Oradja

Oradja () jeb Naģvārada (), senāk Varadija () ir pilsēta Transilvānijā, Rumānijā.

Vēsture 
1080. gadā Ungārijas karalis Vladislavs I (Laslo I) nodibināja šeit katoļu bīskapiju un bīskaps Syxtus Varadiensis pirmo reizi rakstos pieminēts 1113. gadā. Par pilsētas izcilo nozīmi šajā laikā liecina tas, ka no 11. līdz 15. gadsimtam Oradias katedrālē apbedīti vairāki ungāru karaliskās ģimenes locekļi un Svētās Romas impērijas ķeizars Sigismunds Luksemburgs (1437).

1538. gadā pilsēta nonāca Hābsburgu monarhijas pakļautībā, 1660. gadā to pakļāva Osmaņu impērija un Oradja atradās Transilvānijas hercogu pārvaldībā. 1692. gadā austrieši pilsētu atkal atkaroja, bet pēc 1867. gada Austrijas-Ungārijas izlīguma Oradja bija Austroungārijas ungāru daļas Bihāras komitāta centrs.

19. un 20. gs. mijā pilsēta piedzīvoja strauju ekonomisku uzplaukumu, tā bija septiņu dzelzceļa līniju krustpunkts. Svarīgo Oradjas transporta mezglu Pirmo Pasaules karu uzvarējušās Sabiedrotās valstis piešķīra Rumānijai, neraugoties uz nelielo rumāņu iedzīvotāju īpatsvaru pilsētā. 1940.—1944. gadā to atkal pievienoja Ungārijai, bet kopš 1944. gada 12. oktobra pilsēta atkal ir Rumānijas sastāvā.

Kultūras un vēstures pieminekļi 
 Oradjas bīskapa pils baroka stilā (tagad Muzeul Ţării Crişurilor) ar 365 logiem.
 Oradjas Sv.Marijas jeb Baroka katedrāle (Catedrala barocă) atrodas blakus bīskapa pilij un ir lielākā Romas katoļu baznīcas katedrāle Rumānijā
 Oradjas cietoksnis (Cetatea Oradea) piecstūra zvaigznes formā
 Sv. Marijas ortodoksā baznīca jeb Mēness baznīca (Biserica cu Lună) ar ierīci, kas rāda Mēness fāzes
 Pilsētas teātris (Teatrul de Stat), būvēts kā operas nams
 Republikas iela (Str. Republicii) — gājēju iela ar jūgendstila ēkām
 Melnā Ērgļa viesnīca (Pasajul Vulturul Negru) jūgendstila ēka (1907—1909) ar tirdzniecības pasāžu

Pilsētas attēlu galerija

Atsauces 

Rumānijas pilsētas