1804. gads

1804. gads () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Haiti ieguva neatkarību no Francijas. Haiti kļuva par pirmo "melnādaino" republiku un pirmo neatkarīgo valsti Karību reģionā.

Marts
 21. marts — tiek pieņemts Napoleona kods (pirmais likumu krājums pēcrevolūcijas Francijā).

Maijs 
 18. maijs — Francijas senāts proklamēja Napoleonu par imperatoru.
 21. maijs — Parīzē tiek oficiāli atklāta Perlašēza kapsēta.

Decembris 
 2. decembris — Parīzes Dievmātes katedrālē Parīzē Napoleons Bonaparts pats sevi iecēla par Francijas imperatoru.

Dzimuši 
 12. februāris — Emīls Lencs (Heinrich Friedrich Emil Lenz), vācbaltiešu fiziķis (miris 1865.) 
 14. marts — Johans Štrauss (Johann Strauß), austriešu komponists (miris 1849.) 
 1. jūlijs — Žorža Sanda (George Sand), franču rakstniece (mirusi 1876.) 
 28. jūlijs — Ludvigs Feierbahs, vācu filozofs un antropologs (miris 1872.)
 23. novembris — Frenklins Pīrss (Franklin Pierce), 14. ASV prezidents (miris 1869.)
 10. decembris — Kārlis Gustavs Jēkabs Jakobi (Carl Gustav Jacob Jacobie), vācu matemātiķis (miris 1851.)
 21. decembris — Bendžamins Dizraeli (Benjamin Disraeli), britu politiķis (miris 1881.)
 23. decembris — Šarls Ogistēns Sentbēvs (Charles-Augustin Sainte-Beuve), franču literatūrkritiķis (miris 1869.)

Miruši 
 6. februāris — Džozefs Prīstlijs (Joseph Priestley), britu teologs, filozofs (dzimis 1733.) 
 12. februāris — Imanuels Kants (Immanuel Kant), vācu filozofs (dzimis 1724.)
 26. marts — Volfgangs fon Kempelens (Wolfgang von Kempelen), Austrijas izgudrotājs (dzimis 1734.)
 9. aprīlis — Žaks Nekērs (Jacques Necker), Francijas politiķis (dzimis 1732.) 
 12. jūlijs — Aleksandrs Hamiltons (Alexander Hamilton), ASV politiķis (dzimis 1755.)