju.

Sarežģījumi ar B12 uzņemšanu var būt vegāniem, jeb stingrajiem veģetāriešiem, kuri nelieto pilnīgi nekādus dzīvnieku izcelsmes produktus. Vegāni šī vitamīna papildus uzņemšanai lieto arī bagātinātu sojas pienu, brokastu pārslas un citus produktus.

Iespējams, ka daļu B12 vitamīna organisms uzņem no zarnās esošās mikrofloras.

Dienā esot ieteicams uzņemt 3 µg B12 vitamīna. Tiek uzskatīts, ka grūtniecēm un zīdītājām nepieciešami 3,5 µg dienā. Amerikāņu zinātnieku ieteiktā deva ir 2 µg B12 vitamīna dienā.

Literatūra 
 Zigurds Zariņš, Lolita Neimane "Uztura mācība", Apgāds "RASA ABC", 1999.

Ārējās saites 
 https://web.archive.org/web/20100406055950/http://www.vegetarisms.lv/vitamini-vegetara-uztura/

Atsauces 

B vitamīni
Tetrapiroli