Botnijas līcis

Botnijas jūras līcis (, ; abās valodās — ‘Apakšējais līcis’) ir Baltijas jūras līcis tās ziemeļos starp Somijas un Zviedrijas krastiem. Atdala Skandināvijas pussalu rietumos no  Eiropas kontinentālās daļas. Botnijas jūras līci bieži dala Botnijas jūrā tā dienviddaļā un Botnijas līcī ziemeļdaļā, kurus atdala 80 km platais Kvarkens. Olandes jūra un Šēru jūra dienvidos līci savieno ar Baltijas jūru.

Ģeogrāfija 

Līča garums ziemeļu—dienvidu virzienā ir 725 km, lielākais platums ir 240 km. Līča platība ir  km2. Lielākais dziļums ziemeļu daļā ir 112 m, bet dienviddaļā — 295 m. Ūdens virsmas slānī ūdens straumju virziens ir pretim pulksteņrādītāja kustības virzienam. Jūras dibena slānī vērojama sāļu pārnese no Baltijas jūras vidienes uz Botnijas līci.

Līča ūdens sāļums būtiski samazinās virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem. Ja dienvidos tas atbilst pārējās jūras sāļumam, tad līča ziemeļos ūdens sāļums ir tik niecīgs, ka to nav iespējams pateikt pēc ūdens garšas un tur dzīvo saldūdens zivis. Ūdens temperatūra februārī ir ap 0 °C, bet augustā 12—13 °C. Liels saldūdens pieplūdums no upēm (135 km3 gadā) un nokrišņi (26 km3 gadā) nosaka līča ūdens mazo sāļumu (ziemeļos 1—2 promiles, bet dienvidos 4—5 promiles). Ledus sega rodas oktobrī un novembrī un ziemeļos var noturēties pat līdz jūnija sākumam. Plūdmaiņu augstums ir neliels, ziemeļdaļā to augstums ir tikai ap 10 cm.

Galvenās pilsētas līča krastos ir Rauma, Pori, Vāsa, Kokola, Oulu, Kemi, Hudiksvalla, Sundsvalla, Ūmeo, Lūleo.

Atsauces

Ārējās saites 

Baltijas jūras līči
Zviedrijas līči
Somijas līči