Hidra (pavadonis)

Hidra ir pundurplanētas Plutona dabiskais pavadonis.  Tas ir vistālāk no Plutona esošais zināmais pavadonis. 2015. gada jūlijā Plutonam un tā pavadoņiem garām palidoja starpplanētu zonde New Horizons.

Atklāšana

2005. gadā Hidru atklāja, izpētot ar Habla kosmisko teleskopu iegūtos attēlus. 2005. gada 15. un 18. maijā uzņemtos attēlus pārbaudīja jūnijā un augustā un astronomi tajos atklāja divus iepriekš nezināmus Plutona pavadoņus. Par atklājumu oficiāli tika paziņots 2005. gada 31. oktobrī un pavadoņiem tika piešķirti pagaidu apzīmējumi: S/2005 P 1 (Hidra) un S/2005 P 2 (Nikte).

Orbīta un fizikālie parametri
Hidras orbīta ap sistēmas masas centru atrodas vienā plaknē ar Haronu un Nikti.   Hidra riņķo ap Plutonu apmēram 65 000 km no tā un apriņķo Plutonu 38,2 dienās pa nedaudz izstieptu apļveida orbītu un gandrīz 6 reizes lēnāk kā Harons. Īsta orbitālā rezonanse starp Hidru un Haronu gan nepastāv, jo ir 0,3 % liela novirze.

Atklāšanas laikā Hidra bija par 25 % spožāks nekā Nikte. Tas ļāva domāt, ka pavadonis ir arī par 10% lielāks. Tās izmeri tika prognozēti no 52 līdz 160 kilometriem. 2015. gadā starpplanētu zondes New Horizons misijas laikā tika noskaidrots, ka Hidra ir par 20 % spožāka nekā Nikte, bet izmēri ir 43 × 33 km. Tādējādi starp Plutona mazajiem pavadoņiem pēc izmēriem Hidra ir otra mazākā aiz Niktes.

Nosaukums
Pavadonis tika nodēvēts par Hidru 2006. gada 21. jūnijā ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr. 8723. Hidra ir tēls grieķu mitoloģijā, tas bija briesmonis ar daudzām galvām, kuru nogalināja Hērakls, paveicot vienu no saviem varoņdarbiem.

Atsauces 

Plutona pavadoņi