Ainažu jūrskola

Ainažu jūrskola bija pirmā jaunā tipa (Valdemāra) jūrskola Latvijas teritorijā. Dibināta Ainažos 1864. gada 23. novembrī pēc Krišjāņa Valdemāra iniciatīvas. Par pirmo skolas priekšnieku kļuva Kristiāns Dāls.

Vēsture 
Jūrskola dibināta Ainažos J. Veides mājā. Naudu skolas dibināšanai ziedoja turīgākie Ainažu apkārtnes zemnieki. Oficiālu jūrskolas statusu ieguvusi 1867. gadā. Jūrskola sākotnēji bija I kategorijas jūrskola ar vienu sagatavošanas un speciālo klasi. 1870. gadā kļuvusi par II kategorijas jūrskolu, bet 1880. gadā par III (augstākās) kategorijas. Kopš 1902. gada sešklasīga. Kopš 1875. gada audzēkņi eksāmenus kārtoja Pērnavas eksaminācijas komisijā. 34 darbības gados (līdz 1898) jūrskolā bija mācījies 2261 skolnieks. Eksāmenus bija nokārtojuši 220 tālbraucēju kapteiņi, 371 tālbraucēju stūrmanis un 150 tuvbraucēju kapteiņi.

Sākoties Pirmajam pasaules karam jūrskolu evakuēja uz Hersonas guberņu, kur tā darbojās līdz 1917. gadam. Jau 1918. gadā atsāka savu darbību Ainažos.

Jūrskolas ēka 
Jūrskola dibināta J. Veidem piederošā namā Ainažos. 1870. gadā tika uzcelta speciāla jūrskolas ēka, bet 1902. gadā, Jāņa Veides dāvinātajā zemes gabalā, tika uzcelta jauna divstāvu skolas ēka. Abas jūrskolas ēkas nodega Otrā pasaules kara laikā.
1960. gados jūrskolas ēka atjaunota un 1969. gadā tajā atklāts Ainažu jūrskolas muzejs.

Ievērojami absolventi 
 Tālbraucēju kapteiņi Jānis Sakne un Kārlis Purmalis
 Tālbraucēju kapteinis un kuģubūvētājs Oto Daniels Veide
 Tālbraucēju kapteiņi un kuģu īpašnieki Jānis Veide un Mārtiņš Veide
 Tālbraucēju kapteinis Miķelis Veide
 Tālbraucēju kapteiņi Miķelis Šnore un Pēteris Šnore
 Tālbraucēju kapteiņi un jūrskolotāji Nikolajs Raudseps un Jegors Raudseps.

Literatūra 
 Latvijas Jūrniecības vēsture, Rīga, 1998.

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa

Jūrskolas Latvijā
Ainaži
Vēstures pieminekļi Latvijā