Dzelzceļa līnija Rīga Preču—Ērgļi

Dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi savienoja Rīgu ar Ērgļiem. Līnija gāja cauri Rīgai, Ropažu novada Ropažu pagastam, Stopiņu pagastam, Salaspils novadam, Siguldas novada Mālpils pagastam, Ogres novada Suntažu pagastam, Ķeipenes pagastam, Taurupes pagastam un Mazozolu pagastam un Madonas novada Ērgļu pagastam. Līnijas garums bija 98 km, sliežu platums 1524 mm.

Vēsture 
1935. gadā līnija tika uzbūvēta līdz Suntažiem, 1937. gadā līdz Ērgļiem, bija plānota bija šīs līnijas pagarināšana līdz Madonai, no kuras jau 1935. gadā tika uzbūvēta līnija līdz Lubānai. Tālāk bija plānots, ka šī līnija stiepsies līdz pat Kārsavai. Šos plānus izjauca Otrais pasaules karš.

1980. gadu beigās Baltijas dzelzceļa pārvalde sadarbībā ar RVR taisnajā dzelzceļa posmā no Cekules līdz Kangariem plānoja ierīkot elektrovilcienu izmēģinājumu poligonu, pret ko protestēja vietējie iedzīvotāji.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas dzelzceļa līnija bija tehniski novecojusi, tādēļ drošības apsvērumu dēļ dažos posmos vilciena braukšanas ātrums bija ierobežots līdz 25 km/h. Dzelzceļa līnijas atjaunošanu kavēja investīciju piesaiste, jo pa šo līniju netika pārvadātas tranzīta kravas. 
 veloveikala mārketinga kampaņā notika sacensība starp pasažieru vilcienu un riteņbraucējiem. Ātrākais riteņbraucējs apsteidza vilcienu par 45 minūtēm un 22 sekundēm.  pie Cekules notika automotrises avārija (sadursme ar kravas auto).  No  pasažieru vilcienu satiksme līnijā Rīga—Ērgļi tika pilnībā pārtraukta.
2009. gada jūnijā pieņemts lēmums dzelzceļa līniju demontēt.  

Dzelzceļa demontāža tika uzsākta  Ērgļu stacijā. Vispirms noņēma 2. sliežu ceļu un pēc tam, pamazām atkāpjoties Rīgas virzienā, tika noceltas sliedes no galvenā ceļa un iekrautas platformā, kas tika vilkta kopā ar demontāžas sastāvu.

Mūsdienās līnija saglabājusies posmā no Jāņavārtiem līdz Sauriešiem kā Šķirotavas stacijas pievedceļš. Saglabāts arī neliels sliežu posms pie Ķeipenes stacijas.

Tehniskie parametri 
Zemes kopdarbos pārstrādāti 678 500 m³ zemes. Uzbērts balasts - 240 000 m³. Ieklāti 153 000 gulšņi. Sliedes ~1430 tonnas. Minimālais līkņu rādiuss — 600 m. Maksimālais pieļaujamais kāpums 8 m/km. Starp kāpumiem un kritumiem minimālais līdzenuma garums — 300 m. Taisno ceļu kopgarums no visa maršruta — 84,56%, līkumi — 15,44%.
Uz 1938. gada 1. aprīli līnijas izveides izmaksas sastādīja Ls 10 404 951.

Stacijas 

Līdz ar šo dzelzceļa līniju tika uzbūvētas arī daudzas staciju ēkas, kas ir sava laika arhitektūras pieminekļi.
 Rīga Preču
 Acone
 Saurieši
 Cekule
 Jauncekule
 Ķivuļi
 Bajāri
 Kangari
 Remīne
 Augšciems
 Kārde
 Sidgunda
 Suntaži
 Kastrāne
 Vatrāne
 Ķeipene
 Plātere
 Taurupe
 Līčupe
 Baltava
 Roplaiņi
 Ērgļi

Attēlu galerija

Vēsturiski vilcienu saraksti un kartes

Atsauces

Ārējās saites 
 Rīgas-Ērgļu dzelzceļa līnijas automotrise nepilnu mēnesi pirms avārijas
 Velobrauciens pa bijušo Ērgļu dzelzceļu
 Videosižets par Ērgļu dzelzceļu
 Dzelzs ceļš
 Dzelzceļa līnija Rīga — Ērgļi (fotogalerija)
 Uzbērums Rīga—Ērgļi gaida stratēģisko ideju
 Dīzeļvilciens Ķeipenes tuvumā (video)
 Dzelzceļa līnija Rīga — Ērgļi
 Zudušie Suntaži. Dzelzceļa līnijas Rīga—Suntaži—Ērgļi vēsture 

Rīga
Ērgļi
Latvijas bijušās dzelzceļa līnijas