Andrejs Bērziņš (politiķis)

Andrejs Bērziņš (dzimis , miris ) bija Latvijas politiķis, sabiedrisks darbinieks. Bijis Latvijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs no 1921. gada janvāra līdz jūnijam, kā arī Tautas padomes loceklis un Latvijas Satversmes sapulces deputāts. Vēlāk bijis Tirdzniecības un rūpniecības kameras priekšsēdētājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Liepkalnes-Ozolu pagastā. Mācījās Kokneses draudzes un Vietalvas ministrijas skolās.

No 1891. līdz 1896. gadam strādāja par pagasta darbveža palīgu un darbvedi. 1909. gadā Berlīnē apmeklēja priekšlasījumus par tautsaimniecību. Pirmā pasaules kara laikā (no 1914. līdz 1918. gadam) bija Liepājas domes priekšsēdētāja biedrs. No 1917. līdz 1918. gadam bija viens no Kurzemes Zemes padomes 20 deputātiem, pret kuriem asi vērsās Latviešu Pagaidu Nacionālā Padome, tomēr nepiedalījās 8. marta balsojumā par Kurzemes un Zemgales hercogistes atjaunošanu.
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā darbojās Liepājas pilsētas domē kā deputāts un kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Radikāldemokrātiskās partijas. Bermontiādes laikā Bērziņš bija Lejaskurzemes apgabala priekšnieks, kā arī Latvijas Pagaidu valdības pilnvarotais saziņai ar Sabiedrotajiem un Vāciju.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latvijas Darba partijas saraksta. 1921. gadā dažus mēnešus bija tirdzniecības un rūpniecības ministrs Kārļa Ulmaņa vadītajā valdībā, pēc valdības demisijas amats tika likvidēts. Neilgi pēc tam kopā ar citu Ulmaņa valdības dalībnieku, Rūdolfu Bēnusu, kā arī vairākiem citiem partijas pārstāvjiem, izstājies no Darba partijas.

Strādājis vairākos laikrakstos. 1922. gadā kļuva par Liepājas bankas valdes priekšsēdētāju, darbojies arī citu uzņēmumu valdēs. Bijis arī Latvijas Kredītbankas direktors. 1935. gadā kļuvis par Tirdzniecības un rūpniecības kameras priekšsēdētāju, amatā bija līdz kameras likvidēšanai 1940. gadā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā apcietināts un 1941. gadā izsūtīts, miris 1941. gada 24. decembrī.

Pirms deportācijas viņš Upsālas Universitātei atvēlēja naudu, ar kuru palīdzēt Latvijas vēstures pētniekiem. Juridisku problēmu dēļ fonds tika dibināts tikai 1960. gados.

Atsauces 

1875. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Madonas novadā dzimušie
Latvijas Radikāldemokrātiskās partijas politiķi
Latvijas Darba partijas politiķi
Latvijas tirdzniecības un rūpniecības ministri
Tautas padomes locekļi
Satversmes sapulces deputāti
Latvijas uzņēmēji
Latvijas žurnālisti
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Padomju represiju upuri