Johans Georgs Hāmanis

Johans Georgs Hāmanis (, dzimis , miris ) bija vācu rakstnieks, filozofs un mistiķis, saukts par "Ziemeļu magu".
Laikā no 1752. līdz 1767. gadam ar pārtraukumiem dzīvojis Rīgā un Jelgavā.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1730. gadā Kēnigsbergā (Karaļaučos) Austrumprūsijā, kur universitātē studēja teoloģiju un tiesības, tomēr studijas nepabeidza. 1752. gadā pārcēlās uz Vidzemi un Kurzemi, kur līdztekus pārvaldnieka darbam pie Gottarda Vilhelma Budberga Rīgā, pēc tam pie ģenerāļa fon Vitena (von Witten) Zaļeniekos nodevās privātām studijām. 1756. gadā iestājās darbā Bērensu tirdzniecības namā Rīgā un nākamajā gadā devās uz Londonu, kur pārdzīvoja smagu personisku krīzi un "apskaidrības mirkli". 1758. gadā atgriezās Rīgā, strādāja par mājskolotāju pie Rīgas rātskunga un brīvmūrnieku ložas vadītāja Johana Kristofa Bērensa. Nesekmīgi vēlējās apprecēties ar sava drauga un namatēva māsu Katrīnu. Kad Krievijas Impērijas karaspēks Septiņgadu kara laikā 1759. gadā ieņēma Kēnigsbergu, viņš atgriezās dzimtajā pilsētā pie slimā tēva. Pēc kara beigām viņš 1765. gadā strādāja par advokāta Totiena (Tottien) sekretāru Jelgavā, 1766. gadā bija pirmās Jelgavas avīzes "Mītavas Ziņas" (Mitauische Nachrichten) redaktors. Viņa uzskati spēcīgi ietekmēja tajā laikā Rīgā dzīvojošo Johanu Gotfīdu Herderu.
1767. gadā pēc Imanuela Kanta ieteikuma viņš ieguva darbu Prūsijā, vēlāk pelnīja iztiku ar rakstniecību.

J. G. Hāmaņa piemiņa Rīgā 

Johana Georga Hāmaņa vārdā Rīgā ir nosaukta Hāmaņa iela. Viņš, tāpat kā daudzi vietējie un no ārzemēm iebraukušie literāti un mākslinieki, pulcējās ap bagātā lieltirgotāja Bērensa dēliem, kuru mājas pastāvīgais viesis bija arī Johans Gotfrīds fon Herders. Hāmanis dzīvoja Bērensa greznajā Hāgena muižiņā Daugavgrīvas ielā, ko vēlāk pazīst ar Švarcmuižas nosaukumu, un mīlēja pastaigāties pa taku starp divsimtgadīgiem vītoliem — tā saukto filozofu aleju. Tagadējā Hāmaņa iela ir daļa no šīs takas.

Darbi 

 Gedanken über meinen Lebenslauf, 1758/59
 Sokratische Denkwürdigkeiten, 1759
 Aesthetica in nuce, 1760
 Kreuzzüge des Philologen, 1762
 Golgatha und Scheblimini, 1784

Kopotie raksti:
 Hamann’s Schriften. 8 Bände. Hrsg. von Friedrich Roth. Reimer, Berlin 1821-1843 (vollständiges Digitalisat)
 Sämtliche Werke. 6 Bände. Hrsg. von Josef Nadler. 1949—1957, Reprint 1999

Literatūra 

 Georg Baudler: Im Worte sehen. Das Sprachdenken Johann Georg Hamanns. Bonn 1970
 Oswald Bayer: Zeitgenosse im Widerspruch. Johann Georg Hamann als radikaler Aufklärer. München 1988
 Karl Carvacchi: Biographische Erinnerungen an Johann Georg Hamann, den Magus in Norden. Regensberg, Münster 1855 (Digitalisat)
 Bernhard Gajek: Ernst Jünger und Johann Georg Hamann. In: Études Germaniques. Nr. 51 (1996). S. 677-692.
 Bernhard Gajek: Ernst Jüngers Hamann Erlebnis. In: Günter Figal, Georg Knapp (Hrsg.): Verwandtschaften. Jünger-Studien. Bd. 2. Attempo, Tübingen 2003, S. 53-73
 Anna Lydia Huber: Feministische Spuren-Suche. Hamann. In: Die Grüne F Abyss. Nr.3/Okt. 1989, S. 7ff.
 Johann Georg Hamann. Acta des Internationalen Hamann-Colloqiums in Lüneburg 1976, Frankfurt am Main 1979, 
 Helgo Lindner, Hamann über Bibel und Offenbarung, in: ders., Biblisch.... Gesammelte Aufsätze, Gießen 2006, 75-84.
 Gerhard Nebel: Hamann. Stuttgart 1973
 Josef Nadler: Johann Georg Hamann, Der Zeuge des Corpus mysticum, Salzburg 1949
 Dickson, Gwen Griffith, Johann Georg Hamann's Relational Metacriticism, 1995. 
 James C. O'Flaherty, Unity and Language: A Study in the Philosophy of Hamann, 1952;
 James C. O'Flaherty, Hamann's Socratic Memorabilia: A Translation and Commentary, 1967; Library of Congress Catalog Card No. 67-12424;
 James C. O'Flaherty, Johann Georg Hamann, 1979, ;
 James C. O'Flaherty, The Quarrel of Reason with Itself: Essays on Hamann, Michaelis, Lessing, Nietzsche, 1988, 
 Kenneth Haynes (ed.), Hamann: Writings on Philosophy and Language, 2007,

Ārējās saites 

 Andre Rudolph par Johanu Georgu Hāmani (vāciski)
 Daten der deutschen Literatur (Hāmaņa biogrāfija) (vāciski)

1730. gadā dzimušie
1788. gadā mirušie
Prūsijas cilvēki
Latvijas cilvēki
Vācijas filozofi
Vācijas rakstnieki
18. gadsimta filozofi
18. gadsimta rakstnieki
Mistiķi
Hermeneitika
Vācu valodā rakstošie
Kaļiņingradas apgabalā dzimušie