Benina

Benina (), oficiāli Beninas Republika (République du Bénin) ir valsts Rietumāfrikā. To dienvidos apskalo Gvinejas līcis, tā robežojas ar Togo rietumos, ar Nigēriju austrumos, bet ar Burkinafaso un ar Nigēru ziemeļos. Benina atrodas Subsahāras Āfrikas daļā. Beninas kopējā platība ir 114 763 km2 un to ietekmē tropu josla. Beninai ir samērā līdzens reljefs, izņemot ziemeļrietumu daļu uz robežas ar Togo, kurā ir izvietojusies Atakoras grēda. Benina ar 10,32 miljoniem iedzīvotāju ir astoņdesmit piektā lielākā valsts pasaulē.

Lai gan valsts pēdējo gadu laikā pieredzējusi ekonomisko attīstību un ir viena no Āfrikas lielākajām kokvilnas ražotājām, tā ir viena no nabadzīgākajām valstīm pasaulē.

Vēsture 
No 17. gadsimta sākuma mūsdienu Beninas teritorijā pastāvēja Dahomejas karaliste. Tā bija plaši pazīstama ar reālistisku bronzas figūru lējumiem. Tās iedzīvotāji tirgojās ar ziloņkaulu, pipariem, palmu eļļu un vergiem, kurus tālāk pārdeva portugāļiem. Pēc vergu tirdzniecības aizliegšanas Dahomeja zaudēja savu varenību. 1892. gadā  Francija pakļāva Beninu un 1899. gadā iekļāva to Franču Rietumāfrikā. 1960. gadā Benina ieguva neatkarību kā Dahomejas Republika. 1972. gadā pulkvedis Matjē Kereku veica valsts apvērsumu un kļuva par valsts prezidentu. 1975. gadā viņš par valsts ideoloģiju pasludināja marksismu-ļeņinismu un pārdēvēja valsti par Beninas Tautas Republiku. Nemieri 1989. gadā piespieda Kereku attiekties no marksisma-ļeņinisma un sarīkot brīvas vēlēšanas. 1990. gada 1. martā valsti pārdēvēja par Beninas Republiku. 1991. gada prezidenta vēlēšanās Kereku zaudēja Nikeforam Soglo. Mūsdienās Beninā valda daudzpartiju demokrātija.

Ģeogrāfija 
Benina atrodas Āfrikas rietumos starp Nigēras upi un Gvinejas līci. Beninas kopējā teritorija aizņem 114 763 km², kura sastāv no 110 622 km² jeb 98,2% sauszemes un 2 000 km² jeb 1,8% ar ūdeni klātas virsmas. Tā pēc platības ir simt pirmā lielākā valsts pasaulē un viena no mazākajām valstīm Āfrikā. Augstākais punkts ir Sokbaro kalns, kas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā un atrodas 658 metrus virs jūras līmeņa. Beninas krasta līnija gar Gvinejas līci ir 121 km gara.

Benina ir sadalīta piecos dabas reģionos. Piekrastes reģions ir zems, plašs un smilšains, kā arī šeit atrodas vairāki purvi un lagūnas. Pēc piekrastes reģiona virzienā uz ziemeļiem seko barre zeme. Nosaukums barre ir vārds, kuru franči ir ieviesuši izmantojot portugāļu vārdu barro, kas nozīmē "māls", un šeit šis iezis ir sastopams lielā daudzumā. Trešais dabas reģions ir Beninas plato, ceturtais ir Atakora kalni, bet piektais reģions atrodas valsts ziemeļos Nigēras līdzenumā, caur kuru plūst Nigēras upe.

Administratīvais iedalījums 
Benina sastāv no divpadsmit departamentiem un septiņdesmit septiņām komūnām. Oficiāli Beninas galvaspilsēta ir Portonovo, bet de facto galvaspilsēta ir Kotonu, kas ir Beninas ekonomiskais centrs un lielākā pilsēta.

Politika 
Biznesmenis Patrīss Talons kļuva par Beninas prezidentu, uzvarot 2016. gada vēlēšanās. Stājoties amatā, viņš apsolīja novērst terorismu valstī un veicināt nacionālo vienotību.

Benina ir ANO, Āfrikas Savienības un Frankofonijas pilntiesīga locekle.

2007. gadā Benina tika ierindota 53. vietā pasaulē pēc preses brīvības indeksa. 2005. gadā Benina ierindojās 88. vietā pasaulē pēc korupcijas attīstības līmeņa.

Iedzīvotāji 
Aptuveni 39% no Beninas iedzīvotājiem ir foni un tai radniecīgo cilšu pārstāvji. Valsts oficiālā valoda ir franču valoda, lai gan plaši izplatītas ir arī fonu un jorubu valodas.

Atsauces

Ārējās saites 

 
Āfrikas valstis