Jelgavas draudzes novads

Jelgavas draudzes novads jeb Jelgavas ķiršpēle () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa (Hauptmannschaft Doblen), vēlākā Kurzemes guberņas Dobeles apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Jelgavas draudzes novada teritorija ir iekļauta Jelgavas novadā.

Mācītājmuižas (pastorāti) Jelgavas draudzes novadā (1841) 

 Superintendenta muiža (Superintendentenhof) jeb Supardantu muiža — Jelgavas vācu luterāņu draudzes virsmācītāja un Kurzemes superintendenta muiža,
 Bomju muiža (Baumhof) — Jelgavas latviešu luterāņu draudzes virsmācītāja muiža,
 Svētes mācītājmuiža (Swehthof) — Jelgavas latviešu luterāņu draudzes virsmācītāja muiža,
 Zaļās muižas mācītājmuiža (Grünhof),
 Salgales mācītājmuiža (Sallgaln),
 Dalbes (Dalben) baznīcas pastorāts ar Pētera (Pēternieku) muižu (Peterhof), kas piederēja pie Hercogmuižas,
 Lielvircavas mācītājmuiža (Groß-Würzau).

Muižas Jelgavas draudzes novadā (1841) 
Atsauce:

Kroņa muižas 

 Ūsiņa muiža (Usingen),
 Vecplatones muiža (Alt-Platohn),
 Jaunplatones muiža (Neu-Platohn),
 Kulpenes muiža (Kulpenhof),
 Rešu muiža (Reschenhof),
 Jēkaba muiža (Jakobshof),
 Jostana muiža (Johstan),
 Palcgrāves muiža (Pfalzgrafen),
 Kazimira muiža (Kasimirshof),
 Brambergas muiža (Brandenburg) ar Ģiberta pusmuižu (Gibdorn),

 Kroņvircavas muiža (Kron-Würzau) — pēdējā Kurzemes hercoga Pētera lauku īpašums ar pili un ar 10 pusmuižām (Beihof):
 Elejas muiža (Ellei),
 Pētera muiža (Vircavas) (Peterfeld),
 Jaunmuiža (Vircavas) (Neuhof vai Peterweide),
 Ķiles muiža (Killhof),
 Vecsvirlaukas muiža (Alt-Bergfried),
 Siera muiža (Käshof),
 Svētes muiža (Groß-Swehthof) un Boļu muiža (Klein-Swehthof) — tajā atradās hercoga izpriecu pils ar dārzu,
 Jāņu muiža (Johannishof),
 Mazbutes muiža (Masbut),

 Jaunsvirlaukas muiža (Neu-Bergfried) ar Īslīces (Isliz) un Katrīnes (Katharinenhof) pusmuižām,
 Svētes muiža (Jēkabnieku) (Bewert-Swehthof),
 Salgales muiža (Sallgalen),
 Billes muiža (Billenhof),
 Pēterkalnes muiža (Peterberg),
 Viskaļu muiža (Fiskalhof),
 Lapsukalna (Capšukalna) muiža (Lapskaln),
 Jauniecavas muiža (Neu-Eckau),
 Ķenziņu muiža (Kensingshof),
 Emburgas muiža (Annenburg),
 Garozes muiža (Garrosen),
 Pētera (Pēternieku) muižu (Peterhof), kas piederēja pie Hercogmuižas,
 Kalnciema muiža (Kalnazeem) un Klīves muiža (Klievenhof).

Privātās muižas 

 Grīnpeltes (Abgunstes) muiža (Grünfeld),
 Abgunstes muiža (Abgunst),
 Zaļā muiža (Grünhof) ar 4 pusmuižām (Beihof):
 Pētertāles muiža (Peterthal)
 Pēterkalnes muiža (Peterberg)
 Deģu muiža (Deggenhof),
 Doktora muiža (Doctorhof) ar bijušo izpriecu pili,
 Lielvircavas muiža (Groß-Würzau) ar vienu pusmuižu:
 Jaunmuiža (Vircavas) (Neuhof vai Peterweide),

 Oglienes muiža (Oglei),
 Prankas muiža (Frank-Sessau) ar vienu pusmuižu:
 Riešu (Langervaldes) muiža (Langerwald),
 Lauku muiža (Feldhof),
 Staļģenes muiža (Stalgen),
 Dandāles muiža (Dannental),
 Meijas muiža (Maihof)
 Tetelmindes muiža (Tetelmünde),
 Ānes muiža (Aahof),

 Ozolmuiža (Ozolnieku) (Paulsgnade, agrāk Eckhof) ar trīs pusmuižām:
 Valdeķu muiža (Waldeck vai Sorgenfrei),
 Enrietes muiža (Henriettensruhe),
 Magazīnas pusmuiža (Magazin-Forwerke),
 Volguntes muiža (Wolgund) ar Upes pusmuižu (Bächhof),
 Cenas muiža (Zehnhof),
 Līves Svētmuiža (Lievens-Swehthof) — Auces pils muižas (Auzenburg) pusmuiža.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Jelgava no  (bijušā Jelgavas draudzes novada ziemeļdaļas muižu nosaukumi latviski)
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Platone no  (bijušā Jelgavas draudzes novada dienviddaļas muižu nosaukumi latviski)

 
 
Dobeles apriņķis
Latvijas draudžu novadi