Dzelzavas pagasts

Dzelzavas pagasts ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos. Robežojas ar sava novada Sarkaņu, Cesvaines, un Indrānu pagastiem, kā arī Gulbenes novada Tirzas, Jaungulbenes un Līgo pagastu.

Daba 

Pagasts atrodas Vidzemes augstienes austrumdaļā, Adzeles pacēlumā un Gulbenes paugurvalnī, dienvidaustrumu stūrī iesniedzas Lubāna līdzenums. Augstākais paugurs ir 161,6 m vjl ziemeļaustrumos no Skutāneļmiem. Pagasta zemākais punkts atrodas Liedes upes ielejā (99 m vjl). Lielākie purvi ir Zosu purvs (495 ha) un Skuķu purvs (239 ha). Nozīmīgākā dabas bagātība ir kūdra.

Hidrogrāfija 

Gandrīz viss pagasts ietilpst Aiviekstes pietekas Liedes upes baseinā. Dokupīte iztek no lielākā pagasta ezera - Bakana, kura platība ir 7,6 ha. Uz robežas ar Cesvaines pagastu atrodas Lūšu ezers un Mazais Virānes ezers.

 Liede
 Ušurupe
 Lapenieku grāvis
 Padoma strauts
 Dokupīte
 Grīvupīte
 Kapupīte
 Apiņupīte

Vēsture 
Dzelzavas pagasts ietilpa Cesvaines draudzes novadā.
1920. gada zemes reformas gaitā Dzelzavas (Selsau) muižu ar Kroņa (Kronhof), Lobēnu un Sofijas pusmuižām (Sophienhof) sadalīja 100 vienībās 1428 ha kopplatībā un muižās pilī iekārtoja pagasta valdes kanceleju, tautas namu un aptieku.
1935. gadā Madonas apriņķa Dzelzavas pagasta platība bija 59,74 km² un tajā dzīvoja 1700 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Dzelzavas un Liedes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Dzelzavas ciems ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Madonas (pēc 1956. gada) rajonos. 1954. gadā Dzelzavas ciemam pievienoja likvidēto Liedes ciemu un Virānes ciema kolhoza «Tērauds» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. Administratīvi teritoriālo pārkārtojumu laikā Dzelzavas pagastam pievienota daļa bijušo Cesvaines un Virānes pagastu. 2009. gadā Dzelzavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.

Ievērojamas vietas 

 Dzelzavas muiža, muižas kungu māja celta 1767. gadā baroka stilā. Kopš 1940. gada muižas pilī darbojas Dzelzavas pamatskola,
 Obzerkalns (pilskalns),
 Gribažu pilskalns,
 Gribažu Velna akmens, augstums ir 1,7 m, garums 2,7 m, platums 2,0 m. Ar akmeni saistīta tradicionālā teika, kas vēsta, ka Velns nesis akmeni, iedziedājies gailis, un nelabais akmeni pametis. Iespējams, ka senatnē akmens bijusi svētvieta,
 Doku Ata muzejs, ierīkots latviešu bērnu literatūras pamatlicēja Doku Ata (1861-1903) dzimtajās mājās "Muceniekos".

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Dzelzava (pagasta centrs), Aizpurve, Bučauska, Jaunbakani, Kroņmuiža, Tūjāni.

Saimniecība

Transports 

Pagastu šķērso valsts nozīmes 1. šķiras autoceļi Pļaviņas—Madona—Gulbene (P37), Lubāna—Dzelzava (P83) un vietējas nozīmes 2. šķiras autoceļi Bučauska—Virāne (V861), Dzelzava—Padoms (V862) un Biksēre—Aizkuja—Dzelzava (V864).

Cauri pagastam iet arī dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene (celtniecība sākta 1903. gadā). Pagastā ir viena dzelzceļa stacija Dzelzava, agrāk bija arī stacija Degas, kas mūsdienās likvidēta.

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Cēsu apriņķis
Vidzeme
Madonas novada pagasti