Pneimonija

Pneimonija (no , pneúmōn — 'plaušas') jeb plaušu karsonis ir plaušu iekaisuma slimība dažādos lielākos un mazākos apvidos, kas galvenokārt skar mazus gaisa maisiņus alveolas. Alveolas veselam cilvēkam nodrošina skābekļa uzņemšanu; tās ir mikroskopiskas, ar gaisu pildītas cistas. Pneimonijas raksturīgākie simptomi ir klepus, sāpes krūšu kurvī, paaugstināta ķermeņa temperatūra un apgrūtināta elpošana.

Pneimoniju var izraisīt dažādi cēloņi, tai skaitā inficēšanās ar baktērijām, vīrusiem, sēnēm vai parazītiem, kā arī ķīmiski vai fiziski bojājumi plaušu tuvumā. Pneimonijas izcelsme dažreiz tiek aprakstīta arī kā idiopātiska, tas ir, saslimšanas cēlonis nav skaidri zināms.

Klasifikācija 
 Sadzīvē iegūtā pneimonija (), ja cilvēks saslimst ārpus slimnīcas, biežākie izraisītāji ir pneimokoks (Streptococcus pneumoniae) un Pfeifera nūjiņa, kā arī atipiskās pneimonijas izraisošās mikoplazmas (Mycoplasma pneumoniae), hlamīdijas (Chl. pneumoniae) un gripas vīrusi.
 Slimnīcā iegūtā pneimonija (hospital-acquired pneumonia, nosocomial pneumonia), kas sākas vismaz 48—72 stundas pēc iestāšanās slimnīcā. Biežākie izraisītāji ir gramnegatīvās nūjiņas (klebsiella, legionella, zarnu nūjiņas, Proteus, pseidomonas, zeltainais stafilokoks). Ar to saslimst 0,5—1% hospitalizēto personu un īpaši bieži (15—20%) intensīvās terapijas nodaļu slimnieki.
 Aspirācijas pneimonija, ar kuru saslimst personas ar samaņas un rīšanas traucējumiem. Biežākie izraisītāji ir anaerobās baktērijas, piemēram, Peptostreptococcus, Bacteroides, Prevotella un Fusobacterium nucleatum. Aspirācijas pneimonija bieži komplicējas ar plaušu abscesu un/vai empiēmu.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Infekcijas slimības
Pulmonoloģija