Freitāgi-Loringhofeni

Freitāgi-Loringhofeni () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Livonijā 15. gadsimtā un ierakstīta Kurzemes bruņniecības, Vidzemes bruņniecības un Sāmsalas bruņniecības matrikulās.

Vēsture 
Freitāgu dzimta cēlusies no kāda Vestfālenes dižciltīgā Vecelo Frīdaha (), kas rakstos pieminēts 1198. un 1217. gadā. Vēlāk šīs dzimtas piederīgie apmetās Frīzijā un Oldenburgā. 15. gadsimta beigās Johans Freitāgs no Loringhofas iestājās Vācu ordenī un kļuva par Livonijas ordeņa mestru. Savā valdīšanas laikā viņš vairākiem dzimtas locekļiem izlēņoja zemes īpašumus. Tā 1493. gadā Arnds Freitāgs ieguva īpašumus Daugavpils komturejā, viņa pēctečiem līdz 1830. gadam piederēja Demenes muiža (Demmen).

1878. gadā Krievijas valdība Baltijā dzīvojošajiem Freitāgiem-Loringhofeniem piešķīra baronu titulu.

Slaveni dzimtas locekļi 
 Johans Freitāgs no Loringhofas, Livonijas ordeņa mestrs
 Leokādija fon Freitāga-Loringhofena (1842–1912), pedagoģe, Skultes privātās proģimnāzijas vadītāja
 Vesels fon Freitāgs-Loringhofens (Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven; 1899—1944), Lielbornes muižā dzimis vācu virsnieks, kas piedalījās atentāta rīkošanā pret Ādolfu Hitleru 1944. gada 20. jūlijā.

Atsauces

Literatūra 
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, lk.416-442 
 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935, lk.122-126
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland, Band 1, Görlitz, 1939, lk.254-278 856.
 Irene Gammel, Die Dada-Baroness. Das wilde Leben der Elsa von Freytag-Loringhoven. Edition Ebersbach: Zweite, überarbeitete Aufl. Berlin 2005, 
 Sabine Grimm, Adelslinien – Die Herren von Frydag. Norderstedt 2011.

Ārējās saites 
 Freytag von Loringhoven Artikel „Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft“, 1939

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas