1997. gads

1997. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Janvāris 

 17. janvāris — nesējraķete Delta-2 ar GPS pavadoni eksplodēja īsi pēc pacelšanās.
 19. janvāris — Jāsirs Arafāts atgriezās Hebronā pēc 30 gadiem, atzīmējot Izraēlas kontrolētā Rietumkrasta pārņemšanu palestīniešu pārvaldībā.
 20. janvāris — Bills Klintons sāka savu otro termiņu kā ASV prezidents.
 22. janvāris — Medlina Olbraita kļuva par pirmo sievieti ASV Valsts sekretāra (ārlietu ministra) amatā.

Februāris 
 22. februāris — Rozlinā, Skotijā, zinātnieki paziņoja, ka tikusi klonēta aita Dollija, un tā piedzima 1996. gada jūlijā.
 23. februāris — kosmiskajā stacijā Mir izcēlās neliels ugunsgrēks.

Marts 
 1. marts — Eiropā un Austrālijā laida pārdošanā Nintendo 64 datorspēļu konsoli.
 6. marts:
 Pablo Pikaso glezna Tête de Femme tika nozagta no Londonas galerijas (atrasta nedēļu vēlāk);
 Šrilankā Tamilu Tīģeri uzbruka militārajai bāzei, nogalinot vairāk nekā 200 cilvēku.
 11. marts:
 eksplozijā kodolatkritumu pārstrādes rūpnīcā Japānā tika apstaroti 35 strādnieki;
 par Albānijas premjerministru kļuva Baškims Fino, nomainot Aleksanderu Meksi.
 12. marts — par Nepālas premjerministru kļuva Lokendra Bahadurs Čands, nomainot Seru Bāduru Deubu.
 13. marts — Indijas Žēlsirdības misija ievēlēja Māsu Nirmalu par Mātes Terēzes pēcteci.
 22. marts:
 Tāra Lipinska 14 gadu vecumā kļuva par jaunāko pasaules čempioni daiļslidošanā.
 Heila-Bopa komēta sasniedza tuvāko punktu Zemei savā trajektorijā.

Aprīlis 
 11. aprīlis — pieņemts pašreizējais Tuvalu karogs.
 21. aprīlis:
 Pegasus XL raķete kā sekundāro kravu nogādāja kosmosā 24 cilvēku mirstīgās atliekas, kas iezīmēja pirmās bēres kosmosā.
 tika izlaista multimediju atskaņotāja Winamp pirmā versija.
 22. aprīlis — beidzās 126 dienu ķīlnieku krīze Japānas vēstniecībā Limā, Peru pēc specvienību uzbrukuma ēkām, izglābjot 71 ķīlniekus. Viens ķīlnieks mira no sirdstriekas, 2 valdības spēku kareivji, kā arī visi 14 Tupak Amaru kaujinieki gāja bojā apšaudē.
 29. aprīlis — izveidota Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācija.

Maijs 
 1. maijs — parlamenta vēlēšanās Apvienotajā Karalistē uzvarēja leiboristu partija, beidzot konservatīvo partijas 18 gadu valdīšanu.
 2. maijs — Tonijs Blērs tika apstiprināts par Apvienotās Karalistes premjerministru.
 10. maijs — zemestrīcē netālu no Ardekulas, Irānas ziemeļaustrumos, bojā gāja vismaz 2400 cilvēku.
 11. maijs — IBM dators Deep Blue pēdējā revanša mača partijā uzvarēja šaha pasaules čempionu Gariju Kasparovu, kļūstot par pirmo datoru, kas mačā pieveic pasaules čempionu
 12. maijs — tika noslēgts Krievijas un Čečenijas miera līgums.
 14. maijs — tika nodibināta avioalianse Star Alliance, kuru veidoja Air Canada, Lufthansa, SAS, Thai Airways International un United Airlines.
 31. maijs — oficiāli tika atklāts 13 km garais Konfederācijas tilts Kanādā, kas ir garākais tilts pār ledus klātiem ūdeņiem; tas savieno Prinča Edvarda salu un Ņūbransviku.

Jūnijs 
 6. jūnijs — naktī uz 6. jūniju Rīgā notika pērkoņkrustiešu organizēts Uzvaras pieminekļa spridzināšanas mēģinājums.
 6.—15. jūnijs — Ungārijā notika Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm.
 20. jūnijs — izveidota Bosnijas un Hercegovinas Centrālā banka.
 25. jūnijs:
 kosmosa kravas kuģis Progress M-34 ietriecās orbitālajā stacijā Mir, izraisot tās dehermetizāciju.
 dibināts profesionāls ASV hokeja klubs Kolumbusas "Blue Jackets".
 30. jūnijs — Londonā tika izdota pirmā Harija Potera sērijas grāmata — Harijs Poters un Filozofu akmens

Jūlijs 
 1. jūlijs — Apvienotā Karaliste nodeva Honkongu Ķīnas Tautas republikas pārvaldībā.
 4. jūlijs — NASA kosmiskā zonde Pathfinder nolaidās uz Marsa virsmas, nogādājot tur arī pirmo Marsa visurgājēju Sojourner.
 8. jūlijs — NATO uzaicināja Čehiju, Poliju un Ungāriju pievienoties aliansei 1999. gadā.
 24. jūlijs — par Albānijas premjerministru kļuva Fatoss Nano, nomainot Baškimu Fino.

Augusts 
 1. augusts — Boeing un McDonnell Douglas pabeidza to apvienošanos.
 31. augusts — neilgi pēc pusnakts autoavārijā kādā Parīzes tunelī tika smagi ievainota un slimnīcā nogādāta Princese Diāna; par viņas nāvi tika paziņots plkst. 4:00 no rīta pēc vietējā laika.

Septembris 
 26. septembris — zemestrīce satricināja Itālijas reģionus Umbriju un Marki, izraisot Svētā Franciska bazilikas sagrūšanu Asīzē.

Oktobris 
 15. oktobris — tika palaista Saturna pētniecības zonde Cassini-Huygens.

Novembris 
 11. novembris — Mērija Makalīze (Mary McAleese) tika ievēlēta par Īrijas 8. prezidentu.

Decembris 
 10. decembris — Kazahstānas galvaspilsēta pārcelta no Almati uz Astanu.

Nezināms datums 
 izveidota Kongo Centrālā banka.

Dzimuši 
 10. februāris — Hloja Greisa Moreca (Chloë Grace Moretz), amerikāņu aktrise
 25. februāris — Ana Mena (Ana Mena), spāņu dziedātāja un aktrise
 20. aprīlis — Aleksandrs Zverevs (Alexander Zverev), vācu tenisists
 27. maijs — Konrāds Laimers (Konrad Laimer), Austrijas futbolists
 8. oktobris — Bens Vaits (Ben White), angļu futbolists
 1. novembris — Nordi Mukjele (Nordi Mukiele), Francijas futbolists

Miruši 
 10. janvāris — Aleksandrs Tods (Alexander Robertus Todd), skotu ķīmiķis (dzimis 1907. gadā)
 12. janvāris — Čārlzs Haginss (Charles Brenton Huggins), Kanādā dzimis vēža pētnieks (dzimis 1901. gadā)
 3. februāris — Bohumils Hrabals (Bohumil Hrabal), čehu rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 19. februāris — Dens Sjaopins (Dèng Xiǎopíng), Ķīnas Tautas Republikas vadītājs (dzimis 1904. gadā)
 7. marts — Edvards Pērsels (Edward Mills Purcell), ASV fiziķis (dzimis 1912. gadā)
 9. marts — The Notorious B.I.G. (Kristofers Voless), ASV reperis (dzimis 1972. gadā)
 15. marts — Viktors Vazareli (Victor Vasarely), franču mākslinieks (dzimis 1906. gadā)
 5. aprīlis — Alens Ginsbergs (Allen Ginsberg), ASV dzejnieks (dzimis 1926. gadā)
 6. aprīlis — Georgijs Šoņins (Георгий Степанович Шонин), PSRS kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
 7. aprīlis — Georgijs Šoņins (Георгий Степа́нович Шонин), PSRS kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
 12. aprīlis — Džordžs Valds (George Wald), ASV zinātnieks (dzimis 1903. gadā)
 2. maijs — Džons Eklzs (John Carew Eccles), Austrālijas neirofiziologs (dzimis 1903. gadā)
 22. maijs — Alfrēds Heršejs (Alfred Day Hershey), ASV bioķīmiķis (dzimis 1908. gadā)
 25. jūnijs — Žaks Īvs Kusto (Jacques-Yves Cousteau), franču pētnieks (dzimis 1910. gadā)
 26. jūnijs — Izraēls Kamakavivo'ole (Israel Kamakawiwo’ole), havajiešu mūziķis (dzimis 1959. gadā)
 1. jūlijs — Roberts Mičums (Robert Mitchum), ASV aktieris (dzimis 1917. gadā)
 2. jūlijs — Džeimss Stjuarts (James Stewart), ASV aktieris (dzimis 1908. gadā)
 15. jūlijs — Džanni Versače (Gianni Versace), itāliešu modes dizainers (dzimis 1946. gadā)
 2. augusts — Viljams Barouzs (William S. Burroughs), ASV rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 8. augusts — Svjatoslavs Rihters (Святослав Теофілович Ріхтер), ukraiņu pianists (dzimis 1915. gadā)
 21. augusts — Jurijs Ņikuļins (Юрий Владимирович Никулин), krievu klauns un aktieris (dzimis 1921. gadā) 
 23. augusts — Džons Kendrū (John Kendrew), britu molekulārbiologs (dzimis 1917. gadā)
 31. augusts — Princese Diāna (Diana, Princess of Wales), Velsas prinča Čārlza pirmā sieva (dzimusi 1961. gadā)
 5. septembris:
Māte Terēze, albāņu misionāre un humāniste (dzimusi 1910. gadā)
Džordžs Šolti (Georg Solti), diriģents (dzimis 1912. gadā)
 7. septembris — Mobutu Sese Seko (Mobutu Sese Seko Nkuku Ngbendu wa Za Banga), Zairas prezidents (dzimis 1930. gadā)
 12. oktobris — Džons Denvers (John Denver), ASV kantrī mūziķis (dzimis 1943. gadā)
 5. novembris — Jesaja Berlins (Isaiah Berlin), britu/ebreju filozofs (dzimis 1909. gadā)
 9. novembris:
 Elenio Errera (Helenio Herrera), Argentīnas futbolists un treneris (dzimis 1910. gadā)
 Kārlis Gustavs Hempels (Carl Gustav Hempel), vācu/amerikāņu filozofs (dzimis 1905. gadā)
 24. decembris — Toširo Mifune (三船敏郎), japāņu kinoaktieris (dzimis 1920. gadā)