Toma evaņģēlijs

Toma evaņģēlijs ir strīdīgs nekanonisks kristiešu evaņģēlijs, kas atrasts 1945. gadā Naghammādī Ēģiptē. Pētnieki apgalvo, ka agrīnais gnosticiskais manuskripts ir ievērojama liecība par pirmām kristiešu kopienām, par mutvārdu tradīcijām un par Jēzus teicieniem, kas nav sastopamas kanoniskajos Bībeles evaņģēlijos.
Spriests, ka raksts noslēpts, jo uzzināts par Aleksandrijas bīskapa Atanasija 367. gada vēstuli, kurā kristiešiem noteikts stingrs kanons laikos, kad katoļu "baznīctēvi" vērsās pret gnosticismu, ķecerību un helēnistu filozofu skolām.

Raksturojums 
Toma evaņģēlijs atrasts tā sauktajā Naghammādī bibliotēkā, starp 52 dažādiem pārsvarā gnostiskiem rakstiem, kur arī esot atrasts izraksts no Platona "Valsts" un vairāki Bībeles apokrifi, kuros pieminēts Jēzus apustulis Svētais Filips. Koptu valodā rakstītais Toma evaņģēlijs, kas mūsdienās apzīmēts Codex II, satur "114 Jēzus logionus" (pētnieku sanumurētos teicienus). Spriests, ka tikai apmēram puse teicienu iekļauti kanoniskā Jaunā Derībā un ka pats Toma evaņģēlijs bijis Sīrijas gnostiķu radīts. Kad koptu rakstu atrada Naghammādī, pētnieki drīz secināja, ka trīs atsevišķi grieķu papirusa fragmenti no Oksirinkhosas arī pieder pie Toma evaņģēlija.

Piektais evaņģēlijs 
Tā sauktais piektais evaņģēlijs nebija biogrāfisks, bet sastāvēja no Jēzus teicieniem (logoi) un līdzībām, kas vairākiem pētniekiem ir arguments, ka tas ir senāks par kanoniskajiem rakstiem. Toma evaņģēlija ievadā rakstīts: "Šie ir apslēptie vārdi, ko sacīja dzīvais Jēzus un ko pierakstīja Dvīnis, Jūda, Toms." Teologiem joprojām ir dažādi viedokļi par pieminēto personu vai personām Dvīnis, Jūda, Toms. Toma ievads šķiet salīdzināms ar vismaz diviem Jāņa un Lūka evaņģēliju pantiem: "To viņa mācekļi sākumā nesaprata, bet, kad Jēzus tika pagodināts, tie atcerējās, ka tas par viņu bija rakstīts un tie viņam to bija darījuši" (Jn12:16) un: "Viņi no tā neko nesaprata — sacītais viņiem palika apslēpts, un viņi nespēja teikto izprast" (Lk18:34).

Senas atsauces 
Šķiet vecākās atsauces uz Toma evaņģēliju ir trešā gadsimta Svētā Hipolīta un Aleksandrijas Origēna rakstos. Cēzarejas Eisebijs, bīskaps kurš piedalījās Nīkajas koncilā, iekļāva Toma rakstus "viltoto un ķeceru izdomāto" grāmatu sarakstā. Ceturtā un piektā gadsimtā vairāki "baznīctēvi" arī rakstījuši, ka maniheisti ciena Toma evaņģēliju. Svētais Jeruzalemes Kīrs divas reizes pieminējis Toma evaņģēliju savā ietekmīgajā katehismā. grāmatā Beyond Belief rakstīts par Toma evaņģēlija mistiskiem strāvojumiem, kas atkārtojoties Jākoba Bēmes, Terēzes no Avilas, Krusta Jāņa (Svētais Jānis no Krusta) un citu mistiķu dzīvēs un rakstos.

1956. gadā publicētas Codex II fotokopijas un trīs gadus vēlāk izdeva pirmo tulkojumu (angļu valodā). 2014. gadā Toma evaņģēlijs tulkots latviski. Oriģinālais manuskripts nonācis Kairas Koptu muzejā.

Atsauces

Ārējās saites 
 "Satori" raksts, Guntars Rēboks: Alternatīvās kristietības 
 Latvijas Bībeles biedrība: Toma evaņģēlijas atvēršana
 Gospel of Thomas Collection at The Gnosis Archive
 Gospel of Thomas Collection Commentary and Essays by Hugh McGregor Ross
 Coptic—English Interlinear Translation of the Gospel of Thomas

Kristietības vēsture