Latvijas Cilvēktiesību komiteja

Latvijas Cilvēktiesību komiteja (LCK, , ) ir 1992. g. dibināta biedrība Latvijā, kas darbojas cilvēktiesību aizsardzības jomā, it sevišķi — mazākumtautību, cilvēku tiesiskā statusa, dzīvokļu tiesību jautājumos. Apvieno pārsvarā juristus un publicistus. Kā norāda pētījuma "Etnopolitika Latvijā" autori, bijušais Baltijas jūras valstu padomes demokrātisko institūciju un cilvēktiesību komisārs O. Espersens "vairākkārt apmeklējis LCK un savos spriedumos par Latviju izmanto galvenokārt šīs organizācijas materiālus".

Vēsture 

1990. g. radās domubiedru grupa ar Vladimiru Bogdanovu un Tatjanu Ždanoku priekšgalā, un 1992. g. decembrī sāk sniegt bezmaksas tiesisko palīdzību iedzīvotājiem Rīgā. Šī darbība turpinās līdz mūsdienām.

Latvijas Cilvēktiesību komiteja no 1994. g. uztur Latvijas nepilsoņu un Latvijas pilsoņu tiesību atšķirību sarakstu.

1995. g. LCK iestājas Cilvēktiesību līgu starptautiskajā federācijā (FIDH) un reģistrējas Latvijā. Pēc FIDH pieprasījuma komiteja sagatavo un iesniedz ANO Cilvēktiesību komitejā alternatīvo ziņojumu par Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām ievērošanu Latvijā. Uzsākta apmeklētāju datubāzes, kurā ir dati par vairāk nekā 50 000 apmeklējumu, izveide.

1996. g. izplatīts ziņojums "Cilvēktiesības un nepilsoņi Latvijā", kā arī 32 izraidīšanas, šķirot ģimenes, mēģinājumu analīze. Komitejas pārstāvji uzstājas ANO Cilvēktiesību komitejas mazākumtautību darba grupas sesijā.

1997. g. LCK sāk atbalstīt starptautisko ogranizāciju pret rasismu un migrantu atbalstam UNITED. ANO Cilvēktiesību komitejai nosūtīts ziņojums par mazākumtautību stāvokli Latvijā. Ar Eiropas Padomes palīdzību radīta 48 sēriju sabiedrības integrācijai veltītā pārraide "Mēs - Mы" televīzijā.

1998. g. Komiteja iesaistās Sabiedrisko organizāciju Koordinācijas padomes darbībā. Tika publicēts komentārs par EDSO Augstā komisāra mazākumtautību lietās rekomendāciju ievērošanu Latvijā. LCK pārstāvji uzstājas ANO Cilvēktiesibu komitejas mazākumtautību darba grupas sesijā.

1999. g. ar Eiropas Padomes, USAID un "Freedom House" atbalstu sagatavota radiopārraižu sērija "Saprast" latviešu valodas apmācībai un televīzijas seriāls "Tas notika Rīgā".

2000. g. komitejas līdzpriekšsēdētāji piedalās 3. Pasaules konferencē pret rasismu. Latvijas žurnālistiem tiek rīkots seminārs "Starptautiskie un reģionālie standarti minoritāšu jomā".

2001. g. sadarbībā ar Zviedrijas Institūtu un Sorosa fondu Latvijā publicēti bukleti par naturalizācijas nosacījumiem un sociālo palīdzību Rīgā. Ar Eiropas Padomes palīdzību veidota TV pārraide "2+2" (latviešu un krievu preses žurnālistu diskusijas).

2002. g. divās valodās publicēts rakstu cikls par Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību.

2003. g. LCK sniedza ANO Cilvēktiesību komitejai komentārus par valdības ziņojumu par Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām izpildi Latvijā.

2005. g. sabiedrisko organizāciju pārveidoja par biedrību. EDSO apspriedē Varšavā par saistībām cilvēkdimensijā prezentēts ziņojums par situāciju Latvijā.

2007. g. uzsāktas radiopārraižu «Имеем право» (Mums ir tiesības) un «Тема недели» (Nedēļas tēma) sērijas, kopā ar "Baltic Insight" veidots ziņojums par Vispārējās mazākumtautību aizsardzības konvencijas ievērošanu Latvijā. LCK iestājas ENAR un AEDH.

2008. g. EDSO apspriedē Varšavā par saistībām cilvēkdimensijā prezentēts paziņojums par pilsonības problēmu Latvijā.

Ievērojamākās publikācijas 

No 1999. līdz 2004. g. LCK izdeva elektronisko biļetenu angļu valodā "Minority Issues in Latvia" (pirms tam un vēlāk aktuālo notikumu apskates tika regulāri publicētas Latvijas presē).

Izdotās grāmatas un brošūras:
 1999 — Human Rights and Minorities in Latvia
 2000 — Starptautiskie un reģionālie standarti minoritāšu tiesību jomā (arī krieviski)
 2002 — Нам 10 лет
 2002 — Report on the Implementation of the Framework Convention for the Protection of National Minorities in the Republic of Latvia 
 2003 — Mediju likumdošana, mazākumtautību jautājumi un Latvijas gadījuma izpēte 
 2004 — Тенденции изменения правового статуса различных групп российских соотечественников, постоянно проживающих в Латвийской Республике 
 2006 — Список различий в правах граждан и неграждан Латвии
 2007 — Неграждане Латвии 
 2008 — Citizens of a Non-Existent State
 2009 — Проблемы прав национальных меньшинств в Латвии и Эстонии (sadarbībā ar Cilvēktiesību informācijas centru, Tallina; arī angliski)
 2010 — Как выживают русских
 2011 — Citizens of a Non-Existent State (2. izdevums)
 2012 — Citoyens d'un état non-existant
 2012 — 20 лет в борьбе за справедливость
 2012 — Правовое положение русскоязычного меньшинства в Латвии
 2013 — Latvijas pilsoņu un nepilsoņu tiesību atšķirību saraksts (arī krieviski) 
 2015 — Mazākumtautību tiesiskais un faktiskais stāvoklis Latvijā pēc viņu aizstāvju datiem. 
 2020 — Language policy of Latvia.

LCK dalība lietu izskatīšanā starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās 

 Agafonova pret LR (par uzturēšanās atļauju) — ANO Cilvēktiesību komitejā — LR izsniedza uzturēšanās atļauju
 Ignatāne pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām) — ANO Cilvēktiesību komitejā (2001.g.) — viedoklis par labu Ignatānei
 Podkolzina pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām; pārstāvībā piedalījās arī britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2002.g.) — spriedums par labu Podkolzinai
 Rudova pret LR (par kasācijas tiesvedību) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2002.g.) — lēmums par labu LR
 Kuhareca pret LR (par uzvārda rakstību dokumentos) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2004.g.) — lēmums  par labu LR
 Ždanoka pret LR (par pasīvām vēlēšanu tiesībām; pārstāvībā piedalījās britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2004. g. spriedums par labu Ždanokai ir pārsūdzēts tiesas Lielajā palātā, kura 2006. g. taisīja gala spriedumu par labu LR.
 Ševanova pret LR (par uzturēšanās atļauju) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2006. g. spriedums par labu  Ševanovai ir pārsūdzēts tiesas Lielajā palātā, 2007. g. lieta izbeigta, atmaksājot Ševanovai tiesāšanās izdevumus.
 Mitina pret LR (par uzturēšanās atļauju) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2002. g. lēmums daļā un 2006. g. gala lēmums par labu LR.
 Miholapa pret LR (par procesu ex parte; pārstāvībā piedalījās britu advokāts V. Bourings) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2007. g.) — spriedums par labu Miholapai.
 Andrejeva pret LR (par pensijas stāža aprēķināšanu un civillietas izskatīšanas kārtību) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā (2009. g.) — Lielās palātas spriedums par labu Andrejevai.
 Raihmans pret LR (par personvārda rakstību dokumentos) — ANO Cilvēktiesību komiteja (2010. g.) — viedoklis par labu Raihmanam.
 Petrova pret LR (par piekrišanu orgānu transplantācijai)  — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2014. g. Palātas spriedums par labu Petrovai.
 Petropavlovskis pret LR (par vienlīdzīgu attieksmi naturalizācijas procesā) — Eiropas Cilvēktiesību tiesā — 2015. g. Palātas spriedums par labu LR.

Atsauces

Ārējās saites 
 LCK mājaslapa
 Biļetena "Minority Issues in Latvia" arhīvs 
 Uzziņa par LCK darbu 1992—1996 

Cilvēktiesību organizācijas Latvijā
Sabiedriskās organizācijas