Antra Liedskalniņa

Antra Liedskalniņa (dzimusi , mirusi ) bija Latvijas aktrise. Ilggadēja Latvijas Nacionālā teātra prīma, kas ir iekļauta Latvijas kultūras kanonā.

Biogrāfija 
Dzimusi Jaungulbenes pagasta "Stūrās" (tagad Līgo pagastā) Arvīda un Annas Liedskalniņu ģimenē. Tēvs — Arvīds Liedskalniņš (1904—1944), komunistiskās partijas biedrs, 2 gadus pavadījis ieslodzījumā par politisko darbību, 1. Jaungulbenes pagasta izpildkomitejas priekšsēdētājs 1940./41. g. 1926. gadā precējies ar Annu Veroniku Kupču (1908—1990). Antras jaunākā māsa Jogita (prec. Krūmiņa) — skolotāja Jaungulbenē.

Antra sākusi mācīties Siltāju skolā. Abas ar māsu bijušas skolas pirmās pionieres 1940. gadā. Sākoties Otrājam pasaules karam, tēvs iestājies strādnieku gvardē, neilgu laiku frontē, pēc tam strādnieks padomju armijas aizmugurē. Māte kopā ar meitām arī evakuējusies uz Krieviju, kur apmetusies Čeļabinskas apgabala Petuhovas rajonā (tagad Kurgānas apgabalā). Tēvs miris no slimības Petuhovas rajonā 1944. gadā.

Māte ar meitām pēc kara atgriezusies Jaungulbenes pagastā, māte bijusi pagasta partordze. Antra atsākusi mācīties Siltāju skolā, pēc tam Madonas vidusskolā un Gulbenes vidusskolā, kur piedalījusies dramatiskajā kolektīvā. 1951. gadā iestājusies Teātra institūtā, bet 1955. gadā beigusi Latvijas Konservatorijas Teātra fakultāti. Latvijas Nacionālajā teātrī strādājusi no 1955. gada, bet 1958. gadā sākusi filmēties kino. No 1962. gada komunistiskās partijas biedre. 1965. gadā ieguvusi Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukumu, 1973. gadā ieguvusi Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces goda nosaukumu, 1987. gadā ir kļuvusi par Andreja Pumpura prēmijas laureāti.

1. vīrs - aktieris Elmārs Ozols. Dēls — aktieris un dziedātājs Harijs Ozols (1963—2015).

2. vīrs - aktieris Kārlis Amoliņš. Šķīrušies 1980. gadā.

Mirusi 69 gadu vecumā, apbedīta Mākslinieku kalniņā Rīgas 1. Meža kapos.

Mākslinieciskā darbība 
Antra Liedskalniņa ir bijusi daudzkrāsaina un spilgta drāmas un komēdijas aktrise. Viņas veidotie skatuves tēli bija apveltīti ar sievišķu šarmu un spēles prieku, kā arī piesātināti ar pārdzīvojumā vibrējošu dvēseli un patiesu jūtu dzīvi. Viena no viņas izcilākajām lomām bija Blānša "Ilgu tramvajā" (no 1969. gada), kas teātra repertuārā noturējās 12 gadus. Citas nozīmīgākās lomas bija lugās: Rūdolfa Blaumaņa "Pazudušais dēls", Raiņa "Pūt vējiņi", Viljama Šekspīra "Ričards III", Andreja Upīša "Žanna d'Arka", Tenesija Viljamsa "Ilgu tramvajs", Īva Žamiaka "Hamilkāra kungs", Alekseja Arbuzova "Mans nabaga Marats" un Paula Putniņa "Paši pūta, paši dega", "Ar būdu uz baznīcu" un "Ar Dievu pie zemes". Pēdējā Antras Liedskalniņas loma teātrī bija Annas Manjani monologs A. Mefra "Grēksūdzes laiks". Nozīmīgākās kino lomas filmās: "Vētra", "Pūt, vējiņi", "Šīs bīstamās balkona durvis", "Akmens un šķembas" un "Tarāns".

Filmogrāfija 
 1958 — "Svešiniece ciemā", epizodē
 1960 — "Vētra" — Aija
 1966 — "Akmens un šķembas" — Antra
 1968 — "24-25 neatgriežas" — medmāsa Irēna
 1969 — "Stari stiklā" — Vera
 1970 — "Uzbērums" — Olga
 1971 — "Meldru mežs" — Anna
 1973 — "Pūt, vējiņi" — Ciepa
 1973 — "Čināra" (3 sērijas) ("Uzbekfiļm") — frau Umaidere
 1975 — "Liktenim spītējot", epizodē
 1976 — "Šīs bīstamās balkona durvis" — Anita Pumpure
 1978 — "Tavs dēls", epizodē
 1979 — "Agrā rūsa", epizodē
 1979 — "Sitiens" — māte
 1980 — "Vasara bija tikai vienu dienu" — Šnepstu Silvija
 1981 — "Laikmetu griežos" — stārastiene
 1981 — "Amerikāņu traģēdija" (4 sērijas) (Lietuvas kinostudija) — Robertas māte
 1982 — "Tarāns" — Marta
 1982 — "Īsa pamācība mīlēšanā" — Pīpētāja
 1982 — "Lietus blūzs" — Velga
 1982 — "M-me Butterfly atgriešanās" (Dovženko kinostudija) — Solomija Krušeļņicka
 1982 — "Apvērsums pēc instrukcijas Nr.107" ("Uzbekfiļm") — medmāsa
 1983 —  "Dārzs ar spoku" — sieviete autoostā
 1983 — "Šāviens mežā", epizodē
 1984 — "Uzvara" (2 sērijas) ("Mosfiļm", VDR) — Klementīne Čerčila
 1984 —  "Pēdējā vizīte" — Nikija, Džerija Čīvera meita
 1984 — "Fronte tēva pagalmā" — Marija
 1985 —  "Sprīdītis" — Ragana
 1986 — "Dubultnieks" — Ērika māte
 1987 — "Aija" (2 sērijas) — Balodiene, Jāņa māte
 1987 — "Apstākļu sakritība" — Veronikas māte
 1988 — "Viktorija", epizodē
 1989 — "Zītaru dzimta", epizodē
 1990 — "Maija un Paija" — Zīle
 1990 — "Vilkaču mantiniece" — Zīlīte
 1991 — "Simts verstis pa upi", epizodē
 1992 — "Pa baltā furgona pēdām" — Purviņa
 1992 — "Šopēna noktirne" (Krievija, ASV), epizodē
 1998 — "Izpostītā ligzda" — Gusta māte
 2000 — "Baiga vasara", epizodē

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija 
 Biogrāfija
 

1930. gadā dzimušie
2000. gadā mirušie
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas teātra aktieri
Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības
Rīgas Meža kapos apbedītie
Gulbenes novadā dzimušie
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieki
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie