Vjetnamiešu valoda

Vjetnamiešu valoda (tiếng Việt, ) ir austroaziātu saimes valoda. Tā ir Vjetnamas valsts valoda. Tā ir dzimtā valoda daudziem vjetnamiešiem, kā arī dzimtā vai otrā valoda daudzām Vjetnamā dzīvojošajām minoritātēm. Vjetnamiešu emigrācijas rezultātā to lieto arī citās pasaules daļās dzīvojošie vjetnamieši.

Ģeogrāfiskā izplatība 
Vjetnamiešu valodā galvenokārt izplatīta Vjetnamā, kur to galvenokārt lieto tur dzīvojošie vjetnamieši. Tā ir arī  dzimtā vai otrā valoda daudzām Vjetnamā dzīvojošajām minoritātēm. Tā plaši izplatīta ir arī Guansji Džuanu autonomajā reģionā (Ķīnā). Nozīmīgs vjetnamiešu valodas pratēju skaits dzīvo arī Kambodžā un Laosā.

Vjetnamiešu emigrācijas rezultātā to lieto arī citās pasaules daļās dzīvojošie vjetnamieši. Amerikas Savienotajās Valstīs tā sestā lielākā valoda pēc runātāju skaita. Tiek lēsts, ka šajā valstī dzīvo ap 1,5 miljoniem vjetnamiešu valodas pratēju. Austrālijā vjetnamiešu valoda ir septītā lielākā valoda, bet Francijā — astotā lielākā valoda pēc runātāju skaita. Čehijā vjetnamiešu valoda oficiāli atzīta kā viena no 14 minoritātes valodām.

Valodnieciskā klasifikācija 
Aptuveni pirms 150 gadiem vjetnamiešu valoda tika identificēta kā austroaziātu valodu saimes monu-khmeru atzara valoda. Vēlāk tika konstatēts, ka tā radnieciski ir daudz tuvāka mjonu valodai (thiểng Mường) nekā citām monu-khmeru valodām, tāpēc tika izveidots vjetu-mjonu atzars, kurā iekļāva vēl dažas valodas, kas bija tuvākās šīm valodām. Termins ‘vjetu valodas’ (vietic) parādījās 1992. gadā, kad to ieviesa valodnieks Heiss (La Vaughn H. Hayes).

Fonoloģija

Patskaņi 
Līdzīgi kā citās Dienvidaustrumāzijas valodām arī vjetnamiešu valodā daudz izmanto patskaņus.

{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!  
! Priekš.
! Vid.
! Pakaļ.
|-
! Augsts
| i 
| ư 
| u 
|-
! Augsti vidējs
| ê 
| ơ 
| ô 
|-
! Zemi vidējs
| e 
| â  
| o 
|-
! Zems
| colspan="3" | ă  / a 
|}

Priekšējās un vidējās rindas patskaņi, kā arī zemi vidēja mēles pacēluma patskaņi (i, ê, e, ư, â, ơ, ă, a) ir nenoapaļoti, bet pakaļējās rindas patskaņi (u, ô, o) ir noapaļoti. Patskaņus â [ə] un ă [a] izrunā ļoti īsi, daudz īsāk nekā pārējos patskaņus.

Divskaņi 
Vjetnamiešu valodā plaši izmanto arī divskaņus un trijskaņus. Divskaņus veido viens pamata patskanis un viens puspatskanis.

{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! Pamata patskanis
! Divskanis ar puspatskani priekšā
! Divskanis ar puspatskani beigās
! Divskanis ar puspatskani vidū
! Trijskanis ar puspatskani priekšā
! Trijskanis ar puspatskani beigās
|-
! i
| – || iu  || ia~iê~yê  || – || iêu 
|-
! ê
| – || êu  || – || – || –
|-
! e
| – || eo  || – || – || –
|-
! ư
| ưi  || ưu  || ưa~ươ  || ươi  || ươu 
|-
! â
| ây  || âu  || – || – || –
|-
! ơ
| ơi  || – || – || – || –
|-
! ă
| ay  || au  || – || – || –
|-
! a
| ai  || ao  || – || – || –
|-
! u
| ui  || – || ua~uô  || uôi  || –
|-
! ô
| ôi  || – || – || – || –
|-
! o
| oi  || – || – || – || –
|}

Līdzskaņi 

{| class=wikitable style=text-align:center
|-
! colspan=2|
! Labiāls
! Alveolārs
! Retroflekss
! Palatāls
! Velārs
! Glotāls
|-
! colspan=2| Nazāls
| m 
| n 
|
| nh 
| ng/ngh 
|
|-
! rowspan=3| Slēdzenis
! nebalsīgs
| p 
| t 
| tr 
| ch 
| c/k/q 
|
|-
! balsīgs
| b 
| đ 
|
|
|
|
|-
! aspirēts
|
| th 
|
|
| rowspan=2| kh 
|
|-
! rowspan=2| Berzenis
! nebalsīgs
| ph 
| x 
| s 
|
| h 
|-
! balsīgs
| v 
| d 
| rowspan=2| r 
| gi 
| g/gh 
|
|-
! colspan=2| Aproksimants
| u/o 
| l 
| y/i 
|
|
|}

Atsauces 

Monu-khmeru valodas
Vjetnamas valodas