Ansis Epners

Ansis Epners (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu kinorežisors. A. Epners ir mākslas zinātņu maģistrs, Nopelniem bagātais mākslas darbinieks, Latvijas Kultūras akadēmijas pasniedzējs. Viņam pieder ideja 1977. gadā dibinātā kinofestivāla balvu nosaukt aizbildņa un pārcēlāja Lielā Kristapa vārdā.

Biogrāfija 
Epners ir dzimis Rīgā, Latvijas armijas virsnieka ģimenē. Anša tēvs miris izsūtījumā Noriļskā. 1957. gadā beidzis Mazsalacas vidusskolu, 1962. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti, tāpat 1971. gadā beidzis Augstākos režisoru kursus Maskavā. 1962. gadā A. Epners kļuva par Latvijas Televīzijas redaktoru, līdz 1968. gadā pameta šo posteni. Pēc tam kļuva par Rīgas Kinostudijas režisoru (līdz 1991. gadam). 1991. gadā režisors kļuva par kino un video studijas AVE vadītāju. Laikā no 1993. līdz 1997. gadam viņš bija Latvijas Kinoproducentu asociācijas prezidents.

Visvairāk režisējis dokumentālās filmas, tai skaitā par vairākiem sportistiem, piemēram, Artūru Irbi ("Irbe: cilvēks un maska" — 1996), Mihailu Tālu ("Mihails Tāls. Pēc divdesmit gadiem" — 1980). Uzņēma kinožurnālus "Latvijas hronika", "Māksla", "Sporta apskats", "Padomju Latvija". Atveidoja nelielas lomas filmās  "Pēdējā reportāža" (Dzidra Ritenberga, 1986), "Piejūras klimats" (Rolands Kalniņš, 1974), "Pieskāriens" (Rostislavs Gorjajevs, 1973).

Lielā Kristapa balvu ir saņēmušas vairākas A. Epnera režisētās filmas: "Četri meklē miljonu" kā labākā dokumentālā filma 1979. gadā, kinohroniku balva un diploms par filmu "Labas gribas spēles" 1986. gadā, dokumentālfilma "Es esmu latvietis " atzīta par labāko 1990. gadā, mākslas filma "Būris" - Alberta Bela psiholoģiskā romāna ekranizācija, ir saņēmusi labākās filmas balvu 1993. gadā, labākais dokumentālā kino operatora darbs ar filmu "No Everesta līdz paradīzei" 2000. gadā.

2002. gadā ticis apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
2003. gadā tika izdota viņa sarakstītā «Anša ceļa grāmata» ar ceļojumu stāstiem, dzeju un dažādiem foto materiāliem. Mākslinieks ir apbedīts otrajos Lielajos Meža kapos.

Filmogrāfija

Filmas

Kinožurnāli

Padomju Latvija
 1971. "PSRS Sporta filmu festivāls Rīgā" (Padomju Latvija Nr.2) 
 1975. "Tilti" (Padomju Latvija Nr.17)

Māksla
 1985. Māksla Nr.3 - scenārija autors

Sporta apskats
 1969.  "Maratons" (Sporta apskats Nr.3)
 1971. "Rīgas Dinamo hokejisti, PSRS čempionāts daiļslidošanā" (Sporta apskats Nr.1)
 1972. "Skolēnu sports, olimpiādes kandidāti" (Sporta apskats Nr.2)
 1972.  "TTT atkal Eiropas kauss, šaha simultānspēlē Aivars Ģipslis un Mihails Tāls, Latvijas klinšu kāpēju čempionāts" (Sporta apskats Nr.2)
 1972. "Baltijas regate, PSRS čempionāts riteņbraukšanā trekā" (Sporta apskats Nr.3)

Latvijas hronika
 1991. - Latvijas hronika Nr.11 
 1991. - Latvijas hronika Nr.22 
 1991. - Latvijas hronika Nr.23

Atsauces

Ārējās saites 
 Latfilma profils
 Spotnet profils

1937. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
2003. gadā mirušie
Latviešu kinorežisori
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie