2002. gads

2002. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Šis gads bija:
 Starptautiskais Ekotūrisma un Kalnu gads.
 Lielbritānijā Nacionālais Zinātnes gads.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Austrija, Beļģija, Grieķija, Francija, Islande, Itālija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija un Vācija laida apgrozībā Eiro banknotes un monētas.
 5. janvāris — 15 gadu vecais pilots Čārlzs Bišops ar privāto lidmašīnu ietriecās kādā augstceltnē Tampas pilsētā Floridā, ASV, izraisot bailes iedzīvotājos par 2001. gada 11. septembra terora aktu atkārtošanos.
 22. janvāris — par Bulgārijas prezidentu tika iecelts Georgijs Parvanovs.
 31. janvāris — No Larsena šelfa ledāja Antarktīdas pussalā, Antarktīdā atlūza milzīgs ledus gabals. Kopumā 35 dienu periodā atdalījās 3,250 km² ledus šelfa.

Februāris 
 3. februāris — Kostarikā notika prezidenta un parlamenta vēlēšanas.
 8. februāris līdz 24. februāris — Soltleiksitijā, ASV, notika ziemas olimpiskās spēles.

Marts 
 4. marts — par Kosovas prezidentu ievēlēts Ibrahims Rugova.
 14. marts — netālu no Ringgoldas pilsētas Džordžijas štatā ASV notika auto katastrofa, kurā iesaistītas 125 automašīnas.
 17. marts — Portugālē notika parlamenta vēlēšanas.
 31. marts — Ukrainā notika parlamenta vēlēšanas.
 31. marts — zemestrīce Taivānā.

Aprīlis 
 20. aprīlis — Austrumtimora panāca starptautisku atzīšanu.
 21. aprīlis:
 Prezidenta vēlēšanu pirmā kārta Francijā.
 Čadā notika parlamenta vēlēšanas.
 25. aprīlis — startēja kosmosa kuģis Sojuz TM-34 ar otro "kosmisko tūristu" Marku Satlvortu un diviem profesionāliem kosmonautiem.

Maijs 
 5. maijs — Prezidenta vēlēšanu otrā kārta Francijā, kurā uzvarēja Žaks Širaks.
 12. maijs — Baikonurā, remonta laikā sabrūkot angāra jumtam, tika iznīcināts vienīgais kosmosā lidojušais padomju kosmoplāns Buran.
 20. maijs — Austrumtimora atjaunoja tās neatkarību.
 23. maijs — Igaunijā notika Eirovīzijas dziesmu konkurss, kurā uzvarēja Marija Naumova no Latvijas.
 31. maijs — Dienvidkorejā un Japānā atklāts FIFA Pasaules kausa spēles.

Jūnijs

Jūlijs 
 1. jūlijs — tika nodibināta Starptautiskā krimināltiesa, kas ļautu personām ierosināt lietas genocīda, noziegumu pret humānismu, kara noziegumu un agresijas gadījumos.
 1. jūlijs — Krievijas pasažieru lidmašīnas un kravas lidmašīnas sadursme Vācijas dienvidos, bojā gāja 71 cilvēki, 45 no tiem bērni.
 27. jūlijs — aviošova laikā Ļvivā, Ukrainā avarēja lidmašīna Su-27, nogalinot 77 un vairāk nekā 100 ievainojot (lielākā aviošova katastrofa vesturē).

Augusts

Septembris 
 10. septembris — Šveice, kas zināma ar tās neitralitāti, oficiāli iestājās ANO.
 19. septembris — Kotdivuārā sākās pilsoņu karš.
 22. septembris — Vācijā notika Bundestāga vēlēšanas, kurā uzvarēja sociāldemokrātu un zaļo koalīcija ar Gerhardu Šrēderu priekšgalā.

Oktobris 
 4. oktobris — par Nepālas premjerministru kļuva Lokendra Bahadurs Čands, nomainot Seru Bāduru Deubu.

Novembris 
 13. novembris — tankkugis Prestige nogrima pie Spānijas Galīcijas krasta, izraisot plašu naftas piesārņojumu.
 15. novembris — Hu Dzjiņtao kļuva par Ķīnas komunistiskās partijas ģenerālsekretāru.
 21. novembris — Čehijas galvaspilsētā Prāgā notika NATO samits, kura laikā Bulgārija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Rumānija, Slovākija un Slovēnija tika uzaicinātas pievienoties NATO blokam.

Decembris 
 4. decembris — Tika novērots pilns saules aptumsums.

Nezināms datums 

 Nīderlandes valodnieks Janss van Stīnbergens izveidoja mākslīgu poļuromāņu valodu — Venēdiks.

Dzimuši 
 16. aprīlis — Seidija Sinka (Sadie Sink), amerikāņu aktrise
 8. septembris — Geitens Mataraco (Gaten Matarazzo), amerikāņu aktieris
 22. novembris — Ouens Pauers (Owen Power), kanādiešu hokejists

Miruši

Janvāris 
 8. janvāris — Aleksandrs Prohorovs (Александр Михайлович Прохоров), krievu fiziķis (dzimis 1916. gadā)
 23. janvāris — Roberts Noziks (Robert Nozick), ASV filozofs (dzimis 1938.)
 28. janvāris — Astrīda Lindgrēna (Astrid Lindgren), zviedru bērnu grāmatu rakstniece (dzimusi 1907. gadā)

Februāris 
 6. februāris — Makss Perucs (Max Perutz), Austrijā dzimis molekulārbiologs (dzimis 1914. gadā)
 10. februāris — Traudla Junge (Traudl Junge), Hitlera sekretāre (dzimusi 1920. gadā)

Marts 
 11. marts — Džeimss Tobins (James Tobin), ASV ekonomists (dzimis 1918. gadā)
 13. marts — Hanss Georgs Gādamers (Hans-Georg Gadamer), vācu filozofs (dzimis 1900. gadā)
 24. marts — Cēzars Milsteins (César Milstein), Argentīnas izcelsmes britu zinātnieks (dzimis 1927. gadā)
 27. marts — Billijs Vailders (Billy Wilder), ASV kinorežisors (dzimis 1906. gadā)
 30. marts — Elizabete Bousa-Laiona (Elizabeth Bowes-Lyon) Apvienotās Karalistes karaļa Džordža VI sieva (dzimusi 1900. gadā)

Aprīlis 
 1. aprīlis — Simo Heihe (Simo Häyhä), somu karavīrs (dzimis 1905. gadā)
 18. aprīlis — Tūrs Heijerdāls (Thor Heyerdahl), norvēģu etnogrāfs, rakstnieks un ceļotājs (dzimis 1914. gadā)

Maijs 
 17. maijs — Lāslo Kubala (Kubala Stécz László), ungāru futbolists, treneris (dzimis 1927. gadā)
 20. maijs — Stīvens Džejs Gūlds (Stephen Jay Gould), ASV paleontologs (dzimis 1941. gadā)

Jūlijs 

 6. jūlijs — Džons Frankenheimers (John Frankenheimer), ASV kinorežisors (dzimis 1930. gadā)
 9. jūlijs — Rods Steigers (Rod Steiger), ASV kinoaktieris (dzimis 1925. gadā)
 28. jūlijs — Ārčers Mārtins (Archer John Porter Martin), angļu ķīmiķis (dzimis 1910. gadā)

Augusts 
 6. augusts — Edsgers Deikstra (Edsger Dijkstra), nīderlandiešu datorzinātnieks (dzimis 1930. gadā)
 31. augusts — Džordžs Porters (George Porter), angļu ķīmiķis (dzimis 1920. gadā)

Septembris 
 20. septembris — Sergejs Bodrovs jaunākais (Сергей Бодров-младший), krievu aktieris kinorežisors un scenārists (dzimis 1971. gadā)

Oktobris 
 18. oktobris — Nikolajs Rukavišņikovs (Николай Николаевич Рукавишников), PSRS kosmonauts (dzimis 1932. gadā)
 25. oktobris — Ričards Heriss (Richard Harris), īru kinoaktieris, dziedātājs (dzimis 1930. gadā)

Novembris 
 13. novembris — Huans Alberto Skjafīno (Juan Alberto Schiaffino), Urugvajas futbolists un treneris (dzimis 1925. gadā)
 18. novembris — Džeimss Kobērns (James Coburn), amerikāņu aktieris (dzimis 1928. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Daniels Kanemans, Vernons Smits
 Fizikā — Raimonds Dēviss, Masatoši Košiba, Rikardo Džakoni
 Fizioloģijā vai medicīnā — Sidnijs Breners, H. Roberts Horvics, Džons Sulstons
 Ķīmijā — Džons Fens, Koiči Tanaka, Kurts Vitričs
 Literatūrā — Imre Kertēss
 Miera veicināšanā — Džimijs Kārters