Metrs

Metrs (simbols: m) ir Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) garuma pamatmērvienība, kas ir vienāda ar attālumu, ko gaisma veic vakuumā  sekundēs. CGS sistēmā garuma pamatmērvienība ir centimetrs.

Vēsturiski metra mērvienība radās 1797. gadā Francijā, un toreiz tika noteikts, ka tā ir vienāda ar  daļu no tā Zemes meridiāna garuma, kas ir novilkts caur Parīzi no Ziemeļpola līdz ekvatoram. Mērvienības nosaukums ir radies no grieķu vārda  (metron), kas nozīmē "mērs", "lineāls". No 1889. līdz 1960. gadam metrs bija vienāds ar stieņa garumu, kas bija izgatavots no platīna (90%) un irīdija (10%) sakausējuma, un atradās Parīzē Starptautiskajā svaru un mēru birojā (Bureau international des poids et mesures). 1960. gadā pieņēma, ka metrs ir attālums, kurā  reizes ietilpa kriptona-86 atomu izstarotās oranžas gaismas viļņa garums.  Pašreizējā definīcija, ka metrs ir attālums, ko gaisma veic vakuumā  sekundēs, ir spēkā kopš 1983. gada.

SI daudzkārtņi

Sakarības ar citām garuma mērvienībām

Atvasinātās vienības 
Mērvienība metrs ir dažu atvasināto mērvienību pamatā, piemēram, kvadrātmetrs (mēra laukumu), kubikmetrs (tilpumu). Metrs ir arī daļa no citu lielumu mērvienībām, piemēram, ātrumu mēra metros sekundē, paātrinājumu — metri sekundē ik sekundi, spēku — kilograms × metrs sekundē ik sekundi utt.

Atsauces

Ārējās saites 

Garuma mērvienības
SI pamatvienības