Mellenes

Parastās mellenes (Vaccinium myrtillus) jeb Latvijā vienkārši mellenes ir daudzgadīgi ēriku dzimtas augi, kas veido krūmājus (mellenājus) ar tumši zilām ogām. Mellenes ir tuvu radnieciskas citiem, ārēji līdzīgiem melleņu ģints augiem: Amerikas mellenēm (Vaccinium cyanococcus) un zilenēm (Vaccinium uliginosum). Mellenes dabiski aug visā Eiropā, Āzijas ziemeļos, Grenlandē, arī Ziemeļamerikas rietumos. Mellenes aug skābā augsnē, visbiežāk priežu mežos, bieži arī cita veida mežos, purvos un izcirtumos.

Melleņu ogas ir ēdamas, tās izmanto pārtikā, it īpaši miltu konditorejas izstrādājumos, dzērienos un saldumos. Mellenes izmanto arī tradicionālajā medicīnā: sirds slimību ārstēšanai, redzes uzlabošanai, caurejas novēršanai un dažādiem citiem gadījumiem.

Apraksts 
Parastā mellene ir lakstaugs, kas dažreiz tiek pieskaitīts vasarzaļajiem sīkkrūmiem.

Daudzgadīgs, augstums atkarībā no augtenes un vecuma 15-50 cm. Stublājs stāvs, zaļš, vasaras beigās mazliet koksnains, šķautņains. Zari arī šķautnaini. Lapas olveidīgas (garums 1-2,5 cm, platums 0,5-1,5 cm), uz stublāja un zariem pamīšus, to kātiņš ļoti īss. Plātnes mala sīkzobaina, gals nosmailināts. Ziedi nokareni, plati kausveida, pa vienam lapu žāklēs. Kauslapas zaļas, saaugušas, īsas. Vainaglapas saaugušas, zaļgansārtas, galā atlīkušas, garumā 0,4-0.7 cm. Irbulis parasti mazliet pārsniedz vainagu. Auglis — apaļa (diametrā 0,6-1 cm), zili melna oga ar apsarmi. Zied maijā. Ogas nogatavojas jūlija beigās, augustā.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Ēriku dzimta
Ārstniecības augi