Chrysolina

Chrysolina ir lapgraužu dzimtas ģints, kurā ietilpst apmēram 480 sugas. Tā ir viena no lielākajām ģintīm lapgraužu dzimtā pēc sugu skaita. Ģints nominatīvā suga ir Chrysolina staphylea.

Izplatība 
Šobrīd ir aprakstītas apmēram 480 sugas (ar apmēram 250 pasugām), kas ietilpst 65 apakšģintīs (un dažām negrupētām sugam), kas ir izplatītas pa visu pasauli. Vislielākais sugu daudzums sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Ķīnā ir reģistrētas 83 sugas no 17 apakšģintīm.

Ziemeļamerikā ir reģistrētas tikai 15 sugas, kur daļa no tām ir ievestas (introducētas sugas). Sugas, kas ir sastopamas Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidamerikā ir introducētas sugas ar cilvēka palīdzību. Dienvidamerikā Argentīnā 2006. gadā pirmo reizi ir atzīmēts Chrysolina ģints pārstāvis, Chrysolina quadrigemina.

Latvijā ir reģistrēta 21 suga. Pēc lapgraužu dzimtas revīzijas Latvijā ir izslēgtas dažas sugas (Chrysolina rufa, Chrysolina fuliginosa  galii, Chrysolina quadrigemina) un iekļautas divas jaunas sugas: Chrysolina coerulans un Chrysolina aurichalcea. Vēl Chrysolina americana nav reģistrēta jau no 20. gadsimta 50. gadiem. Šobrīd Latvijas sarakstā ir iekļautas šādas sugas: 
 Chrysolina americana (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina analis (Linnaeus, 1767)
 Chrysolina aurichalcea  (Gebler, 1825)
 Chrysolina carnifex (Fabricius, 1792)
 Chrysolina cerealis (Linnaeus, 1767)
 Chrysolina chalcites (Germar, 1824)
 Chrysolina coerulans (Scriba, 1791)
 Chrysolina fastuosa (Linnaeus, 1767)
 Chrysolina geminata (Paykull, 1799)
 Chrysolina graminis (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina gypsophilae (Küster, 1845)
 Chrysolina haemoptera (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina hyperici (Forster, 1771)
 Chrysolina kuesteri (Helliesen, 1912)
 Chrysolina limbata (Fabricius, 1775)
 Chrysolina marginata (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina menthae (Schrank, 1776)
 Chrysolina oricalcia (O.F.Müller, 1776)
 Chrysolina polita (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina reitteri reitteri (Weise, 1884)
 Chrysolina sanguinolenta (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina staphylea (Linnaeus, 1758)
 Chrysolina sturmi (Westhoff, 1882)
 Chrysolina susterai Bechyne, 1950
 Chrysolina varians (Schaller, 1783)

Pieaugušo īpatņu apraksts 
Šī ģints pārstāvju diagnostiskas raksturīpašības ir:
 segspārnu epipleiru iekšējā malā tikai pie virsotnes ir matiņu kopums;
 postnotuma izaugums starp vidējiem koksiem ir apriņķots;
 segspārnu disks bez šķērsdobumiem.

Attīstīšanās 
Vairākas vaboles dēj olas, bet dažas sugas ir dzīvdzemdētājas. Iekūņojas augsnē. Ziemu pavada imago stadijā, retāk olu stadijā.

Ekoloģija 
Kāpuri un imago ir augēdāji (fitofāgi), kas barojas ar lakstaugiem galvenokārt no lūpziežu, kurvjziežu un asinszāļu dzimtām, retāk no gundegu, graudzāļu, tauriņziežu, ceļteku, rubiju, cūknātru, sūreņu un citam dzimtām. Dažas sugas ir monofāgas fitofāgas, kas nozīmē, ka vaboles barojas ar vienu augu sugu vai dažam sugām no vienas ģints.

Chrysolina hyperici vaboles ir monofāgas, kas barojas tikai ar asinszāļu ģints pārstāvjiem. Tā ir viena no 12 zināmam Chrysolina sugām, kas barojas ar asinszālēm. Viens no veicinošiem faktoriem, kas liek vabolēm baroties ar asinszālēm ir fotodinamiski aktīva pigmenta esamība šajos augos, kuru dēvē par hipericīnu. Vabolēm, kas barojas ar asinszālēm, ir specifiskas sensilas, . Tie ir receptori, kas atrodas uz kāju pamatnes, un palīdz noteikt hipericīna esamību augu lapās.

Invazīvo augu bioloģiskā kontrole 
Dažas Chrysolina tiek izmantotas kā bioloģiskie aģenti cīņā pret invazīviem augiem dažās valstīs. Ziemeļamerikas valstīs, Jaunzēlandē un Austrālijā ir introducēta divšķautņu asinszāle, kas ļoti izplatās jaunās zemēs, ievesta no Eiropas Chrysolina geminata, Chrysolina hyperici un Chrysolina quadrigemina lapgrauži, kā cīņas līdzeklis ar asinszāli.

Dabiskie ienaidnieki 
Starp plēvspārņiem ir dažādi parazitoīdi, kas parazitē uz preimaginālām vaboļu stadijām — olas, kāpura un kūniņas. Eulophidae dzimtas pārstāvji (Eulophus chrysomelae) ir Chreysolina kūniņas endoparazīts; Mymaridae dzimtas pārstāvji (Anaphes ovata, Anaphes brachygaster) ir olu parazīti.
 
Uz Chrysolina vabolēm parazitē arī divspārņi. No kāpurmušu dzimtas dažas sugas (Meigenia bisignata, Meigenia dorsalis, Meigenia majuscula, Pericheta unicolor, Macquartia chalconota, Macquartia dispar, Macquartia tessellum) ir pārsvarā kāpuru parazīti, dažreiz arī kūniņu. Divspārņi no Rhinophoridae dzimtas (Rhinophora lepida) arī atzīmēti, kā Chrysolina parazītoīdi.

Daži apikompleksi () no Gregarinidae dzimtas (piemēram, Gregarina crenata) dzīvo Chrysolina ķermenī un parasti nekaitē saimniekiem.

Interesanti fakti 
 ASV, Kalifornijas štatā, Humboldt apgabalā ir uzstādīts monuments godā par Chrysolina geminata veiksmīgu cīņu pret asinszālēm.

Atsauces

Ārējās saites 
 Chrysolina Motschulsky, 1860. GBIF.org

Lapgraužu dzimta