GIGO

GIGO (akronīms no  - Atkritumi iekšā – atkritumi ārā) informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

Vēsture
Lielāka izplatība šim jēdzienam bija 1960. gados, bet tas ir pielietojams arī šobrīd, kad daudz jaudīgākas datorsistēmas, apstrādājot daudz lielākus datu apjomus, spēj ģenerēt lielu daudzumu kļūdainu un bezjēdzīgu datu. Pirmais pielietojums tiek datēts ar 1963. gada 1. aprīli Jēdziens kļuva populārs, jo to mīlēja lietot IBM 305 RAMAC tehniķis un eksperts Džordžs Fueksels (George Fuechsel). Iespējams, ka jēdziens ir atvasināts no LIFO un FIFO saīsinājumiem.

Pielietojums
Digitalizācija
Jēdziens var tikt izmantots, lai aprakstītu digitalizēta audio vai video faila zemo kvalitāti. Digitalizācija gan ir pirmais solis audio vai video signāla uzlabošanas procesā, bet kā tāds tas kvalitāti neuzlabo. Oriģinālā analogā signāla kropļojumi tiek pārņemti digitālā formā, un tos papildus ir nepieciešams novērst.
Paļaušanās
 () ir modernāks saīsinājuma atšifrējums un saprotams kā sarkastiska piezīme cilvēku naivai ticībai datorsistēmu izvaddatiem.  
Lēmumu pieņemšana
GIGO tiek lietots, lai aprakstītu kļūdainu lēmumu pieņemšanu, gadījumos, kad izejas dati ir kļūdaini vai neprecīzi.

Skatīt arī
FIFO

Atsauces

Informātika
Programmēšana