Rēzeknes novads (2009—2021)

Rēzeknes novads bija pašvaldība Latgales vidū un pēc teritorijas platības lielākais Latvijas novads, aizņemot 2 524,1 km2. Iedzīvotāju skaits 2010. gadā pārsniedza 31 tūkstoti. Pēc iedzīvotāju skaita tas bija lielākais novads Latvijā, kurā nav nevienas pilsētas. Novadu veidoja 25 bijušā Rēzeknes rajona pašvaldības (pagasti). Novada administratīvais centrs atradās Rēzeknes pilsētā, kas neietilpa novadā.
Rēzeknes novads robežojās ar Kārsavas, Ciblas un Ludzas novadiem austrumos un ziemeļaustrumos, Dagdas un Aglonas novadiem dienvidos, Riebiņu, Viļānu un Madonas novadiem rietumos un ziemeļos esošo Balvu novadu.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Audriņu pagasts, Bērzgales pagasts, Čornajas pagasts, Dricānu pagasts, Feimaņu pagasts, Gaigalavas pagasts, Griškānu pagasts, Ilzeskalna pagasts, Kantinieku pagasts, Kaunatas pagasts, Lendžu pagasts, Lūznavas pagasts, Mākoņkalna pagasts, Maltas pagasts, Nagļu pagasts, Nautrēnu pagasts, Ozolaines pagasts, Ozolmuižas pagasts, Pušas pagasts, Rikavas pagasts, Sakstagala pagasts, Silmalas pagasts, Stoļerovas pagasts, Stružānu pagasts, Vērēmu pagasts, Dekšāres pagasts, Sokolku pagasts, Viļānu pagasts un Viļānu pilsēta.

Daba

Reljefs 
Rēzeknes novada lielākā daļa atrodas Latgales augstienē, tās ziemeļu un ziemeļrietumu nogāzē. Novada rietumdaļa atrodas Vidusdaugavas zemienē un Lubāna līdzenumā, bet ziemeļu daļa nedaudz iesniedzas Adzeles pacēlumā.

Ģeomorfoloģija 

 Pašreizējā reljefa lielformas, tāpat kā pārējā Latvijā veidojušās pēdējā apledojuma laikā, ledājam atkāpjoties. Kvartāra nogulumu segas biezums ir atšķirīgs. Novada ziemeļu un ziemeļrietumu daļā, kuras absolūtais augstums ir no 90 līdz 125 m vjl. un pārsvarā ir zemieņu teritorijas ar plašiem līdzenumiem, kvartāra nogulumu segas biezums svārstās no 5 līdz 20 m. Burzavas paugurainē, kur reljefs ir pauguraināks un absolūtais augstums ir 125—214 m vjl., nogulumu segas biezums arī ir krietni biezāks, vidēji 40—80 m. Tālāk uz dienvidiem nogulumu segas biezums ir tikai lielāks, dažviet (tuvāk Dagdas un Aglonas novadu robežām) pārsniedzot 90 m biezumu. Lielais Liepukalns atrodas tur, kur kvartāra nogulumu segas biezums ir vislielākais, vidēji līdz pat 120 m.
 Novada augstākais kalns ir Lielais Liepukalns, kas atrodas Rāznas Nacionālā parka teritorijā, administratīvi Kaunatas pagastā, tas ir arī Latgales augstienes augstākā virsotne un trešais augstākais kalns Latvijā. Tā augstums virs jūras līmeņa ir 289,8 m.
 Kvartāra virsas uzbūvi Lubānas līdzenuma apkārtnē veido ezera nogulumi, novada ziemeļu daļā plašas teritorijas aizņem purvu nogulumi, bet centrālo un dienvidu daļu klāj galvenokārt glaciālie nogulumi — morēnas mālsmilts un smilšmāls. Plašas teritorijas Maltas pazeminājumā, arī netālu no Sakstagala un Rēzeknes upes vidusposmam tuvējās teritorijas klāj fluvioglaciālie nogulumi — smiltis, grants un oļi.
 Rēzeknes novadā pleistocēna nogulumu nozīmīgākie griezumi ar radioaktīvā oglekļa (14C) datējumiem augu atliekās veikti Burzavas apkārtnē. To 14C vecums bija no 7 945 ± 200 līdz 12 970 ± 120 gadiem. Tas norāda, ka atrasto augu makroatliekas varēja būt no pleistocēna Alleroda, Vidējā vai Vēlā driassa klimata perioda līdz pat holocēna Boreālajam vai Atlantiskajam periodam. Datējot laukšpatu no smilts nogulumiem, Adamovas apkārtnē šo minerālu TL vecums bija 161 550 gadu (Tln 161,55 Tln--TLTL--48).

Hidrogrāfija 
Novadā atrodas divi lielākie Latvijas ezeri – Lubāns un Rāznas ezers, kas ir arī zivsaimnieciski nozīmīgākie ezeri valstī. Rāznas ezera virsmas platība ir 57,6km2, bet Lubāna ezera platība 80,7km2. Gar novada ziemeļu robežu tek Ičas upe, kas iztek no Burzavas pauguraines, bet ietek Aiviekstē, kura pēc tam — Lubānā.
Rēzeknes novada garākā upe ir Rēzekne. Tās iztek no Rāznas ezera un ietek Lubānas ezerā. Kopējais upes garums ir 116 km, bet kritums 71 m. Otra garākā upe ir Rēzeknes kreisā krasta pieteka Malta. Tās garums ir 105 km, bet kritums vēl lielāks nekā Rēzeknei — 97 m.

Flora un fauna 
813 kvadrātkilometru platībā ap Lubānu plešas Lubāna mitrājs, kas bioloģiskās daudzveidības ziņā ir unikāla vieta ne tikai Latvijā, bet arī starptautiskā mērogā. Lubānas klānos no putnu novērošanas torņiem te var novērot 224 putnu sugas, no kurām 44 ierakstītas Latvijas Sarkanajā grāmatā.

Rāznas Nacionālais parks 
Rēzeknes novadā atrodas jaunākais un otrs lielākais no četriem Latvijas Nacionālajiem parkiem — Rāznas Nacionālais parks. Kopējā parka platība ir 59615 ha un stiepjas ārpus novada robežām. Rēzeknes novadā tas aizņem Mākoņkalna, Čornajas, Kaunatas un Lūznavas pagastu teritorijas un ir klasificējams arī kā Natura 2000 teritorija. Te konstatēti 14 ES Biotopu direktīvas 1.pielikuma biotopi.
Rāznas Nacionālā parka teritorijā esošie kultūrvēsturiskie pieminekļi:
 Melnā Dugstigala katoļu baznīca
 Vagaļu senkapi
 Asticu viduslaiku kapsēta
 Višķeru senkapu zvanu tornis un vārti
 Zosnas muižas pārvaldnieka māja
 Parks Zosnas muižā
 Zundu senkapi
 Dvarču senkapi
 Lipušku vectīcibnieku kopienas lūgšanu nams
 Kaunatas katoļu baznīca
 Ubagovas Velna akmens — kulta vieta

Vēsture 

Apgabals ar Rēzekni kā administratīvo centru ir pastāvējis jau kopš 1285. gada. Ietilpstot dažādu valstu sastāvā, tā nosaukums ir mainījies. Vispirms Rēzeknes fogteja, tad Rēzeknes trakts, Rēzeknes apriņķis, Rēzeknes rajons un Rēzeknes novads. Aizņemtās teritorijas un iedzīvotāju skaita ziņā vislīdzīgākie ir bijušais rajons un pašreizējais novads. Platības un iedzīvotāju skaita ziņā toreizējais Rēzeknes apriņķis bija viens no lielākajiem apriņķiem Latvijā. Piemēram, 1938. gadā Rēzeknes apriņķī bija 158 183 iedzīvotāji un tas bija trešais lielākais pēc Rīgas un Daugavpils apriņķiem. Jāņem vērā, ka tajā laikā arī apriņķa platība — 4253 km2 bija krietni lielāka par vēlākā rajona un pašreizējā novada platību.
Skatīt administratīvi teritoriālās vienības, kurām administratīvais centrs bija Rēzekne.

Rēzeknes novads tika izveidots pēc 2008. gadā izdotā Administratīvi teritoriālās reformas likuma, likvidējot Rēzeknes rajonu.
Atšķirībā no Rēzeknes rajona, novadā neietilpst Viļānu pilsēta ar Dekšāru, Sokolku un Viļānu pagastiem.

2021. gadā Rēzeknes novadam pievienoja Viļānu novadu.

Teritoriālais iedalījums 

Rēzeknes novads sastāv no 25 pagastiem. Platības ziņā lielākais ir Silmalas pagasts (195 km²), bet mazākais — Strūžānu pagasts (38 km²). Novadam ir cieša saikne ar Rēzeknes pilsētu, jo tā atrodas novada centrā, bet reizē ir ārpus tā administratīvajām robežām un ģeogrāfiski to var raksturot kā anklāva tipa teritoriju. Salīdzinot ar citiem Latvijas novadiem, Rēzeknes novadā ir lielākais ciemu skaits Latvijā, no kuriem daudzi ir skrajciemi, jeb t.s. sādžas, kuru kopējais skaits novadā ir vairāk nekā 900. Arī vidējciemu skaits novadā ir vislielākais starp visiem Latvijas novadiem (aptuveni 50).
Iedzīvotāju skaita ziņā lielākais pagasts ar 3234 iedzīvotājiem ir Maltas pagasts. Tas ir arī viens no mazākajiem pagastiem, 89,8 km2. Līdz ar to iedzīvotāju blīvums uz 1km2 ir diezgan augsts (36 iedz./km2), salīdzinot ar vidējo iedzīvotāju blīvumu novadā.

Pagasta administratīvais centrs ir Malta. 1930. gados tas bija lielākais ciems Rēzeknes apriņķī. Tajā atrodas 1780. gadā celtā Rozentovas (Maltas) Sv. Krusta Pagodināšanas Romas katoļu baznīca. Tā ir koka celtne ar vienu torni, kas vairākas reizes tikusi pārbūvēta, to pagarinot, lai pielāgotu pieaugošās draudzes vajadzībām.
Pēc iedzīvotāju skaita otrs lielākais ir Ozolaines pagasts (2025 iedzīvotāji). Tā platība ir 80,4 km2 un pagasta centrs Bekši. Trešais lielākais pagasts novadā ir Griškānu pagasts ar 2006 iedzīvotājiem 76,8 km2 lielā teritorijā. Griškānu pagasta teritorija ietilpst Rēzeknes speciālās ekonomiskās zona teritorijā (81, 7 ha). Šajā teritorijā darbojošies uzņēmumi var iegūt Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas uzņēmuma statusu un saņemt nodokļu atlaides.  Tā kā pagasts robežojas ar Rēzeknes pilsētu, tā teritorijā atrodas vairāki ar pilsētu saistīti uzņēmumi.

iedzīvotāju skaits dots par 2008-2011. gada datiem.

Apdzīvotās vietas

Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita un dzimumu sadalījuma izmaiņas Rēzeknes novadā no 2009. līdz 2017. gadam:

Etniskais sastāvs

Pašvaldība

Dome 
Novada dome sastāv no 17 deputātiem. Sākotnēji ievēlot, tie pārstāvēja 3 politiskās partijas un apvienības, taču pēc Jaunā Laika, Pilsoniskā Savienības un Tautas partijas likvidēšanās, palika tika divas — Saskaņas Centrs un Zaļo un Zemnieku Savienība.

2009. gada Rēzeknes novada domes vēlēšanas 

2009. gada Rēzeknes novada domes vēlēšanās Rēzeknes novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Rēzeknes novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Saskaņas centrs (35,21%), bet kopā novada domē iekļuva 3 no 9 sarakstiem.

2017. gada pašvaldību vēlēšanās Saskaņa ieguva 6 no 17 deputātu vietām. 2017. gada 26. jūnijā par Rēzeknes novada domes priekšsēdētāju vienbalsīgi atkārtoti tika ievēlēts Latgales partijas, Vienotība, Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" kopīgā saraksta līderis Monvīds Švarcs, Elvīrai Pizānei no Saskaņas saglabājot vietnieces amatu.

Tautsaimniecība

Rūpniecība un ražošana 

Vairums ražošanas uzņēmumu atrodas RSEZ teritorijā (ārpus Rēzeknes pilsētas robežām).
 RSEZ SIA Verems
Novada teritorijā lielākais rūpniecības uzņēmums ir Latvijas finiera meitas komercsadarbība RSEZ SIA "Verems". Tas atrodas Verēmu pagasta Lejas Ančupānos, netālo no Rēzeknes apvedceļa gandrīz pie pilsētas administratīvās robežas. Tajā strādā 536 darbinieki. Uzņēmums ir specializējies kokapstrādē, mežizstrādē, kokmateriālu iepirkšanā un vairumtirdzniecībā un ražo lielfoprmāta bērza saplākšņus.
Citi uzņēmumi Rēzeknes novadā:
 SIA LEAX Rēzekne RSEZ
Atrodas Ozolaines pagasta Tēviņos Pārstāv vienu no LEAX Group metālapstrādes uzņēmumiem Latvijā un Zviedrijā. Nodarbojas ar sērijveida metālapstrādi.
 RSEZ Rigamet SIA
Atrodas Meļņovā, Verēmu pagastā. Ražo nerūsējošā tērauda un citu niķeļa sakausējumu caurules. Ražošanu uzsāka 2009. gada decembrī.
 Strūžānu atroadas kūdras fabrika, kura specializējusies brikešu ražošanā, kuras iegūst netālajā Strūžādu kūdras ieguves laukā. Pašlaik kūdras fabrikā ražošanas process ir apturēts.
 A/S Nagļi nodarbojas ar zivju audzēšanu, inkubāciju un tirdzniecību. Nagļu zivju audzēšanas komplekss tika nodibināts 1968. gadā karpu audzēšanai. 2001. gadā uzņēmums tika reorganizēts akciju sabiedrībā. Pēdējos gados kopā ar karpu audzēšanu tika apgūta arī līdaku audzēšanas tehnoloģija. Šodien AS Nagļi pastāvīgi piegādā ekoloģiski tīru produkciju — dzīvas zivis — Latvijas veikaliem. AS Nagļi ir līderis starp Latvijas pārtikas karpas ražotājiem. šeit atrodas vislielākie zivju dīķi (kopplatība — 2700 ha) un vislielākās applūstošās pļavas slīkšņas Latvijā.

Lauksaimniecība 
Zemnieku saimniecības specializējušās galvenokārt graudkopībā un piena lopkopībā. Ir vairāki kokapstrādes un mežistrādes uzņēmumi. Mazāk saimniecības nodarbojas ar augļkopību, cūkkopību, aitkopību, putnkopību un biškopību. Rāznas un Lubāna ezeru (sevišķi Nagļu pagastā) tuvumā nodarbojas ar zivjkopību, kurai blakus nozare ir arī tūrisms. Ir daži būvniecības uzņēmumi, mēbeļu ražotāji, transporta un kravu pārvadātāji kā arī stādaudzētavas. Neliels skaits uzņēmumu nodarbojas ar dārzeņu audzēšanu.

Transports 

Rēzeknes novads ir svarīgs transporta koridors. Tajā krustojas Eiropas nozīmes autoceļi E22 un E262, kā arī valsts nozīmes autoceļi A12, A13 un A15, kā arī citi vietējas nozīmes autoceļi un divas dzelzceļa līnijas Rīga—Maskava un Sanktpēterburga—Varšava.

Interesanti, ka no dienvidiem uz ziemeļaustrumiem Rēzeknes novadu šķērsojošā dzelzceļa līnija Sanktpēterburga—Varšava ir pirmā un visvecākā dzelzceļa maģistrāle Latvijas teritorijā (atklāta 1860. gadā).
Virzienā Rīga—Zilupe cauri Rēzeknes novadam kursē pasažieru vilciens, piestājot šādās novada stacijās (neskaitot Rēzekne II, kas ir Rēzeknes pilsētā):
 Sakstagals;
 Taudejāņi;
 Cirma.

Tūrisms 
Galvenie tūrisma objekti Rēzeknes novadā ir Rāznas Nacionālā parka teritorija, ieskaitot Rāznas ezeru, kultūrvēsturiskie objekti Feimaņu, Lūznavas, Nautrēnu, Sakstagala u.c. kultūrvēsturiski bagātajos pagastos un Lubāna ezera apkārtne ar tā mitrājiem un aplūstošajām pļavām, kas ir lieliska vieta putnu vērošanai. Gaigalavas putnu novērošanas torņos iespējams vērot mitrainē mītošo 224 putnu sugas. Šeit Pavasaros un rudeņos apmetas tūkstošiem migrējošu ūdensputnu. Lubāna apkārtne ir viena no senākajām apmetņu vietām Baltijā. Teirumnīku purva taka ved cauri trīs purviem, bet netālu no Rēzeknes Z/s „Untumi” nodarbojas ar zirgaudzēšanu un piedāvā zirgu izjādes. Šeit arī vienīgā Baltijā iespēja vērot stārķu dzīvi ar optisko ierīču palīdzību. Sakstagalā atrodas Franča Trasuna muzejs "Kolnasāta".

Izglītība 
Novadā darbojas 8 vidusskolas, 7 pamatskolas, 3 sanatorijas internātpamatskolas un 2 profesionālās izglītības iestādes. Pēc skolu tīkla reorganizācijas 5 pamatskolas un Maltas bērnu – jauniešu centrs kļuva par citu izglītības iestāžu struktūrvienībām. Pirmsskolas izglītības programmas šobrīd tiek īstenotas 19 pirmsskolas izglītības iestādēs un 7 skolās.

Sports

Kultūra 

Novads lepojas arī ar nemateriālām kultūras vērtībām – tautas mākslas kolektīviem, tautas daiļamata meistariem, talantīgām un neordinārām personībām. Koktēlnieki, metālkalēji, klūdziņu pinēji, seno mūzikas instrumentu darinātāji, keramiķi, audējas un ādas apstrādes meistari sniedz ne tikai estētisku baudījumu, bet arī popularizē seno amatu prasmes.

Visplašāk pārstāvēta ir podniecība. Keramiķi ir apvienojušies divās lietišķās mākslas studijās – Latvijas Kultūras fonda kopā „Pūdnīku skūla” un tautas lietišķās mākslas studijā „Rēzeknes apriņķa pūdnīki”. Latgales keramika ir iekļauta Latvijas kultūras kanonā, kas nozīmē, ka tā ir viens no izcilākajiem un ievērojamākajiem valsts kultūras vērtību kopumiem. Kā savdabīgs Latgales kultūras zīmols ir ikgadējās Latgales podnieku dienas, kad durvis visiem interesentiem ver daudzas keramikas darbnīcas. Svētku kulminācija ir izstādes atklāšana – tad podniecība apmeklētājiem paveras visā tās meistarībā, daudzveidībā un krāšņumā.
Novada 237 kultūras pieminekļi iekļauti Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

Reliģija

Ievērojami novadnieki 

 Joņs Seiļs (1832—1928), arī Dzīsmu Joņs, pirmais latgaliešu rakstnieks, latgaliešu dziesminieks, rokraksta grāmatniecības pārstāvis
 Gustavs Manteifelis (1832—1916) vēsturnieks, etnogrāfs, mecenāts, grāmatu izdevējs
 Andrivs Jūrdžs (1845—1925) ievērojamākais Latgales rokraksta grāmatniecības pārstāvis
 Pīters Miglinīks (1850—1883) dzejnieks, tautas tiesību aizstāvis
 Francis Trasuns (1864—1926) literāts, valstsvīrs, kultūras un garīgais darbinieks
 Antons Kazričs (1862—1917), flotes virsnieks, ģenerālmajors  
 Eduards Kazričs (1871—1911), Krievijas Impērijas Valsts domes II sasaukuma deputāts
 Nikodems Rancāns (1870—1933) garīdznieks, rakstnieks, pasniedzējs
 Francis Kemps (1876—1952) literāts, politiķis, kultūras darbinieks, Saeimas deputāts
 Antonijs Springovičs (1876—1958) Latvijas Romas katoļu baznīcas arhibīskaps
 Jāzeps Rancāns (1886—1969) Romas katoļu baznīcas bīskaps, Latvijas Republikas Valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā
 Boļeslavs Brežgo (1887—1957) pirmais profesionālais latgaliešu vēsturnieks, Briseles Universitātes zinātņu doktors
 Staņislavs Jaudzems (1890—1969) skolotājs un sabiedriskais darbinieks, Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923)
 Valērija Seile (1891—1970) latgaliešu un latviešu izglītības un sabiedriskā darbiniece, Latgales Zemes padomes sekretāre
 Boļeslavs Sloskāns (1893—1981) Romas katoļu baznīcas Cilitānas titulārbīskaps, Mogiļevas un Minskas apustuliskais administrators, Rīgas metropolijas Rīgas arhidiecēzes palīgbīskaps
 Jānis Rubulis (1893—1960) sabiedrisks un politisks darbinieks, satversmes sapulces, Saeimas deputāts
 Staņislavs Kambala (1893—1941) latviešu strēlnieks, sabiedrisks un politisks darbinieks
 Antons Rupainis (1906—1976) rakstnieks, kordiriģents, skolotājs, režisors
 Vladislavs Lōcis (1912—1984) rakstnieks, grāmatu izdevējs
 Jānis Klīdzējs (1914—2000) rakstnieks, Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris
 Pēteris Babris (1917—1996) pedagogs, trimdas latvietis, ASV
 Jānis Pujāts (1930) Latvijas Romas katoļu baznīcas arhibīskaps, kardināls
 Pēteris Jurciņš (1932—2004) rakstnieks, pulkvežleitnants, Latvijas Policijas akadēmijas sabiedrisko lietu nodaļas vadītājs, "Latvijas Radio" radioprogrammu vadītājs
 Antons Kūkojs (1940) rakstnieks, režisors, scenogrāfs, aktieris
 Viktors Skudra (1943) latviešu jurists, pirmais atjaunotās Latvijas Republikas tieslietu ministrs
 Staņislavs Šķesters (1958) Saeimas deputāts
 Viktors Lācis (1977) latviešu vieglatlēts, treneris

Ievērojamas vietas 

 Grāfa Borha Lejas dzirnavas
 Spriņģu pilskalns (Golberova gora)
 Īdeņas pilskalns 
 Mākoņkalns
 Piemineklis "Krusta nesējs" (Feimaņi)
 Baldas ūdensdzirnavas
 Zosnas (Veczosnas) muiža
 Lūznavas muižas apbūve ar parku
 Zviedru skansts (Kuces kalns, Jumpravas kalns) (Solta, Dekšāres pag.)
 Rasnupļu (Opiņķu) pilskalns
 Veitko muiža (Bērzgale)
 Rikavas muiža
 Pušas muižas kapela
 Bikovas muižas (Gaigalava)
 Adamovas muiža (Adamova, Verēmu pag.)

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Rāznas nacionālais parks
 Rēzeknes novada Griškānu pagasta pārvalde 
 Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas pārvalde

 
Latvijas bijušie novadi