Felkerzāmi

Felkerzāmi () vai Felkezambi () ir vācbaltiešu dzimta, kuras priekšteči 15. gadsimtā ieceļoja Livonijā.

Vēsture 
Par savu priekšteci dzimta uzskata Heinrihu no Folkerzemas (), kurš 13. gadsimtā dzīvojis tagadējā Folksenā Lejassaksijā. 1432. gadā Rīgas arhibīskaps Henings Šarpenbergs Heinriham Folkersheimam tagadējā Vaidavas pagastā piešķīra Veļķu muižu (Hohenbergen, Welkenhof), kas dzimtas īpašumā saglabājās līdz pat 1816. gadam.
Dzimtas Kurzemes atzara ciltstēvs bija Johans no Felkerzāmas (Fölkersam, miris 1557), kas bija cēlies no Kuršu kāpām un 1519. gadā Vācu ordeņa valsts Dinaburgas komturijā ieguva savā īpašumā Kalkūnes muižu.

Savukārt Frīdrihs no Felkerzāmas 1559. gada janvārī vadīja Rīgas arhibīskapa vasaļu karaspēku Livonijas kara kaujā pie Tirzas pret iebrukušo Maskavijas karaspēku. Kaujā krita lielākā daļa latviešu karavīru un apmēram 400 bruņinieki, ieskaitot pašu Felkerzāmu, kura līķis vēlāk tika svinīgi apbedīts Rīgas Doma baznīcā.

1620. gadā Felkerzāmu dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā, bet 1747. gadā Vidzemes bruņniecības matrikulā. Kalkūnes muižas dzimtkungs Melhiors fon Felkerzāms (1601–1665) bija Kurzemes hercogistes diplomāts, Vilhelms fon Felkerzāms (1712–1791) bija Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants Septiņgadu karā pret Prūsiju, Jēkabs Joahims fon Felkerzāms (1759–1810) bija artilērijas ģenerālis, bet Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (1766–1848) Vidzemes civilgubernators, viņa dēls Hamilkārs fon Felkerzāms - Vidzemes landmaršals un Vidzemes guberņas Zemes reformas autors.

Krievijas impērijas valdība 1853. un 1862. gadā atzina Felkerzāmu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu.
Dmitrijs fon Felkerzāms (1846-1905) bija Krievijas impērijas kontradmirālis, miris Krievijas—Japānas kara laikā.

Dzimtas locekļi 
 Melhiors fon Felkerzāms (Melchior von Fölckersam, 1601–1665), Kurzemes un Zemgales hercogistes valstsvīrs
 Oto Frideriks Felkerzāms (Otto Fryderyk Felkersamb, ?–1709), Poļu Inflantijas vaivads
 Vilhelms fon Felkerzāms (Wilhelm von Völkersahm, 1712–1791), Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants Septiņgadu karā 
 Adams Evalds Felkerzambs (Adam Ewald Felkerzamb, 1734–1794), Poļu Inflantijas vaivads
 Gustavs Georgs fon Felkerzāms (Gustav Georg von Völckersahm, 1734–1801), diplomāts
 Jēkabs Joahims fon Felkerzāms (Jakob Joachim von Völckersahm, 1759–1810), artilērijas ģenerālis
 Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (Georg Friedrich von Fölkersahm, 1766–1848), Vidzemes civilgubernators
 Gustavs fon Felkerzāms (Gustav von Fölkersahm, Густав Ефимович фон Фёлькерзам, 1799–1849), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
 Hamilkārs fon Felkerzāms (Hamilkar von Fölkersahm, 1811–1856), Vidzemes landmaršals un Vidzemes guberņas Zemes reformas autors
 Dmitrijs fon Felkerzāms (Дмитрий Густавович фон Фёлькерзам, 1846–1905), Krievijas impērijas kontradmirālis
 Hamilkārs fon Felkerzāms (Гамилька́р Евге́ньевич Фелькерза́м, 1854—1929), Krievijas impērijas 3. un 4. Valsts Domes deputāts no Kurzemes guberņas
 Kurts Kristofs fon Felkerzambs (Kurt Christoph von Fölkersamb, 1857–1928), Vācijas impērijas armijas ģenerālleitnants
 Armīns fon Felkerzāms (Magnus Conrad Armin von Fölkersam, 1861–1917), mākslas vēsturnieks, kolekcionārs
 Hanss-Hennings fon Felkerzambs (Hans-Henning von Fölkersamb, 1889–1984), Vācijas impērijas armijas ģenerālmajors
 Adriāns fon Felkerzāms (Adrian von Fölkersam, 1914–1945), Waffen-SS virsnieks

Literatūra 
 Baltische Historische Kommission (Hrsg.): Föl(c)kersa(h)m (Völckersahm) In: BBLd – Baltisches Biographisches Lexikon digital. Göttingen 2012
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 3,1: Kurland, Görlitz o.J., S. 235–254
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Livland, Band 1, Görlitz 1929, S. 479–496

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Latgales dižciltīgo dzimtas