Jaroslavs Vladimirovičs

Jaroslavs Vladimirovičs, saukts Gudrais, kristīts kā Jurijs (, , , vikingu:Jarizleifr; dzimis ap 978. gadu, miris ) bija Kijivas Krievzemes Kijivas lielkņazs un Novgorodas kņazs. Vladimira Svjatoslaviča dēls. Tēva nāves laikā 1015. gadā bija Novgorodas vietvaldis. 1019. gadā padzina vecāko brāli Svjatopolku Vladimiroviču no troņa Kijivā, un kļuva par Kijivas liekņazu. Ilgās Jaroslava valdīšanas laikā tika kodificēts likumu krājums "Krievu tiesa". Jaroslava Gudrā valdīšanas laiks bija viens no Kijivas Krievzemes uzplaukuma periodiem.

Dzīvesgājums 

Nav saglabājušās ziņas par Jaroslava dzimšanu un bērnības gadiem. Par Jaroslava māti vairums vēsturnieku uzskata Polockas kņazieni Rognedu Rogvolodovnu. Iesākumā tēvs Vladimirs Svjatoslavičs aizsūtīja Jaroslavu valdīt pār Rostovu. Par Jaroslava valdīšanu Rostovā trūkst drošu ziņu. Viena no leģendām saista Jaroslavu ar Jaroslavļas pilsētas dibināšanu. Vēlāk tēvs (pēc dažām ziņām - 1011. gadā) iecēla Jaroslavu Vladimiroviču par Veļikijnovgorodas kņazu. 1014. gadā Jaroslavs atteicās maksāt meslus tēvam uz Kijivu. 1015. gadā Vladimirs laikā, kad gatavojās karam ar Jaroslavu, mira.

Izvērtās cīņa par Kijivas troni starp Jaroslavu un tā brāli Svjatopolku Vladimiroviču. Jaroslavu atbalstīja novgorodieši un varjagu algotņi, bet Svjatopolku - Polijas karalis Boļeslavs I Drosmīgais. Pēc senkrievu hroniku ziņām Svjatopolks cīņā par varu nogalināja savus brāļus Borisu un Gļebu, kaut arī pēc Eimunda sāgas ziņām Borisu nogalināja Jaroslava sabiedrotie varjagi. 1016. gadā Jaroslavs sakāva Svjatopolku. 1018. gadā Polijas karalis Boļeslavs ieņēma Kijivu un Jaroslavs aizbēga uz Novgorodu. Tomēr, savācot jaunu karaspēku, 1019. gadā Jaroslavs sakāva Svjatopolku un ieņēma Kijivu. 

1019. gadā Jaroslavs apprecējās ar Zviedrijas karaļa meitu Ingegerdu. Kā kāzu dāvanu Ingegerda saņēma Ladogas pilsētu un zemes ap to, kas no tā laika tiek sauktas Ingegerdas vārdā par Ingriju.

1020. gadā Jaroslava brālēns Polockas kņazs Bračislavs Izjaslavičs uzbruka Novgorodai, tomēr Jaroslavs viņu sakāva un pakļāva Usvjatas un Vitebskas pilsētas. 1023. gadā Jaroslava brālis, Tmutarakaņas kņazs Mstislavs Vladimirovičs kopā ar sabiedrotajiem hazāriem ieņēma Čerņigovu un zemi Dņepras labajā krastā, vēlāk sakaudams Jaroslava karaspēku. 1025. gadā par Polijas valdnieku kļuva Meško II Lamberts, bet tā brāļi Bezprims un Oto tika uzņemti Jaroslava galmā. 1026. gadā Jaroslavs noslēdza miera līgumu ar brāli Mstislavu, sadalot zemi pa Dņepru, tomēr līdz pat Mstislava nāvei 1036. gadā Jaroslavs uzturējās Novgorodā. 1028. gadā Jaroslava galmā patvērumu guva Norvēģijas karalis Olafs Harladsons. 1030. gadā, iebrūkot Ugaunijā, Jaroslavs nodibināja Tartu pilsētu, nosaucot to savā kristītajā vārdā par Jurjevu. 1031. gadā Jaroslava galmā patvērumu guva Norvēģijas karalis Haralds III.

1036. gadā Jaroslavs sakāva pečeņegus. Par godu šim notikumam tika likti pamati Kijevas Sofijas katedrālei. 1038. gadā Jaroslavs karoja pret jātvingiem, 1040. gadā pret Lietuvu, 1041. gadā pret Mazoviju. Vēlāk palīdzēja nostiprināties tronī Polijas karalim Kazimiram I Atjaunotājam. 1051. gadā viņš bez Konstantinopoles patriarha piekrišanas par Kijevas metropolītu iecēla Ilarionu, stiprinot Krievzemes baznīcas neatkarību.

Dzīves pēdējo posmu pavadīja Višgorodā. Tika apglabāts Sofijas katedrālē. Saglabājies Jaroslava Gudrā sarkofāgs, kurā neatrodas Jaroslava mirstīgās atliekas. Iespējams, tās izzagtas Otrā pasaules kara laikā. Bez pieminētajām pilsētām Jaroslavs dibinājis arī Jaroslavu Polijā, Bilu Cerkvu un Novhorodu-Siversku Ukrainā

Jaroslava Vladimiroviča bērni 

Jaroslava otrā sieva bija Zviedrijas karaļa Ūlofa Klēpja karaļa meita Ingegerda (Irina).

Dēli:

 Vladimirs Jaroslavičs (1020 - 1052) - Novgorodas kņazs
 Izjaslavs Jaroslavičs (1024 - 1078) - Novgorodas kņazs, Kijivas lielkņazs
 Svjatoslavs Jaroslavičs (1027 - 1076) - Čerņigovas kņazs, Kijivas lielkņazs
 Vsevolods Jaroslavičs (1030 - 1093) - Čerņigovas kņazs, Kijivas lielkņazs
 Vjačeslavs Jaroslavičs (1036 - 1057) - Smoļenskas kņazs
 Igors Jaroslavičs (1036 - 1060) - Volīnijas kņazs, Smoļenskas kņazs

Meitas:

 Elizabete Jaroslavna (Ellisifa) (1025 – ap 1067) - Norvēģijas karaļa Haralda Sigursona sieva
 Anastasija Jaroslavna (ap 1023 – 1074/1096) - Ungārijas karaļa Andrāša I sieva
 Anna Jaroslavna (1024..1032 – 1075) - Francijas karaļa Anrī I sieva

Ciltskoks

Atsauces

Ārējās saites 

Kijivas Krievzeme
Kijivas lielkņazi
Novgorodas kņazi
Rurika dinastija
978. gadā dzimušie
1054. gadā mirušie