Tukuma novads (2009—2021)

Tukuma novads bija pašvaldība Zemgalē. Novads tika izveidots 2009. gadā, apvienojot bijušā Tukuma rajona Tukuma pilsētu un desmit pagastus. Novads robežojās ar Engures, Mērsraga, Kandavas, Jaunpils, Dobeles, Jelgavas un Babītes novadiem, kā arī Jūrmalas pilsētu. Novada administratīvais centrs bija Tukuma pilsēta.

2021. gadā Tukuma novadu apvienoja ar Engures, Jaunpils un Kandavas novadiem, izveidojot jaunu Tukuma novadu.

Daba 
Tukuma novads izvietojies Latvijas rietumu daļā. Tā teritorijai nebija pieejas Rīgas līča piekrastei.

Reljefs 

Tukuma novada reljefs ir daudzveidīgs, jo tas atrodas Austrumkursas augstienes, Ziemeļkursas augstienes, Viduslatvijas zemienes un Piejūras zemienes teritorijās. Visos šajos rajonos ir atšķirīgi reljefa veidošanās apstākļi. Tukuma novadā iesniedzas Tīreļu līdzenuma mala, kura virsa ir lēzeni viļņota. Tur veidojušās pārmitras teritorijas. Galvenokārt tie ir augstie purvi, piemēram, Lielais Ķemeru tīrelis. Novada dienvidaustrumu malā iesniedzas Viduslatvijas zemienes Zemgales līdzenums. Lielu Tukuma novada teritoriju aizņem Austrumkursas augstienes dabas apvidi. Centrālajā un dienvidu daļā atrodas Spārnenes viļņotais līdzenums. Rietumos novadā iestiepjas Austrumkursas augstienes Saldus pauguraine. Tukuma novada vidusdaļā ziemeļrietumos iesniedzas Ziemeļkurzemes augstienes Vanemas (Talsu – Tukuma) pauguraine.

Derīgie izrakteņi 

Tukuma novadā ir sastopams dolomīts, māls, saldūdens kaļķieži, smiltis un grants, kūdra un sapropelis.

Ūdeņi

Upes 

Tukuma novada austrumu daļas upes pieder pie Lielupes baseina, rietumu daļas upes — pie Rīgas līča baseina, bet centrālo un rietumu teritoriju upes — pie Ventas baseina. Lielākās upes Tukuma novadā ir Abava, Vašleja, Lāčupīte un Slocene.

Ūdenstilpes 

Novadā ir 31 ūdenstilpe, kas lielāka par 1 ha. Turklāt Tukuma novadā atrodas tikai 7 ezeri, kas lielāki par 20 ha. Lielākie no tiem ir Sēmes ezers, Seklis un Rideļu dzirnavezers. Arī daļa no Engures ezera atrodas Tukuma novadā.

Dabas aizsardzība 

Tukuma novadā atrodas 1 nacionālais parks, 2 dabas liegumi, 1 dabas parks un 4 dabas pieminekļi.

Ķemeru nacionālais parks atrodas Džūkstes un Slampes pagastu teritorijā. Pārējā daļa no parka ir ārpus Tukuma novada teritorijas.

Dabas liegumi ir Riesta-Džūkstenes purvs, kas dibināts 1977. gadā Lestenes pagastā (platība – 347 ha) un Tumes meži, kas dibināts 2004. gadā, platība 68 ha, atrodas Tumes pagastā.

Dabas parks, kura daļa atrodas arī Tukuma novadā, ir Engures ezers. Tas dibināts 1998. gadā, platība  ha. Tukuma novadā tas atrodas Zentenes pagastā.

Tukuma novadā ir šādi dabas pieminekļi:

 dendroloģiskie stādījumi "Vāgnera dārzs" – atrodas valsts aizsardzībā no 1977. gada. Platība – 29 ha, atrodas Tumes pagastā;
 Tukuma Lauksargu dendroloģiskie stādījumi – 1977. gadā iekļauti dabas pieminekļu sarakstā;
 Jaunmoku aleja – atrodas Tumes pagastā. Platība – 1,7 ha;
 Vecmoku alejas – atrodas Tumes pagastā. Platība – 2,5 ha.

Tukuma novadā aug 94 dižkoki. Sēmes pagastā aug lielākais dižkoks Baltijā – Kaives Senču ozols. Tā apkārtmērs 1,3 m augstumā ir 10,14 m.

Vēsture 

Tukuma novads tika izveidots 2009. gadā. Pirms tam tā bija daļa no Tukuma rajona. 2021. gadā pievienojot Engures, Jaunpils un Kandavas novadus, izveidoja jaunu Tukuma novadu, kas pēc robežām atbilst ar Tukuma rajonu.

Teritoriālais iedalījums 

Tukuma novads administratīvi sīkāk dalījās vienā pilsētā un 10 pagastos.

Apdzīvotās vietas 

Tukuma novadā bija viena pilsēta — Tukums. Pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datiem Tukuma novada teritorijā atradās 82 ciemi. Lielākie ciemi pēc iedzīvotāju skaita bija Slampe (856 cilvēki 2015. gadā), Pūre (637), Tume (590), Irlava (582), Sēme (437), Džūkste (433), Sāti (306), Pienava (277), Vienība (272), Zentene (267), Lancenieki (262), Lestene (246), Kaive (231) un Ozolnieki (213).

Ciemu skaits katrā pagastā bija šāds:
 Degoles pagastā atrodas 3 ciemi;
 Džūkstes pagastā atrodas 8 ciemi;
 Irlavas pagastā atrodas 8 ciemi;
 Jaunsātu pagastā atrodas 10 ciemi;
 Lestenes pagastā atrodas 4 ciemi;
 Pūres pagastā atrodas 13 ciemi;
 Sēmes pagastā atrodas 10 ciemi;
 Slampes pagastā atrodas 7 ciemi;
 Tumes pagastā atrodas 13 ciemi;
 Zentenes pagastā atrodas 6 ciemi.

Iedzīvotāji

Etniskais sastāvs 

Pēc iedzīvotāju skaitu Tukuma novads ir trešais lielākais novads valstī.

Pašvaldība 

2017. gada Tukuma novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Tukuma pilsētai un novadam, kura ieguva 32,02% vēlētāju atbalstu. Bez šīs partijas domē tika ievēlēta Latvijas Zaļā partija, Partija "VIENOTĪBA", Latvijas Zemnieku savienība, No sirds Latvijai un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK".

Tautsaimniecība 

Tukuma novadā lielākais uzņēmums pēc apgrozījuma bija "Stiga RM". Nākamie lielākie uzņēmumi ir Vilomix Baltic (lauksaimniecības dzīvnieku barību ražošana), "Dekšņi" (mazumtirzniecības nespecializētajos veikalos, kuros galvenokārt pārdod pārtikas preces), EMJ Metāls, CSK STEEL (metāla konstrukciju un to sastāvdaļu ražošana).

Izglītība 
Tukuma novadā atrodas 3 vidusskolas, 8 pamatskolas, 1 sākumskola, 1 internātpamatskola, 8 pirmsskolas, 3 profesionālās ievirzes skolas.

Vidusskolas:
 Tukuma Raiņu ģimnāzija
 Tukuma 2. vidusskola
 Zemgales vidusskola

Pamatskolas
 Tukuma E. Birznieka-Upīša 1. pamatskola
 Tukuma 2. pamatskola
 Tukuma 3. pamatskola
 Džūkstes pamatskola
 Irlavas pamatskola
 Pūres pamatskola
 Pūres pamatskola Jaunsātu filiāle
 Tumes pamatskola

Sākumskolas
 Sēmes sākumskola

Internātpamatskolas
 Tukuma novada internātpamatskola

Pirmsskolas:
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Pepija
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Karlsons
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Pasaciņa
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Vālodzīte
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Lote
 Tukuma pirmsskolas Izglītības iestāde Taurenītis
 Pūre pirmsskolas Izglītības iestāde Zemenīte
 Slampes pirmsskolas Izglītības iestāde Pienenīte

Profesionālas ievirzes skolas:
 Tukuma Mūzikas skola
 Tukuma Mākslas skola
 Tukuma Sporta skola

Sports 
Tukuma novadā populārākie sporta veidi bija futbols, florbols, basketbols, cīņas sports un vieglatlētika.

Futbola klubs "Tukums 2000" spēlē Latvijas pirmajā līgā (otra spēcīgākā līga Latvijā). Florbola klubs "Irlava/Avant" spēlē Latvijas pirmās līgas (otra spēcīgākā līga Latvijā) Rietumu grupā.

No Tukuma novada olimpiskajās spēlēs Latviju ir pārstāvējuši šķēpmetējs Dainis Kūla (), soļotājs Modris Liepiņš (, , ), soļotāja Anita Liepiņa (, , ), septiņcīņiece Līga Kļaviņa (), sprinteris Ronalds Arājs (), skrējēja Ieva Zunda (, ), kamaniņu braucējs Juris Eisaks (), riteņbraucējs Kaspars Ozers ().

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 

 Kārlis fon Meks (1821—1876), uzņēmējs
 Kārlis Vilhelms Kupfers (1829—1902), anatoms
 Kārlis Bergs (1843—1902), zoologs
 Jānis Kade (1858—1923), skolotājs un mūziķis
 Jēkabs Klaviers (1865—1937), karavīrs
 Teodors Zeiferts (1865—1929), dzejnieks un literatūrkritiķis
 Ludis Bērziņš (1870—1965), mācītājs un folklorists
 Ernests Birznieks-Upītis (1871—1960), rakstnieks
 Gustavs Zemgals (1871—1939), otrais Latvijas Valsts prezidents
 Valters Sadovskis (1882—1956), politiķis
 Oskars Dankers (1883—1965), ģenerālis
 Ludvigs Sēja (1885—1962), diplomāts
 Jānis Straubergs (1886—1952), skolotājs un kultūrvēsturnieks
 Ernests Gulbis (1888—?), politiķis
 Ādolfs Bļodnieks (1889—1962), politiķis, Latvijas Ministru prezidents (1933—1934)
 Kārlis Straubergs (1889—1962), folklorists un filologs
 Roberts Liepiņš (1890—1978), diplomāts
 Vija Artmane (1929—2008), aktrise
 Modris Liepiņš (1966), vieglatlēts
 Rihards Bargais (1969), dzejnieks

Ievērojamas vietas 

Tukuma novadā ir daudz skaistu apskates objektu.

 Apskates objekti Tukumā: Tukuma mākslas muzejs, Tukuma muzeja audēju darbnīca, salmu darbnīca, Durbes pils un parks .
 Slampes pagastā var apskatīt - Lielā Ķemeru tīreļa taka, skatu tornis kas atrodas uz lielās Ķemeru tīreļa takas;
 Pūres pagastā atrodas Pūres šokolādes muzejs;
 Džūkstes pagastā ir Džukstes baznīca, kura pašlaik tiek restaurēta, savukārt Lanceniekos atrodas Pasaku muzejs;
 Lestenē ir Brāļu kapi, Lestenes baznīca un Lestenes maiznīca;
 Sēmes pagastā Kaivē atrodas Kaives Senču ozols

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Latvijas bijušie novadi