Freiberga

Freiberga () ir universitātes pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Vidussaksijas apriņķa centrs. Vecpilsēta ir pilsētbūvniecības piemineklis.

Vēsture
Pilsēta radās 1183. gadā kā Kristiānsdorfas ciems, un bija pirmā vieta Rūdu kalnos, kur tika atklātas sudraba atradnes. Septiņgadu kara laikā 1762. gadā pie pilsētas notika Freibergas kauja, kurā prūši sakāva austriešus. Pilsēta attīstījās kā kalnrūpniecības centrs, bet kopš universitātes dibināšanas 1765. gadā - arī viens no svarīgākajiem kalnu un mineraloģijas zinātnes centriem pasaulē. 19. gadsimta vidū Freibergas apkārtnē tika iegūti minerāli, no kuriem tika izdalīti jauni ķīmiskie elementi - germānijs un indijs.

Ekonomika
Freibergā atrodas Saksijas Kalnrūpniecības virspāvalde (Sächsisches Oberbergamt). Šeit atrodas kompāniju SolarWorld (saules baterijas) un Siltronic (silīcija plāksnes) struktūrvienības.

Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pilsētā atrodas 1765. gadā dibinātā Freibergas Kalnrūpniecības Tehniskā universitāte (Technische Universität Bergakademie Freiberg).

Jūnija beigās pilsētā notiek tradicionālie Kalnraču pilsētas svētki (Bergstadtfest).

Freibergā atrodas vēl VDR laikos celta mormoņu baznīca (Freiberg-Tempel).

Cilvēki
Freiberga ir mūziķa ATB (1973), Saksijas kūrfirsta Augusta (August, 1526-1586), ģeodēzista Frīdriha Roberta Helmerta (Friedrich Robert Helmert, 1843-1917), Saksijas kūrfirsta Morica (Moritz, 1521-1553), ķīmiķa Klemensa Vinklera (Clemens Winkler, 1838-1904) dzimtā pilsēta.

Freibergas universitātē mācījušies tādas personas kā Kristiāns Leopolds fon Buhs (Christian Leopold von Buch), Aleksandrs fon Humbolts, Mihails Lomonosovs, Frīdrihs Moss (Friedrich Mohs), Novaliss (Novalis), Abrahams Gotlobs Verners (Abraham Gottlob Werner). 1800. gadā kopā ar ģimeni Freibergā dzīvoja Kārlis Maria fon Vēbers. 1825. gadā Freibergā dzīvoja norvēģu matemātiķis Nīlss Henriks Ābels. Pilsētā bērnību pavadījis biologs Ginters Blobels (Günter Blobel).

Atsauces

Ārējās saites 

Freibergas universitāte

Saksijas pilsētas