Andrejs Krastkalns

Andrejs Krastkalns ( — ) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts. 
Rīgas Latviešu biedrības sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs (1898-1939). Rīgas pilsētas galvas biedrs (1916-17), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā (1917), Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis (1918).  
2. Saeimas deputāts no Kristīgās Nacionālās savienības.

Dzīvesgājums 

Dzimis Talsu apriņķa Nurmuižas pagasta "Lejaslāčos" (tagad - Lībagu pagastā) lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Kārļa Mīlenbaha vadītajā skolā Talsos, bet pēc tam Vidzemes guberņas ģimnāzijā Rīgā. No 1891. gada studēja Maskavas Universitātē, kur bija viens no studentu korporācijas "Fraternitas Moscoviensis" ("Fraternitas Lettica" no 1920) dibinātājiem. 1895. gadā viņš ieguva augstāko izglītību tiesību zinātnē, atgriezās Rīgā un strādāja advokatūrā. Šajā periodā atradās Krišjāņa Valdemāra ideju stiprā ietekmē. 
Andrejs Krastkalns lielāko sava mūža daļu (40 gadus) veltīja Rīgas Latviešu biedrības vadīšanai, būdams tās sekretārs (1898-1904), priekšnieka biedrs (1904-1919) un priekšnieks. 1907. gadā viņu ievēlēja Rīgas pilsētas valdē, 1910. gadā par Rīgas-Valmieras goda miertiesnesi. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā Krastkalnu ievēlēja par Rīgas pilsētas galvas biedru, 1917. gadā viņš pildīja pilsētas galvas pienākumus, pārtikas deficīta apstākļos ievedot kartīšu sistēmu. Pēc Februāra revolūcijas bija Vidzemes guberņas komisārs, bet pēc Rīgas nokļūšanas Vācijas pakļautībā viņš 1918. gada martā atbalstīja Baltijas valsts dibināšanu.

1918. gada novembrī Krastkalns tika ievēlēts Vidzemes landesrātā un Baltijas hercogvalsts valdībā (Regentschaftsrat), kur panāca latviešu valodas atļaušanu miertiesās. 1919. gadā Andrieva Niedras vadītajā Latvijas Pagaidu valdībā ieņēma apgādes ministra vietu, pēc lielinieku padzīšanas no Rīgas ar ASV noslēdza līgumu par bada cietēju apgādi pārtiku. 
1925. - 1928. gadā Andrejs Krastkalns bija 2. Saeimas deputāts, strādāja juridiskajā komisijā. 1932. gadā viņš veicināja Zinātņu komitejas dibināšanu pie Rīgas Latviešu biedrības profesora Pētera Šmita vadībā, kurai bija jākalpo kā privātai "Latviešu zinātņu akadēmijai" (latīņu: Academia Scientiarum Latviensis).

Andrejs Krastkalns miris 1939. gada 14. februārī no sirdstriekas savās mājās pie rakstāmgalda. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

Rīgas Latviešu biedrības vadīšana 
Andrejs Krastkalns bija Rīgas Latviešu biedrības (RLB) priekšnieks gandrīz 20 gadus - no 1919. gada augusta līdz 1939. gada februārim. Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas viņa vadībā tika pārstrādāti RLB statūti (1923. un 1938. gadā), nodibināta Nacionālās un politiskās audzināšanas nodaļa (1929. gadā), Zinātņu komiteja (1932. gadā) un pārbūvēts biedrības nams Merķeļa ielā (1938. gadā).
Viņa vadītā biedrība bija Latvijas valsts amatpersonu, vadošo juristu, virsniecības un nacionāli politisko aprindu pulcēšanās vieta, kur tikās Rīgas Rotari klubs, darbojās Sabiedriskais klubs.

Brīvmūrnieciskā darbība 
Andrejs Krastkalns bija viens no Rīgas ložas Jāņuguns dibinātājiem un vadītājiem, pildīja 2. pārrauga pienākumus (1924-1937). 1924. gadā viņš palīdzēja izveidot un piereģistrēt savas ložas statūtus, bet 1926.-27. gadā vadīja Liepājas ložas "Enkurs" aizstāvību sakarā ar tās apsūdzību atkarībā no Vācijas lielložas "Royal York zur Freundschaft". Brīvmūrnieku Andreja ložas meistars (1931).

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 II šķiras Atzinības krusts Nr. 9 (1938.g. 16. novembrī)
 Rīgas Latviešu biedrības goda biedrs (1928)
 Rīgas Latviešu biedrības Zinātņu komitejas goda biedrs (1932)

Atsauces

Ārējās saites 
 "A.Krastkalna piemiņai" Latvijas Kareivis (16.02.39.) 
 "1939. gada 14. februāris" Latvijas Avīze (14.02.09.)

Talsu novadā dzimušie
Kristīgās nacionālās savienības politiķi
2. Saeimas deputāti
Brīvmūrnieki
Latvijas advokāti
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Atzinības krusta lielvirsnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie