1860. gads

1860. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

Notikumi 
 Somijas lielkņazistē ieviesta sava naudas vienība marka.
Latvijā izveidoja pirmo dzelzceļu
 dibināts pulksteņu ražošanas uzņēmums TAG Heuer, Bernes kantons,Šveice

Jūlijs 
 2. jūlijs — dibināta Krievijas pilsēta Vladivostoka

Augusts 
 13. augusts — par Melnkalnes karalistes karali kļuva Nikolajs I.

Novembris 
 6. novembris — ASV prezidenta vēlēšanas: Abrahams Linkolns uzvarot Džonu Brekinridžu, Stīvenu Duglasu, Džonu Bellu tiek ievēlēts par 16.ASV prezidentu, pirmais ASV Republikāniskās partijas kandidāts šajā amatā.

Decembris 
 20. decembris — Amerikas pilsoņu karš: Dienvidkarolīna kļūst par pirmo štatu kas izstājās no ASV

Dzimuši 
 12. janvāris — Luijs Ditfuā (Louis Dutfoy), franču sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1904. gadā)
 29. janvāris — Antons Čehovs (Антон Павлович Чехов), krievu rakstnieks (miris 1904.)
 2. maijs — Teodors Hercls (Theodor Herzl), Austrijas ebreju žurnālists (miris 1904.)
 17. februāris — Toms Sēbergs (Tom Seeberg), norvēģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1938. gadā)
 18. februāris — Anderss Corns (Anders Zorn), zviedru gleznotājs (miris 1920.)
 28. februāris — Bezils de Garmendija (Basil de Garmendia), amerikāņu tenisists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1932.)
 13. marts — Hugo Volfs (Hugo Wolf), austriešu komponists (miris 1903.)
 19. marts — Viljams Dženingss Braians (William Jennings Bryan), amerikāņu politiķis (miris 1925.)
 26. marts — Andrē Prevo (André Prévost), franču tenisists, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1919.)
 11. maijs — Vitorio Emanuele Orlando (Vittorio Emanuele Orlando), itāļu politiķis (miris 1952.)
 12. maijs — Kārlis Moltrehts (Karl Moltrecht), vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs (miris 1919.)
 29. maijs — Isaaks Alveniss (Isaac Albéniz), spaņu komponists (miris 1909.)
 20. aprīlis — Žistinjēns de Klarī (Justinien de Clary), franču sporta šāvējs un funkcionārs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1933. gadā)
 4. jūnijs — Rožē de Barbarēns (Roger de Barbarin), franču sporta šāvējs, olimpiskais čempions (miris 1925. gadā)
 25. jūnijs — Gistavs Šarpentjē (Gustave Charpentier), franču komponists (miris 1956.)
 7. jūlijs — Gustavs Mālers (Gustav Mahler‎), Austrijas komponists, diriģents (miris 1911.)
 13. jūlijs — Antons Benjamiņš, latviešu uzņēmējs (miris 1939.)
 24. jūlijs — Alfonss Muha (Alfons Mucha), čehu mākslinieks (miris 1939.)
 20. augusts — Raimons Puankarē (Raymond Poincaré), franču politiķis (miris 1934.)
 30. augusts — Īzaks Levitāns (Исаак Ильич Левитан), krievu gleznotājs (miris 1900.)
 31. augusts — Alfrēds Griters (Alfred Grütter), šveiciešu sporta šāvējs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs (miris 1937. gadā)
 6. septembris — Džeina Adamsa (Jane Addams), amerikāņu sociālā darbiniece (mirusi 1935.)
 7. septembris — Žaks Sotero (Jacques Sautereau), franču kroketa spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1936.)
 10. septembris — Simons Dubnovs (שמעון דובנאָװ), ebreju vēsturnieks (miris 1941.)
 11. septembris — Sudrabu Edžus (Morics Eduards Zilberts), latviešu rakstnieks (miris 1941.)
 13. septembris — Džons Peršings (John J. Pershing), amerikāņu karavīrs (miris 1948.)
 6. novembris — Ignacijs Jans Paderevskis (Ignacy Jan Paderewski), poļu pianists un politiķis (miris 1941.)

Miruši 
 27. janvāris — Jānošs Bojaji (Bolyai János), ungāru matemātiķis (dzimis 1802.) 
 29. janvāris — Ernsts Morics Arnts (Ernst Moritz Arndt), vācu dzejnieks (dzimis 1769.)
 24. jūnijs — Žeroms Bonaparts (Jérôme Bonaparte), Napoleona brālis, Vestfālenes karalis (dzimis 1784.) 
 21. septembris — Artūrs Šopenhauers (Arthur Schopenhauer), vācu filozofs (dzimis 1788.)
 20. oktobris — Aleksandra Fjodorovna (Александра Фёдоровна), Krievijas imperatore-konsorte (dzimusi 1798.)
 14. decembris — Džordžs Hamiltons-Gordons (George Hamilton-Gordon), britu politiķis (dzimis 1784.)

Atsauces