Alcheimera slimība

Alcheimera slimība ir progresējoša centrālās nervu sistēmas deģeneratīva slimība, kuras raksturīgās iezīmes ir prāta spēju pasliktināšanās, atmiņas traucējumi un izmaiņas uzvedībā. Slimība ir nosaukta vācu psihiatra Aloisa Alcheimera vārdā, kurš 1901. gadā pirmoreiz to aprakstīja. Slimība skar cilvēkus neatkarīgi no tautības un sociālekonomiskā stāvokļa. Šī slimība galvenokārt tiek diagnosticēta cilvēkiem, kuri ir pārsnieguši 65 gadu vecumu. Agrākais saslimšanas gadījums fiksēts 28 gadus vecam cilvēkam, bet parasti agrīna slimības diagnostika ir pēc 40, 50 gadu sasniegšanas. Alcheimera slimība nav normāla novecošanas pazīme. Alcheimera slimības cēloņi līdz šim vēl nav līdz galam izpētīti. Ir zināms, ka palielināta alumīnija daudzuma uzņemšana var veicināt Alcheimera slimības rašanos.

Simptomi 
Alcheimera slimības simptomi ir daudzveidīgi. Starp tiem ir pakāpeniska atmiņas un uzmanības samazināšanās, domāšanas procesu traucējumi un mācīšanās spēju samazināšanās, dezorientācija laikā un telpā, problēmas vārdu izrunāšanā, saskarsmes grūtības, personības izmaiņas. Demences simptomi pakāpeniski progresē, galu galā noved pie tā, ka slimnieks pilnībā zaudē spēju veikt pašaprūpi un mirst. Psihes sabrukuma process var ilgt vairākus gadus, sagādājot ciešanas gan pašam slimniekam, gan viņa tuviniekiem.

Slimības klasifikācija 
Pēc starptautiskās slimību un veselības problēmu klasifikācijas Alcheimera slimības kods ir G30. Sīkāk šajā klasifikācijā Alcheimera slimība tiek dalīta šādi:
 Alcheimera slimība ar agrīnu sākumu (slimība sākas pirms 65 gadu vecuma sasniegšanas, G30.0);
 Alcheimera slimība ar vēlīnu sākumu (slimība sākas pēc 65 gadu sasniegšanas, G30.1);
 citas Alcheimera slimības formas (G30.8);
 neprecizēta Alcheimera slimība (G30.9).

Šajā pašā klasifikācijā ar kodu F00 ir atzīmēta Alcheimera demence, kas ir viena no plānprātības formām. Klasifikācijā tā ir atzīmēta kā psihisks un uzvedības traucējums.

Atsauces

Ārējās saites 

Nervu sistēmas slimības