Nobela prēmijas laureāti literatūrā

Nobela prēmija literatūrā (zviedru val: Nobelpriset i litteratur) ir ikgadējs Zviedrijas Akadēmijas apbalvojums par ieguldījumu literatūrā, kuru kopš 1901. gada pasniedz par izcilu darbību literatūrā. Tā ir viena no piecām Alfrēda Nobela 1895. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: fizikā, ķīmijā, literatūrā, miera veicināšanā un fizioloģijā vai medicīnā. Prēmija tiek pasniegta svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Pirmo Nobela prēmija literatūrā saņēma franču dzejnieks un esejists Silī Pridoms. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.

Daži fakti 
 Kad 1958. gadā prēmija tika piešķirta Krievijā dzimušajam rakstniekam Borisam Pasternakam, viņš PSRS spiediena dēļ bija spiests atteikties no šī apbalvojuma.
 1964. gadā francūzis Žans Pols Sartrs atteicās pieņemt Nobela prēmiju literatūrā, jo viņš pastāvīgi atteicās no visiem oficiālajiem apbalvojumiem, ko viņam gribēja piešķirt iepriekš.
 Nobela prēmiju literatūrā ieguvušas 16 sievietes, vairāk nekā jebkurā citā Nobela prēmijas kategorijā, izņemot Nobela miera prēmiju.
 Starp visiem Nobela prēmijas literatūrā pasniegšanas gadījumiem, tikai 4 reizes prēmija ir pasniegta 2 personām vienlaicīgi (1904, 1917, 1966, 1974).
 7 reizes Nobela prēmija literatūrā vispār netika pasniegta (1914, 1918, 1935, 1940—1943).
 2019. gadā piešķīra divas Nobela prēmijas literatūrā — par 2018. un 2019. gadu.
 Līdz 2023. gadam Nobela prēmija literatūrā ir piešķirta 116 reizes, kopumā 120 personām.

Laureāti

1901—1910

1911—1920

1921—1930

1931—1940

1941—1950

1951—1960

1961—1970

1971—1980

1981—1990

1991—2000

2001—2010

2011—2020

2021—pašlaik

Laureāti pēc valsts 
No 1901. līdz 2022. gadam Nobela prēmija literatūrā ir piešķirta 119 personām.
Laureātiem, kam norādītas divu valstu piederības, tabulā katrai no valstīm pieskaitīta puse punkta.

Atsauces 

 
Uzskaitījumi