1991. gads

1991. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Janvāris 
 7. janvāris — PSRS aizsardzības ministrs Dmitrijs Jazovs izdeva pavēli nosūtīt uz Baltiju desanta karaspēka vienības.
 11. janvāris — PSRS karaspēka vienības ieņēma Viļņu, lai apturētu Lietuvas neatkarības atgūšanas centienus.
 12. janvāris — ASV Kongress pieņēma lēmumu izmantot militāru spēku, lai atbrīvotu Kuveitu no Irākas karaspēka klātbūtnes.
 13. janvāris — padomju armijas vienības ieņēma Viļņas televīzijas torni, nogalinot 14 neapbruņotus civliedzīvotājus un daudzus ievainojot, sākas Barikāžu laiks Latvijā, kas ilga līdz 27. janvārim.
 16. janvāris — sākās Līča kara operācija "Tuksneša vētra"
 29. janvāris — tika izveidota Filipīnu Nacionālā policija.

Februāris 
 9. februāris — balsojumā Lietuvas iedzīvotāji atbalstīja neatkarības atjaunošanu.

Marts 
 3. marts — Latvijas un Igaunijas iedzīvotāji nobalsoja par neatkarības atjaunošanu.
 17. marts — notika referendums par PSRS saglabāšanu, ko boikotēja Baltijas republiku, kā arī Armēnijas, Gruzijas un Moldovas valdības.
 27. marts — Somijā veikts pasaulē pirmais GSM sistēmas mobilā telefona zvans.
 31. marts:
 Albānijā notika pirmās daudzpartiju vēlēšanas;
 Gruzija balsoja par neatkarību no PSRS.

Aprīlis 
 9. aprīlis — Gruzijas Augstākā padome deklarēja neatkarību.
 9. aprīlis — Horvātijas prezidents Fraņo Tudžmans speciālās vienības pārveido par "Tautas gvardi", faktiski izveidojot Horvātijas armiju.
 26. aprīlis — 70 tornado plosīšanās rezultātā ASV centrālajos rajonos gāja bojā 17 cilvēki. Nozīmīgākais no tiem izpostīja Endoveras pilsētiņu Kanzasas štatā.
 29. aprīlis — tropiskais ciklons uzbruka Bangladešai. Bojā gāja aptuveni 138 000 cilvēku.

Maijs 
 19. maijs — notika referendums par Horvātijas neatkarību.
 26. maijs — Taizemē avarēja aviokompānijas Lauda Air pasažieru lidmašīna Boeing 767, bojā gāja visi 223 pasažieri.
 29. maijs — beidzās Eritrejas Neatkarības karš.

Jūnijs 
 3. jūnijs — parakstot Abudžas līgumu tika izveidota Āfrikas Ekonomiskā kopiena.
 25. jūnijs:
 Horvātija un Slovēnija pasludināja neatkarību no Dienvidslāvijas. Sākas Horvātijas karš.
 Ļubļanā tika izveidota Slovēnijas Banka.

Jūlijs 
 6.—28. — notika daudzdienu 78. velobrauciens Tour de France.
 11. jūlijs — varēja novērot pilnu Saules aptumsumu.

Augusts 
 8. augusts — sabruka tolaik pasaulē augstākā cilvēka rokām celtā konstrukcija —  augstais Varšavas radio masts.
 19. augusts — Krimā arestēja Padomju Savienības prezidentu Mihailu Gorbočovu, piespriežot mājas arestu.
 20. augusts — Igaunija deklarēja neatkarību no PSRS. Vairāk nekā  cilvēku pie Padomju Savienības parlamenta ēkas protestēja pret Mihaila Gorbačova gāšanu.
 21. augusts — Latvija deklarēja neatkarību no PSRS.
 24. augusts — Ukraina deklarēja neatkarību no PSRS.
 25. augusts
 Mihaels Šūmahers debitēja Formula 1 sacensībās, Beļģijas Grand Prix izcīņā.
 Baltkrievija deklarēja neatkarību no PSRS.
 27. augusts — Moldova deklarēja neatkarību no PSRS.
 29. augusts — tika likvidēta Padomju Savienības komunistiskā partija.
 30. augusts — Azerbaidžāna deklarēja neatkarību no PSRS.
 31. augusts — Kirgizstāna deklarēja neatkarību no PSRS.

Septembris 
 1. septembris — Uzbekistāna deklarēja neatkarību no PSRS.
 2. septembris — Amerikas Savienotās Valstis atzina Igaunijas, Latvijas un Lietuvas neatkarības atjaunošanu.
 3. septembris — Latvija un Turcija parakstīja deklarāciju par diplomātisko attiecību atjaunošanu.
 6. septembris:
 Padomju Savienība atzina Baltijas valstu neatkarību.
 tika atjaunots Sanktpēterburgas pilsētas vārds, kas no 1924. gada bija "Ļeņingrada".
 8. septembris — Maķedonijas Republika pasludināja neatkarību.
 17. septembris — Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Igaunija, Latvija, Lietuva, Māršala Salas un Mikronēzija pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijai.
 21. septembris — Armēnija deklarēja neatkarību no PSRS.
 30. septembris — tornado daļēji izpostīja Ilu pilsētu Brazīlijas dienvidaustrumos, nogalinot 16 un ievainojot 176 cilvēkus.

Oktobris 
 20. oktobris — Oklendas uguns vētrā ASV gāja bojā 25 cilvēki un nodega 3469 mājas.

Novembris 
 6. novembris — oficiāli beidza pastāvēt VDK.

Decembris 
 1. decembris — Ukraina tautas nobalsošanā nobalsoja par neatkarību no PSRS.
 8. decembris — Baltkrievija, Krievija un Ukraina parakstīja Belovežas vienošanos, dibinot Neatkarīgo Valstu Sadraudzību (NVS) un ar to faktiski izbeidzot Padomju Savienības pastāvēšanu.
 11. decembris — dibināta Albānijas Demokrātiskā partija.
 12. decembris:
 Krievijas Padomju Federatīvā Sociālistiskā Republika (Krievijas PFSR) izstājās no PSRS.
 Abudža oficiāli kļuva par Nigērijas galvaspilsētu.
 16. decembris — par Kazahstānas 1. prezidentu kļuva Nursultans Nazarbajevs.
 21. decembris:
 NVS iestājās Azerbaidžāna, Armēnija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldova, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna.
 PSRS pēdējo reizi tika pasniegts Ļeņina ordenis.
 24. decembris — PSRS pēdējo reizi piešķīra Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu.
 26. decembris — Padomju Savienība oficiāli beidza pastāvēt.

Nezināms datums 
 tika izveidota Kirgizstānas Nacionālā banka.
 tika izveidota Moldovas Nacionālā banka.
 tika izveidota Maķedonijas Nacionālā banka.

Dzimuši 
 7. janvāris — Mikaela Džaje Rodrigesa (Michaela Jaé Rodriguez), amerikāņu aktrise un dziedātāja
 14. februāris — Anna Kīzenhofere (Anna Kiesenhofer), Austrijas šosejas riteņbraucēja un matemātiķe
 18. februāris — Henrijs Sertīss (Henry Surtees), angļu autosportists (miris 2009. gadā)
 31. marts — Nauris Miezis, latviešu basketbolists
 30. aprīlis — Treviss Skots (Travis Scott) amerikāņu reperis, ierakstu producents
 23. novembris — Ruslans Mingazovs (Ruslan Mingazow), Turkmenistānas futbolists
 20. novembris — Grānts Henlijs (Grant Hanley), skotu futbolists

Miruši 
 16. janvāris – Roberts Mūrnieks, latviešu šoferis, barikāžu laika upuris (dzimis 1952. gadā)
 30. janvāris — Džons Bardīns (John Bardeen), ASV fiziķis (dzimis 1908. gadā)
 17. februāris — Ūlavs V (Olav V), Norvēģijas karalis (dzimis 1903. gadā)
 3. aprīlis — Greiems Grīns (Henry Graham Greene), angļu novelists, kritiķis, lugu un stāstu rakstnieks (dzimis 1904. gadā)
 4. maijs — Makss Frišs (Max Frisch), Šveices rakstnieks un dramaturgs (dzimis 1911. gadā)
 21. maijs — Rādžīvs Gandijs (Rajiv Gandhi), Indijas politiķis (dzimis 1944. gadā)
 23. maijs — Vilhelms Kempfs (Wilhelm Kempff), vācu pianists (dzimis 1895. gadā)
 14. jūnijs — Pegija Eškrofta (Peggy Ashcroft), angļu aktrise (dzimusi 1907. gadā)
 24. jūlijs — Īzaks Baševiss Zingers (Isaac Bashevis Singer), ebreju rakstnieks (dzimis 1902. gadā)
 25. jūlijs — Lazars Kaganovičs (Лазарь Каганович), PSRS politiķis (dzimis 1893. gadā)
 22. augusts — Boriss Pugo (Борис Пуго), PSRS politiķis (dzimis 1937. gadā)
 3. septembris — Frenks Kapra (Frank Capra), ASV kinorežisors (dzimis 1897. gadā)
 6. novembris — Džīna Tīrnija (Gene Tierney), amerikāņu aktrise (dzimusi 1920. gadā)
 9. novembris — Īvs Montāns (Yves Montand), franču aktieris un dziedātājs (dzimis 1921. gadā)
 18. novembris — Gustavs Husāks (Gustáv Husák), Čehoslovākijas prezidents (dzimis 1913. gadā)
 23. novembris — Klauss Kinskis (Klaus Kinski), vācu kinoaktieris (dzimis 1926. gadā)
 24. novembris — Fredijs Merkūrijs (Freddie Mercury), britu mūziķis (dzimis 1946. gadā)
 1. decembris — Džordžs Stiglers (George Stigler), ASV ekonomists (dzimis 1911. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Ronalds Kouss
 Fizikā — Pjērs Žils de Žens
 Fizioloģijā vai medicīnā — Ervīns Nehers, Berts Sakmans
 Ķīmijā — Rihards Ernsts
 Literatūrā — Nadine Gordimera
 Miera veicināšanā — Anga San Sū Kī