Fortum

Fortum Oyj ir Somijas enerģētikas uzņēmums. Tas ir dibināts 1998. gadā, apvienojoties uzņēmumiem Imatran Voima un Neste. Tā galvenais birojs atrodas Espo.

Fortum darbojas Skandināvijā. Uzņēmums apkalpo un uztur elektrostacijas un veic citus ar enerģētiku saistītus pakalpojumus.

Fortum Oyj akcijas tiek kotētas Nasdaq Helsinki biržā un ietilpst OMX Helsinki 25 indeksā. Uzņēmumam ir vairāk nekā  akcionāru, lielākais akciju turētājs ir Somijas valsts ar 50,76 %.
Fortum ir vienīgais Ziemeļvalstu enerģētikas uzņēmums, kas reģistrēts Dow Jones Sustainability Index.

Vēsture 
Fortum priekšteci Imatran Voima Oy Somijas valsts dibināja 1932. gadā, lai apkalpotu hidroelektrostaciju Imatrā. Vēlāk Imatran Voima ieguva citas elektrostacijas, to skaitā Lovīsas AES.

1998. gadā Imatran Voima tika apvienots ar naftas pārstrādes uzņēmumu Neste Oy, abos Somijas valsts bija lielākais akciju turētājs. Apvienošanās stājās spēkā 1999. gada 1. janvārī. Jaunā uzņēmuma nosaukums — Fortum Oyj. Agrākais Imatran Voima Oy tika pārdēvēts par Fortum Power and Heat Oy. Izveidoti jauni uzņēmumi Fortum Service Oy un Fortum Engineering Oy.
Vienlaicīgi Neste piederošās gāzes uzņēmuma Gasum kapitāldaļas tika sadalītas; Fortum (Fortum Oil and Gas Oy) ieguva 25 %.
Fortum piederošais Gullspångs Kraft kopā ar Stokholmas pašvaldības Stockholm Energi izveidoja kopuzņēmumu Birka Energi.

2000. gadā Fortum iegādājās Stora Enso piederošos aktīvus elektrostacijās. Tika iegādāts Vācijas reģionālais elektroapgādes uzņēmums Wesertal. Šīs iegādes palielināja Fortum elektrības ieguvi par 10 %.
2002. gadā Fortum no Stokholmas pašvaldības nopirka visas Birka Energi kapitāldaļas.
2003. gada janvārī Fortum Engineering apvienojās ar Empower Engineering, izveidojot asociēto uzņēmumu Enprima Engineering, kas nodarbojās ar enerģētiskās inženierijas konsultēšanu.

2004. gadā no Fortum naftas pārstrāde tika atdalīta atsevišķā uzņēmumā Neste Oil Oyj. Uzņēmumu sadalīšana tika pabeigta 2005. gada pavasarī. Fortum turpināja darboties elektoenerģijas jomā.
2004. gadā Fortum no Stora Enso, UPM un M-real nopirka Gasum kapitāldaļas (kopā 6 %), tādējādi Fortum kontrolēja 31 % Gasum.

2006. gadā Fortum iegādājās 99,8 % Vācijas energouzņēmuma E.ON meitas uzņēmuma E.ON Finland Oyj kapitāldaļas.
2008. gadā Fortum nopirka akcijas Krievijas teritoriālajā ģenerācijas kompānijā TGC-10 (tagad OAO Fortum).

2011. gadā Fortum pārdeva tam piederošās 25 % Somijas elektroenerģijas pārvades tīkla operatora Fingrid kapitāldaļas. 2011. gadā maza mēroga siltumenerģijas uzņēmums Fortum Energiaratkaisut (tagad Adven) tika pārdots EQT Infrastructure Fund.
2013. gada decembrī tika paziņots, ka Fortum sadales tīkls Somijā tiks pārdots uzņēmumam Suomi Power Networks.
2013. gadā elektrības sadales tīkls Norvēģijā un uzņēmumu Fredrikstad Energi un Fredrikstad Energi Nett kapitāldaļas tika pārdotas uzņēmumam Hafslund Group, kā arī siltuma bizness — investīciju fondam iCON Infrastructure Partners II, L.P.
2014. gada 1. jūlijā no E.ON Ruhrgas International GmbH nopirkti Igaunijas gāzes uzņēmuma Eesti Gaas 33,66 % akciju, tādējādi palielinot Fortum daļu tajā līdz 51,4 %.
2014. gada 3. novembrī Fortum savas Gasum kapitāldaļas pārdeva Somijas valstij par 310 miljonu EUR.
2015. gadā elektrības sadales tīkls Zviedrijā tika pārdots Ellevio. Tādējādi Fortum bija izbeidzis elektrības sadales biznesu.

2016. gada 1. aprīlī uzņēmuma biznesa struktūra tika reorganizēta trīs segmentos: Generation (elektroenerģijas ražošana), City Solutions (galvenokārt bijusī siltuma un elektrības pārdošana un risinājumi) un Russia (Krievija). Bez tam izveidotas divas attīstības nodaļas: M&A and Solar & Wind Development un Technology and New Ventures, kas atskaitēs tika rādītas zem Other.
2016. gadā tika iegādāts Polijas elektrības un gāzes pārdošanas uzņēmums Grupa DUON S.A. 2016. gadā tika nopirkts uzņēmums Ekokem, kas bija Ziemevalstu vadošais atkritumu pārstrādātājs, kas specializējies bīstamo atkritumu apstrādē, materiālu un atkritumu pārstrādāšanā, noglabāšanas risinājumos, augsnes attīrīšanā un vides būvniecībā. 2017. gada aprīlī Ekokem pārdēvēts par Fortum Waste Solutions Oy un uz tā bāzes izveidota nodaļa Recycling and Waste Solutions.

2017. gada janvārī no Norvēģijas enerģētikas uzņēmuma Nordkraft tika iegādāti trīs vēja ģeneratoru parki.
1. martā no City Solutions tika atdalīta nodaļa Consumer Solutions.
2017. gada septembrī Fortum paziņoja, ka no E.ON pirks 46,65 % Vācijas enerģētikas uzņēmuma Uniper kapitāldaļas, vēloties iegūt arī 53 % no pārējiem akciju turētājiem. 2018. gada 26. jūnijā beidzās akciju brīvprātīgās pirkšanas piedāvājums, Fortum iegūstot 47,12 % Uniper kapitāldaļu.
2017. gadā Fortum un Krievijas Rusnano izveidoja nodibinājumu Wind Energy Development Fund, lai Krievijā attīstītu vēja ģeneratoru parkus.
2018. gada 6. martā iegādāts Vācijas uzņēmums Plugsurfing, uzlādes pakalpojuma sniedzējs elektromobiļiem.
2019. gada maijā Fortum un Nordkraft dibināja kopuzņēmumu Fortum Nordkraft Vind DA, lai Norvēģijas attīstītu vēja enerģijas projektus.
2019. gada 8. oktobrī tika panākta vienošanās ar uzņēmumiem Elliott un Knight Vinke par Uniper 20,5 % kapitāldaļu iegādi.
20. decembrī tika paziņots, ka Fortum situmapgādes bizness Joensū par 530 miljoniem eiro tiks pārdots uzņēmumam Savon Voima Oyj.

2020. gada 16. janvārī Fortum iegādājās Somijas uzņēmumu Crisolteq, kas izstrādājis unikālu metodi derīgo metālu atgūšanai, pārstrādājot litija jonu akumulatorus.
6. februārī uzņēmums pavēstīja, ka apsver siltumapgādes biznesa Polijā, Baltijas valstīs un Somijas Jervenpā iespējamo pārdošanu.
2. martā tika paziņots, ka Fortum prezidents un izpilddirektors Peka Lundmarks pāries darbā uz citu uzņēmumu (amatu viņš atstāja 31. augustā, nākamajā dienā kļūstot par Nokia izpilddirektoru).
26. martā tika pabeigta Uniper kapitāldaļu iegādes pirmā daļa, Fortum iegūstot 69,6 % Uniper kapitāldaļu un kļūstot par vairākuma akcionāru. 8. maijā Fortum bija ieguvis 73,4 % Uniper kapitāldaļu.
1. jūlijā par prezidentu un izpilddirektoru kļuva līdzšinējais Fortum finanšu direktors Markuss Rauramo.
3. jūlijā tika paziņots, ka siltumapgādes bizness Jervenpā un Tūsulas rajonā tiks pārdots konsorcijam, kurā apvienojušies uzņēmumi Vantaa Energy, Infranode un Keva; darījums tika pabeigts 19. augustā.
2021. gada 12. martā tika paziņots, ka siltumapgādes bizness Baltijas valstīs par 800 miljoniem eiro tiks pārdots Šveices investīciju uzņēmumam Partners Group; darījums pabeigts 5. jūlijā par pārdošanas summu 710 miljoni eiro.
30. jūnijā Fortum vienojās par 29,9 miljardiem Zviedrijas kronu pārdot Zviedrijas siltuma un dzesēšanas apgādes uzņēmuma Stockholm Exergi Holding AB (publ) 50 % kapitāldaļu Eiropas investīciju konsorcijam (APG, Alecta, PGGM, Keva un AXA); darījums pabeigts 20. septembrī.

2022. gada 22. martā Fortum vienojās par 10 miljardiem Norvēģijas kronu pārdot Norvēģijas siltuma apgādes uzņēmuma Fortum Oslo Varme AS 50 % kapitāldaļu investīciju konsorcijam (Hafslund Eco, Infranode un HitecVision); darījums pabeigts 19. maijā.
Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā meitas uzņēmumam Uniper 2022. gada pirmajā pusgadā zaudējumi pārsniedza 12 miljardus eiro pēc tam, kad to nopietni ietekmēja piegādes samazināšanās un augstās cenas pēc Eiropas Savienības enerģētikas strīda ar Krieviju. Jūlijā Vācijas valdība piekrita glābt Uniper ar 15 miljardu eiro glābšanas darījumu, valdībai pārņemot 30 % Uniper akciju, samazinot Fortum īpašumtiesības līdz 56 %.
Augusta sākumā Krievijas prezidents aizliedza "nedraudzīgajām" valstīm pārdot savus aktīvus finanšu sektorā un enerģijas sektorā (tas attiecās arī uz Fortum un Uniper), un rietumvalstu sankcijas Krievijai apgrūtināja spēkstaciju uzturēšanu darba kārtībā. Ja elektrostacijas netiktu darbinātas, uzņēmumiem draudētu lieli naudas sodi.
21. septembrī Vācijas federālā valdība vienojās, ka no Fortum atpirks visas tam piederošās Uniper kapitāldaļas. 21. decembrī Fortum, Uniper un Vācijas valdība parakstīja galīgo vienošanos par Uniper iegādi.

2023. gada martā Fortum publicēja jauno stratēģiju, kurā galvenā uzmanība bija pievērsta drošai tīras enerģijas piegādei un oglekļa emisiju samazināšanai Ziemeļvalstu rūpniecībā. Uzņēmums arī noteica stingrākus mērķus vides jomā. Mērķis bija līdz 2030. gadam panākt oglekļa neitralitāti, un līdz 2027. gada beigām pakāpeniski pārtraukt ogļu izmantošanu.
2023. gada 25. aprīlī Krievijas prezidents Vladimirs Putins izdeva dekrētu Nr. 302 "Par atsevišķu aktīvu pagaidu pārvaldīšanu", kas ļauj valdības aģentūrām veikt ārējo pārvaldību attiecībā uz aktīviem, kas pieder ārvalstu personām, kas saistītas ar dekrētā uzskaitītajām tā sauktajām "nedraudzīgajām valstīm". Pamatojoties uz to, Krievijas Valsts īpašumu pārvalde Rosimuščestvo 26. aprīlī arestēja Fortum meitasuzņēmumu PAO Fortum, atlaižot PAO Fortumizpilddirektoru un atņemot Fortum akcionāra tiesības. 11. maijā Fortum paziņoja, ka norakstīs Krievijas aktīvus aptuveni 1,7 miljardu EUR apmērā.

Uzņēmuma struktūra 
Fortum bizness ir sadalīts vairākās grupās:

Generation 
Elektroenerģijas nodaļa (Generation). Uzņēmumam pilnībā vai daļēji pieder aptuveni 270 elektrostaciju Somijā un Zviedrijā, kas ražoja 48,1 TWh elektroenerģijas 2011. gadā. No tām 244 ir hidroelektrostacijas. Fortum Power and Heat Oy pieder Lovīsas atomelektrostacija.

City Solutions 
City Solutions segmenta uzņēmumi piedāvā ilgtspējīgus risinājumus pilsētām. Segments ietver apsildīšanu un dzesēšanu, enerģijas iegūšanu no atkritumiem, apkalpošanu, biomasas un citus otrreizējās izmantošanas risinājumus. Darbība aptver Skandināviju, Baltijas valstis un Poliju.
Fortum pieder vairāk nekā 20 koģenerācijas stacijas Ziemeļvalstīs, Baltijas valstīs un Polijā. Kopējais saražotais enerģijas apjoms 2011. gadā bija 22,6 TWh.

Consumer Solutions 
Consumer Solutions nodarbojas ar elektrības un gāzes mazumtirdzniecību Skandināvijā un Polijā.

Fortum agrākās grupas

Russia 
Krievija bija izdalīta atsevišķā segmentā. Tā nodarbojās ar elektroenerģijas un siltuma ražošanu un pārdošanu Krievijā. Nodaļā ietilpa uzņēmums OAO Fortum, kam piederēja astoņas ar gāzi darbināmas koģenerācijas stacijas Urālos un Rietumsibīrijā.
Fortum piederēja vairāk nekā 29 % uzņēmuma TGC-10, kas darbojās Krievijas ziemeļrietumos, kapitāldaļu.
2023. gada aprīlī Krievijas valdība konfiscēja Fortum aktīvus Krievijā.

Uniper 
Fortum piederēja Vācijas enerģētikas uzņēmuma Uniper 77,96 % kapitāldaļu. Uniper tika pārdots Vācijas valdībai 2022. gadā.

Fortum Latvijā 
Fortum Latvijā bija pārstāvēts no 2007. līdz 2021. gadam, kad tas aktīvus Latvijā pārdeva Šveices investīciju uzņēmumam Partners Group. Tagad Fortum bijušie uzņēmumi Latvijā dabojas ar Gren zīmolu.

1994. gadā tika dibināts uzņēmums SIA Baltic Power Ltd Latvia. 1996. gadā to iegādājās Zviedrijas uzņēmums Vattenfall un mainīja nosaukumu uz SIA Vattenfall Latvia. 2007. gadā to nopirka Nīderlandē reģistrētais Fortum grupas uzņēmums Fortum Holding B.V. un pārdēvēja par SIA Fortum Latvija. Uzņēmums nodarbojās ar siltumenerģijas ražošanu un piegādi Starptautiskajai lidostai "Rīga".

2001. gadā tika reģistrēts uzņēmums SIA Jelgavas Koģenerācija. 2008. gadā to nopirka SIA Fortum Latvija un pārdēvēja par SIA Fortum Jelgava. 2012. gada 20. aprīlī Jelgavā tika ielikts pamatakmens biomasas koģenerācijas stacijai, ar kuru paredzēts aizstāt līdz šim izmantotās katlu mājas. Staciju atklāja 2013. gada 11. septembrī. Tās elektriskā jauda bija 23 MW, bet siltumenerģijas jauda — 45 MW; gadā saražojot 110 GWh elektroenerģijas un 230 GWh siltumenerģijas. Kurināšanai izmantoja koksnes šķeldu, bet tehnoloģija ļāva izmantot arī kūdru un koksnes atlikumus.

1999. gadā bija dibināta Fortum Engineering Ltd. Rīgas pastāvīgā pārstāvniecība. 2003. gadā tai mainīts nosaukums uz Enprima Engineering Ltd filiāle Latvijā, bet 2009. gadā likvidēta.

2005. gadā tika reģistrēta Fortum grupas uzņēmuma Fortum Power and Heat Oy filiāle Latvijā, kas nodarbojās ar inženiertehniskajām konsultācijām.

Pēc tam, kad 2013. gadā SIA Fortum Latvija izbeidza sadarbību ar Rīgas lidostu, 2014. gadā tā tika reorganizēta, atdalot no tās meitas uzņēmumu Fortum Jelgava.

2014. gada 12. decembrī tika dibināts Fortum Holding B.V. meitas uzņēmums SIA Fortum Latvia, kas izveidots, atdalot daļas no Fortum Jelgava.

2018. gada 26. jūnijā Konkurences padome atļāva SIA Fortum Latvia iegūt vienpersonisku kontroli pār SIA BK Enerģija, SIA Energy&Communication un SIA Sprino, kas ražoja siltumenerģiju un elektroenerģiju Daugavpilī.
2019. gada 19. augustā SIA Sprino tika pārdēvēts par SIA Fortum Daugavpils, un tam pievienoti uzņēmumi SIA BK Enerģija un SIA Energy&Communication.

Kad 2021. gada 5. jūlijā siltumapgādes bizness Baltijas valstīs tika pārdots Šveices investīciju uzņēmuma Partners Group meitas uzņēmumam Gren Holding Company B.V., Fortum Latvijas uzņēmumi nonāca tā pārvaldībā. 30. jūlijā SIA SIA Fortum Latvia pārdēvēja par SIA Gren Latvija. 5. augustā SIA Fortum Jelgava pārdēvēja par SIA Gren Jelgava. 16. augustā SIA Fortum Daugavpils pārdēvēja par SIA Gren Daugavpils.

Atsauces

Ārējās saites 
 Fortum vietne

 
Helsinku biržā kotētie uzņēmumi