1962. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1962. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Janvāris 
 Aleksandrs Bieziņš veica pirmo plaušu rezekciju bērnam ar plaušu sastrutojumu.
 1. janvāris — tika atcelta abonēšanas maksa radio un televīzijai.

Februāris 
 J. Mešalkins un V. Fufins veica pirmās sirds operācijas Bērnu slimnīcā.

Aprīlis 
 12-13. aprīlis — Rīgā ZA Augstceltnes konferenču zālē notika republikas II dabas aizsardzības konference. Tajā tika nolasīti 14 referāti par LPSR dabas bagātību aizsardzību, LDVB uzdevumiem, skolu un zinātnes iestāžu darbu dabas aizsardzībā, par gaisa, ūdens, un augsnes tīrību, mežu stāvokli un to apsaimniekošanas principiem, par derīgo izrakteņu, virszemes un pazemes ūdeņu, medību saimniecības, zivju bagātību, un atsevišķu dabas pieminekļu aizsardzību.
 17. aprīlis — Jēkabpils pilsētai pievienoja Krustpils pilsētu.

Jūlijs 
 Tika pabeigta Dašavas—Rīgas gāzes vada izbūve.
 20. jūlijs — Zasulauka depo saņēma pirmos ER2 sērijas elektrovilcienus Nr. 300, 301, 302.

Decembris 
 18. decembris — tika likvidēti Aizputes, Alūksnes, Limbažu, Ilūkstes, Jelgavas, Siguldas un Viļānu rajoni.

Nezināms datums 
 Rīgā, Kirova (tagad Elizabetes) un Skolas ielu stūrī tika atvērts specializēts kinoteātris bērniem "Pionieris".
 Laukumā iepretīm Pionieru pilij (tagad Pils laukums), no rumpja, kuru bija paredzēts uzstādīt Esplanādē, kā pieminekli Staļinam, tika atklāts piemineklis Pēterim Stučkam. Tas tika demontēts 1991. gada augustā.
 Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca uzsāka veļas mazgājamās mašīnas "Rīga-8" (cena 70 rubļi) un centrifūgas "Gauja" (cena 40 rubļi) ražošanu.
 Tika dibināta Latvijas Kinematogrāfistu savienība.
 Latvijā tiek ieviesta obligātā astoņgadīgā izglītība.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Diena bez vakara" (režisors Māris Rudzītis)

Muzikālās filmas 
 "Mocarts un Saljēri" (režisors Vladimirs Gorikers)

Īsfilmas 
 "Baltie zvani" (režisors Ivars Kraulītis) (ietverta Latvijas Kultūras kanonā)

Dzimuši 
 10. februāris — Āris Auders, ārsts un politiķis (miris 2017. gadā)
 19. februāris — Ģirts Valdis Kristovskis, politiķis
 9. marts — Andrejs Požarnovs, ārsts un politiķis
 17. aprīlis — Vitālijs Samoilovs, hokejists, vārtsargu treneris
 1. maijs — Rihards Eigims, uzņēmējs un politiķis
 4. maijs — Ints Ķuzis, jurists, policijas ģenerālis (miris 2022. gadā)
 4. jūnijs — Laila Pakalniņa, režisore un scenāriste
 8. jūnijs — Arnis Cimdars, CVK priekšsēdētājs (miris 2021. gadā)
 29. jūnijs — Rodrigo Fomins (Igo), dziedātājs
 17. jūlijs — Aleksejs Loskutovs, jurists un politiķis
 8. augusts — Silvija Dreimane, juriste un politiķe
 13. augusts — Dainis Liepiņš, riteņbraucējs (miris 2020. gadā)
 25. augusts — Māris Bružiks, vieglatlēts
 27. augusts — Jānis Straume, ārsts un politiķis
 10. oktobris — Oļegs Andrejevs, dziedātājs (miris 2021. gadā)
 11. novembris — Māris Poikāns, bobslejists
 17. novembris — Jānis Ērglis, horeogrāfs
 30. decembris — Arvils Ašeradens, žurnālists un politiķis

Miruši 
 25. janvāris — Kārlis Karlsons, inženieris, ķīmiķis (1907. gadā)
 15. februāris — Ludvigs Sēja, diplomāts (1885. gadā)
 21. marts — Ādolfs Bļodnieks, politiķis, Latvijas Ministru prezidents (1889. gadā)
 14. jūnijs — Teodors Grīnbergs, luterāņu mācītājs (1870. gadā)
 10. jūlijs — Alberts Rumba, ātrslidotājs (1892. gadā)
 28. augusts — Jānis Jaunsudrabiņš, rakstnieks (1877. gadā)
 12. septembris — Oļģerds Grosvalds, žurnālists, mākslas kritiķis, politiķis un diplomāts (dzimis 1884. gadā)
 8. novembris — Mordehajs Nuroks (מרדכי נורוק), rabīns, Latvijas un Izraēlas politiķis (1884. gadā)
 13. novembris — Vilis Rīdzenieks, fotogrāfs (1884. gadā)
 29. decembris — Zāmuels Hops, Latvijas armijas seržants (dzimis 1890. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada