Mārīšu dzimta

Mārīšu dzimta () ir viena no lielākajām vaboļu dzimtām.  Tajā ietilpst galvenokārt plēsīgi kukaiņi, arī augēdāji un sēņēdāji.

Izplatība 
Pasaulē sastopamas apmēram 6000 sugas, apvienotas 360 ģintīs, no tām ap 2000 apdzīvo Palearktikas teritoriju. Latvijā sastopamas 62 sugas, Krievijā var sastapt ~100 sugu. Lielāka sugu koncentrācija ir visu kontinentu tropos un Dienvidaustrumāzijā.

Apraksts 
Pieauguša īpatņa ķermenis parasti gandrīz apaļš, izliekts, it īpaši augšējā daļa, reizēm ķermenis var būt puslodveidīgs, reti mazizliekts. Apakšējā ķermeņa daļa ir plakana vai mazliet izliekta. Dažām mārīšu grupām ķermenis ir izstiepti-ovāls vai izstiepts. Ķermeņa virsma var būt kaila vai ar matiņiem. Mārīšu nokrāsai ir raksturīgi kontrastaini punkti vai traipi  uz augšējās daļas, dažreiz tādu nav.

Lauksaimniecībā 
Mārīšu dzimtas vabolēm ir svarīga praktiska nozīme. Mārīšu vairākums ir plēsēji, kuri iznīcina laputu, lapu blusiņu, Aleyrodidae, bruņutu, tripšu, tīklērces, lapgraužu kāpurus, kā arī citus posmkājus un ir to skaita dabiski regulatori. Šādas īpašības ļauj plaši izmantot mārītes bioloģiskai augu aizsardzībai.

Starp mārīšu dzimtas vabolēm eksistē arī tāda grupa (daži Epilachninae apakšdzimtas pārstāvji), kura var kaitēt kultūraugiem.

Mārītes Latvijā 
Pēc literatūras datiem Latvijas faunā minētas 62 mārīšu sugas. Vairākas literatūrā minētās sugas, iespējams, Latvijā nav sastopamas, jo par tām pēdējo gadu desmitu laikā gandrīz nav nekādu datu. Daļa sugu Latvijā ir sastopamas reti. Izmēros sīkās sugas grūti pamanāmas un bieži nelīdzinās tādām "tipiskām" mārītēm, kā ,  un citām. No tipiskiem augēdājiem Latvijā sastopama . Ar sēnēm barojas  un citas sugas. Lielākā Latvijā sastopamā suga ir .

Skatīt arī 
 Latvijā sastopamo mārīšu sugu saraksts

Atsauces un piezīmes