Rīgas vietniecība

Rīgas vietniecība (, , ) bija autonoma administratīva vienība Krievijas Impērijas sastāvā (1783–1796), kurā ietilpa Latvijas Vidzemes kultūrvēsturiskais novads un Igaunijas dienvidi. Civilās pārvaldes augstākā vara bija Rīgas ģenerālgubernatoram jeb vietvaldim (Statthalter von Riga, правитель Рижского наместничества).

Vēsture 
Krievijas ķeizariene Katrīna II 1783. gada 3. jūlijā izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība. 
To pārvaldīja ķeizarienes iecelts ģenerālgubernators, kura uzdevums bija augstākā uzraudzība pār guberņu un tiesības komandēt tajā izveidoto karaspēku. Līdz 1786. gadam kā padomdevēja organizācija vēl darbojās landrātu kolēģija. Pēc 1787. gada Rīgas rātes vietā bija vēlēts Rīgas pilsētas galva un pilsētas Dome. Lielās ģildes vietā tika izveidotas trīs tirgotāju ģildes. Katrā apriņķī tika izveidota zemes tiesa, kurā no pieciem piesēdētājiem divi bija zemnieki. 
1795. gadā par Rīgas vietniecības pārvaldnieku kļuva ģenerālis Kazimirs fon Meijendorfs.
Pēc Katrīnas II nāves viņas dēls Pāvils I 1796. gada 28. novembrī parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota Vidzemes guberņa.

Administratīvais iedalījums 

 Rīgas apriņķis (Rigische Kreis; Рижский уезд) – pilsētas Rīga, Daugavgrīva un Sloka, 25 draudžu novadi,
 Cēsu apriņķis (Wendensche Kreis; Венденский уезд) – pilsēta Cēsis, 16 draudžu novadi,
 Valmieras apriņķis (Wolmarsche Kreis; Вольмарский уезд) – pilsētas Valmiera, Limbaži, 13 draudžu novadi,
 Valkas apriņķis (Walksche Kreis; Валкский уезд) – pilsēta Valka, 11 draudžu novadi, 
 Veravas apriņķis (Werrosche Kreis; Верроский уезд) – pilsēta Verava, 8 draudžu novadi, 
 Tērbatas apriņķis (Dörptsche Kreis; Юрьевский (Дерптский) уезд) – pilsēta Tērbata, 14 draudžu novadi,
 Vīlandes apriņķis (Fellinsche Kreis; Феллинский уезд) – pilsēta Vīlande, 8 draudžu novadi, 
 Pērnavas apriņķis (Pernausche Kreis; Перновский уезд) – pilsēta Pērnava, 13 draudžu novadi, 
 Ārensburgas apriņķis (Arenburgische Kreis; Эзельский (Аренсбургский) уезд) – pilsēta Ārensburga, 16 draudžu novadi.

Pārvalde

Rīgas ģenerālgubernatori  

 1762–1791 Džordžs Brauns (George Browne) 
 1792–1798 Nikolajs Repņins (:ru:Николай Васильевич Репнин), vienlaikus arī Igaunijas gubernators un Rīgas ģenerālgubernators

Rīgas gubernatori 

(правители Рижского наместничества)
 1783 Nikolajs Naumovs 
 1783–1790 Aleksandrs Beklešovs (:ru:Беклешов, Александр Андреевич, 1745–1808), 
 1790–1792 Johans fon Reks (Johann von Reck :ru:Рек, Иван Григорьевич), 
 1792–1795 Pēteris fon der Pālens (Peter Ludwig von der Pahlen, 1745–1826) 
 1795–1797 Kazimirs fon Meijendorfs (Gerhard Konrad Kasimir von Meyendorff, 1749–1813)

Atsauces

Literatūra 
 Wilhelm Christian Friebe (1794: Physisch: ökonomisch, und statistische Bermerkungen von Lief- und Ehstland: oder von den beiden Statthalterschaften Riga und Reval. Erste Abteilung: Die Rigische Statthalterschaft, Riga: bey Johann Friedrich Hartknoch, Google books:

Ārējās saites 

 
Vidzemes vēsture
Latvijas vēsture
Igaunijas vēsture
Livonija
Krievijas Impērijas vietniecības