Lielā strutene

Lielā strutene, kārpu zāle jeb vandulis (Chelidonium majus) ir 30—100 cm augsts, zarains, daudzgadīgs magoņu dzimtas lakstaugs ar oranždzeltenu piensulu. Mietsakne kanēļbrūna, zaraina. Lapas pamīšus, plūksnaini dalītas, apakšpusē zilgani sarmainas. Apakšējās lapas ar garu kātu, augšējās ar īsu kātu vai sēdošas. Ziedi dzelteni, sakopoti skarveida ziedkopā. Zied no maija līdz septembrim. Auglis 2—5 cm gara pākstveida pogaļa.

Augs izplatīts Eirāzijā. Ieviests Ziemeļamerikā, Jaunzēlandē. Latvijā izplatīts visā teritorijā. Aug krūmājos, mežos, māju tuvumā.

Ķīmiskais sastāvs un izmantojums 

Ārstniecības augs. Struteņu laksti satur ap 20 dažādu alkaloīdu. Tostarp ir helidonīns, homohelidonīns, heleritrīns, oksihelidonīns, sangvinarīns, berberīns, protopīns u.c. Lakstos atrasts karotīns, C vitamīns, ēteriskā eļļa, organiskās skābes, flavonoīdi, saponīni u.c. savienojumi. Lielās strutenes preparāti darbojas bakteriostatiski un fungistatiski. Iekšķīgi ieņemti, struteņu preparāti nedaudz palēnina pulsu, pazemina arteriālo asinsspiedienu, paplašina koronāros asinsvadus, sekmē žults sekrēciju. Tautas medicīnā lieto pret kārpām, varžacīm, kā arī podagras, reimatisma, ādas un kuņģa vēža ārstēšanai.

Atsauces 

Ārstniecības augi
Strutenes