Ziemeļīrija

Ziemeļīrija ir viena no Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes četrām zemēm (līdz ar Angliju, Velsu un Skotiju). Ziemeļīrija atrodas Īrijas salas ziemeļos un robežojas ar Īrijas Republiku. Ziemeļaustrumos to apskalo Ziemeļu šaurums, bet dienvidaustrumos Īrijas jūra.

Ziemeļīrija ģeogrāfiski un vēsturiski nav Lielbritānijas daļa, tā izveidojās pēc Īrijas Brīvvalsts izveides pārējā salas daļā 1921. gadā.

Vēsture 
Ziemeļīrija bija 1177. gadā izveidotās Īrijas lordistes, no 1542. gada Īrijas karalistes daļa. 

1650. gadā Olivers Kromvels Īriju iekļāva Anglijas sastāvā. 

1801. gadā izveidojās Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste.

1914. gadā britu parlaments ierosināja piešķirt Īrijai autonomiju un savu parlamentu, tomēr Pirmā pasaules kara dēļ to neīstenoja pilnībā. 

1916. gadā sākās Īrijas Neatkarības karš, pēc kura 1921. gadā Apvienotā Karaliste bija spiesta noslēgt domīnijas līgumu ar Īriju, tomēr sešas Olsteras provinces grāfistes palika Apvienotās Karalistes sastāvā. 

1937. gadā Īrijas Brīvvalsts (Éire) pasludināja pilnīgu neatkarību un 1949. gadā izstājās no Britu Sadraudzības.

1969. gadā saasinājās attiecības starp Ziemeļīrijas katoļiem un protestantiem, konflikta laikā 1972. gadā britu armija demonstrācijas laikā Londonderijā nogalināja 14 katoļu protestētājus, kam sekoja daudzi Īru Republikāņu armijas terora akti. 

1973. gadā katoļu iedzīvotāju boikotētajā (piedalījās 58,6% iedzīvotāju) referendumā 98,9% balsotāju bija par Ziemeļīrijas palikšanu Apvienotās Karalistes sastāvā, 1973. gadā Apvienotā Karaliste kļuva par Eiropas Ekonomikas kopienas dalībnieci.  

1998. gadā Apvienotās Karalistes, Īrijas Republikas un Ziemeļīrijas galveno partiju pārstāvji noslēdza Lielās Piektdienas vienošanos par Ziemeļīrijas pašpārvaldes atjaunošanu.

2016. gada referendumā par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā vairums Ziemeļīrijas iedzīvotāju nobalsoja par palikšanu Eiropas Savienības sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites