Braņevo

Braņevo (), agrāk Braunsberga (), ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļaustrumiem no Elblongas, netālu no Vislas lagūnas un robežas ar Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabalu.

Vēsture 
1240. gadā Vācu ordenis šeit ieņēma prūšu apmetni Brusbergu (Brusebergue). Vēlāk krustneši šeit nodibināja pilsētu, kuru nosauca par Braunsbergu (Braunsberg) vai nu prūšu apmetnes vai, pēc citas versijas, svētā Bruno no Kverfurtes (Bruno von Querfurt) vārdā, kurš šeit 1009. gadā esot ticis nogalināts.
Pilsētā tika uzcelta katedrāle, jo tā kļuva par Varmijas bīskapa rezidences pilsētu. Tomēr 1261. gadā prūši pilsētu nopostīja, bet 1280. gadā bīskaps pārcēlās uz Fromborku.
Līdz 1466. gadam Braunsberga ietilpa Vācu ordeņa valstī, tomēr pēc Trīspadsmitgadu kara tā iekļāvās Polijā.

1564. gadā pilsētā pāvesta legāts Staņislavs Hosijs (Stanislaus Hosius) nodibināja pirmo jezuītu kolēģiju Polijā, kur mācījās arī audzēkņi no Livonijas, piemēram, Georgs Elgers. Pēc Pirmās Polijas dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Prūsijā, vēlāk apvienotajā Vācijā.
Braunsberga bija, aiz Kēnigsbergas, otrs lielākais Austrumprūsijas izglītības centrs - 1912. gadā jezuītu kolēģija tika pārveidota par Braunsbergas valsts akadēmiju (Staatliche Akademie Braunsberg).
XIX gs. vidū Braunsbergā par ģimnāzijas skolotāju strādāja matemātiķis Karls Veierštrāss (Karl Weierstraß, 1815 - 1897).

Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Braunsberga iekļāvās Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti.

Cilvēki 
Vācu politiķa Rainera Barcela (Rainer Barzel, 1924 - 2006) dzimtā pilsēta.

Apskates objekti
Braņevo dzelzceļa stacija (Braniewo (stacja kolejowa))
Braņevo jezuītu kolēģija (Kolegium Jezuitów w Braniewie)
Braņevo pilsdrupas (Zamek w Braniewie)

Galerija

Ārējās saites
Fromborkas bazilika

Varmijas-Mazūrijas vojevodistes pilsētas
Hanzas pilsētas