Nazalizācija

Fonētikā nazalizācija (no  — 'deguns') ir skaņu izruna ar pazeminātām mīkstajām aukslējām, kad daļa gaisa nenāk ārā pa muti, bet caur degunu. Jēdzienu nazalizācija nevajadzētu jaukt ar nazālu līdzskaņu jēdzienu, piemēram,  un  ir nazāli līdzskaņi, bet  vai  ir nazalizēti līdzskaņi.

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā nazalizētas skaņas apzīmē ar tildi, piemēram, . Alfabētos tās apzīmē ar tildi ⟨ã⟩ vai ar nazālo burtu ⟨ą⟩.

Nazālie patskaņi pastāv franču, bretoņu,  portugāļu, poļu un citās valodās, kā arī dažās valodās ārpus Eiropas (piemēram, tupu un gvaranu valodās). Taču vairākums no pasaules valodām izmanto tikai gaisa patskaņus.

Pasaules valodās ir arī daudz dažādu nazalizētu līdzskaņu, piemēram, dienvidarābu valodās pastāv nazalizēts berzenis ,  umbudu valodā ir nazālā skaņa , gvaranu valodā pastāv gan nazalizēti līdzskaņi, piemēram, ⟨g̃⟩ (IPA: ), gan nazalizēti patskaņi, piemēram, ⟨ỹ⟩ (IPA: ).

Ir arī nazālie berzeņi, kurus sauc par nareāliem. Tos izrunā, izdvešot gaisu tikai caur degunu, neizmantojot muti. IPA sarakstā tādas skaņas apzīmē ar tildi un tremdu, piemēram [n͋]. Tomēr šīs skaņas netiek izmantotas dabiskā valodā.

Denazālās skaņas ir tādas, kuras tiek izrunātas caur degunu patoloģisku iemeslu (saaukstēšanās, starpsienu bojājumu) dēļ, un tās sauc par nazālo balsi. Tomēr valodniecībā tādas skaņas netiek analizētas.

Nazālie līdzskaņi 

Daži līdzskaņi pēc savas būtības ir nazāli (attiecīgi, piemēram, fonētiskajā transkripcijā to norādīšanai netiks izmantota tilde). Arhetipisks nazāls līdzskanis ir . Visbiežākie nazālie līdzskaņi ir ,  un . Šīs skaņas vēl sauc par nazālām pauzēm, jo pēc to izrunas gaisa plūsma tiek pilnīgi pārtraukta. Tikai, apmēram, 2,3% pasaules valodu nav nazālo līdzskaņu.

Atsauces 

Valodniecība
Fonētika