Ščecina

Ščecina (), vēsturiski arī Štetina jeb Štetīne (, ), ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos pie Baltijas jūras, Rietumpomožes vojevodistes centrs netālu no Oderas grīvas. Lielākā Polijas osta. Kuģu būves centrs. Sena pilsēta, no kuras apbūves gan maz saglabājies, jo pilsēta stipri nopostīta Otrā pasaules kara laikā.

Vēsture 

Ščecina pastāvējusi kā sena rietumslāvu apmetne vismaz no 8. gadsimta. 10. gadsimta beigās Polijas karalis Meško I pievienoja pilsētu Polijai un centās kristīt iedzīvotājus, tomēr 1005. gadā notika pagānu sacelšanās, un iedzīvotājus izdevās pievērst kristietībai tikai 1124. gadā. 12. gadsimta beigās pilsētā ieradās daudz ieceļotāju no dažādām Svētās Romas impērijas daļām, un Ščecina mainīja savu slāvisko raksturu un kļuva par vācisku pilsētu.
No 1295. gadam līdz 1464. gadam Ščecina bija Šcecinas hercogistes galvaspilsēta. Tā kļuva par lielu graudu, sāls un siļķu tirdzniecības centru, jo atrodas izdevīgā vieta — Oderas grīvā. 16. gadsimtā Ščecinā ieradās daudz hugenotu bēgļu, kuri deva jaunu impulsu pilsētas attīstībā.

Trīsdesmitgadu kara laikā Šcecinu ieņēma zviedru karaspēks. Pēc Vestfālenes miera līguma nosacījumiem pilsēta kļuva par Zviedru Pomerānijas galvaspilsētu. Zviedru valdīšanā Ščecina neattīstījās, jo bija atgriezta no galvenajiem tirgiem. Pilsētas stāvokli pasliktināja vairāki kari ar Brandenburgu, kura centās iegūt pilsētu. 1720. gadā Ščecinu iekļāva Prūsijas Karalistes Brandenburgas daļas sastāvā.
Pilsēta kļuva par Prūsijas lielāko jūras ostu, izdevīgi tirgojoties ar graudiem un oglēm no Silēzijas. Iedzīvotāju skaits strauji auga no 6000 1720. gadā līdz 58 000 1861. gadā. Attīstījās rūpniecība — metalurģija, kuģubūve.

Otrā pasaules kara laikā Ščecina bija liels militārās rūpniecības centrs (piemēram, šeit armijas vajadzībām tika ražotas automašīnas Stoewer), tāpēc 1944. gadā vairākos britu uzlidojumos Ščecina tika nopostīta (65% procentu ēku, visa osta un pilsētas centrs). 1945. gada 26. aprīlī Sarkanā armija pēc sīvām kaujām ieņēma pilsētu.
Pēc kara, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, Šcecina tika piešķirta Polijai. Vācu iedzīvotāji tika padzīti uz Vāciju, bet pilsētā ierodas poļi, arī no PSRS anektētajiem Polijas austrumu apgabaliem (sevišķi daudz no Viļņas apkārtnes).

1970. gada decembrī, tāpat kā Gdaņskā un Gdiņā, arī Ščecinā notika plaši strādnieku nemieri. Tika nodedzināts Polijas komunistu (PASP) birojs un padomju konsulāts. 1980. gada augustā Ščecina, sevišķi tās kuģu būvētava, bija viena no arodapvienības "Solidaritāte" centriem.

Rīgā, Mežaparkā, ir iela, kas nosaukta Ščecinas vārdā.

Transports

Sabiedriskais transports Ščecinā 

Sabiedriskais transports Ščecinā sastāv no 12 tramvaju un 82 autobusu līnijām, kas savā starpā savieno visas Ščecinas priekšpilsētas.

Pirmās autobusu satiksmes līnijas tika atklātas 1928. gadā. 1879. gada 23. augustā tika atklātas pirmās zirgu tramvaja līnijas. Ščecinā pirmais elektriskais tramvajs sāka kursēt 1896. gadā.

Ščecinā (Štetīnē) dzimuši 

 Dariušs Adamčiks (Dariusz Adamczuk, 1969) — futbolists
 Frīdrihs fon Adelungs (Friedrich von Adelung, 1768—1843) — vācu/krievu lingvists
 Hava Alberšteina (חוה אלברשטיין, 1947) — Izraēlas mūziķe
 Johanness Teodors Bārgelds (Johannes Theodor Baargeld, 1892—1927) — vācu mākslinieks
 Maksis Bergs (Max Berg, 1870—1947) — vācu arhitekts
 Alfrēds Dēblins (Alfred Döblin, 1878—1957) — vācu rakstnieks
 Helga Dēna (Helga Deen, 1925—1943) — ieslodzītā
 Antons Dorns (Anton Dohrn, 1840—1909) — vācu zoologs
 Heinrihs George (Heinrich George, 1893—1946) — vācu aktieris
 Oto fon Gērke (Otto von Gierke, 1841—1921) — vācu vēsturnieks
 Fricis Gerlihs (Fritz Gerlich, 1883—1934) — vācu žurnālists
 Frīdrihs Gilli (Friedrich Gilly, 1772—1800) — vācu arhitekts
 Hermanis Grasmans (Hermann Graßmann, 1809—1877) — vācu matemātiķis un filologs
 Leons Jesels (Leon Jessel, 1871—1942) — vācu komponists
 Hanss Kamlers (Hans Kammler, 1901—1945?) — vācu inženieris
 Katrīna Lielā (Екатерина II Великая, 1729—1796) — Krievijas imperatore
 Johans VI Ambundi (Johannes Ambundi von Schwan, ?—1424) — Rīgas arhibīskaps
 Radoslavs Majdans (Radosław Majdan, 1972) — futbolists
 Marija Fjodorovna (Мария Фёдоровна, 1759—1828) — Krievijas cara Pāvila I sieva
 Volfharts Pannenbergs (Wolfhart Pannenberg, 1928) — vācu teologs
 Dita Parlo (Dita Parlo, 1906—1971) — vācu kinoaktrise
 Gžegožs Rasjaks (Grzegorz Rasiak, 1979) — poļu futbolists
 Pomerānijas Sofija (Sophia von Pommern, 1498 — 1568) — Dānijas karaliene
 Pšemislavs Stančiks (Przemysław Stańczyk, 1985 —) - peldētājs
 Manfrēds Štolpe (Manfred Stolpe, 1936) - vācu politiķis
 Kārlis Teike (Carl Teike, 1864—1922) — vācu komponists
 Frīdrihs fon Vrangelis (Friedrich Graf von Wrangel, 1784—1877) — Prūsijas Karalistes ģenerālfeldmaršals

Apskates objekti 
Hākena terase (Wały Chrobrego)
Pomerānijas hercogu pils Ščecinā (Zamek Książąt Pomorskich w Szczecinie)
Ščecinas Bismarka tornis (Wieża Gocławska)
Ščecinas Jāņa Kristītāja bazilika (Bazylika św. Jana Chrzciciela w Szczecinie)
Ščecinas Jēkaba bazilika (Bazylika archikatedralna św. Jakuba w Szczecinie)
Ščecinas Karaļu vārti (Brama Królewska w Szczecinie)
Ščecinas Ostas vārti (Brama Portowa w Szczecinie)
Ščecinas Vecpilsētas rātsnams (Ratusz Staromiejski w Szczecinie)

Galerija

Panorāma

Skatīt arī 
 Tramvaju satiksme Ščecinā

Atsauces

Ārējās saites 

Pomerānijas hercogu pils Ščecinā
Ščecinas Jēkaba bazilika

Ščecina
Polijas pilsētas
Hanzas pilsētas
Rietumpomožes vojevodistes pilsētas
Rietumpomožes vojevodistes apriņķi