11. gadsimts

11. gadsimts jeb XI gadsimts bija laika posms vēsturē no 1001. līdz 1100. gadam pēc Jūlija kalendāra. Tas ir 2. tūkstošgades pirmais gadsimts.

Eiropas vēsturē šis laika posms ir daļa no vidējiem viduslaikiem. Notiek Bizantijas impērijas varas samazināšanās un normāņu varas pieaugums Eiropā, tāpat palielinās arī Romas pāvesta ietekme. Iedzīvotāju skaita pieaugums Ziemeļitālijas pilsētās veicināja organizēta agrīnā kapitālisma izveidi un un sarežģītāku sociālo kultūru uz 11. gadsimta beigām. Kijivas Krievzemei šis bija zelta laikmets.

Sunu dinastijai Ķīnā un klasiskajā islāma pasaulē šis gadsimts bija augstākais punkts Ķīņas civilizācijai, zinātnei un tehnoloģijai, un klasiskajai Islāma zinātnei, filozofijai, tehnoloģijai un literatūrai.
Vadošās politiskās frakcijas Ķīnā izveidoja cīņu par vadošo ministru un valsts ierēdņu vietām. Čolas dinastija Indijā un Fatimīda kalifāts Ēģiptē sasniedza savu augstāko punktu militārajā attīstībā un starptautiskajā ietekmē. Gadsimta beigās Rietumčalukju impērija (Čolas sāncenši) arī kļuva spēcīgāki.

Šajā gadsimtā Turcijas Seldžuku dinastija nāk pie varas Rietumāzijā pārņemot vadību sadrumstalotajā Abāsīdu kalifātā, kamēr gadsimta beigās sākas pirmais no Krusta kariem. Japānā, Fudzivaras klans turpināja vadīt valsts lietas. Korejā, Korjo karaliste plauka attīstība un pastāvēja draudi no Liao dinastijas (Mandžūrija). Vjetnamā izveidojās Lī dinastija, kamēr Mjanmā Paganu karaliste maksimāli uzlaboja savus politiskos un militāros spēkus.

Notikumi 
 1001.– — japāņu rakstniece Murasaki Šikibu sarakstīja "Leģenda par Gendži".
  — Jaroslavs Gudrais kļūst par Kijivas Krievzemes kņazu.
  — dibināta Polijas Karaliste un par tās karali kļuva Boļeslavs I Drosmīgais.
  — Jaroslavs Gudrais uzvarēja pečeņegus, kam par godu tika uzbūvēta Kijivas Svētās Sofijas katedrāle.
  — ķīniešu un arābu astronomi piereģistrēja pārnovas, kuras atliekas zināmas kā Krabja miglājs, uzplaiksnījumu.
  — Lielā Shizma.
  — Romā apstiprināta kardinālu kolēģija, kuras pienākumos pārgāja pontifika izvēlēšanās.
  — norisinājās Heistingsas kauja.
  — Bizantijas imperatora Alekseja I Komnina valdīšanas sākums.
  — Gruzijā sāka valdīt Dāvids IV Celtnieks.
  — Francijas karalis Filips I izslēgts no baznīcas par divsievību.
  — Klermonferānā (Francija) notikušajā sinodē, pāvests Urbāns II aicināja kristiešu tautas iekarot Palestīnu un atbrīvot "Svēto zemi".
  — Pirmais Krusta karš.
  — krustneši iekaroja Jeruzalemi.
 Normāņi iekaroja Dienviditāliju un Sicīliju.
 Kristietības uzvara Dānijā.
 Bādenes markgrāfistes izveidošanās Vācijā.
 Polvciešu apmešanās pie Donavas.
 Čičimeki iznīcināja Tolteku civilizāciju.
 Pastāvēja nelielas mosi valstis Nigēras dienvidos — Vagadugu un Jatenga.
 Etiopijā pārstāj pastāvēt Aksūmas valsts.

Notikumi Latvijas vēsturē 
 Vikingu sāgā par Ingvaru Tālbraucēju (Yngvars saga víðförla) par aptuveni 1020. gada notikumiem minēts, ka vārdā nenosaukts zemgaļu ķēniņš (kong) maksājis meslus zviedru karalim Olavam (Olof Skötkonung, ap 980–1022).
 1041. gadā Polockas ķēniņš Bračislavs (Eimunda sāgā: konungr Vartilafr) savam sabiedrotajam un bijušajam Norvēģijas vikingu ķēniņam Eimundam Hringsonam  piešķīra valdīšanā Daugavas līvu zemi (Сенковский, 1834) vai Jersikas ķēniņvalsti (Сапунов, 1916).
 pēc 1050. gada Līvzemē un Ventavā karoja zviedru vikingi, par ko liecina Vekholmas rūnu akmens un Šonemas rūnu akmens.
 1075. gadā vācu garīdznieks Ādams no Brēmenes rakstīja, ka Kurzeme un citas Baltijas jūras austrumu krasta valstis ir pakļautas zviedru ķēniņa virskundzībai. Tur ir ļoti daudz zelta un vislabākie zirgi un tur no visas pasaules dodas ļaudis prasīt viņu dievu pareģojumus, sevišķi no Spānijas un Grieķijas (). Tās iedzīvotāji nav kristieši, bet pēc dāņu ķēniņa Svenda II pamudinājuma tur atrodas kāda tirgotāja celta baznīca.

Celtnes 
 1037. gadā Kijivā uzsākta Kijivas Svētās Sofijas katedrāles celtniecība. 
 1065. gadā Londonā tika pabeigta Vestminsteras abatija.
 1077. gadā Kenterberijā pabeigta Kenterberijas katedrāle.
 1078. gadā Londonā uzbūvēts Tauers.

Inovācijas 
 apmēram  musulmaņu matemātiķi atklāja sinusu teorēmu.
 pasaulē vecākā datētā uz papīra drukātā nauda ir  Sunu dinastijas Sihuanas provinces nauda.

Gadsimta celtnes

Atsauces 

 
Gadsimti