Padomju Sociālistiskās Republikas

Padomju Sociālistiskās Republikas (PSR) bija padomju republikas, kas dažādos laika posmos no 1922. līdz 1991. gadam ietilpa Padomju Savienības sastāvā. Saskaņā ar konstitūciju (1924, 1936, 1977) tika deklarēts, ka katra PSR ir suverēna sociālistiska valsts, kas brīvprātīgi iestājusies PSRS. Tomēr faktiski PSRS no tās dibināšanas 1922. gadā līdz pat PSRS sabrukumam bija centralizēta valsts, kurā pārvaldi īstenoja PSRS varas orgāni Maskavā, republiku valdībām atstājot vietējās pašpārvaldes funkcijas. Baltijas valstis neatzīst, ka tās būtu iestājušās PSRS, jo par padomju sociālistiskajām republikām tās kļuva okupācijas rezultātā.

Valstiskais statuss 
Katrai PSR bija sava konstitūcija, ģerbonis, himna, galvaspilsēta, likumdevēja institūcija (Augstākā padome) un valdība (Ministru padome), bet nebija savas valūtas, armijas, ārlietu, likumdošanas, patstāvības iekšpolitikā un pārvaldē. Lielākā daļa PSR (izņemot KPFSR, Baltkrievijas un Ukrainas PSR) nebija starptautisko tiesību subjekti. PSR pilsoņi automātiski bija PSRS pilsoņi.

Vēsture 

Padomju Sociālistiskās Republikas izveidojās Krievijas pilsoņu kara rezultātā, kad īslaicīgi ir pastāvēja virkne valstisku veidojumu, kas sevi deklarēja kā PSR, piemēram, Taurijas padomju sociālistiskā republika (Советская Социалистическая Республика Тавриды) u.c. 
Pēc kara beigām 1922. gadā saglabājās tikai četras padomju republikas: Aizkaukāza PFSR, Baltkrievijas PSR, Krievijas PFSR un Ukrainas PSR, kas tika apvienotas PSR Savienībā. 

1923. gadā PSRS sastāvā iekļāva Horezmas PSR, 1924. gadā Buhāras PSR, kas drīz tika likvidētas un to teritorijās 1924. gadā izveidoja Turkmēnijas PSR un Uzbekijas PSR, bet 1929. gadā Tadžikijas PSR. 1936. gadā izveidoja Kazahijas PSR un Kirgīzijas PSR.

Otrā pasaules kara laikā 1940. gada 31. martā izveidoja Karēļu-somu PSR, kurā apvienoja Somijai atņemtās teritorijas ar Karēlijas APSR teritoriju. 
1940. gada 26. jūnijā PSRS pieteica ultimātu Rumānijas valdībai, pieprasot atdot Besarābiju un Bukovinu, daļā no anektētās teritorijas izveidoja Moldāvijas PSR.

Pēc Baltijas valstu okupācijas 1940. gada augustā PSRS tās anektēja un inkorporēja PSRS sastāvā kā Igaunijas PSR, Latvijas PSR un Lietuvas PSR.  
1944. gada 11. oktobrī PSRS anektēja arī Tuvas Tautas Republiku, tomēr iekļāva to PSRS sastāvā nevis kā PSR, bet kā autonomo apgabalu.

Pēc attiecību uzlabošanās ar Somiju 1956. gadā tika likvidēta Karēļu-somu PSR.
Citas PSR beidza pastāvēt līdz ar PSRS sabrukumu 1990.—1991. gadā.

PSR uzskaitījums 

Administratīvi un militārās ekspansijas ceļā PSR skaits tika mainīts, 1940. gadā sasniedzot maksimālo skaitu 16.
Pie Padomju Sociālistiskajām Republikām pieskaita šādus valstiskos veidojumus:

Austrumeiropas un Sibīrijas teritorijā 

  Krievijas PFSR (1922—1991)
  Baltkrievijas PSR (1922—1991)
  Ukrainas PSR (1922—1991)
  Moldāvijas PSR (1940—1991)

Centrālāzijas  teritorijā 
  Horezmas PSR (1923-1925)
  Buhāras PSR (1924)
  Uzbekijas PSR (1924—1991)
  Turkmēnijas PSR (1924—1991)
  Tadžikijas PSR (1929—1991)
  Kazahijas PSR (1936—1991)
  Kirgīzijas PSR (1936—1991)

Kaukāza teritorijā 

  Aizkaukāza PFSR (1922-1936)
  Armēnijas PSR (1936—1991)
  Azerbaidžānas PSR (1936—1991)
  Gruzijas PSR (1936—1991)
  PSR Abhāzija (1921-1931)

Ziemeļeiropas teritorijā 
  Karēļu-somu PSR (1940-1956)
  Igaunijas PSR (1940-1990)
  Latvijas PSR (1940-1990)
  Lietuvas PSR (1940-1990)

Skatīt arī 
 Padomju Sociālistisko Republiku Savienība
 Padomju Sociālistisko Republiku karogi

Ārējās saites