Anšlavs Eglītis

Anšlavs Eglītis ( — ) bija latviešu rakstnieks, žurnālists un gleznotājs. Rakstnieka Viktora Eglīša dēls.

Biogrāfija 
Anšlavs Eglītis piedzima  Rīgā, Viktora un Marijas Eglīšu ģimenē. 1. pasaules kara laikā bija bēgļu gaitās Krievijā, atgriezies Latvijā 1918. gadā, sākotnēji ģimene dzīvoja Alūksnē. A. Eglīša māte Marija Krievijā pavadītajā laikā guva plaušu slimību.

1919. gadā sācis dzīvot Rīgā, sācis mācīties 2. ģimnāzijā un apmeklēt Valdemāra Tones gleznošanas studiju. 1925. gadā saslimis ar tuberkulozi un devies ārstēties uz Šveici, Leisenes sanatoriju netālu no Ženēvas. Ap to laiku māte mirusi no Krievijā gūtās slimības. 1926. gadā publicēts Eglīša pirmais dzejolis "Lords".

1935. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmiju un strādājis par zīmēšanas skolotāju. 1936. gadā publicēts pirmais A. Eglīša stāstu krājums "Maestro". 1938. gadā sācis strādāt laikrakstā "Jaunākās Ziņas", no 1940. līdz 1941. gadam darbojies arī žurnālā "Atpūta". Nodevies arī literārajam darbam.  devies uz Kurzemi, pēc tam emigrācijā uz Vāciju. Pēc Berlīnes bombardēšanas nodedzis dzīvoklis. Devies uz Šveici. 1950. gadā pārcēlies uz Kalifornijas štatu ASV. Trimdā sarakstījis ap 50 darbu, publicējies arī ASV presē, recenzējot kinofilmas un teātra izrādes.

Miris  no vēža. Ticis kremēts.

2018. gadā pēc A. Eglīša romāna "Homo novus" motīviem veidota filma, kas apraksta kaislības 30. gadu beigu Rīgas mākslinieku dzīvē. Tapusi par godu Latvija 100.

2021. gadā Inciema ūdenstornī izveidota ekspozīcija Anšlava Eglīša un ģimenes piemiņai.

Darbi

Proza 
 Maestro (1936)
 Līgavu mednieki (1939)
 Nestundas (1940)
 Ģīmetne (1943)
 Valdemārs Tone (1944)
 Homo novus (1944)
 Kazanovas mētelis (1946)
 Sīksta dzīvība (1950)
 Laimīgie (1952)
 Švābu kapričo (1952)
 Karuselis (1956)
 Misters Sorrijs (1956)
 Omartija kundze (1958)
 Sveiciens Ofija kundzei (1958)
 Ilze (1959)
 Malahīta dievs (1961)
 Vai te var dabūt alu? (1961)
 Divi kāpieni (1961)
 Pansija pilī (1962)
 Pēdējais radījums (1963)
 Trešais zvans (1965)
 Nav tak dzimtene (1966 pirmais triloģijā)
 Tiesa nāk (1967)
 Pēdējais mohikānis (1969)
 Cilvēks mežā (1970 otrais triloģijā)
 Es nepievienojos (1971)
 Lielais mēmais (1972)
 Piecas dienas (1976)
 Kas izpostīja latvisko stūrīti? (1977)
 Cilvēks no mēness (1979)
 Vai zini zemi citronas kur zied? (1980 trešais triloģijā)
 Es nebiju varonis (1984)
 Ciemiņš no dzimtenes (1992)
 Adžurdžonga
 Bezkaunīgie veči
 Čingishana gals
 Teoduls Supersakso
 Ekrāns un skatuve

Dzejoļu krājumi 
 Vientulis un dzīrotājs (1938)

Lugas 
 Kosmo konfirmācija (1943)
 Par purna tiesu (1943)
 Galma gleznotājs (1946)
 Kazanovas mētelis (1947)
 Sandra (1953)
 Lūdzu ienāciet ser I un II (1974)

Anšlava Eglīša darbu tulkojumi citās valodās 
 Ajurjonga [Adžurdžonga; angļu val.]. Translated from Latvian by L. Parks. Stockholm: Daugava, 1955.
 Inimene kuult [Cilvēks no mēness; igauņu val.]. Läti keelest tölkinud Inge Kuutan. Toronto: Estoprint, 1956.
 Stāsts angļu tulkojumā publicēts Short Story International, Vol. 2, No. 10, January 1966.
 Dschingis Khans Ende [Čingishana gals, vācu val.] Aus dem Lettischen übertragen von Charlotte Torp. Hamburg : Harry v. Hofmann Verlag, 1968.
 "Ferdinand and Sybil" [Ferdinands un Sibila], "Please, come in, sir!'" [Lūdzu ienāciet, ser!; lugas angļu val.]. Transl. and introd. by J. Valters. Bridge across the sea: Seven Baltic plays. Edited by Alfreds Straumanis. Prospect Heights, Illinois: Waveland Press, 1983.
 "Фараон" [Faraons; stāsts krievu val. ]. Пер. Нины Бать. Даугава, 1988, N 10, с. 73.-89.
 "Тридцать третья новогодняя елка" [stāsts; krievu val.] Кино, 1989, No. 12, С. 17.-20.
 "Охотники за невестами" [Līgavu mednieki; krievu val. ]. Пер. Леона Гвина. Даугава, 1990, No. 2.—6. 
 "Портрет" [Portrets; krievu val. ]. Пер. Виолы Ругайс. Родник, 1990, No. 11.-12.
 "Рождественский подарок" [Ziemassvētku dāvana; stāsts, krievu val.] Пер. с латыш. В. Дорошенко. Субботний День, 1991, 9 марта.
 "Пять дней" [Piecas dienas; romāna fragments krievu val.] Перевела И. Цыгальская. Даугава, 1994, No. 3, С. 51.-55.
 "Leo" [luga angļu val.]. Anšlavs Eglītis un Veronika Janelsiņa. Two Plays. Losandželosa: Astra, 1995.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 

Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
Latviešu žurnālisti
Latviešu mākslinieki
Latvijas gleznotāji
ASV latvieši
Trimdas latviešu rakstnieki
20. gadsimta rakstnieki
Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas absolventi
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Rīgā dzimušie