Jupitera pavadoņi

Jupitera pavadoņi — dabiskas izcelsmes liela izmēra kosmiskie ķermeņi, kas riņķo ap Jupiteru. Pašlaik ir zināmi 79 Jupitera pavadoņi; tas ir vislielākais pavadoņu skaits no visām Saules sistēmas planētām. Turklāt Jupiteram ir gredzenu sistēma.

1610. gadā Galileo Galilejs, novērojot Jupiteru ar teleskopu, atklāja četrus lielākos pavadoņus — Jo, Eiropu, Ganimēdu un Kallisto, kurus tagad sauc par Galileja pavadoņiem. Tie ir diezgan spoži un riņķo pa samērā attālām orbītām, kas ļauj tos labi novērot pat ar lauku binokli.

Pateicoties Jupitera sistēmas novērojumiem no Zemes, jau 1970. gadu beigās bija zināmi 13 pavadoņi. 1979. gadā, lidojot garām Jupiteram kosmiskās zondes „Voyager-1” un „Voyager-2” atklāja vēl 3 pavadoņus.

Sākot no 1999. gada, ar jaunākās paaudzes teleskopiem tika atklāti vēl 63 Jupitera pavadoņi, lielākā daļa no tiem ir 2-4 km diametrā.

Jupitera pavadoņiem Starptautiskā astronomijas savienība tradicionāli piešķir Zeva (sengrieķu mitoloģija) vai Jupitera (romiešu mitoloģija) mīļāko un to pēcnācēju vārdus. Septiņiem no 2003. gadā atklātajiem pavadoņiem pagaidām ir tikai pagaidu apzīmējumi, jo vēl nav precīzi noteiktas to orbītas.

Jupitera pavadoņu tabula 
(Galileja pavadoņi ir iekrāsoti violetā krāsā.)

Piezīmes

Atsauces 

Jupitera pavadoņi
Planētu pavadoņi