Tērvetes novads

Tērvetes novads bija 2002. gada 9. decembrī izveidota un 2021. gada 1. jūlijā likvidēta pašvaldība Zemgalē, pie Lietuvas robežas. Novada centrs atradās Zelmeņos.

Robežojās ar Jelgavas novada Zaļenieku un Vilces pagastu, Dobeles novada Krimūnu, Auru, Penkules pagastu, Auces novada Bēnes, Ukru pagastu un Lietuvas Jonišķu rajonu.

2021. gadā Tērvetes novadu pievienoja Dobeles novadam.

Vēsture 
Tērvetes novads atrodas seno zemgaļu zemes Tērvetes teritorijā, kas pirmo reizi minēta Livonijas Indriķa hronikā un XXIII, 4 sadaļā 1219. gada notikumu sakarā tiek dēvēta par "provinci, kas tiek saukta par Tērveteni" (latīniski: provincia, que Thervetene vocatur).

Daba 

Lielākās upes ir Auce, Ālave, Govaine, Krievaine, Reņģe, Skujaine, Svēpaine, Svētaine, Svēte, Tērvete.

Lielākās ūdenstilpes ir Gulbju dīķis, Indrānu ūdenskrātuve, Kroņauces dzirnavu ezers.

Teritoriālais iedalījums 
Apvienoja Augstkalnes, Bukaišu un Tērvetes pagastus.

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas bija Kroņauce, Augstkalne, Bukaiši, Tērvete, Zelmeņi, Klūnas, Dzeguzēni, Mežmalieši.

Iedzīvotāji

Etniskais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
 Viestards (miris pēc 1229), zemgaļu karavadonis un ķēniņš 
 Šabis (miris pēc 1260), zemgaļu karavadonis 
 Nameisis (miris pēc 1281), zemgaļu karavadonis un ķēniņš 
 Georgs Mancelis (1593-1654), latviešu-vācu vārdnīcas radītājs, Tērbatas Universitātes rektors   
 Kristofs Frīdrihs Neanders (1723-1802) vācbaltu mācītājs, literāts, Apgaismības kustības darbinieks, Kurzemes dziesmugrāmatas autors
 Kristaps Morbergs (1844-1928), būvuzņēmējs un mecenāts
 Kristaps Helmanis (1848-1892), veterinārārsts, mikrobiologs 
 Jānis Brigaders, (1856-1936), aktieris Rīgas latviešu teātrī, grāmatizdevējs, Nacionālā teātra direkcijas loceklis
 Jānis Roberts Vāgners (1861-1890), mikrobiologs, Kristapa Helmaņa asistents, miris pēc inficēšanās pētījumu laikā
 Anna Brigadere (1861-1933), rakstniece
 Alberts Kviesis (1881-1944), advokāts, sabiedriskais darbinieks, Latvijas Valsts prezidents (1930-1936)
 Jānis Brigaders (1882-1905), jaunstrāvnieks, „Dienas Lapas” līdzstrādnieks, revolucionārās kustības dalībnieks (ps. Tērvetietis),  nošauts soda ekspedīcijas laikā 
 Roberts Sēlis (1884-1975), rakstnieks
 Jānis Rapa (1885-1941), grāmatrūpnieks
 Arvīds Valdmanis (1890-1942), agronoms, rakstnieks (pseidonīms Kuri-Beri)
 Edgars Šillers (1893-1941), publicists, literatūrkritiķis, redaktors
 Valdis Grēviņš (1895-1968), dzejnieks un dramaturgs
 Alfrēds Ieviņš (1897-1975), ķīmiķis
 Augusts Mitrevics (1898-1964), aktieris, režisors
 Roberts Varkalns, (1899-1959), Pirmā pasaules kara latviešu strēlnieks, Otrā pasaules kara 201. (vēlāk 43. gvardes) latviešu strēlnieku divīzijas štāba priekšnieks, ģenerālmajors
 Biruta Senkeviča (1901-1993), rakstniece, folkloriste
 Ernests Rirdāns (1901- 1954), karikatūrists (ps. Rirdancis)
 Vitolds Žībelis (1903-1973), rakstnieks, tulkotājs
 Mārtiņš Zīverts (1903-1990), dramaturgs
 Egons Cēsnieks (1915-1978), gleznotājs, vitrāžists
 Biruta Baumane (1922-), gleznotāja
 Edgars Vimba (1930-), botāniķis
 Māris Ābele (1937-), astronoms
 Nora Bumbiere (1947-1994), estrādes dziedātāja
 Žoržs Siksna (1957-), estrādes dziedātājs

Ievērojamas vietas 

 
Tērvetes rekonstruētā koka pils
Tērvetes vēstures muzejs, ar plašāko un bagātāko ekspozīciju par zemgaļu materiālo un garīgo kultūru Latvijā
 
 Tērvetes pilskalns ar senpilsētas vietu Tērvetes upes labajā krastā
 Tērvetes dabas parks
 Livonijas ordeņa pils Hof zum Berge (Kalnamuižas pils, uzcelta 1339. gadā) drupas zemgaļu priekšpils vietā, no kā arī cēlies pils nosaukums. Pili pirmo reizi 1345. gadā nopostījis Lietuvas dižkungs Aļģirds, atjaunota hercoga Gotharda laikā. 1596. gadā hercoga Gotharda dēli Tērvetes Kalnamuižas pilī noslēdza līgumu par hercogistes sadalīšanu divās daļās — Frīdrihs kļuva par Zemgales hercogu ar rezidenci Jelgavas pilī, bet Vilhelms par Kurzemes hercogu ar rezidenci Kuldīgas pilī. Pili Lielā Ziemeļu kara laikā atkārtoti nopostīja zviedri, kas to apšaudīja no Svētā kalna ar lielgabaliem. 1905. gada revolūcijas laikā pie pilsdrupām sodīja revolucionārus, tādēļ blakus tām atrodas piemineklis šiem notikumiem
 Svētais kalns (arī Zviedru kalns) — zemgaļu svētnīcas vieta, kurā 1283. gadā Livonijas ordenis uzcēla savu pirmo koka pili, kurā esošais garnizons četrus gadus postīja Zemgali. 17. gadsimta Poļu-zviedru kara laikā kalnā nocietinājās zviedru karaspēks, kas ar lielgabaliem apšaudīja Kurzemes hercogu Kalnamuižas pili
 Rehabilitācijas centrs "Tērvete", agrākā Tērvetes sanatorija, celta no 1930. - 1932. gadam pēc arhitekta A. Klinklāva projekta kā tolaik lielākā un modernākā tuberkulozes sanatorija Baltijas valstīs. Fasāde veidota funkcionālisma tradīcijās, to rotā divi tēlnieka K. Zemdegas darināti ciļņi.
 Rakstnieces Annas Brigaderes memoriālā māja — muzejs "Sprīdīši". Ēka celta 1840. gadā kā pirmās Tērvetes ūdensdzirnavas. Laikā no 1852. - 1861. gadam te bijusi skola, bet no 1922. gada tā bija rakstnieces īpašumā
 Kalnamuižas baznīca (celta 1614. gadā)
 Kalnamuižas ēku ansamblis (18. — 19. gadsimta mija) ar Tērvetes īpašnieka grāfa Pālēna medību pili. Saglabājusies koka dzīvojamā ēka, saimniecības ēkas, čuguna lauvu skulptūras pie muižas vārtiem
 Bijušī PSRS armijas kara bāze
 Mežmuižas pils komplekss Augstkalnē

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 
 A/S Agrofirma Tērvete mājaslapa

 
Latvijas bijušie novadi