Verners Heizenbergs

Verners Kārlis Heizenbergs (; dzimis  Vircburgā, miris  Minhenē) bija ievērojams fiziķis un Nobela prēmijas laureāts, viens no kvantu mehānikas teorijas pamatlicējiem. Visbūtiskākais Heizenberga ieguldījums zinātnē ir Heizenberga nenoteiktības principa formulēšana.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1901. gadā Vircburgā.
Būdams students, Heizenbergs 1922. gadā Getingenē satika Nīlsu Boru, ar kuru vēlāk ilgi un veiksmīgi sadarbojās. 1925. gadā, būdams tikai 23 gadus vecs, viņš pirmoreiz formulēja kvantu mehānikas pamatprincipus. 1927. gadā Heizenbergs atklāja savu nenoteiktības principu, kas vēstī: nav iespējams precīzi noteikt reizē daļiņas ātrumu un pozīciju; rezultāts vienmēr būs zināmā mērā kļūdains, turklāt kļūda vienmēr būs lielāka par noteiktu konstanti. Kopā ar Boru Heizenbergs palīdzēja izveidot kvantu mehānikas Kopenhāgenas interpretāciju.

1932. gadā Heizenbergs saņēma Nobela prēmiju fizikā "par kvantu mehānikas radīšanu".

Otrā pasaules kara laikā Heizenbergs palika Vācijā un strādāja nacistu režīmam. Viņš vadīja Vācijas kodolieroču programmu, taču viņa sadarbības apmēri ir neskaidri. Šīs programmas eksistenci viņš Boram atklāja 1941. gadā pēc kādas konferences, kas risinājās Kopenhāgenā. Pēc tikšanās strauji pārtrūka Bora un Heizenberga ilgā draudzība. Vēlāk Bors pievienojās Manhetenas projektam, ASV kodolieroču izstrādes programmai. Vācijai tā arī neizdevās radīt atombumbu. Uzskata, ka Heizenbergs, iespējams, aizkavējis projekta realizēšanu morālu apsvērumu dēļ. Pēc kara tā lika manīt pats Heizenbergs, taču Bors apgalvo, ka, spriežot pēc 1941. gada sarunas, viņš neesot jutis nekādus pašpārmetumus.

Heizenberga epitāfija esot: "Viņš guļ kaut kur šeit." - nepārprotama norāde uz viņa atklāto nenoteiktības principu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Vernera Heizenberga biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

Nobela prēmijas laureāti fizikā
Vācijas fiziķi
Kvantu fiziķi
Zinātnes filozofija
Bavārijā dzimušie