Rentgenijs

Rentgenijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Rg un atomskaitli 111. Tas ir ļoti radioaktīvs un mākslīgi iegūts ķīmiskais elements (dabā šis elements nav sastopams). Pirmo reizi iegūts 1994. gadā. Nosaukts par godu vācu fiziķim Vilhelmam Rentgenam. Tiek sagaidīts, ka ķīmiskā elementa īpašības būs līdzīgas zelta ķīmiskajām īpašībām.

Izotopi 
Iegūti 7 rentgenija izotopi; stabilākais no tiem ir rentgenijs-281, kura radioaktīvās pussabrukšanas periods ir 22,8 sekundes. Izotopa rentgenija-272 pussabrukšanas periods ir tikai 1,6 milisekundes. Izotopu masas skaitlis ir no 272 līdz 282.

Vēsture 
Saskaņā ar Dmitrija Mendeļejeva izstrādāto paredzamo elementu nosaukšanas sistēmu, sākotnēji periodiskajā tabulā šo elementu paredzēja ar nosaukumu ekazelts. 1979. gadā IUPAC ieteica to nosaukt par unununiju (ķīmiskais simbols: Uuu). Unununijs pirmo reizi tika sintezēts 1994. gada 8. decembrī Darmštates Smago jonu pētījumu centrā. Tas tika panākts bombardējot bismutu ar niķeļa atomiem.

 Bi + Ni → Rg + n

Signāla ilgums par jaunā ķīmiskā elementa pastāvēšanu bija mazāk par 0,002 sekundēm. Pēc tam alfa sabrukšanā tas pārvērtās par meitneriju un vēlreiz tāpat par boriju. Arī šo elementu izotopi tika pirmo reizi reģistrēti.

 Rg → Mt + α
 Mt → Bh + α

2004. gadā ar IUPAC lēmumu oficiāli nosaukts par godu vācu fiziķim, Nobela prēmijas fizikā laureātam Vilhelmam Rentgenam.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi
Pārejas metāli