Sociālistiskā Darba Varonis

Sociālistiskā Darba Varonis () bija goda nosaukums Padomju Savienībā par sasniegumiem ekonomikas un kultūras jomā. Tas bija augstākās izcilības pakāpes apbalvojums. Statusa ziņā tas līdzinājās Padomju Savienības Varonim, tikai civilajā jomā.

Vēsture 
Goda nosaukumu ieviesa 1938. gada 27. decembrī, kad Augstākās Padomes Prezidijs (APP) izdeva attiecīgu dekrētu. APP to piešķīra personām, kas parādījušas darba varonību, ar sevišķi izcilu novatorisku darbību devušas lielu ieguldījumu sabiedriskās ražošanas efektivitātes paaugstināšanā, veicinājušas PSRS tautas saimniecības, zinātnes un kultūras attīstību, padomju zemes varenības un slavas palielināšanos. Tāpat atņemt šo goda nosaukumu drīkstēja tikai APP.
Sākotnēji personām, kuras ieguvušas Sociālistiskā Darba Varoņa goda nosaukumu, piešķīra augstāko PSRS ordeni – Ļeņina ordeni un APP rakstu. Vēlāk, ar 1940. gada 22. maija APP lēmumu, papildus tika piešķirta zelta medaļa „Sirpis un āmurs”.
Sociālistiskā Darba Varoņus, kuri turpināja gūt ārkārtīgus sasniegumus, apbalvoja ar otro „Sirpja un Āmura” zelta medaļu un viņu dzimtenē uzstādīja bronzas krūšutēlu. Trīskārtējiem Sociālistiskā Darba Varoņiem tika paredzēta bronzas krūšutēla izvietošana netālu no plānotās Padomju pils, taču tas tā arī netika īstenots, jo pils netika uzcelta.
Medaļas dizaina autors bija A. Pomanskis.

Drīz pēc Polijas kampaņas beigām un Ziemas kara sākuma 1939. gada 20. decembrī šo apbalvojumu saņēma Josifs Staļins, tad ložmetēju dizaina izstrādātājs Vasīlijs Degtjarjovs 1940. gada 2. janvārī un deviņi ieroču dizaineri, to starpā bija Fjodors Tokarevs, Boriss Špitaļnijs, Nikolajs Poļikarpovs, Aleksandrs Jakovļevs, Jemeļians Bukovs un Vladimirs Kļimovs.

Līdz 1971. gada 1. septembrim goda nosaukumu bija saņēmuši 16 245 cilvēki (ieskaitot 4 497 sievietes), 105 (ieskaitot 25 sievietes) cilvēku saņēma divas vai vairākas „Sirpja un āmura” medaļas. Līdz 1988. gada 1. jūlijam goda nosaukumu bija saņēmuši 20 370 cilvēku, to skaitā 205 – divreiz un 16 – trīs reizes. Pēdējais goda nosaukumu piešķīra 1991. gada 21. decembrī.

Sociālistiskā Darba Varoņi Latvijas PSR 

Pirmais godalgas saņēmējs Latvijas PSR bija Ernests Zēbergs (1948. gada 26. aprīlī), kas saņēma goda nosaukumu par sasniegumiem lauksaimniecības sfērā. Vienīgā persona, latviete, kas saņēmusi goda nosaukumu divas reizes, ir Marta Semule. Goda nosaukums abas reizes viņai piešķirts par sasniegumiem lauksaimniecībā.

Latvieši-cittautieši, kas ieguvuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu citā PSR

Cittautieši-latvieši, kas ieguvuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu Latvijas PSR

Latvieši, kas zaudējuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu

Izmantotā literatūra 
 Oruzhie Magazine, Page 9, Issue 5 1998 & Issue 6 1998.
 "Солдат удачи" номер 9 (72) 2000 Д.Ширяев "Кто изобрел автомат Калашникова"

Atsauces