Rēnijs

Rēnijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Re un atomskaitli 75. Rēnijs ir mangāna grupas elements. Tas ir sudrabbalts un smags cēlmetāls. Rēniju iegūst no molibdēna rūdas piemaisījumiem. Rēnijs ir visai dārgs metāls, to lieto galvenokārt sakausējumiem (kurus lieto katalizatoriem). Savienojumos rēnijam ir iespējamas oksidēšanas pakāpes no -1 līdz +7, izplatītākās ir +7, +6, +4, +2 un −1.

Vēsture 
Tā kā rēnijs ir reti sastopams elements, to atklāja ļoti vēlu. To 1925. gadā izdarīja vācu ķīmiķi Valters Nodaks (Walter Noddack) un Ida Take (Ida Tacke), vēlāk zināma kā Ida Nodaka. Elementa nosaukums ir radies no Reinas upes latīniskā nosaukuma Rhenus.

Atrašanās dabā 
Rēnijs ir reti sastopams elements Zemes garozā. Tā koncentrācija ir aptuveni viena daļiņa no miljarda. Tikai daži minerāli satur rēniju ar augstāku koncentrāciju. Kā piemēru var minēt molibdenītu, kur rēnija koncentrācija ir no 100 līdz  daļiņām no miljarda.

Izotopi 
Dabā ir sastopami divi rēnija izotopi: vāji radioaktīvais 187Re (62,60% no kopējā daudzuma) un stabilais 185Re (37,40%). Mākslīgi ir iegūti vēl 37 radioizotopi, kuru masas skaitlis ir no 159 līdz 198.

Fizikālās īpašības 
Rēnijs ir sudrabbalts metāls. Tā kristāliskā struktūra ir heksagonālā singonija. Pēc izskata līdzīgs platīnam.

Rēnija atommasa ir 186,207 g/mol, blīvums ir  kg/m³. Rēnija kušanas temperatūra ir 3186 °C, bet viršanas temperatūra ir 5596 °C. Īpatnējā pretestība ir 193 nΩ·m (1,93 Ωm). Standarta elektrodpotenciāls (Re/ReO4−) ir +0,368 V.

Ķīmiskās īpašības 
Kad karsē temperatūrā virs 400 °C, rēnijs reaģē ar skābekli, veidojot rēnija(VII) oksīdu (Re2O7). Kad karsē ar fluoru vai hloru, veidojas heksahalīdi. Rēnija savienojumi, kuros rēnijam ir ar augstāka oksidēšanas pakāpe, ir stabilāki nekā ar zemāku pakāpi. Vismazāk ir izpētīti rēnija(II) savienojumi.

Izmantošana 
Rēnijs tiek izmantots termoelementu ražošanā. No tā gatavo arī elektrodus, tranzistorus un galvaniskos pārklājumos, piemēram, uz juvelierdarbiem. Rēnija sakausējumi ar volframu un molibdēnu ir izturīgi pret augstām temperatūrām. Šādus sakausējumus izmanto krāsnīs, ģeneratoros un kosmosa kuģos.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīmiskie elementi
Pārejas metāli