Ventspils osta

Ventspils brīvosta ir osta, kas atrodas Baltijas jūras piekrastē, tā ir neaizsalstoša, dziļūdens Latvijas osta. Ostas teritorijas kopējā platība ir 2 451,39 ha. Pēc pārkrauto kravu apjoma Ventspils osta ir viena no vadošajām ostām Baltijas jūrā, atrodoties vadošo Eiropas ostu saraksta pirmajā divdesmitniekā. 1997. gadā Ventspils osta ieguva brīvās ekonomiskās zonas statusu, kas darbojās kā investīciju piesaistes faktors un rezultējās nodokļu atvieglojumos uzņēmumiem.

Ventspils osta ir multimodāla Latvijas osta jebkurai kravai. 1998. gadā tika veikta ostas akvatorijas būtiska padziļināšana, sasniedzot maksimālo dziļumu 17,5 m šķidro kravu rajonā un nodrošinot iespēju apkalpot lielākos Baltijas jūrā ienākošos Aframax tipa tankkuģus ar kravnesību līdz 150 000 DWT. Beramkravu un ģenerālkravu rajonā maksimālais dziļums līdz 16 m nodrošina iespēju apkalpot Panamax tipa kuģus ar kravnesību līdz 75 000 DWT.

Sākot ar 2002. gadu Ventspils brīvosta attīsta industrializācijas procesu.

Financial Times grupas daļa FDI Intelligence publicējusi pētījumu “Brīvās ekonomiskās zonas 2020”. Ventspils brīvosta iekļauta pasaules perspektīvāko brīvo ekonomisko zonu desmitniekā, saņēmusi otru labāko vērtējumu Eiropas reģionā, nosaukta par labāko vietu lielo nomnieku biznesa attīstībai Eiropā, saņēmusi atzinību par specializāciju IT jomā, kā arī speciālbalvu par viedu attīstības stratēģiju īstenošanu.

Ventspils brīvostas pārvalde 
Ventspils ostu pārvalda Ventspils brīvostas pārvalde, kura atrodas Latvijas Republikas Ministru kabineta pārraudzībā.

Ventspils brīvostas darbību nosaka:
 1994. gada "Likums par ostām", kas reglamentē Latvijas ostu darbības principus un parvaldes kārtību, brīvostu pārvaldes struktūru un galvenos pienākumus, kuģu satiksmes operatīvās vadības un kontroles principus, kā arī citus ar ostu darbību saistītos jautājumus. 
 1997. gada Ventspils brīvostas likums, kas līdztekus "Likumā par ostām" noteiktajiem nosacījumiem paredz uzņemejdarbības īstenošanas kārtibu Ventspils brīvostas teritorijā. 
 2002. gada kārtība "Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās", kas nosaka Ventspils brīvostā licencētajām uzņēmējsabiedrībām piemērojamo netiešo un tiešo nodokļu atvieglojumu piemērošanas kārtību.

Ventspils brīvostas pārvaldes stratēģiskie mērķi ir:
 saglabāt un nostiprināt pašreizējās ostas pozīcijas šķidro un beramkravu tirgū;
 piesaistīt ostai jaunus darbības veidus un pakalpojumus;
 attīstīt brīvostas industriālajās teritorijās rūpniecisko darbību.
Ventspils ostas nākotnes perspektīvas ir saistītas ar Ziemeļu ostas paplašināšanu jūras virzienā, kam ir atvēlēti 100 ha.

Ventspils osta darbojas kā reģiona ekonomikas attīstītājs, atbalstot uzņēmumus, kas specializējas augstas pievienotās vērtības pakalpojumu un produktu radīšanā.

Ostas pakalpojumi 
Ventspils ostā ir pieejami visi šķidro un sauso beramkravu un ģenerālkravu apstrādes veidi, kā arī kuģu pakalpojumi, no kuriem lielāko daļu nodrošina privāti uzņēmumi, kas darbojas ostas teritorijā, un tie ir šādi:

 Termināli - lejamkravu termināļi, beramkravu termināļi, ģenerālkravu termināļi
 Kuģniecības aģentūras
 Prāmju satiksme
 Velkoņi
 Kuģu bunkurēšana
 Loči - kuģa navigācija ostā
 Tauvošana
 Kuģu remonts
 Ūdenslīdēji
 Atkritumu un piesārņoto ūdens pieņemšana
 Kuģu apgāde - rezerves daļu, pārtikas un glābšanas līdzekļu piegāde
 Biroju noma
 utt.

Transporta savienojumi 
Ventspils osta iekļaujas transporta plūsmā starp ES un NVS valstīm un ir TEN-T transporta pamattīkla osta.

Ventspils ir Eirāzijas transporta sistēmā integrētā Austrumu-Rietumu dzelzceļa koridora sastāvdaļa. Caur Ventspili ved Eiropas nozīmes divjoslu E-22 autoceļš, Ventspils brīvostas teritorijā atrodas arī Ventspils lidosta. Ventspils atrodas ~ 2 stundu braucienā no Latvijas lielākā gaisa satiksmes centra - Starptautiskās lidostas Rīga (RIX).

Prāmju satiksme 
Ventspils osta nodrošina prāmju līniju no Ventspils uz Zviedriju (Nīneshamna). Kopš 2010. gada prāmju pasažieru skaits ir desmitkāršojies, kā arī būtiski pieaudzis vieglo auto un citu kravu pārvadājumu apjoms.

Regulārus kravu un pasažieru pārvadājumus nodrošina lielākais prāmju operators Eiropā - Stena Line.

Savulaik - no 2006. līdz 2008. gadam - veikti prāmju reisi uz Mentu Igaunijā. Prāmju satiksmi veica Saaremaa Laevakompanii meitas uzņēmums SSC Ferries ar prāmi MS Scania.

Speciālā ekonomiskā zona - nodokļu atvieglojumi 
Ventspils brīvosta ir speciālā ekonomiskā zona (SEZ). Ventspils brīvostas uzņēmumiem, izpildot noteiktus kritērijus, var tikt piemēroti nodokļu atvieglojumi. Tiešie nodokļu atvieglojumi nekustamajam īpašumam un uzņēmuma ienākuma nodoklim var sasniegt 80%, savukārt investīciju summas kompensācijas apjoms - 35% (55% mazajiem uzņēmumiem, 45% vidējiem uzņēmumiem).

Rūpnieciskā ražošana 
Ventspils brīvostā vairāk kā 500 ha paredzēti rūpnieciskajai ražošanai. Ventspils industriālā parka teritorija ir pielāgojama investoru ražošanas iecerēm un ir nodrošināta ar nepieciešamo infrastruktūru ražošanas uzsākšanai (gatavas ražošanas telpas, elektroenerģija, jaudīgas IT, telekomunikācijas). Zemes nomas maksu pielāgo 0.25-0.5% apmērā no zemes kadastrālās vērtības ar atpirkšanas tiesībām. Uzņēmumu darbības sākumposmā ir pieejams Ventspils Augsto tehnoloģiju parka (VATP) Biznesa inkubatora atbalsts infrastruktūras un pakalpojumu jomā.

Ventspilī pieejams multilinguāls darbaspēks. Viena no prestižākajām profesionālās izglītības un tālākizglītības iestādēm - Ventspils Tehnikums-Ziemeļkurzemes kompetences centrs un Ventspils Augstskola veic dažādu līmeņu speciālistu apmācību metālapstrādes, mehatronikas, inženiermehānikas, automehānikas, enerģētikas, elektronika, IT, telekomunikācijas, radioastronomijas, inženierzinātnes, mašinbūves u.c. nozarēs. Ventspils industriālajā zonā ir teicama IKT (Informāciju komunikāciju tehnoloģijas) infrastruktūra un labvēlīgi nosacījumi jaudīgu datu centru attīstībai.

Ventspils ostas industriālā parka rūpnieciskie klienti

Termināļi Ventspils ostā 
Ventspils ostas termināļi nodrošina visus lejamkravu, beramkravu un ģenerālkravu apstrādes pakalpojumus. Lejamkravu maksimālais dziļums ir 17,5 m, iegrime 15 m, kuģu garums 275 m. Beramkravu maksimālais dziļums ir 16 m, iegrime - 15 m un garums - 240 m. Ģenerālās, ro-ro, konteinerkravas maksimālais dziļums ir 14,5 m, iegrime - 14,1 m, kuģu garums - 240 m.

Lejamkravu termināļi

Beramkravu termināļi

Ģenerālo kravu termināļi

Citi ostas pakalpojumi 
Ventspils brīvostā 24/7 pieejami visi servisa pakalpojumi: 15 visu veidu kravu termināļi, 16 kuģu aģentūras, regulāra prāmju satiksme ar Zviedriju, kuģu bunkurēšana, velkoņu, loču, kuģu remonta, ūdenslīdēju, atkritumu un piesārņoto ūdeņu pieņemšanas u.c. pakalpojumi.

Vēsture 
Pirmās rakstiskās liecības par Ventspils ostu ir datētas ar 1263. gadu. Tirdzniecības kuģu vajadzībām 13. gadsimtā tika izveidota vienkārša kuģu piestātne.

Hercoga Jēkaba valdīšanas laikā no 1642. līdz 1682. gadam Ventspils kļuva par Kurzemes un Zemgales hercogistes galveno ostu. Aktīvi darbojās kuģu būvētavas, kur tikai pārdoti vairāk kā 135 kuģi. Neaizsalstošās ostas dēļ 18. gadsimta beigās strauji pieauga Krievijas Impērijas preču imports un eksports caur Ventspils ostu.
19. gadsimtā Ventspils ostā tika izbūvēti un ierīkoti moli, jaunas piestātnes, noliktavas, pagrabi, ar japāņu iekārtām aprīkoti elevatori un graudu katli. 20. gadsimta sākumā Ventspils iekļāvās Krievijas dzelzceļa tīklā, apsteidzot Liepāju kravu pārvadājumu ziņā.

Ventspils osta savu nozīmību zaudēja Pirmā un Otrā pasaules kara laikā, bet 1960. gados Ventspils atguva tranzīta centra statusu.

1990. gadu otrajā pusē sākās Ventspils ostas restrukturizācija. Ostas administrācija (kopš 1997. gada - Ventspils brīvostas pārvalde) kļuva par ostas teritorijas apsaimniekotāju un attīstītāju. Kopš 1997. gada SEZ (speciālās ekonomiskās zonas) statuss uzņēmumiem deva iespēju saņemt ievērojamus nodokļu atvieglojumus un attīstīties labvēlīgā investīciju vidē. 2002. gadā Ventspils brīvostas pārvalde sāka paplašināt ostas industriālo zonu, piesaistot darbībai Ventspilī rūpnieciskos ražotājus.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 
 Youtube profils
 Ventspils osta
 Ventspils brīvostas likums
 2015. gadā pabeigta Ventspils brīvostas 12. piestātnes projekts (zem Ventas kanalizācijas dīķera pārbūve, esošā dzelzceļa rekonstrukcija un kraujlaukuma būvniecība)

Latvijas ostas
Ventspils