Jūtu-acteku valodas

Jūtu-acteku valodas ir Ziemeļamerikas un Mezoamerikas indiāņu valodu saime, kas ietver vairāk kā 30 valodas. Tās bija plaši izplatītas ASV rietumos un Meksikā. Pipilu valoda Centrālamerikā ienāca ar migrācijas vilni no Meksikas. Sākotnēji daudzskaitlīga, tā izmirst Gvatemalā un Hondurasā un tuvu izmiršanai rietumu Salvadorā.

Valodu saimei pieder klasiskā navatlu valoda, kurā runā acteki, un tās dialekti. Mūsdienās tā ir sarunvaloda ap 1,5 miljoniem Meksikas pamatiedzīvotāju. Jūtas štats un valodu saime nosaukta jūtu cilts vārdā.

Klasifikācija 

Mūsdienās vispārpieņemts saimi klasificēt "ziemeļu jūtu-acteku" un "dienvidu jūtu-acteku" atzaros.

Ziemeļu jūtu-acteku atzars 
Hopi valoda (5620 valodas pratēju 2000.g., dzimtā valoda 75% hopi indiāņu)

Tulatulabalu valoda (6 valodas pratēji 2000.g.)

Numiku valodas:
 centrālās numiku valodas
 Komanču (mazāk kā 1% spēj tajā saprasties)
 Timbišu (mazāk kā 20 valodas pratēju)
 Šošonu (2900 valodas pratēju 2000.g.,  brīvi runā daži simti)
 dienvidu numiku valodas 
 Kavaisu (mazāk kā 20 valodas pratēju)
 Kolorādo upes numiku, jeb jūtu-paijutu (2000 valodas pratēju no 5000 cilšu pārstāvjiem)
 rietumu numiku valodas
 Mono (87-91 valodas pratēju 1994.g.,, tikai 40 vecākiem mono tā ir dzimtā)
 Ziemeļu paijutu (500 valodas pratēju 1994.g., 1631 1999.g.,)
Takiku valodas
 Serano-tongvu (jeb gabrielino)
 Seranu
 Seranu valoda (iespējams, 1 valodas pratējs 1994.g.)
 Kitanemuku valoda (†) (izzuda ap 1940.g.)
 Tongvu, jeb gabrielino-fernandenjo (†), (izzuda ap 1970.g.)
 Kupanu
 Kahuillu-Kupenjo
 Iviatamu, jeb kahuillu (35 valodas pratēji 1990.g., 15 - 2000.g. no 800 ciltij piederīgo)
 Kupenjo (†)
 Luisenjo (30-40 valodas pratēju)

Dienvidu jūtu-acteku atzars 
 Piminu valodas
 Pimu-papagu, jeb O'odhamu (9750 valodas pratēju)
 Bajo pimu, jeb O'ob No'oku (1000 valodas pratēju)
 Tepehuanu, jeb O'othamu (25 500 valodas pratēju 2005.g.)
 Tepekanu (izmira ap 1980 - 2000)
 Tarakahitiku valodas
 Tarahumaru (70 000 indiāņiem dzimtā valoda 2002.g.)
 Guariju (5000 valodas pratēju, lielākā daļa no tiem monolinguāli)
 Tubaru (†)
 Kahitu valodas:
 Jaku (40 000 valodas pratēju 1995.g.)
 Maio (16 000 valodas pratēju)
 Opatu (†), (izzuda ap 1930.g.)
 Korašolu valodas
 Koru (15 000 valodas pratēju 1993.g.)
 Huišolu (20 000 valodas pratēju 1990.g.)
 Acteku valodas
 Pošuteku (†), (izzuda 20.gs.)
 Navanu (jeb acteku) valodas
 Navatlu valodas dialekti (30 dialekti; 1,5 miljoni valodas pratēju)
 Pipilu (20 valodas pratēju 1983.g.)

Aizgūtie vārdi 
Vairākus navatlu valodas vārdus aizguva spāņi, un tālāk caur spāņu valodu tie izplatījās simtiem citās valodās. Tostarp arī latviešu valodā izmanto aizguvumus no navatlu valodas: "avokado", "čili", "šokolāde", "atlatls", "koijots", "aksolotls" un "tomāts".

Atsauces

Ārējās saites 

Ziemeļamerikas indiāņu valodas
Mezoamerikas indiāņu valodas
Valodu saimes