Polonijs

Polonijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Po un atomskaitli 84. Tas ir reti sastopams, galvenokārt urāna rūdās. Visi polonija izotopi ir radioaktīvi. Pēc ķīmiskajām īpašībām polonijs ir līdzīgs bismutam un telūram. Poloniju lieto kā neitronu un alfa daļiņu avotu. Tas ir atrodams arī sildelementos starpplanētu zondēs, kā arī antistatiskās ierīcēs.

Vēsture 
Poloniju 1898. gadā atklāja Marija Sklodovska-Kirī. Sklodovska-Kirī to nosauca par rādiju F, bet vēlāk tas tika nosaukts par godu viņas dzimtenei Polijai.

Atrašanās dabā 
Polonijs dabā ir ļoti reti sastopams ķīmiskais elements. Tas ir atrodams urāna rūdās. Gadā vidēji tiek iegūti 100 grami polonija, kodolreaktoros ar neitroniem bombardējot bismutu.

Izotopi 
Polonijam nav stabilu izotopu. Tomēr ir zināmi 33 nestabili izotopi. Tā atommasa var būt no 180 līdz 220 u. Visizplatītākais izotops ir polonijs–210 (pussabrukšanas periods — 138,38 dienas), toties visstabilākais ir polonijs–209 (pussabrukšanas periods — 102 gadi).

Bioloģiskā loma un indīgums 
Polonijs ir ļoti indīgs un tam nav bioloģiskas lomas. Pēc masas polonijs–210 ir aptuveni  reizes indīgāks nekā ciānūdeņradis. Polonijs–210 ir atrodams tabakas dūmos.

Labi zināmi indēšanas gadījumi 
2006. gadā ar polonija izotopu 210Po tika noindēts bijušais Krievijas Federālā drošības dienesta virsnieks Aleksandrs Ļitviņenko.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi