Līksnas muiža

Līksnas muižas (, ) kungu mājas paliekas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagasta Līksnā. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža bija Plāteru-Zībergu dzimtas īpašumā.

Vēsture 
Daugavas labajā stāvkrastā celtā Līksnas muiža vairākus gadsimtus piederēja Līdingshauzenu – Volfu dzimtai, bet no 1727. gada vēlākajam Inflantijas vaivadam Jāzepam Zībergam (poļu: Jozefat Zyberg). Viņa mazmeita Izabella Helēna (1785-1849) 1803. gadā apprecējās ar grāfu Mihalu Plāteru (1777-1863), turpmāk dzimtas uzvārds bija Plāteri-Zībergi.
No 1815. gada Līksnas muižā kopā ar māti dzīvoja vēlākā poļu un lietuviešu nacionālā varone Emīlija Plātere. 
Līksnas muižu mantoja Henriks Plāters-Zībergs (1811-1903), pēc viņa Jans Kazimirs Jozefs Plāters-Zībergs (1850-1922), kurš to pārvaldīja līdz 1918. gadam. Muižas kungu māja 19. gadsimta vidū bija pārbūvēta gotiskā stilā, bet 1861. gadā izdega.

No 1878. gada līdz 1880. gadam pili atjaunoja pēc Daugavpils pilsētas arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta. Tā kā Pirmā pasaules kara laikā Līksnas muiža vairākus gadus atradās frontes līnijas tuvumā, to sašāva vācu artilērija. Pēc kara muiža vairs netika atjaunota. 

Pēc 1920. gada agrārās reformas Līksnas muižu sadalīja 254 jaunsaimniecībās 1391 ha kopplatībā.

Muižas ansamblis 
No Līksnas muižas kungu mājas saglabājies vien sienas fragments, toties redzama ap 1770. gadu celtās kapelas ēka, kurā padomju varas gados pēc pārbūves bija iekārtota noliktava. Kapelas ēka ir Daugavpils novada kultūras mantojuma objekts. Vislabāk saglabājusies kapelas kripta. Kapelas ēkas īpašnieki 2015. gadā uzsākuši ēkas saglabāšanas un atjaunošanas darbu, ar Daugavpils novada pašvaldības un LAD atbalstu 2020. gada realizēts projekts, kura rezultātā atjaunoti kapelas griesti un ieejas vārti. Kapelas ēkā notiek dažādas kultūras dzīves aktivitātes, ēka pieejama apskatei tūristiem.   

1999. gadā Līksnas muižas parka teritorijā izveidota atpūtas taka, pa kuru esot devusies izjādēs Emīlija Plātere.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Līksnas pagasts
Līksna