Zbigņevs Stankevičs

Zbigņevs Stankevičs (dzimis  Lejasciemā) ir pašreizējais Romas Katoļu baznīcas Rīgas arhibīskaps metropolīts. Priestera kārtā ordinēts , bīskapa kārtā konsekrēts  un ievests amatā (ingress) .

Biogrāfija 
Dzimis  Lejasciemā. Mātes un ģimenes valoda bērnībā ir bijusi poļu valoda. Skolas gadus pavadīja Sēlijā, mācījās Eglaines pamatskolā un Ilūkstes 1. vidusskolā (1970—1973). 1978. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu kā diplomēts automatizēto vadību sistēmu inženieris, četrus gadus strādāja par inženieri Rīgas Kuģu remonta rūpnīcā Vecmīlgrāvī, tad Celtniecības bankā, kur bija atbildīgs par tehnisko pārkārtošanu. 
No 1990. līdz 1996. gadam studēja Ļubļinas Katoļu universitātē, tad Laterāna Pontifikālajā universitātē Romā (2002—2008). Bija Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūta direktors (2008—2010).
2011. gadā atzīts par Eiropas Gada cilvēku Latvijā.

Aicinājums uz priesterību un kalpošana 
Jaunieša gados bijis kristietībā vīlies un ticību zaudējis, uzskatot to par novecojušu lietu. Caur jogu nonācis pie pārliecības par Dieva esamību. Uzsācis lasīt Svētos rakstus, atsācis iet pie grēksūdzes un sapņojis kļūt par pasaulē dzīvojušu Evaņģēlija sludinātāju, ko paraktizējis pazīstamu cilvēku lokā desmit gadus, jo Padomju Savienībā sludināt Dieva vārdu bijis atļauts tikai mācītājiem. 

Vēlāk Z. Stankevičam radusies doma kļūt par priesteri, ar inženiera pieeju lietām sarakstot visus argumentus par un pret,  devies pie sava garīgā tēva priestera Viktora Pentjuša pēc padoma, kur trīs minūšu laikā ir ticis skaidrībā. Pēc garīga tēva apmeklējuma pašu pārņēmusi brīnišķīga iekšējās brīvības sajūta un miers, un pēc diviem mēnešiem viņš jau uzsācis studijas Ļubļinas Katoļu universitātē Polijā, kuras beidza 1996. gadā. Vēlāk, saņemot priestera svētības, sācis kalpot Rīgas Sv. Franciska draudzē vikāra amatā un bijis Rīgas metropolijas Garīgā semināra garīgais tēvs, kur nokalpojis līdz 2001. gadam. Tam sekojis darbs Sv. Jēkaba katedrālē Rīgā, kur bijis vikārs un Vecrīgas jauniešu kapelāns. Vienlaicīgi kalpošanai abās draudzēs bijis docētājs Rīgas metropolijas Garīgajā seminārā un Katehētikas institūtā, kā arī atbildīgais par harismātisko kopienu "Effata". 
2002. gadā, saņēmis atļauju no sava virsgana Jāņa Pujata, devās uz Romu, kur uzsāka studijas Laterāna Pontifikālajā universitātē; tur viņš pavadīja sešus gadus un ieguva licenciāta grādu fundamentālteoloģijā 2004. gadā un doktora grādu teoloģijā 2008. gadā. Papildus studijām universitātē no 2005. līdz 2006. gadam ir bijis Romas Laterāna pontifikālās universitātes studentu konventa “Beato Pio IX” direktors. 

2008. gadā atgriezās Rīgā un uzsāka kalpošanu Kristus Karaļa draudzē vikāra amatā un atsāka docētāja darbu Rīgas Teoloģijas institūtā un Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūtā, pasniedzot fundamentālteoloģiju. Tā paša gada decembrī tika apstiprināts par Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūta direktoru un Rīgas metropolijas Garīgā semināra garīgo tēvu, šos pienākumus viņš pildīja līdz konsekrācijai bīskapa kārtā.

Zinātniskā darbība 
Astoņas zinātniskās publikācijas, no kurām piecas ir svešvalodās, piedalījies piecās zinātniskās konferencēs, uzstājoties ar referātiem. Viņš pārzina sešas valodas — latviešu, poļu, krievu, lietuviešu, angļu un itāļu –, spēj izmantot literatūru un saprasties arī franču un vācu valodā.

Nominācija 
Saskaņa ar Katoļu baznīcas likumiem, sasniedzot 75 gadu vecumu, bīskaps iesniedz pāvestam lūgumu atbrīvot viņu no diecēzes vadītāja pienākumiem, ko arī līdzšinējais arhibīskaps metropolīts Jānis Pujats izdarīja, bet pāvests viņu no šiem pienākumiem tad neatbrīvoja. 2010. gadā Jānim Pujatam apritēja jau 80 gadi, un pēc atkārtota lūguma pāvests atbrīvoja viņu no šī amata. Tika veiktas aptaujas vairākās kārtās kā garīdznieku, kopienu, organizāciju, tā arī katoļticīgo laju vidū, aptauju rezultātā izvirzījās kandidāts Zbigņevs Stankevičs. Pāvests Benedikts XVI par jauno Rīgas arhibīskapu nominēja viņu, tāpēc  kardināls Jānis Pujats sasauca ārkārtas tikšanos ar Rīgas arhidiecēzes priesteriem, kuriem paziņoja par nomināciju un nozīmēja jaunā bīskapa konsekrāciju , sākotnēji Rīgas Sv. Jēkaba katedrālē, tad svinības pārcēla uz Rīgas Doma baznīcu.

Ingress 

 Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē, kas ir Rīgas arhibīskapa sēdeklis, noritēja jaunā Rīgas arhibīskapa metropolīta Zbigņeva Stankeviča ingress, kas ir svinīga Svētā Mise, pirms kuras notiek svinīga ieiešana savā katedrālē un kuras laikā norit oficiāla savas diecēzes vadības pārņemšana. Ingresa laikā ikviens Rīgas arhidiecēzes priesteris ar personīgu rokasspiedienu apliecina savu paklausību, uzticību un mīlestību savam virsganam jeb bīskapam. Ingresu vadīja jaunieceltais bīskaps, piedaloties līdzšinējam Rīgas arhidiecēzes arhibīskapam metropolītam kardinālam Jānim Pujatam, Vatikāna pārstāvim – apustuliskajam nuncijam Baltijas valstīs arhibīskapam Luidži Bonaci –, Ķelnes arhibīskapam Joahimam kardinālam Meisneram, kā arī visiem Latvijas un dažiem kaimiņvalstu bīskapiem.

Ingresu arī apmeklēja ārvalstu vēstnieki un diplomātiskā korpusa pārstāvji no Austrijas, Baltkrievijas, Francijas, Grieķijas, Igaunijas, Itālijas, Īrijas, Neatkarīgā militārā hospitālā Maltas bruņinieku ordeņa, Kanādas, Nīderlandes, Polijas, Spānijas un Turcijas. Viesu vidū bija arī Latvijas valsts augstākās amatpersonas, Latvijas citu konfesiju vadītāji, Svētā Krēsla Pontifikālās kultūras padomes direktors priesteris Tomašs Trafnijs un Jeruzalemes Svētā kapa ordeņa kavalēristi.

Interešu loks 
Jaunībā Zbigņevs Stankevičs nopietni nodarbojies ar sportu, ir bijis Latvijas vieglatlētu izlasē, ieguvis 1. sporta klasi vieglatlētikā. Interešu lokā bija arī Austrumu kultūra: hinduisms, budisms. 1970. gadu beigās pievērsies cīņas mākslām, nodarbojies ar karatē, praktizējis jogu, nodevies meditācijām, kā vaļasprieks bija arī kalnos kāpšana.

Skatīt arī 
 Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 

 Hierarhija
 Rīgas arhidiecēzes arhibīskaps
 Apustuliskā nuncija uzruna konsekrācijas dievkalpojuma noslēgumā
 Z.Stankeviča pateicības vārdi konsekrācijas dievkalpojuma noslēgumā
 Iesvētīts jaunais arhibīskaps

1955. gadā dzimušie
Latvijas bīskapi
Latvijas poļi
Latvijas Romas katoļu arhibīskapi
Rīgas arhibīskapi
Latvijas Romas katoļu baznīca
Latvijas Romas katoļu bīskapi
Rīgas arhidiecēze
Rīgas arhidiecēzes bīskapi
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Eiropas Gada cilvēki Latvijā
Gulbenes novadā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki