Ķīniešu Jaunais gads

Ķīniešu Jaunais gads (vienkāršotā ķīniešu: 春节; piņjiņs: chūn jié), arī Austrumu Jaunais gads un Mēness kalendāra Jaunais gads ir svētki, kas tiek svinēti Ķīnā un citviet Dienvidaustrumāzijā. Ķīnas dienvidu daļā šie svētki iezīmē ziemas sezonas beigas un pavasara iestāšanos, kas atspoguļojas arī šo svētku modernajā mandarīnu valodas nosaukumā — Pavasara festivāls — ko plaši ieviesa pēc Cjinu impērijas sabrukuma un Gregora kalendāra pieņemšanas.  

Katru gadu datums mainās, iekrītot periodā no 21. janvāra līdz 21. februārim. 2022. gadā Ķīniešu Jaunā gada (Ūdens Tīģera gada) iestāšanās bija 1. februārī.

Svētku datums un zodiaka zīmes 
Ķīniešu Jauno gadu svin lunisolārā kalendāra pirmajā ziemas jaunmēnesī pēc ziemas saulgriežiem, kad beidzies pilns mēness cikls. 

Katrs gads Ķīnā ir saistīts ar kādu no 12 dzīvniekiem un kādu no pieciem elementiem — koku, uguni, zemi, metālu, ūdeni. 
12 gadu ciklu iesāk žurkas gads, tad seko vērša gads, tīģera gads, zaķa, kaķa gads, pūķa gads, čūskas gads, zirga gads, kazas gads, pērtiķa gads, gaiļa gads, suņa gads un cūkas gads (dzīvnieka gads kombinējas ar kādu no pieciem elementiem).

Svinēšanas tradīcijas 
Ķīniešu Jaunā gada dienu svin ar uguņošanu, kas pēc ticējumiem atbaida ļaunos garus, un smaržu kūpināšanu. Šajā dienā atdzīvojas zeme un zemes sargātie pavasara asniņi. Jaungada dienas beigās tiek sveikta dievība, kas atgriežas no garu pasaules ceļojumiem.

Šos svētkus svin arī daļa no Ķīnas un apkārtējo valstu mazākumtautībām, kā arī ķīniešu kopienas ārpus Ķīnas. Vecgada dienā ģimenes pulcējas kopīgam mielastam, lai nosvinētu aizejošā gada vakaru. Mielastam parasti gatavo cūkas, vistas, pīles gaļu un saldumus. 

Ķīnas Centrālā televīzija kopš 1983. gada veido īpašu jaunā gada programmu,  kas uzskatāma par visvairāk skatīto televīzijas pārraidi pasaulē.

Atsauces 

Ķīnas svētki