8. gadsimts p.m.ē.

8. gadsimts p.m.ē. bija gadsimts, kas sākās 800. gadā p.m.ē. un beidzās 701. gadā p.m.ē.

Eiropa 
 Tiek uzskatīts, ka šī gadsimta sākumā Homērs uzrakstīja "Iliādu" un "Odiseju" (eposus par Trojas karu).
 776. gadā p.m.ē. norisinājās pirmās Olimpiskās spēles Grieķijā.
 753. gads p.m.ē. tiek uzskatīts par Romas dibināšanas gadu.
 Ap 750. gadu p.m.ē. Senajā Grieķijā beidzās tā sauktie "tumšie gadsimti". Vienlaicīgi tas bija arī grieķu pilsētvalstu dibināšanas sākums.
 Gadsimta beigās Halštates kultūra (mūsdienu Austrijā) spēja iegūt sāli un metālu.

Vidējie Austrumi 
 Ap 800. gadu p.m.ē. tika dibināta Frīģijas valsts.
 Vidējos Austrumos valdīja Jaunā Asīrijas valsts. Uzplaukuma laikā tā valdīja pār Mezopotāmiju, Sīriju, Libānu, Palestīnu un Lejasēģipti. Taču šajās zemēs bieži uzliesmoja sacelšanās.
 No 722. līdz 705. gadam p.m.ē. Asīrijā valdīja Sargons II. Viņa valdīšanas laikā asīrieši iekaroja Izraēlu un aplenca Babilonu.
 Gadsimta beigās Frīģiju pakļāva kimerieši.

Āfrika 
 Senajā Ēģiptē turpinājās trešais pārejas periods no "jaunās valsts" uz "vēlo valsti". 8. gadsimta sākumā p.m.ē. Ēģiptē valdīja XXIV faraonu dinastijas valdnieki, bet kopš 750. gada p.m.ē. sāka valdīt XXV dinastijas faraoni (Kušas faraoni). Šajā laikā sākās Ēģiptes pagrimums.
 Gadsimta beigās Ziemeļāfrikā par mājdzīvniekiem tika pieradinātas govis un aitas.

Pārējā pasaule 
 Senajā Indijā turpinājās vēdiskais periods, kura laikā notika vispārēja hinduisma izplatīšanās, kā arī nostiprinājās kastu sistēma.
 771. gadā p.m.ē. Senajā Ķīnā beidza valdīt Džou dinastijas imperatori un sāka valdīt Dun Džou dinastijas imperatori.
 Meksikas līča piekrastē bija attīstījusies olmeku kultūra.
 Ap 700. gadu p.m.ē. tika nodibināta olmeku svētā pilsēta Montealbana.