Sandra Kalniete

Sandra Kalniete (dzimusi ) ir mākslas zinātniece, politiķe, rakstniece un diplomāte. Mākslas teorijas zinātņu maģistre (1996). 
Latvijas Tautas frontes Valdes priekšsēdētāja vietniece (1988), Latvijas vēstniece ANO (1993—1995) un Francijā (1997—2002), Latvijas ārlietu ministre (2002—2004), Eiropas Parlamenta deputāte no Latvijas (kopš 2009).

Biogrāfija 

Dzimusi 1952. gada 22. decembrī KPFSR Tomskas apgabala Kolpaševas rajona Toguras ciemā izsūtīto latviešu Ligitas un Aivara Kalniešu ģimenē. Māte Ligita, dzimusi Dreifelde (1926—2006), kopā ar savu māti un tēvu bija 1941. gada 14. jūnijā deportēta uz Sibīriju. 1948. gadā viņa atgriezās Latvijā, bet 1949. gadā tika apcietināta un aizsūtīta atpakaļ. Tēvs Aivars (1931) kopā ar savu māti izsūtīti 1949. gada 25. martā.

1957. gada 30. maijā četrgadīgā Sandra Kalniete kopā ar vecākiem atgriezās Latvijā. Mācījās Rīgas 39. astoņgadīgajā skolā, Rīgas 49. vidusskolā, Rīgas 39. vidusskolā (1960—1971).
Neklātienē studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Mākslas kritikas fakultātes Mākslas vēstures un teorijas nodaļā (1975—1981). Pēc tam S. Kalniete strādāja par šuvēju ražošanas apvienības “Daiļrade” salonā “Baltijas modes” (1981—1982). 1983. gadā kļuva par sekretāri referenti LPSR Mākslinieku savienībā, bija tās Valdes atbildīgā sekretāre (1987—1990). Līdztekus strādāja par sekretāri izdevniecībā “Liesma” (1985—1987).

Politiskā karjera 
1988. gadā S. Kalniete iestājās Latvijas Tautas frontē un kļuva par Valdes priekšsēdētāja vietnieci. Pēc Augstākās padomes deklarācijas "Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu" pieņemšanas strādāja par protokola vadītāju Latvijas Republikas Ārlietu ministrijā (1990—1993). Bija ārlietu ministra vietniece Ivara Godmaņa valdībā un vēlāk Latvijas vēstniecībā Apvienotajā Karalistē 1. sekretāre. Papildinājās Līdsas Universitātes Starptautisko attiecību institūta kursos (1992).

No 1993. līdz 1995. gadam bija Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece ANO un UNESCO Eiropas mītnē Ženēvā. Apmeklēja Ženēvas Universitātes Starptautisko attiecību institūta kursus (1995).

No 1997. līdz 2002. gadam strādāja par Latvijas vēstnieci Francijā. 2002. gadā Saeima apstiprināja S. Kalnieti LR ārlietu ministres amatā Einara Repšes (JL) valdībā (2002. gada novembris—2004. gada marts). Viņas pilnvaru laikā 2003. gadā LR pievienojās ASV sabiedroto koalīcijas iebrukumam Irākā. 2004. gadā viņas vadībā izstrādāja izmaiņas Latvijas ārpolitikas stratēģiskajos dokumentos “Latvijas ārpolitikas pamatvirzieni līdz 2005. gadam” un “Latvijas Republikas ārpolitiskajā koncepcija”. 2004. gadā Latviju uzņēma NATO un Eiropas Savienībā.

2004. gadā Eiropas Parlaments apstiprināja viņu Eiropas Komisijas kolēģijas sastāvā par Eiropas Komisijas lauksaimniecības un zivsaimniecības komisāra Franca Fišlera t. s. ēnu komisāri. 2005. gadā kā līdzdibinātāja piedalījās Kokneses fonda izveidošanā.

2006. gada janvārī iestājās labēji konservatīvajā partijā “Jaunais laiks”. Novembrī ievēlēta Saeimā no partijas “Jaunais laiks” kandidātu saraksta.

2008. gada janvārī pameta partiju “Jaunais laiks” un iesaistījās jauna politiska spēka “Pilsoniskā savienība” veidošanā. Aprīlī piedalījās partijas “Pilsoniskā savienība” dibināšanā un kļuva par partijas Valdes priekšsēdētāju.

2009. gada jūnijā, kandidējot no partijas “Pilsoniskā savienība”, tika ievēlēta Eiropas Parlamentā, kur darbojās Eiropas Tautas partijas jeb kristīgo demokrātu politiskajā grupā.

Kļuva par Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pastāvīgo locekli un darbojās Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā kā aizstājēja. Priekšsēdētāja vietniece Eiropas Parlamenta delegācijā attiecībām ar Japānu un aizstājēja delegācijā ES un Turcijas apvienotajā parlamentārajā komitejā.

2011. gadā, apvienojoties partijām “Jaunais laiks”, “Pilsoniskā savienība” un “Sabiedrība citai politikai”, kļuva par partijas “Vienotība” biedri. 2011. gada 26. novembrī partijas “Vienotība” kongresā tika ievēlēta par partijas Domes priekššēdētāju, 2012. gada 1. decembrī ievēlēta atkārtoti.

2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās S. Kalniete, pārstāvot apvienības “Jaunā Vienotība” sarakstu, atkal tika ievēlēta Eiropas Parlamentā. Kalniete tika ievēlēta par Eiropas Tautas partijas grupas viceprezidenti.

Apbalvojumi 
 1995 — Triju Zvaigžņu ordenis, komandiere
 2000 — Ministru kabineta 2000. gada prēmija
 2001 — Francijas Goda Leģiona ordenis
 2002 — Francijas Akadēmiskā Palmas Zara ordenis
 2004 —  Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis
 2005 — Atzinības krusts, lielkrusta komandiere
 2009 — Fondation Mérite Européen zelta medaļa 
 2009 — Baltijas Asamblejas medaļa
 2018 — Trumena—Reigana Brīvības medaļa
2020 — Ukrainas Kņazienes Olgas ordeņa pirmā šķira

Ģimene 
Vīrs — Šveices arhitekts Ansis Reinhards, ar kuru Sandra ir pazīstama kopš 1989. gadā, kad viņi kopā strādāja Ženēvā, Latvijas pārstāvniecībā ANO.  "Man tas tolaik bija ļoti nepieciešams, jo biju padomju mucā augusi un pa spundi barota. Ansis bija tas, kurš man atvēra Rietumu pasauli," - teica Sandra. Ansis Ženēvā mācījas un dzīvoja kopš 1955. gada.

Darbi 

 Latviešu tekstilmāksla, 1989. 
 Es lauzu, tu lauzi, mēs lauzām. Viņi lūza, 2000.
 Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos, 2001. (stāsts par Sandras Kalnietes vecāku izsūtīšanu uz Sibīriju, visvairāk tulkotais latviešu literatūras darbs pēc neatkarības atgūšanas)
 Prjaņiks. Debasmannā. Tiramisū, 2012. (gan recepšu apkopojums, gan autobiogrāfisks stāsts par ēšanas tradīcijām Latvijā)

Atsauces

Ārējās saites 

 S.Kalnietes mājas lapa
 S.Kalnietes biogrāfija
 S.Kalnietes Twitter
 Ārlietu ministre Sandra Kalniete iepazīstina Saeimas Ārlietu komisiju ar Latvijas ārpolitikas pamatvirzienu projektu
 Par LR iesaistīšanus iebrukumā Irākā
 Ārlietu ministres Sandras Kalnietes uzruna un ziņojums par Eiropas Konventa darbību - 08.04.2003.
 S.Kalnietes intervija Latvijas Radio 29. janvāra raidījumā “Kāpnes”
 Ārlietu ministre Sandra Kalniete intervijā Neatkarīgajai rīta avīzei
 S.Kalniete. Izaicinājums. // "Diena", 04.02.2003.
 Sandra Kalniete: «Iebildumi pret mani Briselei nebija» (intervija)
 L. Lapsa par partijas "Jaunais laiks" deputātu zvērestu un tā lauzējiem
 Intervija ar S.Kalnieti - 29.03.2008.
 Kristovskis un Kalniete paziņo par jaunas partijas veidošanu
 N.Klaucēns. Debates par Irāku Latvijā.
 Valsts kreditējusi Kalnietes dzīvokļa iegādi

1952. gadā dzimušie
Tomskas apgabalā dzimušie
"Jaunā laika" politiķi
Pilsoniskās savienības politiķi
"Vienotības" politiķi
Latvijas ārlietu ministri
ES komisāri no Latvijas
9. Saeimas deputāti
Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas
Latvijas vēstnieki Francijā
Atmodas aktīvisti
Latvijas mākslas zinātnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Atzinības krusta lielkrusta komandieri
Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie
Ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeni apbalvotie