1956. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1956. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Janvāris 
 17.—19. janvāris — notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 14. kongress.

Februāris 
 Liepājā 10 dienas pēc kārtas tika novērots sniegputenis.
 8. februāris — Daugavpilī tika sasniegta viszemākā gaisa temperatūra Latvijā meteoroloģisko novērojumu vēsturē −43,2 °C.

Marts 
 25. marts — PSRS Augstākā padome izdeva dekrētu par darba nedēļas saīsināšanu, kurš noteica, ka turpmāk nedēļā būs 5 darba dienas, bet darba dienas ilgums tiek palielināts no 7 uz 8 stundām.
 30. marts — tika likvidēts Apes rajons, tā teritoriju sadalot starp Alūksnes un Smiltenes rajoniem.

Aprīlis 
 19. aprīlis — Baltijas dzelzceļš tika sadalīts Latvijas, Igaunijas un Lietuvas dzelzceļos.

Maijs 
 9. maijs — N. Krasnobajevs tika iecelts par Latvijas dzelzceļa priekšnieku.

Jūlijs 
 21. jūlijs — tika atklāta satiksme Bērnu dzelzceļā Mežaparkā. Tās bija viens no 52 PSRS strādājošiem bērnu dzelzceļiem, kurus pilnībā apkalpoja bērni, lai apgūst dzelzceļnieku profesijas.

Septembris 
 20. septembris — pabeidza celt vienu no tiltiem pār Daugavu — Akmens tiltu. Svinīgi to atklāja 1957. gadā un līdz 1992. gadam tā nosaukums bija "Oktobra tilts". Kopējais tilta garums ir 503 metri un platums 27,6 metri.

Novembris 
 26. novembris — ar kopējo rezultātu 427,5 kg, piekāpjoties tikai zelta medaļas ieguvējam, ASV sportistam T. Kono, kura rezultāts bija 447,5 kg, sudraba medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs, svarcelšanā izcīnīja Vasilijs Stepanovs.
 28. novembris — vasaras olimpiskajās spēlēs, šķēpmetēja Inese Jaunzeme ar rezultātu 53,86 metri izcīnīja zelta medaļu. Par 3,39 metriem tika labots olimpiskais rekords, kuru 1952. gadā uzstādīja Čehoslovākijas vieglatlēte D. Zatopkova.

Decembris 
 1. decembris — sudraba medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs, PSRS vīriešu basketbola izlases sastāvā izcīnīja Valdis Muižnieks, Jānis Krūmiņš un Maigonis Valdmanis. Finālā PSRS komanda ar rezultātu 55:89 zaudēja ASV valstsvienībai.
 7. decembris — tika likvidēti Aknīstes, Saulkrastu, Alojas, Alsungas, Elejas rajons, Gaujienas, Jaunjelgavas, Neretas un Cesvaines rajoni.

Nezināms datums 
 Rīgā tika izveidota pirmā internātskola.
 Tika dibinātas pirmās sešas Starpkolhozu celtniecības organizācijas.
 Sāka iznākt almanahs "Teātris un dzīve".
 Eduards Smiļģis iestudēja Raiņa izrādi "Spēlēju, dancoju".
 Gostiņu pilsēta tika pievienota Pļaviņām.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Cēloņi un sekas" (režisors Varis Krūmiņš) 
 "Pēc vētras" (režisors Eduards Penclins)

Dzimuši 
 11. janvāris — Mārcis Auziņš, fiziķis, LU rektors
 20. janvāris — Jānis Gaigals, politiķis
 21. janvāris — Ārijs Ūdris, politiķis un ekonomists
 9. februāris — Jānis Vucāns, politiķis un matemātiķis
 14. februāris — Dzintars Jaundžeikars, lauksaimnieks, uzņēmējs un politiķis (miris 2022. gadā)
 29. februāris — Silva Bendrāte, politiķe un radio žurnāliste
 4. marts — Aleksandrs Kulakovs, futbola vārtsargs
 14. marts — Gunārs Dāboliņš, Latvijas Valsts robežsardzes priekšnieks
 21. aprīlis — Juris Hlevickis, ārsts un politiķis
 23. aprīlis — Māris Abiļevs, grafiķis un Austrumu cīņu meistars
 23. maijs — Ojārs Kehris, ekonomists un politiķis
 24. jūlijs — Inguna Rībena, arhitekte un politiķe
 31. jūlijs — Jānis Birks, ārsts un politiķis
 30. augusts — Pēteris Salkazanovs, politiķis
 3. novembris:
 Jānis Ādamsons, politiķis
 Vineta Muižniece, juriste un politiķe
 21. novembris — Atis Slakteris, politiķis
 5. decembris — Esmeralda Ermale, aktrise
 6. decembris — Ingrīda Circene, ārste un politiķe
 23. decembris — Jānis Ķīsis, ārsts-dermatologs un pasniedzējs (miris 2022. gadā)
 30. decembris — Ingus Baušķenieks, mūziķis

Miruši 
 25. augusts — Roberts Plūme, sportists (1897)
 3. septembris — Antons Ozols, jurists, politiķis (1878)
 24. oktobris — Jānis Francis, ģenerālis (1877)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada