Tērvetes pagasts

Tērvetes pagasts ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Augstkalnes, Bukaišu, Krimūnu, Auru un Penkules pagastiem, kā arī Jelgavas novada Zaļenieku pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Cērpaine, Govainis, Svēpaine, Svētaine.

Vēsture 
Tērvete bijusi sena zemgaļu zeme, viens no to pēdējiem atbalsta punktiem cīņā pret krustnešiem. Pēc zemgaļu aiziešanas 1286. gadā Tērvetes vārds zuda, to nomainīja no vācu Hofzumberg (muiža pie kalna) atvasinātais "Kalnamuiža". Tērvetes vārds atjaunots tikai 20. gadsimta 30. gados.

Mūsdienu Tērvetes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Auces muiža (Autzhof, Kroņauce), Bites muiža (Bittenhof, Zelmeņi), Kalnamuiža (Hofzumberge, Tērvete), Stegulu muiža (Stehgulen).

Pagasta nosaukums līdz 1925. gadam bija Kalnamuižas pagasts. 1935. gadā Tērvetes pagasta platība bija 103,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Tērvetes, Bites un Priežu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Tērvetes ciemam pievienoja Priežu ciemu. 1961. gadā Tērvetes ciemam pievienoja Penkules ciema padomju saimniecības "Tērvete" teritoriju, bet Tērvetes ciema kolhoza "Zemgale" teritoriju pievienoja Penkules ciemam. 1971. gadā ciemam pievienoja daļu likvidēto Bites ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Tērvetes, Augstkalnes un Bukaišu pagasti apvienojās Tērvetes novadā.
2021. gadā Tērvetes novadu iekļāva Dobeles novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kroņauce (688 iedz.), Tērvete (428), Zelmeņi (365; novada un pagasta centrs), Mežmalieši (224), un Klūnas (202).

Ievērojamas personības 
 Ervids Grinovskis (1925—2004), latviešu ekonomists un Atmodas laika aktīvists.
 Jānis Rapa (1885—1941), latviešu grāmatu izdevējs.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Dobeles apriņķis
Zemgale
Dobeles novada pagasti