Zalkšu dzimta

Zalkšu dzimta (Colubridae) ir augstāko čūsku dzimta, kas ir lielākā no visām čūsku dzimtām un vēl nesenā pagātnē apvienoja apmēram divas trešdaļas jeb 70% no visām čūsku sugām pasaulē. Tomēr saskaņā ar jaunāko sistemātiku šajā dzimtā mūsdienās ir apmēram 200 ģintis (agrāko 300 ģinšu vietā). Zalkšu dzimtas sugas sastopamas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Liela sugu dažādība mājo Eirāzijā, Ziemeļamerikā un Austrālijā. Izņemot polāros reģionus, zalkšu dzimtas sugas mājo visu veidu biotopos.

Latvijā mājo divas zalkšu dzimtas sugas: gludenā čūska (Coronella austriaca) un parastais zalktis (Natrix natrix).

Sistemātikas izmaiņas 

Vēsturiski izveidojies, ka zalkšu dzimta nav zinātniski korekti izdalīta dzīvnieku dzimta. Ilgstoši šī grupa ir izmantota kā čūsku taksonomijas "pārpalikumu" nodaļa — šeit tika saliktas visas tās sugas, kuras citur neiederējās vispār. Tomēr mūsdienu zinātnes jaunākās iespējas, izmantot ģenētiskos pētījumus, lēnām ievieš skaidrību arī zalkšu dzimtā. Vairākas zalkšu dzimtas kādreizējās apakšdzimtas mūsdienās ieguvušas dzimtas statusu vai kļuvušas par apakšdzimtām jaunajās dzimtās.

Saskaņā ar 2011. gada R.D.Oldridža un D.M.Sīva sistemātiku zalkšu dzimtā ir 5 apakšdzimtas, bet 4 apakšdzimtas kļuvušas par jaunām dzimtām. Tās ir gliemjēdāju čūsku dzimta (Pareatidae), Āfrikas zalkšu dzimta (Lamprophiidae), kurai izdalītas četras apakšdzimtas, Āzijas zemesčūsku dzimta (Xenodermatidae) un ūdensčūsku dzimta (Homalopsidae). Zalkšu dzimta joprojām nav līdz galam izprasta un pētījumi šīs grupas sugām turpinās, kas nākotnē var ieviest jaunas taksonomijas izmaiņas.

Kopīgās īpašības 

Lielajā sugu dažādībā ir grūti nosaukt tās īpašās dzimtas pazīmes, kas būtu novērojamas pilnīgi visām sugām. Tomēr dažas īpašības piemīt visām sugām. Kā augstāko čūsku grupai piederošām sugām tām visām ir pilnībā izzudis iegurņa un pakaļkāju rudiments. Tām nav vai gandrīz ir izzudusi plaušu kreisā puse, nav zobu augšžokļa priekšzobu kaula daļā, uz galvas tām ir tikai dažas zvīņas un vēdera zvīņas ir tikpat platas kā ķermenis. Lielākā daļa zalkšu dzimtas sugu nav indīgas čūskas vai arī to inde nav bīstama cilvēkam. Tomēr dažas sugas ir samērā bīstamas, piemēram, vāji indīgo boigu (Boiga) kodums var būt pietiekami traumatisks, lai vajadzētu meklēt medicīnisko palīdzību, vai arī ļoti indīgo Āfrikas bumslangu (Dispholidus typus), vīnogu zalkšu (Thelotornis) un ķīļmugurzalkšu (Rhabdophis) kodieni var cilvēkam būt fatāli. Atšķirībā no odzēm un kobrām indīgajiem zalkšiem indes zobi neatrodas priekšpusē, bet žokļa dziļumā.

Atkarībā no sugas šīm čūskām raksturīga liela dažādība lielumā, ķermeņa formās, krāsās un rakstos. Zalkšu dzimtas čūskas var būt īsas, smalkas, druknas, garas un slaidas, pelēkas, neuzkrītošas vai krāsainas. Lielā dažādība liecina par šīs grupas kopējo augsto spēju piemēroties dažādiem apstākļiem, dažādiem barošanās resursiem un, lai arī dažu sugu barošanās ieradumi ir ļoti vispārīgi un plaši, daudzas sugas specializējušās konkrētai barības nišai un īpašiem dzīves apstākļiem.

Sistemātika
Zalkšu dzimta (Colubridae)
Kapučzalkšu apakšdzimta (Pseudoxenodontinae)
Lielgalvas zalkšu apakšdzimta (Dipsadinae)
Pundurzalkšu apakšdzimta (Calamariinae)
Ūdenszalkšu apakšdzimta (Natricinae)
Zalkšu apakšdzimta (Colubrinae)

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas abinieki un rāpuļi
Latvijas apdraudetie un aizsargajamie abinieki un rāpuļi
Čūsku laiks
Familes Colubridae, Homalopsidae & Natricidae Order Squamata ; Suborder Serpentes
A Dictionary of Zoology: Colubridae
Fauna of Australia: Colubridae