Mendeļejevijs

Mendeļejevijs jeb mendelevijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Md un atomskaitli 101. Tas ir metālisks radioaktīvais elements. To var iegūt no einšteinija, bombardējot to ciklotronā ar alfa daļiņām (pirmo reizi to izdarīja amerikāņu zinātnieku grupa 1955. gadā). Mendeļejevijs nosaukts par godu krievu ķīmiķim Dmitrijam Mendeļejevam.

Izotopi 
Mendeļejevija stabilākais izotops ir mendeļejevijs-258 ar pussabrukšanas periodu 51,5 dienas. Vēl salīdzinoši stabils ir mendeļejevijs-260, kura pussabrukšanas periods ir 31,8 dienas. Mākslīgi ir iegūti mendeļejevija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 245 līdz 262.

Vēsture 
Pirmie mendeļejevija atomi iegūti 1955. gadā. To paveica Kalifornijas Universitātes zinātnieki Alberto Giorso, Bernards Hārvijs, Gregorijs Čopins, Stenlijs Tompsons un Glens Sībordžs. Tā gada 18. februāra naktī viņi ieguva 17 mendeļejevija atomus. Izmantojot 16 collu ciklotronu, viņi bombardēja einšteiniju-253 ar alfa daļiņām.

 Es + α → Md + n

Vēlākos eksperimentos tika sintezēti vēl vairāki tūkstoši mendeļejevija atomu, kas ļāva noteikt tā oksidēšanas pakāpes un kušanas temperatūru. Sākotnēji ķīmiskā elementa simbols bija Mv, bet 1957. gadā tas tika mainīts uz pašreizējo, tas ir, uz Md.

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi
Aktinīdi