Ernsts Abe

Ernsts Karls Abe (;  — ) bija vācu fiziķis, optikas zinātnieks, uzņēmējs un sociālais reformators. Galvenokārt nodarbojies ar pētījumiem optikā. Kopā ar Oto Šotu un Karlu Ceisu viņš izstrādāja daudzus optiskos instrumentus. Viņš bija arī vācu zinātnisko mikroskopu, astronomisko teleskopu, planetāriju un citu modernu optisko sistēmu ražotāja Carl Zeiss AG līdzīpašnieks.

Personīgā dzīve 

Abe dzimis 1840. gada 23. janvārī Eizenahā, Saksen-Veimār-Eizenahā, Georga Ādama Abes un Elzabetes Kristīnas Bārfeldes dzimtā. Viņš nāca no pazemīgām mājām - viņa tēvs bija brigadieris spiningnīcā. Tēva darba devēja atbalstīts, Abe varēja apmeklēt vidusskolu un ar diezgan labām atzīmēm iegūt vispārējo kvalifikāciju uzņemšanai augstskolā, Eizenahas ģimnāzijā, kuru absolvēja 1857. gadā. Brīdī, kad viņš absolvēja skolu, viņa zinātniskais talants un spēcīgā griba jau bija kļuvusi acīmredzama. Tādējādi, neraugoties uz saspringto ģimenes finansiālo stāvokli, viņa tēvs nolēma atbalstīt Abes studijas Jēnas (1857—1859) un Getingenes Universitātē (1859—1861). Studentu laikā Abe sniedza privātstundas, lai uzlabotu savus ienākumus. Tēva darba devējs turpināja viņu finansēt. Abe saņēma doktora grādu filazofijā Getingenē 1861. gada 23. martā. Mācoties skolā, viņu ietekmēja Bernhards Rīmanis un Vilhelms Eduards Vēbers, kuri arī bija vieni no Getingenes septiņniekiem. 1863. gada 8. augustā viņš ieguva Jēnas Universitātes lektora kvalifikāciju. No 1866. gada Abe bija Karla Ceisa smalkmehānikas darbnīcas, kas vēlāk pārtapa par Ceisa optisko instrumentu rūpnīcu, līdzīpašnieks un zinātniskais vadītājs. Kopā ar vācu ķīmiķi Oto Šotu izveidojis stikla rūpnīcu Jēnā. 1870. gadā viņš pieņēma eksperimentālās fizikas, mehānikas un matemātikas asociētā profesora līgumu Jēnā. 1871. gadā viņš apprecējās ar vienu no Abes skolotāja, matemātiķa un fiziķa Kārļa Snela meitu Elizu Snelu, ar kuru viņam bija divas meitas. Pilnīgu profesora statusu viņš ieguva 1879. gadā. Viņš kļuva par Jēnas astronomijas un meteoroloģijas observatorijas direktoru 1878. gadā. 1889. gadā viņš kļuva par Bavārijas Zinātņu un humanitāro zinātņu akadēmijas locekli. Viņš bija arī Saksijas Zinātņu akadēmijas loceklis. Viņš tika atbrīvots no pasniedzēja pienākumiem Jēnas Universitātē 1891. gadā. Abe nomira 1905. gada 14. janvārī Jēnā. Viņš bija ateists.

Zinātniskajā darbībā galvenokārt nodarbojās ar pētījumiem optikā. 1873. gadā Abe izstrādāja teoriju par attēlu veidošanos mikroskopā un 1878. gadā viņš izveidoja pirmo moderno optisko mikroskopu. Vairāku optisko instrumentu, piemēram, Abes refraktometra, ahromata, Abes kondensora izgudrotājs.

Atsauces

Avoti

Ārējās saites

1840. gadā dzimušie
1905. gadā mirušie
Vācu fiziķi
Tīringenē dzimušie