1980. gads

1980. (MCMLXXX) bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Janvāris 
 22. janvāris — Maskavā tika arestēts padomju zinātnieks un cilvēktiesību aktīvists Andrejs Saharovs.
 26. janvāris — Izraēla un Ēģipte nodibināja diplomātiskās attiecības.
 31. janvāris — Gvatemalā grupa indiāņu ieņēma un aizdedzināja Spānijas vēstniecību, protestējot pret armijas zvērībām; tika nogalināti 36 cilvēki; Spānija pārtrauca diplomātiskās attiecības ar Gvatemalu.

Februāris 
 13. februāris — tika atklātas XIII ziemas olimpiskās spēles Leikplesidā, ASV.
 19. februāris — Londonā no akūtas alkohola saindēšanās mira AC/DC solists Bons Skots.
 22. februāris — ASV olimpiskā hokeja komanda uzvarēja Padomju Savienības komandu. Notikums kļuva slavens ar nosaukumu "Brīnums uz ledus".

Marts 
 1. marts — dati no starpplanētu zondes Voyager 1 apstiprināja Saturna pavadoņa Jānusa eksistenci.
 14. marts — avārijas nosēšanās laikā lidmašīnas katastrofā Varšavā, Polijā bojā gāja 87 cilvēki, tostarp 14 cilvēku liela ASV boksa komanda.
 18. marts — Pļesetskas kosmodromā PSRS degvielas uzpildes laikā eksplodēja nesējraķete Vostok-2M, bojā gāja 48 cilvēki
 21. marts — ASV prezidents Džimijs Kārters paziņo, ka ASV olimpiskā komanda boikotēs 1980. gada vasaras olimpiskās spēles, Maskavā.
 27. marts — Ziemeļjūrā sabruka Norvēģijas naftas platforma Alexander Kielland. Bojā gāja 123 no 212 platformas darbiniekiem.

Aprīlis 
 10. aprīlis — Spānija un Apvienotā Karaliste vienojās par Gibraltāra robežas atvēršanu. Tā tika slēgta 1969. gadā.
 18. aprīlis  —  par Zimbabves 1. prezidentu tika iecelts Kanaāns Banana, tika pieņemts pašreizējais Zimbabves karogs.
 30. aprīlis — par Nīderlandes karalieni kļuva Beatrikse.

Maijs 
 4. maijs — mira Dienvidslāvijas 1. prezidents Josifs Brozs Tito. Bēru ceremonija vēlāk kļuva par pasaules lielāko diplomātisko sanāksmi, vairāk nekā 140 valstu delegācijas ieradās atvadīties no Tito. Tikai pāvesta Jāņa Pāvila II bēres 2005. gadā ir pārspējušas šo rekordu. Par Dienvidslāvijas 2. prezidentu kļuva Lazars Koliševskis.
 8. maijs — Pasaules Veselības organizācija paziņoja, ka pasaulē ir uzveiktas bakas.
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 3. prezidentu kļuva Cvijetins Mijatovičs.

Jūnijs 
 3. jūnijs — nāvējošu tornado sērija izpostīja Grandailendas pilsētu Nebraskas štatā nogalinot 5 un ievainojot vairāk kā 250 cilvēkus.
 11.—22. jūnijs — Itālijā notika Eiropas čempionāts futbolā.
 22. jūnijs — Vācijas futbola komanda ar rezultātu 2—1 uzvarēja Beļģijas izlasi un kļuva par 1980. gada Eiropas čempioniem futbolā.
 23. jūnijs—6. septembris — karstuma vilnis ASV.

Jūlijs 
 9. jūlijs — pāvests Jānis Pāvils II ieradās vizītē Brazīlijā. Pūlī, kas sagaida pāvestu, līdz nāvei tika saspiesti 7 cilvēki.
 15. jūlijs:
 Bargi un postoši negaisi brāzās pāri 4 apgabaliem Viskonsinas štatā. Postījumi sasniedza 250 miljonus ASV dolāru, bojā gāja viens cilvēks.
 izveidots Alfrēda Vēgenera institūts.
 19. jūlijs—3. augusts — Maskavā notika 22. vasaras olimpiskās spēles.
 29. jūlijs — oficiāli pieņemts pašreizējais Irānas karogs.
 30. jūlijs — Vanuatu pasludināja neatkarību.

Augusts 
 2. augusts — teroristu sarīkotā sprādzienā Boloņas dzelzceļa stacijā Itālijā bojā gāja 85 cilvēki, vairāk kā 200 ievainoti.

Septembris 
 17. septembris — tika dibināta poļu arodbiedrība "Solidaritāte".

Oktobris 
 31. oktobris — Polijas valdība atļāva "Solidaritātes" dibināšanu.

Novembris 
 4. novembris — ASV prezidenta vēlēšanās pārliecinoši uzvarēja Ronalds Reigans, pārspējot līdzšinējo prezidentu Džimiju Kārteru, precīzi gadu kopš Irānas ķīlnieku krīzes sākuma.

Decembris 
 8. decembris — eksbītlu Džonu Lenonu nošāva netālu no viņa mājas Ņujorkā.
 11. decembris — izveidota Apvienoto Arābu Emirātu Centrālā banka.

Dzimuši

Janvāris 
 3. janvāris — Braiens Klejs (Bryan Ezra Tsumoru Clay), ASV vieglatlēts
 18. janvāris — Džeisons Sīgels (Jason Segel), amerikāņu aktieris, scenārists, producents un autors
 19. janvāris:
 Džensons Batons (Jenson Button), britu autosportists
 Arvīds Macijausks (Arvydas Macijauskas), lietuviešu basketbolists

 25. janvāris — Šavi (Xavi), Spānijas futbolists
 27. janvāris — Marats Safins (Марат Михайлович Сафин, Марат Мөбин улы Сафин), Krievijas tatāru tenisists

Februāris 
 12. februāris:
 Huans Karloss Ferero (Juan Carlos Ferrero), spāņu tenisists
 Kristīna Riči (Christina Ricci), amerikāņu aktrise

 21. februāris — Džigme Khesars Namgjels Vangčuks (འཇིགས་མེད་གེ་སར་རྣམ་རྒྱལ་དབང་ཕྱུག་), Butānas karalis

Marts 
 3. marts — Ketrīna Voterstone (Katherine Waterston), Londonā dzimusi ASV aktrise
 7. marts — Lora Prepona (Laura Prepon), ASV aktrise
 20. marts — Roberts Javtoks (Robertas Javtokas), Lietuvas basketbolists
 21. marts:
 Mārita Bjergena (Marit Bjørgen), norvēģu distanču slēpotāja
 Ronaldiņu (Ronaldinho), Brazīlijas futbolists

Aprīlis 
 4. aprīlis — Stīvens Holkombs (Steven Holcomb), ASV bobslejists (miris 2017. gadā)
 10. aprīlis — Aleksandrs Jerjomenko (Александр Ерёменко), krievu hokejists
 21. aprīlis — Vinsents Lekavaljē (Vincent Lecavalier), Kanādas hokejists
 26. aprīlis — Čenings Teitums (Channing Tatum), amerikāņu kinoaktieris, dejotājs un modelis
 28. aprīlis — Bredlijs Viginss (Bradley Wiggins), Lielbritānijas riteņbraucējs

Maijs 
 5. maijs — Josi Benajuns (יוסף שי "יוסי" בניון), Izraēlas futbolists
 30. maijs — Stīvens Džerards (Steven George Gerrard), angļu futbolists

Jūnijs 
 12. jūnijs — Deniss Monastirskis (Денис Монастирський), ukraiņu jurists un politiķis (miris 2023. gadā)
 13. jūnijs:
 Sāra Konora (Sarah Connor), Vācijas dziedātāja
 Huans Karloss Navarro (Juan Carlos Navarro Feijoo), katalāņu basketbolists
 Markuss Vinkelhoks (Markus Winkelhock), Vācijas autosportists
 17. jūnijs — Venusa Viljamsa (Venus Williams), ASV tenisiste
 26. jūnijs — Džeisons Švarcmans (Jason Schwartzman), amerikāņu aktieris

Jūlijs 
 6. jūlijs — Pau Gazols (Pau Gasol Sáez), kataloniešu basketbolists
 10. jūlijs — Džesika Simpsone (Jessica Simpson), amerikāņu dziedātāja, aktrise un modes dizainere
 18. jūlijs — Kristena Bella (Kristen Bell), ASV aktrise
 20. jūlijs — Žizele Bundhena (Gisele Bündchen), brazīliešu modele un kinoaktrise
 29. jūlijs — Fernando Gonsaless (Fernando González), Čīles tenisists

Septembris 

 7. septembris:
 Emre Belezoglu (Emre Belözoğlu), Turcijas futbolists
 Gabriels Milito (Gabriel Alejandro Milito), Argentīnas futbolists
 9. septembris — Mišela Viljamsa (Michelle Williams), amerikāņu aktrise
 11. septembris — Antoniu Piconija (Antônio Pizzonia), Brazīlijas autosportists

 12. septembris — Jao Mins (姚明), Ķīnas basketbolists

 20. septembris — Patriks Frīzahers (Patrick Friesacher), Nīderlandes autosportists
 30. septembris:
 Martina Hingisa (Martina Hingis, Martina Hingisová), slovāku izcelsmes Šveices tenisiste
 Kristians Kentvels (Christian Cantwell), ASV vieglatlēts, lodes grūdējs

Oktobris 

 12. oktobris — Nadzeja Astapčuka (Надзея Астапчук), baltkrievu lodes grūdēja

 16. oktobris — Sjū Bērda (Sue Bird), ASV basketboliste
 27. oktobris — Tanels Padars (Tanel Padar), igauņu dziedātājs

Decembris 

 18. decembris — Kristīna Agilera (Christina Aguilera), ASV dziedātāja
 19. decembris — Džeiks Jillenhols (Jake Gyllenhaal), ASV aktieris

Miruši 
 13. februāris — Marians Rejevskis (Marian Rejewski), poļu kriptogrāfs (dzimis 1905. gadā)
 19. februāris — Bons Skots, Austrālijas mūziķis (dzimis 1946. gadā)
 22. februāris — Oskars Kokoška (Oskar Kokoschka), austriešu mākslinieks (dzimis 1886. gadā)
 26. marts — Rolāns Barts (Roland Barthes), franču filozofs (dzimis 1915. gadā)
 15. aprīlis — Žans Pols Sartrs (Jean-Paul Sartre), franču filozofs un rakstnieks (dzimis 1905. gadā)
 29. aprīlis — Alfreds Hičkoks (Alfred Hitchcock), angļu kinorežisors (dzimis 1899. gadā)
 4. maijs — Josips Brozs Tito (Josip Broz Tito), Dienvidslāvijas prezidents (dzimis 1892. gadā)
 14. maijs — Hjū Grifits (Hugh Griffith), Velsas aktieris (dzimis 1912. gadā)
 7. jūnijs — Henrijs Millers (Henry Valentine Miller), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1891. gadā)
 18. jūnijs — Kazimežs Kuratovskis (Kazimierz Kuratowski), poļu matemātiķis (dzimis 1896. gadā)
 27. jūnijs — Valters Dornbergers (Walter Robert Dornberger), Vācijas armijas virsnieks (dzimis 1895. gadā)
 25. jūlijs — Vladimirs Visockis (Владимир Высоцкий), padomju dziedātājs, aktieris (dzimis 1938. gadā)
 27. jūlijs — Mohammads Rezā Pehlevī (محمد رضا شاه پهلوی), Irānas šahs (dzimis 1919. gadā)
 20. augusts — Džo Dasēns (Joe Dassin), franču dziedātājs (dzimis 1938. gadā)
 25. septembris — Džons Bonems (John Henry Bonham), britu mūziķis (dzimis 1948. gadā)
 2. decembris — Romēns Garī (Romain Gary), franču rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 8. decembris — Džons Lenons (John Lennon), britu mūziķis (dzimis 1940. gadā)
 18. decembris — Aleksejs Kosigins (Алексей Николаевич Косыгин), padomju politiķis (dzimis 1904. gadā)
 24. decembris — Kārlis Dēnics (Karl Dönitz), vācu admirālis (dzimis 1891. gadā)
 31. decembris:
 Māršals Makluens (Herbert Marshall McLuhan), Kanādas filozofs (dzimis 1911. gadā)
 Rauls Volšs (Raoul Walsh), amerikāņu kinorežisors un aktieris (dzimis 1887. gadā)