1959. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1959. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi 
 Tika dibināts vīru koris Gaudeamus.
 Tika dibināta LPSR Žurnālistu savienība.
 Tika dibināta Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība.
 Sāka iznākt žurnāls "Māksla".
 Sāka iznākt izdevumi "Šahs" un "Dambrete".
 Tika atklāts viadukts pie Brasas dzelzceļa stacijas.

Janvāris 
 12.—13. janvāris — notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 16. kongress.
 14.—22. janvāris — Latvijā notiek tautas skaitīšana.

Aprīlis 
 10. aprīlis — Rīgā pirmo reizi notika "Mākslas dienas". "Mākslas dienu" ietvaros visā Latvijā tika rīkoti visdažādākie pasākumi, izstādes, atvērto durvju dienas mākslinieku darbnīcās, kā arī koncerti un citi ar mākslu saistīti notikumi.

Jūnijs 
 3. jūnijs — LPSR Ministru Padome pieņēma lēmumu Nr.310 “par Dabas un vēstures biedrības dibināšanu pie LPSR Zinātņu akadēmijas”.
 9.—13. jūnijs — Rīgā uzturējās PSKP centrālkomitejas pirmais sekretārs un PSRS Ministru Padomes priekšsēdētājs Ņikita Hruščovs.

Jūlijs 
 7.—8. jūlijs — LKP centrālkomitejas slēgtajā plēnumā no amata atcēla Eduardu Berklavu, sākās nacionālkomunistu sagrāve.
 20. jūlijs — tika atklāts Rīgas—Ogres dzelzceļa elektrificētais iecirknis.

Septembris 
 12. septembris — sākās pirmās Raiņa (kopš 1963. gada — Dzejas) dienas.

Novembris 
 11. novembris:
 No Rīgas atdalījās patstāvīga Jūrmalas pilsēta — Latvijas PSR AP Prezidijs pieņēma lēmumu par Jūrmalas pilsētas izveidošanu, apvienojot Rīgas pilsētas Rīgas Jūrmalas rajonu, Sloku un Ķemerus.
 Tika dibināts Latvijas Valsts universitātes Skaitļošanas centrs. LVU SC bija pirmais šāda veida institūts Baltijas republikās un ceturtais Padomju Savienībā.
 tika likvidēti Abrenes, Auces, Baldones, Ērgļu, Kandavas, Līvānu, Maltas, Pļaviņu, Priekules, Rūjienas, Skrundas, Smiltenes un Zilupes rajoni.
 25. novembris — Arvīds Pelše tika iecelts par LKP CK pirmo sekretāru, nomainot šajā amatā Jāni Kalnbērziņu.
 27. novembris — Jānis Kalnbērziņš tika iecelts par Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētāju, nomainot šajā amatā Kārli Ozoliņu.

Decembris 
 Tika elektrificēts dzelzceļa posms Ogre—Pārogre.
 31. decembris — tika parakstīts Zinātņu akadēmijas augstceltnes pieņemšanas un nodošanas oficiālais akts.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Šķēps un roze" (režisors Leonīds Leimanis) 
 "Atbalss" (režisors Varis Krūmiņš)
 "Ilze" (režisors Rolands Kalniņš)

Dzimuši 
 3. janvāris — Klāvs Elsbergs, dzejnieks (miris 1987. gadā)
 24. janvāris — Jurijs Ševļakovs, futbolists
 26. janvāris — Dainis Deglis, futbolists
 12. februāris:
 Andris Daņiļenko, estrādes dziedātājs
 Ingus Pētersons, dziedātājs
 2. marts — Ainars Zvirgzdiņš, basketbola treneris
 23. marts — Jānis Urbanovičs, politiķis
 24. marts — Kārlis Miķelsons, uzņēmējs
 3. aprīlis — Ēriks Jēkabsons, mācītājs un politiķis
 7. aprīlis — Jānis Lūsēns, komponists
 12. aprīlis — Edvīns Ķeņģis, šahists
 24. aprīlis:
 Andris Līgotnis, politiķis (miris 1997. gadā)
 Indra Sāmīte, politiķe un uzņēmēja
 Gunta Grīva, aktrise (mirusi 2021. gadā)
 28. aprīlis:
 Dainis Kūla, šķēpmetējs
 Ēriks Škapars, politiķis
 21. maijs — Valdis Voins, policijas ģenerālis un basketbola funkcionārs
 29. maijs — Ivars Caune, autosportists (miris 2019. gadā)
 9. jūnijs — Igors Šiškins, politiķis
 12. jūnijs — Anna Rancāne, dzejniece
 15. jūnijs — Aleksandrs Golubovs, politiķis un ārsts (miris 2010. gadā)
 22. jūnijs — Eds Viesturs (Ed Viesturs), latviešu izcelsmes ASV alpīnists
 31. jūlijs — Ilgonis Linde, režisors un operators
 9. augusts — Aleksandrs Lavents, uzņēmējs, noziedznieks
 3. septembris:
 Helēna Demakova, politiķe
 Ivars Eglītis, politiķis
 5. septembris — Juris Lisners, latviešu aktieris
 26. septembris — Gundars Bērziņš, politiķis (miris 2023. gadā)
 11. oktobris — Kārlis Šadurskis, politiķis, matemātiķis
 12. novembris — Kārlis Seržants, žurnālists un politiķis
 15. novembris — Dzintris Kolāts, žurnālists
 23. novembris — Vladislavs Rafaļskis, politiķis
 29. novembris — Andris Teikmanis, politiķis, jurists, diplomāts

Miruši 
 11. marts — Ludolfs Liberts, scenogrāfs, gleznotājs (dzimis 1895. gadā)
 27. marts — Paulis Lejiņš, agronoms, lopkopības speciālists un politiķis (dzimis 1883. gadā)
 20. augusts — Arveds Švābe, jurists, literāts un vēsturnieks (dzimis 1888. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada