Sniegputenis

Sniegputenis jeb vienkārši putenis ir dabas parādība, kad vējš pa gaisu sev līdzi nes sniegpārslas. Parasti, bet ne vienmēr, tas notiek, kad mērenas vai stipras snigšanas laikā pūš spēcīgs, brāzmains vējš. Ja vējš brāzmās sasniedz vētras spēku, tad sniegputenis jau tiek klasificēts kā sniega vētra.

Veidošanās 
Sniegputenis veidojas ziemas mēnešos, rudens beigās vai pavasara sākumā, kad gaisa temperatūra ir tuvu nullei vai zem nulles. Pavasarī sniegputeni mēdz dēvēt arī par "cīruļputeni". Parasti sniegputenis veidojas ciklona darbības zonā un tā spēks ir atkarīgs no ciklona dziļuma. Jo dziļāks ir ciklons (zemāks atmosfēras spiediens ciklona centrā) un jo lielāka ir atmosfēras spiediena atšķirība starp ciklona centru un apkārtējo atmosfēras spiedienu ap to, jo spēcīgāks būs vējš un attiecīgi arī sniegputenis.

Sniegputeņa veidi 

Izšķir trīs galvenos sniegputeņa veidus:
 Kad sniega pārslas kustas līdzi vējam, kas tās nes līdz brīdim, kad sniega pārslas pieskaras zemei.
 Kad sniegs nesnieg, bet vējš ir pietiekami stiprs, lai no zemes paceltu jau nosnigušās pārslas un nestu tās pa gaisu.
 Abi pirmie sniegputeņa veidi kopā (parasti spēcīgā vējā un pie nosacījuma, ka sniegs ir relatīvi sauss).

Citi apzīmējumi 
 Zemais putenis — vējš pārvieto sausu sniegu līdz 2 metru augstumam no sniega virsmas. Vēja ātrums ir lielāks par 6 m/s un ir zema gaisa temperatūra. Tiek dēvēts arī par sniegvilksni, vai vilksni.
 Cīruļu putenis jeb cīruļputenis — īslaicīgs sniegputenis, parasti vēlā pavasarī.

Sniegputeņa intensitāte

Skatīt arī 
 Laikapstākļi
 Latvijas klimats

Ārējās saites 

Vējš
Sniegs