Japāņu jūra

Japāņu jūra (, Joseon Donghae, Chosŏn Tonghae; , Nihonkai; ) ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra starp Japānas salām un Āziju. Japāņu jūra ir labi norobežota no pārējām jūrām, tajā tikpat kā nav plūdmaiņu. Vidējais dziļums ir 1752 m, ūdens tilpums — 1 630 000 km³, krasta līnijas garums — 7600 km.

Kaut gan starptautiski šo jūru dēvē par «Japānas jūru» vai «Japāņu jūru», abas Korejas pussalas valstis pret šo nosaukumu iebilst. Dienvidkoreja vēlas, lai tā tiktu saukta par Austrumu jūru, bet Ziemeļkoreja — par Korejas Austrumu jūru; šajā sakarā starp šīm valstīm notiek karstas debates.

Jūru iedala trīs galvenajos baseinos: Jamato baseins atrodas dienvidaustrumos, Japānas baseins — ziemeļos un Cusimas baseins — dienvidrietumos. Japānas baseins ir dziļākais, Cusimas baseins — seklākais. Austrumu piekrastē kontinentālais šelfs ir samērā plats, bet rietumu piekrastē, jo sevišķi pie Korejas — šaurs, ap 30 km plats.

Caur Korejas šaurumu ieplūst siltā Cusimas straume, Kurosio straumes atzars. Japāņu jūrā tā plūst gar Japānas krastiem, savukārt gar pretējo krastu uz dienvidiem plūst aukstā Limānas straume.

Pēdējā ledus laikmetā, kad jūras līmenis bija zemāks, Japānas jūra bija norobežota, tā bija ezers.

Robežas 
Ziemeļos atrodas Tatāru šaurums un Sahalīna, ziemeļrietumos Laperūza šaurums starp Sahalīnu un Hokaido. Austrumos — Hokaido, Honsju salas un Cugaru šaurums starp tām. Dienvidos — Kanmonas šaurums, Kjusju sala un Korejas šaurums ar Cusimas salām. Austrumos — Korejas pussala un Krievijai piederošais Piejūras novads.

Saimnieciskā nozīme 
Jūras ziemeļu un dienvidaustrumu daļa ir bagāta ar zivīm. Jūrā atrodas arī derīgie izrakteņi, tai skaitā magnetīta smiltis. Domājams, ka šeit ir arī naftas un dabasgāzes atradnes. Attīstoties Austrumāzijas ekonomikai, pieaug arī Japānas jūras kā satiksmes ceļa nozīme.

Ārējās saites 

Jūras
Japānas jūras
Krievijas jūras
 
Piejūras novads
Sahalīnas apgabals
Ziemeļkorejas jūras
Dienvidkorejas jūras