Fītinghofi

Fītinghofi, saukti par Šēliem (vāciski: von Vietinghoff genannt Scheel), jeb Fītinghofi-Šēli ir sena vācbaltiešu dzimta, kas 14. gadsimtā Livonijas krusta karu laikā ieceļojusi Latvijā un Igaunijā un vēlāk izplatījusies arī Zviedrijā, Dānijā, Polijā, Vācijā un Krievijā. 1890. gadā Rīgā nodibināja Fītinghofu dzimtas apvienību, kas 1903. gadā pārveidojās par tagadējo Verband der Freiherren, Barone und Herren v. Vittinghoff, v. Vietinghoff und v. Schell e.V., kas ik pēc diviem gadiem satiekas dzimtas saietos.

Vēsture 
Dzimta cēlusies no Fītinghofas, kas mūsdienās atrodas Esenes pilsētas teritorijā Vestfālenē Vācijā. Rakstos norādes par Minsteres bīskapa ministeriāļiem (zemākās kārtas bruņiniekiem) brāļiem Henriku, Teoderiku un Vinimāru no Fītinghofas (de Vitighoven) atrodamas jau 1230. gadā. Brāļi Arnolds un Konrāds no Fītinghofas 14. gadsimtā iestājās Vācu ordenī un pārcēlās uz Livoniju un kļuva par komturiem un mestriem. 14. gs. beigās uz Livoniju pārcēlās arī citi dzimtas locekļi, kas apmetās Sāmsalā un Igaunijā (Diderich Vitinck), Līvzemē (Henrik I. Viting) un Kurzemē (Henrich Vicnig (Vitinghoff)), kas izveidoja atsevišķus Livonijas ordeņa vasaļu atzarus. Pēc ordeņa likvidēšanas 1562. gadā viņi kļuva par Polijas-Lietuvas, Dānijas un Zviedrijas valdnieku vasaļiem. 1634. gadā Johans fon Fītinghofs tika uzņemts Zviedrijas bruņniecības matrikulā, 1680. gadā Frīdrihs fon Fītinghofs-Šēls kļuva par Dānijas baronu ar uzvārdu fon Šellenbergs (von Schellenberg).

Kurzemes atzars 
1620. gadā Kurzemes un Zemgales hercogistes Fītinghofu atzars tika uzņemts Kurzemes bruņniecības matrikulā, bet mantojamu Krievijas impērijas baronu titulu viņiem piešķīra 1862. gadā.

Vidzemes atzars 
Vidzemes Fītinghofu atzari (von Vietinghoff-Kosse un von Vietinghoff-Sussikas) 1744. gadā tika uzņemti Vidzemes bruņniecības matrikulā, bet mantojamu Krievijas impērijas baronu titulu viņiem piešķīra 1868. gadā. Vidzemes Fītinghofu dzimtmuižas bija Alūksnes pilsmuiža (Marienburga), Lubānas muiža, Jumpravas muiža un Krapes muiža.

Slaveni Fītinghofi 
 Arnolds fon Fītinghofs (Arnold de Vitinghove, †1364), Vācu ordeņa Livonijas mestrs 
 Konrāds fon Fītinghofs (Conrad von Vytinghove, †1413), Vācu ordeņa Livonijas mestrs
 Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls (, , 1720—1792) Krievijas impērijas Medicīnas kolēģijas ģenerāldirektors, mecenāts
 Barbara Juliāna fon Krīdenere (dzim. Fītinghofa, Beate Barbara Juliane von Krüdener, 1764 - 1824), rakstniece, piētisma sludinātāja, iedvesmojusi Krievijas imperatoru Aleksandru I izveidot Svēto Savienību.
 Heinrihs fon Fītinghofs (Heinrich Ludwig von Vietinghoff, 1782–1853), militārais topogrāfs, Krievijas impērijas ģenerālis 
 Bruno fon Fītinghofs (1849–1905), , , 1849—1905)  Krievijas impērijas flotes virsnieks, kritis Cusimas kaujā
 Heinrihs fon Fītinghofs (Heinrich Gottfried von Vietinghoff gen. Scheel, 1887–1952), Vērmahta ģenerālpulkvedis Otrajā pasaules karā, Kurzemes armijas grupas pavēlnieks 
 Egons fon Fītinghofs (Egon Arnold Alexis Baron von Vietinghoff, 1903-1994), gleznotājs, rakstnieks un filozofs

Literatūra 
 C.A.v.Klingspor «Baltisches Wappenbuch», Taf.122.4, 122.5
 Gerhard v. Vietinghoff-Scheel: Familiengeschichte des Geschlechts der Freiherren, Barone und Herren v.Vittinghoff, v.Vietinghoff und v.Schell, 4 Bände, Aschau im Chiemgau
 Genealogisches Handbuch des Adels, Band VIII, 1971, C.A. Starke Verlag
 Genealogisches Handbuch des Adels, Band XV, 2004, Adelslexikon, Band 134, C.A. Starke Verlag,

Atsauces

Ārējās saites 
 Fītinghofu dzimtas apvienības mājas lapa (vāciski un angliski)
 Baltijas bruņniecību mājas lapa (vāciski un angliski)
 Familie von Vietinghoff im Schlossarchiv Wildenfels
 Sadaļa par Fītinghofiem Baltijas bruņniecības ģenealoģijas rokasgrāmatā (1930) (vāciski)

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Latvijas vēsture
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Sāmsalas bruņniecības dzimtas