1985. gada laikapstākļi Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1985. gada laikapstākļi Latvijā. Līdzās 1986/1987. gada ziemai, 1984/1985. gada ziema bija visaukstākā 1980. gados un viena no aukstākajām 20. gadsimtā.

Gada notikumi

Janvāris 
Ļoti auksts bija 1985. gada janvāris, kad ledains sals un balti pārslu virpuļi valdīja milzīgajos Eiropas un Āzijas plašumos. Visā pasaulē pēc kārtas tika uzstādīti aukstuma, sniega biezuma un brāzmaina vēja rekordi. Ledus biezums Latvijas upēs sasniedza 30 cm, aizsala Rīgas līča lielākā daļa.

 15. janvāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −23,5 °C.
 21. janvāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −25,1 °C.

Februāris 
Līdzās aukstākajam 1929. un trešajam aukstākajam, 1940. gadam, 1985. gada februāris bija otrais aukstākais februāris ar mēneša vidējo gaisa temperatūru no −16 līdz −15 grādiem Latvijas austrumu daļā līdz −10 grādiem Baltijas jūras piekrastē. Daudzviet mēneša vidējā gaisa temperatūra bija līdz 9,5 grādus zemāka par normu. Aukstākais februāris arī Rīgā novērojumu vēsturē — mēneša vidējā gaisa temperatūra bija −13,4 °C.

 6. februāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −27,4 °C.
 11. februāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −31,4 °C.
 12. februāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −34,6 °C. Šī bija arī aukstākā 1985. gada diena Rīgā.
 24. februāris — Liepājā un Ventspilī tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −19,2 °C un −18,7 °C. 2011. gadā tika uzstādīts jauns rekords, attiecīgi −19,5 °C un −20,4 °C.

Aprīlis 
 27. aprīlis — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −4,6 °C.

Maijs 
 14. maijs — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, +27,7 °C.

Jūnijs 
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 104,1 mm.

 1. jūnijs — Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā diennakts nokrišņu daudzums sasniedza 49,4 mm.
 26. jūnijs — Liepājas rajonā pie Durbes plosījās virpuļviesulis. Ēkām tika norauti jumti, lauzti koki, izpostītas saimniecības ēkas un gaisā tika pacelts pat traktors. Virpuļvētra tika aprakstīta kā F3 intensitātes. Plkst. 13.30 F1 intensitātes tornado tika novērots arī Liepājā. Durbes pusē laiks bija neparasti tveicīgs. Pievakarē, īsi pirms sešiem, virs pilsētas savilkās negaisa mākoņi. Tie kārtām drūzmējās viens virs otra un lēnām griezās kā ūdens atvars. Satumsa kā pēc saules rieta. Blāvas gaismas uzplaiksnījumi no mākoņiem, tiecās sasniegt krēslojošo zemi. Durbes ezers kūpēja. Mākoņi sabiezēja zili violeti. Taču nelija. Un tad vibrējošu, dzirdei nepatīkamu skaņu pavadīti parādījās viesuļstabi. Ozolu birztalai, kam šis virpuļviesulis cieši paslīdēja garam, lielus zarus kā ar cirvi noskaldīja, stāsta Durbes kolhoza partijas organizācijas sekretāre Gunta Slišāne. Senpilsētiņas centrā savērpās veseli trīs šādi stabi. Mehānisko darbnīcu strādnieki redzēja, kā vienā mirklī gaisā tika uzsūknēts viss tuvējā dīķīša saturs. Gandrīz trīs metrus plata ūdensstrūkla drāzās augšup pāri koku galotnēm, bet lejup kā krusa bira ūdenskrātuves dibenā ilgi stāvējuši un laika gaitā noglumējuši melni akmeņi. Dažs labs no tiem divu kopā saliktu dūru apmērā. Bet Jaunoktē viesulis plosījās ar vēl lielāku spēku. Tur auga dižliepa, ko aptvert spēja divi rokās sadevušies vīri. Virpuļviesulis bija ieklupis koka lapotnē un vārda vistiešākajā nozīmē novērpis stumbru no saknēm, pastāstīja durbenietis, Tautas kontroles rajona komitejas priekšsēdētājs Edmans Slišāns, kurš rītā pēc vētras kopīgi ar kolhoza ļaudīm apraudzīja apkarini un noteica negaisa nodarīto postījumu apmērus. Vecs, bet vēl gana stiprs siena šķūnis turpat Jaunoktē bija sagāzies. Viens otrs no blokiem būvēts privātstallis izmētāts pa sastāvdaļām. Par otru spēcīgas iztrakošanās vietu viesuļstabs bija izvēlējies apkārtni pie "Ezīšu" mājām. Traktoru T-16 bija pacēla gaisi un apsvieda ar riteņiem uz augšu 8 metrus tālāk, stāsta kolhoza galvenais dispečers Ēriks Lūks. Bet šī mašīna sver gandrīz tonnu. Kā nācis, tā aizgāja. Iztrakojās stundu un pazuda. Stipras lietusgāzes un krusas pavadīts. Kartupeļu vagās paloju. Vienā biešu laukā šorīt kaijas peldas, teic Gunta Slišāne. Un partijas organizācijas sekretāre pastāsta, ka kolhoza celtnieki rītā pēc vētras nekavējoties stājušies pie stihijas postījumu novēršanas.

Jūlijs 
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 109,0 mm.

 25. jūlijs — Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā diennakts nokrišņu daudzums sasniedza 30,1 mm.

Augusts 
 15. augusts — karstākā 1985. gada diena Rīgā. Gaisa temperatūra sasniedza +29,5 °C.

Septembris 
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 137,4 mm.

Oktobris 
 5. oktobris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, +21,0 °C.

Decembris 
 7. decembris — vēja ātrums brāzmās Rīgā sasniedza 20 m/s.
 14. decembris — vēja ātrums brāzmās Liepājā sasniedza 21 m/s.

Gada pārskats

Temperatūra 
 Latvija:
 Latvija:
 Rīga: −34,6 °C (12. februāris)
 Rīga: +29,5 °C (15. augusts)

Nokrišņi 
 Nokrišņu gada summa Latvijā sastādīja aptuveni 715 mm.
 Nokrišņu gada summa Rīgā sastādīja 744,3 mm.

Laikapstākļu statistika Rīgā 
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.

Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas. Kamēr ir redzams šis paziņojums, dekāžu un diennakts nokrišņu informācija var būt neprecīza.

Kopumā gada laikā Rīgā tika novērots šādas atmosfēras parādības:
 Lietus — 133 dienas
 Sniegs — 82 dienas
 Negaiss — 16 dienas
 Migla — 41 dienas
 Krusa — 0 dienas

Skatīt arī 
 Latvijas klimats
 Rīgas klimats
 1985. gads Latvijā

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas klimats
1985. gads Latvijā