Labradoras jūra

Labradoras jūra (, , ) ir Atlantijas okeānam piederīga malas jūra Ziemeļamerikas piekrastē starp Labradoras pussalu un Grenlandi.

Vispārējs raksturojums 
Ziemeļu daļā jūra ir ap 700 metrus dziļa, savukārt dienvidu daļā — līdz 4316 metrus dziļa un ap 900 km plata.

Jūra sākusi veidoties pirms aptuveni 61 miljona gadu, kad tektonisko procesu rezultātā no Ziemeļamerikas atdalījās Grenlande. Jūras tālākā izplešanās apstājās pirms aptuveni 40 miljoniem gadu.

Pēdējā ledus laikmetā Labradoras jūrā no ledāja nokļuva ļoti daudz aisbergu, kuros bija ieslēgti arī akmeņi. Tagad šie akmeņi klāj jūras gultni.

Labradoras jūras centrālajā daļā, sākot no Hudzona šauruma uz dienvidiem stiepjas viens no pasaulē lielākajiem turbidītu kanāliem - zemūdens nogruvumu ceļiem. Pa šo 1,5 - 2,5 kilometrus plato, 100 - 200 m dziļo kanālu virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem nogruvumi plūst simtiem kilometru tālu, sasniedzot lielu dziļumu pie Jaunanglijas krastiem.

Labradoras jūrā no ziemeļiem uz dienvidiem gar Kanādas krastu plūst aukstā Labradoras straume, savukārt salīdzinoši siltākā Rietumgrenlandes straume plūst no dienvidiem uz ziemeļiem gar Grenlandes rietumu krastu.

No decembra līdz jūnijam jūras ziemeļu un rietumu daļu klāj ledus. Zem jūras atrodas dabasgāzes atradnes, taču resursu apguvi kavē aisbergi.

Robežas 
Ziemeļos pāriet Deivisa šaurumā, kas jau ir Ziemeļu Ledus okeāna daļa. Austrumos — Grenlandes dienvidrietumu piekraste un atklāts Atlantijas okeāns, dienvidos — atklāts Atlantijas okeāns, dienvidrietumos un rietumos — Labradoras pussalas piekraste, ziemeļrietumos — Hudzona šaurums un Bafina Zeme.

Ārējās saites 

Jūras
Grenlandes jūras
Kanādas jūras