Varšava

Varšava () ir Polijas galvaspilsēta no 1596. gada, lielākais ekonomikas un izglītības centrs valstī. Atrodas pie Vislas upes. Pilsētā ir 66 augstskolas un vairāk kā 30 teātri.

Vēsture 
13. gadsimtā Varšava bija neliels zvejnieku ciematiņš. No 14. gadsimta — viena no Mazovijas hercoga pilsētiņām. 1572. gadā pilsētā tika noslēgta Varšavas konfederācija — Polijas augstmaņu līgums par reliģisko iecietību.

1596. gadā Polijas karalis Sigismunds III Vāsa pārcēla valsts galvaspilsētu no Krakovas uz Varšavu. 1794. gadā  Suvorova karaspēkam ieņemot pilsētu, notika Pragas slaktiņš . 1795. gadā Varšavu anektēja Prūsija un tā kļuva par Jaunās Austrumprūsijas (Neu-Ostpreussen) provinces galvaspilsētu. 1807. gadā pilsētu ieņēma Napoleons tā kļuva par Varšavas hercogistes galvaspilsētu.

No 1815. gada - Krievijā ietilpstošās Kongresa Polijas galvaspilsēta. 1830 . gada novembrī Varšavā sākās Novembra sacelšanās.

1918. gadā tā kļuva par neatkarīgas Polijas galvaspilsētu. 1920. gadā Poļu-padomju kara laikā ap pilsētu notika smagas kaujas, kurās uzvarēja Polijas karaspēks.

Otra pasaules kara pirmajā dienā - 1939. gada 1. septembrī pilsētu bombardēja vācu aviācija. No 1939. gada Varšava bija ģenerālgubernatūras sastāvā. No 1943. gada 18. janvāra līdz 16. maijam - Varšavas geto sacelšanās, no 1944. gada 1. augusta līdz 2. oktobrim - Varšavas sacelšanās. 1944. gada oktobrī Sarkanā armija ienāca gandrīz pilnīgi nopostītā pilsētā. 1945. gadā notika diskusijas, vai galvaspilsētu vispār vērts atjaunot. Pēckara gados tika atjaunota daļa vecpilsētas, tomēr lielākā daļa no apbūves ir uzcelta no jauna.

1995. gadā pilsētā sāka darboties metro.

Varšavas centrs 
1980. gadā Varšavas centru iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Varšava iekļauta sarakstā, jo 1944. gada augustā, Varšavas sacelšanās laikā, vairāk kā 85% no Varšavas vēsturiskā centra tika nopostīti. Pēc kara liela daļa no vecpilsētas tika pedantiski atjaunota. Mūsdienās vecpilsēta ir lielisks paraugs vispārīgai vēsturisko celtņu (no XII gs. līdz XX gs.) rekonstrukcijai no drupām.

Cilvēki 
Varšavā dzimuši:
 Zbigņevs Bžeziņskis (Zbigniew Brzezinski; 1928—2017) — ASV politiķis;
 Broņislavs Geremeks (Bronisław Geremek; 1932—2008) — politiķis;
 Jaroslavs Kačiņskis (Jarosław Kaczyński; 1949) — politiķis;
 Lehs Kačiņskis (Lech Kaczyński; 1949—2010) — politiķis;
 Kšištofs Keslovskis (Krzysztof Kieślowski; 1941—1996) - kinorežisors;
 Marija Kirī (Maria Skłodowska-Curie; 1867—1934) — fiziķe;
 Kazimežs Kuratovskis (Kazimierz Kuratowski; 1896—1980) - matemātiķis;
 Benuā Mandelbrots (Benoît Mandelbrot; 1924—2010) — matemātiķis;
 Osips Mandelštams (Осип Эмильевич Мандельштам; 1891—1938) — krievu dzejnieks;
 Konstantīns Rokosovskis (Константин Константинович Рокоссовский; 1891—1938) — PSRS maršals;
 Irēna Sendlera (Irena Sendler; 1910—2008) — ebreju glābēja;
 Vaclavs Serpiņskis (Wacław Sierpiński; 1882—1969) — matemātiķis;
 Alfrēds Tarskis (Alfred Tarski; 1901—1983) — loģiķis;
 Kaja (Kayah, īstajā vārdā Katarzyna Szczot; 1967) — dziedātāja.
 Miķelis Goppers (1908-1996) — grāmatizdevējs.

Iedzīvotāji 
Iedzīvotāju skaits Varšavā no 1700. gada līdz mūsdienām.

Apskates objekti
Povonzku kapsēta (Cmentarz Powązkowski w Warszawie)
Varšavas Jaunā pilsēta (Nowe Miasto (Warszawa))
Varšavas Karaļu ceļš (Trakt Królewski w Warszawie)
Varšavas Svētā krusta bazilika (Bazylika Świętego Krzyża w Warszawie)
Varšavas ūdens filtru stacija (Zespół Stacji Filtrów w Warszawie)
Varšavas Vecā pilsēta (Stare Miasto w Warszawie)
Vilanovas pils (Pałac w Wilanowie)

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 
Varšavas Svētā krusta bazilika
Vilanovas pils

Polijas pilsētas
Mazovijas vojevodistes pilsētas
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Polijā
Eiropas galvaspilsētas
Mazovijas vojevodistes apriņķi