Celakantveidīgās

Celakantveidīgās (Coelacanthimorpha) jeb aktinistijas (Actinistia) ir daivspurzivju klase ar vienīgo (Coelacanthiformes) kārtu, kuras pārstāvji ir saglabājušies līdz mūsdienām. Iepriekš uzskatīja, ka šī grupa ir izmirusi jau mezozojā, līdz 1938. gadā Indijas okeānā atklāja šīs kārtas pārstāvi - latimēriju. Šīs kārtas pārstāvjus no citām otiņspuru kārtām atšķir tas, ka tiem nav hoānu.

Morfoloģija 
Vislielākais ķermeņa augstums ir muguras peldspuras priekšējās malas līmenī. Senākajām celakantveidīgajām zivīm smadzeņu kapsulu veidoja divi lieli pārkaulojumi, vēlākajām attīstījās tikai atsevišķi pārkaulojumi un pārsvarā saglabājās skrimslis. Etmoīds uz augšu paplašinās un nosedz rostrālo dobumu. Uz tā aukslēju virsmas nav padziļinājumu. Katrā pusē ir divas nāsis ar kopējo iekšējo atvērumu. Hoānu nav. Aizmugurējā deguna sieniņa ir bieza. Deguna dobums nav savienots ar acu dobumu. Ožas nerva kanāls ir ļoti īss. Olfaktorais izaugums nav izteikts. Hiomandibulare ir reducēts. 

Augšžokļa loks pievienots pie endokrānija atsevišķi. Bazipterigoīdais izaugums daļēji vai pilnībā reducējies. Ir priekšausu izaugums. Nav maxillaria un aukslēju plātnes. Suboperculum un ektopterigoīds ir vāji attīstīti vai arī to vispār nav. Praeoperculum ir saaudzis ar quadrato-jugale. Dentale īss, pārklāts ar vienīgo speniale un angulo-supraangulare. Divi koronoīdi, priekšējais – maziņš, bez zobiem. Zobi no ārpuses gludi, bez locījumiem, ar lielu pulpas dobumu. Clavicula bez augšupejošā izauguma, stipri pārklāj kleitrumu (cleithrum). Esošais extracleithrum nav homologs ar citām zivīm. Nav interclavicula. Jutīgie kanāli ir samērā plati. Virsacu kanāls iet starp supraorbitalia un frontonasalia. Starp virsacu un zemacu kanāliem ir papildus anastomozes. 

Peldpūslis vāji attīstīts, dažām sugām pārkaulojies. Mugurkaula skriemeļi ir tikai reizēm astes daļā. Spurām ir spēcīga, bet samērā īsa pamatne un pagarinātas daivas. Pirmā muguras un anālā peldspura ir nobīdītas uz priekšu. Aste dificerkāla, ar papildus vidējo daivu. Katrs stars tiek balstīts ar vienu radiāliju. Pāra peldspurās radiālijas ir stipri reducētas. Lepidotrihijas ir daļēji segmentētas, muguras un anālajā peldspurās var balstīties uz plātnītes. Zvīņas ieapaļas ar ādas zobiņiem vai valnīšiem. Starp ādas zobiņu ģenerācijām nav kaula starpslānīša.

Izplatība 
Celakantveidīgās zivis attīstījās saldūdeņos, bet paleozoja beigās plaši izplatījās arī jūrās. Vēlāk to skaits un daudzveidība samazinājās. Acīmredzot to ietekmēja starspurzivis, kuras triasā izplatījās pa visiem ūdens baseiniem. Fosilā veidā celakantveidīgās zivis ir zināmas no vidusdevona līdz krīta periodam. Mūsdienās ir zināma viena ģints ar divām sugām, kas ir izplatīta Indijas okeānā Āfrikas austrumu piekrastē un pie Indonēzijas Sulavesi salas. Dzīvo apmēram 90 – 200 m dziļumā. Latvijā ir zināma tikai viena fosilā celakantveidīgo zivju suga — Miguashaia grossi no Lodes karjera (Cēsu rajons).

Sistemātika 

 Celakantveidīgo klase (Coelacanthimorpha) Betancur-R et al., 2013
 Celakantveidīgo kārta (Coelacanthiformes) Huxley, 1861
 dzimta: Latimērijas (Latimeriidae) Berg, 1940
 ģints: Latimērijas (Latimeria) Smith, 1939
 ģints: † Holophagus Egerton, 1861
 ģints: † Libys Münster, 1842
 ģints: † Macropoma Agassiz, 1835
 ģints: † Macropomoides Woodward, 1942
 ģints: † Megacoelacanthus Schwimmer et al., 1994
 ģints: † Undina Münster, 1834
 dzimta: † Coelacanthidae Agassiz, 1843
 ģints: † Axelia Stensiö, 1921
 ģints: † Coelacanthus Agassiz, 1836
 ģints: † Ticinepomis Rieppel, 1980
 ģints: † Wimania Stensio, 1921
 dzimta: † Diplocercidae Berg, 1940
 ģints: † Diplocercides Stensiö, 1922
 dzimta: † Hadronectoridae Lund & Lund 1984
 ģints: † Allenypterus Melton, 1969
 ģints: † Hadronector Lund & Lund, 1984
 ģints: † Polyosteorhynchus Lund and Lund, 1984
 dzimta: † Mawsoniidae Schultze, 1993
 ģints: † Alcoveria Beltan 1972 
 ģints: † Axelrodichthys Maisey, 1986
 ģints: † Chinlea Schaeffer 1967
 ģints: † Diplurus Newberry, 1878
 ģints: † Mawsonia Woodward, 1907
 dzimta: † Miguashaiidae Schultze, 1993
 ģints: † Miguashaia Schultze, 1993
 dzimta: † Laugiidae Stensiö, 1932
 ģints: † Coccoderma Reis, 1888
 ģints: † Laugia Stensiö, 1932
 dzimta: † Rhabdodermatidae Berg, 1958
 ģints: † Caridosuctor Lund and Lund, 1984
 ģints: † Rhabdoderma Reis, 1888
 dzimta: † Whiteiidae Schultze, 1993
 ģints: † Whiteia Moy-Thomas, 1935

(†) - izmirušu zivju grupa.

Atsauces 

Otiņspures