Sanktpēterburgas Valsts universitāte

Sanktpēterburgas Valsts universitāte () ir viena no lielākajām, vecākajām un prestižākajām Krievijas universitātēm, kas atrodas Sanktpēterburgā. Tās sastāvā ietilpst 21 speciālās fakultātes, 13 Zinātniski pētnieciskie institūti, koledža Kanādā, kā arī vispārējā Militārās apmācības fakultāte un Fiziskās kultūras un sporta fakultāte.

Universitātē studē vairāk kā 32 tūkstoši studentu 323 profesijās. 21 fakultātēs, kurās kopumā ietilpst 289 katedras, pasniedz kursus vairāk kā 6 000 pasniedzēju. Tiek izdoti vairāki akadēmiskie izdevumi. Sanktpēterburgas Valsts universitātes rektors ir profesors Nikolajs Kropačevs. Universitāte ir slavena ar daudziem pasaulē pazīstamiem absolventiem, piemēram, Krievijas prezidenti Vladimirs Putins un Dmitrijs Medvedevs ir šīs universitātes Juridiskās fakultātes absolventi. Pēc Times Higher Education-QS World University Rankings augstskolu topa Sanktpēterburgas Valsts universitāte ieņem 168 vietu pasaulē.

Vēsture 
Universitāte dibināta 1819. gada 20. februārī uz Galvenā Pedagoģiskā institūta pamatiem (), kaut arī tās pirmsākumus mēģina saistīt ar Pētera I 1724. gada 8. februārī notikušo Pēterburgas Zinātņu un mākslu akadēmijas () dibināšanu, pie kuras pētniecības veikšanai izveidoja Akadēmisko universitāti un ģimnāziju studentu individuālai apmācībai. Kad 1803. gadā Pēterburgas Zinātņu akadēmiju slēdza, studentu mācīšana notika Galvenajā Pedagoģiskajā institūtā.

1821. gadā tai piešķīra Ķeizariskās Pēterburgas Universitātes nosaukumu (Императорский Санкт-Петербургский университет), Pirmā pasaules kara laikā pārdēvēja par Ķeizarisko Petrogradas Universitāti, pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā par Petrogradas Universitāti, bet 1921. gadā par Petrogradas Valsts Universitāti.

1924. gadā universitāti pārdēvēja par Ļeņingradas Valsts Universitāti (Ленинградский государственный университет), kurai uz laiku piešķīra A. Bubnova vārdu (1933-1937) un A. Ždanova vārdu (1948-1989). 
1991. gadā tā ieguva Sanktpēterburgas Valsts universitātes nosaukumu.

Ar Latviju saistītie mācībspēki 
 Emīls Lencs, Matemātikas un fizikas fakultātes dekāns (1840-1863) un rektors (1863-1865)
 Nikolajs Loskis, Vēstures un filosofijas fakultātes profesors 
 Aleksandrs Kovaļevskis, histoloģijas katedras profesors 
 Roberts Lencs, fiziskās ģeogrāfijas fakultātes profesors

Latviešu studenti 

 Indriķis Alunāns
 Mārtiņš Antons
 Longīns Ausējs 
 Jūlijs Auškāps
 Rūdolfs Bēnuss
 Ernests Blese
 Ludvigs Bolšteins
 Ansis Buševics
 Fēlikss Cielēns
 Egons Dārziņš
 Vilnis Detlovs
 Kārlis Ducmanis
 Jānis Graudonis
 Frīdrihs Grosvalds
 Fricis Gulbis
 Pēteris Juraševskis
 Jānis Kalacis
 Nikolajs Kalniņš
 Elza Krauliņa
 Kārlis Krievs
 Voldemārs Lazdiņš
 Jānis Lūsis
 Jānis Osis
 Juris Pabērzs
 Jānis Pliekšāns
 Valdis Rēvalds
 Uga Skulme 
 Pēteris Starcs
 Pēteris Šmits
 Andrejs Stērste
 Augusts Tentelis
 Jānis Vagners
 Frīdrihs Veinbergs
 Frīdrihs Vesmanis

Atsauces 

Universitātes Krievijā
Staļina prēmijas laureāti
Ļeņina prēmijas laureāti