1898. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1898. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Februāris 
 12. februāris — tika apstiprināti biedrību normālstatūti un turpmāk tiesības apstiprināt jaunas biedrības tika dotas vietējiem gubernatoriem, tādējādi atvieglojot biedrību dibināšanas procedūru.

Aprīlis 
 16. aprīlis — Dzegužkalna teritorijā tika likti pamati Krievu anilīnkrāsu fabrikai "Leopolds Kassels un Ko", kas bija vācu ķīmiskās fabrikas Frankfurte pie Mainas filiāle. Galvenā produkcija bija — anilīnkrāsas.

Augusts 
 2. augusts — tika pabeigta un iesvētīta Velēnas evaņģēliski luteriskā baznīca.

Nezināms datums 
 Staicelē tika pabeigta papīrfabrikas (tagad SIA "Staiceles papīra fabrika 2") celtniecība, kuru ar 350 000 rbļ lielu pamatkapitālu finansēja Baltijas papīru un papes akciju sabiedrība. Papīrfabrikas pirmais direktors bija vācietis Šahlers. 
 Salaspils dzelzceļa stacijas rajonā tika izveidota Kristiana Šoha firmas dārzniecība, tagadējā Nacionālā botāniskā dārza priekštece.

Kultūra 
 Nāca klajā Rūdolfa Blaumaņa novele "Purva bridējs", kas "Mājas Viesa Mēnešraksta" stāstu konkursā ieguva pirmo vietu.
 Rūdolfs Blaumanis pārcēlās no "Brakiem" uz Rīgu un sāka strādāt laikrakstos "Mājas Viesis" un "Mājas Viesa Mēnešraksts".
 Iznāca pirmais Kārļa Skalbes darbs, dzejojums "Pie jūras".

Zinātne 
 maijs — pirmo reizi Latvijas teritorijā dabas pētnieks Ernsts fon Middendofs konstatējis zaļo ķauķīti (Phylloscopus trochiloides), kā arī Engures ezerā atradis niedru strazda (Acrocephalus arundinaceus) ligzdu.
 vasara — Kārlis Reinholds Kupfers organizēja botānisku ekspedīciju Ilūkstes apriņķa teritorijā, kur pētīja Ilūkstes apriņķa floru. Augu valsts tika pētīta sākot no Varnavičiem tās austrumu galā (pa ceļam iegriežoties arī Krāslavā), līdz Demenei un Dārzu ezeram dienvidos, Ēģiptei un Kumpinišķiem dienvidrietumos, Ilūkstei un Pilskalnei ziemeļrietumos. Pētījumi notika arī Subates un Lašu apkārtnē.

Dzimuši 
 24. janvāris — Sergejs Eizenšteins, Latvijā dzimis padomju kinorežisors (miris 1948. gadā)
 19. februāris — Rihards Rudzītis, rakstnieks, filozofs un sabiedriskais darbinieks (miris 1960. gadā)
 7. aprīlis — Josifs Hops, Latvijas armijas dižkareivis (miris 1941. gadā)
 13. maijs — Frīdrihs Ermlers, Latvijā dzimis padomju kinorežisors (miris 1967. gadā)
 24. jūnijs. — Detlavs Brantkalns, padomju armijas ģenerālis (miris 1979. gadā)
 25. jūlijs — Vilhelms Munters, Latvijas ārlietu ministrs (miris 1967. gadā)
 15. oktobris — Andrejs Pormalis, keramiķis un pedagogs (miris 1977. gadā)
 19. oktobris — Elīna Zālīte, rakstniece un tulkotāja (mirusi 1955. gadā)

Miruši 
 26. septembris — Fridrihs Juliuss Dērings, gleznotājs, zīmēšanas skolotājs un mākslas vēsturnieks, darbojās pārsvarā Kurzemes guberņā. (dzimis 1838.)

Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada