Algonkini

Algonkini ir Kanādas pirmiedzīvotāji, kuru dzimtā valoda ir algonkinu. Tā pieder algonkinu valodu saimei un ir dialektāli atšķirīga no odžibvu valodas. Kultūras un valodas ziņā algonkini ir tuvi radniecīgi otavu ciltij un odžibviem, ar kuriem ir apvienoti plašākā anišinabe grupā. Algonkinu pašnosaukums omàmiwinini (daudzskaitlī: omàmiwininiwak), taču daudz biežāk tiek izmantots apzīmējums "anišinabi" (Anishinaabe).

Vārds "algonkini" atvasināts no malesītu cilts vārda elakómvik : "viņi ir mūsu radinieki/sabiedrotie". Kopīgais apzīmējums algonkinu valodās runājošajām, kultūras ziņā neviendabīgajām indiāņu ciltīm, kuras dzīvoja no Virdžīnijas līdz Klinšu kalniem un ziemeļos līdz Hudzona līcim, ir cēlies no šīs cilts nosaukuma.

Lielākā daļa algonkinu dzīvo Kvebekā. Deviņi atzari šajā provincē un viens Ontārio veido cilti.

Valoda 
2006. gadā algonkinu valodu prata 2680 algonkinu, no kuriem mazāk nekā 10% tā bija vienīgā saziņas valoda. Algonkinu valoda, kuru parasti dēvē par anicinàpemowin vai omàmiwininìmowin, ir viens no vairākiem atšķirīgiem anišinabes valodas dialektiem. Gados jaunāko valodas pratēju vārdu krājumā ir daudz aizguvumu no krī valodas.

Kultūra 
Tradicionālais algonkinu mājoklis bija no bērza tāss un koka karkasa veidoti vigvami.
Algonkinu sākotnējā reliģija bija midevivinisms (patiesā taka). Viņi ticēja ka dabā pastāv liels skaits garu (manitū). 17. un 18. gadsimtā franču misionāri lielu daļu algonkinu pievērsa katoļticībai. Mūsdienās daudzi šīs cilts indiāņi praktizē tradicionālo "midevivinismu", dažkārt midevivinisma un kristietības savienojumu.

Atsauces 

Ziemeļamerikas indiāņi