Dubnijs

Dubnijs ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu Db un atomskaitli 105. Tas ir ļoti radioaktīvs. Dubnija stabilākā izotopa — dubnija-268 — pussabrukšanas periods ir 28 stundas, citos avotos 32 stundas,  un tas ir visilgāk dzīvojošais transaktinīds. Tiek pieļauts, ka dubnija ķīmiskās īpašības ir līdzīgas tantala ķīmiskajām īpašībām.

Izotopi 
Stabilākais no dubnija izotopiem ir 268Db, kura pussabrukšanas periods ir 28 stundas, citos avotos 32 stundas. Nākamais stabilākais izotops ir 270Db ar pussabrukšanas periodu 23 stundas. Ir iegūti dubnija izotpi, kuru masas skaitlis ir no 255 līdz 270.

Vēsture 

1968. gadā Dubnā esošajā Apvienotajā kodolpētījumu institūtā strādājošais Geogrijs Froļovs paziņoja, ka ir ieguvis periodiskās tabulas 105. ķīmisko elementu. Viņi amerīcija atomus bombardēja ar neona atomiem.

 Am + Ne → Db + 5n
 Am + Ne → Db + 4n

Viņu secinājumi balstījās uz laika sakrišanas mērījumiem attiecībā uz alfas enerģiju.

Divus gadus vēlāk, 1970. gada aprīlī, arī amerikāņi no Lorenca Bērklija laboratorijas ziņoja, ka ir ieguvuši šo elementu. Viņi to ieguva bombardējot kaliforniju ar slāpekļa atomiem.

 Cf + N → Db + 4n

Bijušajā Padomju Savienībā 105. elementu sauca par nilsboriju (simbols Ns) par godu dāņu fiziķim Nīlsam Boram (arī šajā laikā latviski izdotajās grāmatās lietots šis nosaukums); ASV tai laikā šo elementu dēvēja par hāniju (Ha) vācu ķīmiķa Oto Hāna vārdā. 1997. gadā Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība (IUPAC) oficiāli pieņēma nosaukumu "dubnijs" (no Krievijas pilsētas Dubnas nosaukuma), līdz tam oficiālais nosaukums bija unnilpentijs (Unp).

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi
Pārejas metāli