Johanness Brāmss

Johanness Brāmss (, dzimis , miris ) bija vācu romantisma laika komponists.

Brāmss pieskaitāms pie pasaules nozīmīgākajiem simfoniķiem, kaut sarakstījis tikai 4 simfonijas. Savas daiļrades dziļuma un filozofiskās nozīmes ziņā pielīdzināms Baham un Bēthovenam. Brāmss ir vācu filozofijas pārstāvis mūzikā, neprogrammātiskās mūzikas pārstāvis. Iztikas līdzekļu meklējumos koncertējis kā pianists un koncertmeistars, sadarbojies ar ungāru vijolnieku Edī Remenjī (ungāru mūzikas ietekme šīs sadarbības rezultātā). Šī sadarbība ilga periodā, kamēr Brāmsa mūziku dzimtenē neatzina. Atgriezies Vācijā, nodevās diriģenta darbam, iestudējot arī Bēthovena simfonijas.

Novatorismi 
 Pirmais rekviēms vācu valodā
 Izveido 2 žanrus klaviermūzikā — intermeco un kapričio
 Intermeco ir pārsvarā ar jūtu pasaules atainojumu; 
 Kapričio parādās arī sadzīves elementi

Atgriežas koncertžanrā pie dubultekspozīcijas

Tematika 

 Jūtu pasaule
 Sadzīve — vācu un ungāru tautu
 Nedaudz daba
 Humānisms, arī filosofiski
 Garīga satura atziņas

Mūzikas valoda 
 Melodija vāciskā mentalitāte un ungāriskais. Tipiski romantiskās, dziesmveida tēmas. Bēthoveniskās signāltēmas. Lieto baroka laikmeta mūzikas valodas semantiku (zīmju, simbolu valodu);
 Harmonija Lista robežās (mažorminorsistēma), jauninājumu nav. Ungāriskajā sfērā tāpat kā Lists veido Vervunkoša stila harmoniju

Žanri

Simfoniskā mūzika 
 4 simfonijas
 Vijoļkoncerts Re
 2 klavierkoncerti
 Dubultkoncerts vijolei un čellam

Instrumentālā kamermūzika 
 Klaviermūzika
Intermeco un kapričio

Pazīstamākie : intermeco Mib, Sib, La, mib, la; Kapričio si, re, fa#

 2 rapsodijas (turpina Lista aizsākto, bet necitē tautas mūziku) tautiskums jūtams intonācijās. Rapsodijas ir daudz apjomīgākas un viengabalainākas, tuvas sonātēm
 3 klaviersonātes līdzvērtīgas simfonijas žanram (paralēles ar Bēthovenu).
 “Variācijas un fūga pa Hendeļa tēmu”
 ”Variācijas-studijas par Paganīni tēmu” (la min kaprise)
 ”Ungāru dejas” klavierēm četrrocīgi.

Kameransambļi 

Līdzvērtīgi Brāmsa simfoniskajiem opusiem, dziļi pēc satura. Dažkārt īpatnēji salikumi, piem., klavieru trio — klavieres, vijole, mežrags.

Vokāli simfoniskā mūzika 
 Vācu rekviēms

Vokālā mūzika 

 Solodziesmas (~ 200)
Parāda gan vācisko, gan ungārisko. Raksta visā dzīves garumā. Vāciskā gaisotnē populārākās:
 ”Šūpļa dziesma”
 ”Veltīgā serenāde”
 ”Vientulība laukā”
Ungāriskās:
 Cikls ”Čigānu dziesmas” (8)
 Spilgtākā ”Čardašs”

Atsauces

Ārējās saites 

1833. gadā dzimušie
1897. gadā mirušie
Vācijas komponisti
Austriešu komponisti
Romantisma komponisti
Vācu komponisti
Hamburgā dzimušie