Kuldīgas novads (2009—2021)

Kuldīgas novads bija administratīvā teritorija Latvijas rietumos, Kurzemes centrālajā daļā, un tajā apvienota Kuldīgas pilsēta un šādi bijušā Kuldīgas rajona 13 pagasti: Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Rendas pagasts, Rumbas pagasts, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts. Kuldīgas novads robežojas ar Ventspils, Talsu, Kandavas, Saldus, Skrundas, Aizputes, Pāvilostas un Alsungas novadu.

Novada administratīvais centrs bija Kuldīga, kas bija arī novada vienīgā pilsēta. 2016. gadā novadā dzīvoja 24,9 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem 11,8 tūkstoši (47%) bija Kuldīgas iedzīvotāji.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Alsungas pagasts, Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kuldīgas pilsēta, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Nīkrāces pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Raņķu pagasts, Rendas pagasts, Rudbāržu pagasts, Rumbas pagasts, Skrundas pagasts, Skrundas pilsēta, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts.

Daba

Vēsture 

Kuldīgas novads pastāv kopš . Pirms tam tā bija daļa no Kuldīgas rajona, kurā ietilpa arī mūsdienu Alsungas un Skrundas novads. Kuldīgas rajons tika izveidots 1949. gadā. No 1952. līdz 1953. gadam Kuldīgas rajons bija iekļauts Liepājas apgabalā.

No 1819. gada līdz 1949. gadam lielākā daļa Kuldīgas novada ietilpa Kuldīgas apriņķī. Ēdoles pagasts šajā laikā bija daļa no Ventspils apriņķa, bet Gudenieku pagasts, kā arī daļa no Turlavas pagasta (Klosteres pagasts) un Laidu pagasta (Valtaiķu pagasts) bija Aizputes apriņķī.

Teritoriālais iedalījums 

Kuldīgas novads administratīvi sīkāk dalijās vienā pilsētā un 13 pagastos.

Apdzīvotās vietas

Iedzīvotāji

Etniskais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
 Eduards Berklavs (1914—2004), politiķis
 Heinrihs fon Bērs (Heinrich von Behr, 1902—1983), vācbaltiešu izcelsmes vācu virsnieks
 Roberts fon Bolšvings (Robert von Bolschwing, 1834—1903) - vācbaltiešu ierēdnis
 Indra Burkovska (1955), aktrise
 Līna Čanka (1893—1981), Lāčplēša ordeņa kavaliere
 Mārtiņš Hartmanis (1882—1941), ģenerālis
 Aleksandrs fon Keizerlings (Alexander von Keyserling, 1815—1891), vācbaltiešu ģeologs un paleontologs
 Krišs Ķūķis (1874—1945), virsnieks
 Kārlis Lauva (1879—1927), politiķis
 Māteru Juris (1845—1885), sabiedrisks darbinieks, žurnālists, rakstnieks
 Jēkabs Osis (1860—1919), filozofs
 Mārtiņš Peniķis (1874—1964), ģenerālis
 Juris Plāķis (1869—1942), skolotājs un valodnieks, Latvijas Republikas izglītības ministrs (1920-1921)
 Ādolfs Preiss (1762—1832), luterāņu mācītājs
 Ansis Rudevics (1890—1974), politiķis
 Oļģerts Šalkonis (1931), aktieris un režisors
 Ēvalds Valters (1894—1994), aktieris
 Ernests Vīgners (1850—1933), diriģents, komponists un folkloras vācējs
 Indriķis Zeberiņš (1882—1969), mākslinieks

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Latvijas bijušie novadi