Himēnijsēnes

Himēnijsēnes (Agaricomycetes, pirms 2001. gada lietoti arī nosaukumi Hymenomycetes, Homobasidiomycetes un Basidiomycetes) ir lielākā bazīdijsēņu klase, kuru bazīdijas ar bazīdijsporām un sterilajiem izaugumiem starp tām veido nepārtrauktu slāni — himēniju. Tas var atrasties uz līdzena hifu pinuma, uz īpašiem augļķermeņa izaugumiem vai to iekšpusē. Šādus augļķermeņa izaugumus sauc par himenoforu (t.i. himēnija nesēju). Atsevišķos gadījumos himēnijsēnes tika izdalītas kā apakšnodalījums (Hymenomycotina). Saskaņā ar 2008. gada datiem, himēnijsēnēs ietilpa divas apakšklases, 17 rindas, 1147 ģintis un ap 21000 sugu. 

Himēnijsēnes tika izdalītas 19. gadsimtā Frīsa sistemātikas ietvaros, kura vadās no sēņu augļķermeņu morfoloģiskajām pazīmēm. 20. gadsimta beigās sākās sēņu ģenētiskā izpēte, kuras atklājumu rezultātā šī sistemātika tiek lietota galvenokārt plašai publikai domātajā literatūrā, kamēr jaunā sistemātika vadās no sēņu ģenētiskās izcelsmes un radniecības. Vecais latīņu nosaukums Hymenomycetes tagad ir atcelts un nomainīts pret Agaricomycetes, tomēr latviski tiek lietots agrākais himēnijsēņu nosaukums.

Pēc 21. gadsimta ģenētiskajām analīzēm himēnijsēnēm tika pievienotas vēl dažas rindas, toties no divām bijušajām rindām atsevišķi izveidotas dakrimicēšu klase (Dacrymycetes) un recekleņu klase (Tremellomycetes). Daudzām jaunajām kategorijām vēl nav izveidoti latviskie nosaukumi. Pamatojoties uz DNS pētījumiem, himēnijsēņu klase vēl joprojām tiek uzskatīta par polifilētisku grupu, t.i. sastāvošu no dažādu klašu sēnēm, un tās sastāvs vēl var tikt ievērojami mainīts.

Vēsture 

Pēc ģenētikas pētījumiem tiek uzskatīts, ka pirmās himēnijsēnes parādījušās perma periodā pirms 290 miljoniem gadu, izdaloties no bazīdijsēnēm, tomēr šim laikam sekoja perma-triasa izmiršana un paleontologi to atliekas atrod tikai, sākot no krīta perioda pirms 130 miljoniem gadu.

Sistemātika 2015. gadā 

 Klase : Himēnijsēnes (Agaricomycetes)
 apakšklase : (Agaricomycetidae)
 rinda: Amilokortīcijas (Amylocorticiales), 1 dzimta
 rinda: Atēlijas (Atheliales), 1 dzimta
 rinda: Atmatenes (Agaricales), 32 dzimtas
 rinda: Bekas (Boletales), 16 dzimtas
 rinda: Jāpijas (Jaapiales), 1 dzimta
 rinda: Lepidostromates (Lepidostromatales), 1 dzimta
 apakšklase : (Phallomycetidae)
 rinda: Cūkauši (Gomphales), 3 dzimtas
 rinda: Histerangijas (Hysterangiales), 5 dzimtas
 rinda: Zemestauki (Phallales), 2 dzimtas
 rinda: Zemeszvaigznes (Geastrales), 1 dzimta
 bez īpašas apakšklases : 
 rinda: Ausaines (Auriculariales), 6—7 dzimtas
 rinda: Bērzlapes (Russulales), 12 dzimtas
 rinda: Gailenes (Cantharellales), 7 dzimtas
 rinda: Glofilāles (Gloeophyllales), 1 dzimta
 rinda: Himēnohetas (Hymenochaetales), 3 dzimtas
 rinda: Kārpsēnes (Thelephorales), 2 dzimtas
 rinda: Kortīcijas (Corticiales), 3 dzimtas
 rinda: Poliporas (Polyporales), 9 dzimtas
 rinda: Sebacinas (Sebacinales), 1 dzimta
 rinda: Stereopsidas (Stereopsidales), 1 dzimta
 rinda: Trehisporas (Trechisporales), 1 dzimta

Bez tam, himēnijsēņu klasē tika iekļauts arī ievērojams daudzums atsevišķu ģinšu, kuras vēl nebija pieskaitītas ne pie vienas rindas un dzimtas un tikai gaidīja savu klasifikāciju.

Atsauces

Ārējās saites 
 Sugu enciklopēdija "Latvijas daba": Himēnijsēnes
 2003. gada sistemātika un apraksts Dzīvības koka projekta vietnē 
 Mycobank

Bazīdijsēnes