Uzvaras parks

Uzvaras parks ir  plašs parks Āgenskalna apkaimē Rīgā, ko ierobežo Ojāra Vācieša, Hermaņa iela, Aleksandra Grīna bulvāris, Uzvaras bulvāris un Raņķa dambis. To šķērso Slokas un Bāriņu ielas. Ojāra Vācieša iela to atdala no Arkādijas parka.

Pārdaugavas esplanāde 
Pašreizējā parka teritorija līdz 20. gadsimta sākumam bija daļa no kādreizējās Kobrona skansts Pārdaugavas esplanādes, ko aizņēma purvainas pļavas, kas līdz 1908. gadam ietilpa būvniecības aizlieguma zonā. Te atradās rūpnieka G.A.Raņķa kokzāģētava, vēlāk — J.Gurēviča kokzāģētava.

Pētera parks 
Gatavojoties 200 gadadienai kopš Rīgas un Vidzemes pievienošanas Krievijas Impērijai, 1909. gadā tika sākta jauna ainavu parka izveide, tā atklāšana notika 1910. gadā. Sākotnēji tas tika nosaukts par Pētera parku par godu Pēterim I — Krievijas caram, kurš pēc Rīgas aplenkuma 1710. gadā iekaroja Rīgu. Parka apkārtni bija paredzēts iekārtot līdzīgu Mežaparkam — ar savrupmāju apbūvi, sporta laukumiem, kafejnīcām, u.tml.
Šajā parkā kokus stādīt ieradās arī toreizējais Krievijas imperators Nikolajs II:

1915. gadā gar Uzvaras bulvāri tika iestādīta liepu aleja.

Uzvaras laukums 

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām parku pārdēvēja par Uzvaras laukumu, par godu uzvarai pār bermontiešiem. 1930. gadā uzsākti laukuma labiekārtošanas darbi, nosusināta atlikusī purvainā teritorija. Šajā laikā laukumā notika militāras parādes, bet 1938. gadā IX Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Šo svētku vajadzībām pēc arhitekta Aleksandra Birznieka projekta uzcēla estrādi.

Uzvaras laukuma izbūves projekts 
Pēc autoritārisma nostiprināšanās Latvijā valsts vadonis Kārlis Ulmanis plānoja, ka šajā parkā tiks izveidots monumentāls stadions, kas simbolizētu valsts varenību un savos apmēros (25 000 sēdvietu) būtu pielīdzināms Berlīnes Olimpiskajam stadionam, kurā norisinājās 1936. gada vasaras olimpiskās spēles.

Atklātā konkursā uzvarēja arhitektu Frīdriha Skujiņa un Georga Dauges projekts, kas paredzēja laukumā uzbūvēt vairākus desmitus metru platu Uzvaras aleju ar sešdesmit metrus augstu Uzvaras torni galā. Torņa virsotnē svinīgo procesiju laikā iedegtu Uzvaras uguni, bet pakājē būtu svētnīca tautas varoņu piemiņai. Uzvaras alejas labajā pusē bija plānots uzbūvēt svētku laukumu parādēm un masu pasākumiem ar tribīnēm un pastāvīgu Dziesmu svētku estrādi (apmēram tagadējās viesnīcas Bellevue Park Hotel Riga vietā).

Vēl bija ieplānots velodroms, sporta halle ar ietilpību 10 000 cilvēkiem, kā arī osta Āgenskalna līcī. Celtniecībai bija savākti tautas ziedojumi 3 miljonu latu apmērā un sākti darbi pie parka iekārtošanas, taču Otrais pasaules karš pārtrauca šos vērienīgos plānus.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1946. gada 3. februārī Padomju varas iestādes parkā publiski pakāra septiņus vācu armijas un SS virsniekus. Tas vēsturē iegājis kā pēdējā publiskā nāvessoda izpilde Latvijas teritorijā.

1961. gadā padomju vara parku pārdēvēja par PSKP XXII kongresa parku. Šāds nosaukums tika izvēlēts, jo šajā kongresā Ņikita Hruščovs pasludināja komunisma celtniecību PSRS. 1963. gadā parkā veica parka meliorāciju, tika izrakts dīķis un iesēts zāliens, pārveidota Mārupītes gultne, ar ko uz brīdi apstājās parka iekārtošana.

Uzvaras parks 
1980. gadu sākumā parkā nolēma izveidot Padomju Savienības uzvaru Otrajā pasaules karā slavinošu monumentālu ansambli (Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem), kuru atklāja 1985. gadā. Parku atkal pārdēvēja par Uzvaras parku.

Parks arī pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas saglabāja Uzvaras parka nosaukumu. Latvijas Tautas frontes 15. gadadienā 2003. gadā Augstākās padomes deputāti, kuri balsoja par Latvijas neatkarības atgūšanu, parkā iestādīja 138 kokus. Vēlāk parkā izveidoja ar mākslīgo sniegu apgādātu distanču slēpošanas trasi.

Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem kļuva par strīdus objektu starp dažādu politisku uzskatu cilvēkiem. Piemineklis piedzīvoja gan spridzināšanas mēģinājumu, gan apkrāsošanu ar kāškrustiem un saukļiem. Pieprasījumi pieminekli nojaukt un pārtraukt Uzvaras dienas svinēšanu pie tā sevišķi pastiprinājās pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā. 2022. gada 25. augustā demontēja pieminekļa obelisku.

Pārveide 

2023. gada vasarā sākās Uzvaras parka pārveide, ierīkojot aptuveni 0,5 hektārus lielu ūdenstilpi un slēpošanas-skrituļošanas celiņu viena kilometra garumā, iebūvētus batutus, šūpoles un smilšu kasti bērniem, galda tenisa un dambretes galdus, skeitborda trasi un ielu vingrošanas elementus. Projekta izmaksas sasniedza gandrīz 7,7 miljonus eiro. Laukumā starp Slokas ielu un Raņķa dambi sāka būvēt 65 metrus augstu panorāmas ratu.

Skatīt arī 
 Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem

Atsauces

Ārējās saites 

 Uzvaras parks portālā Cita Rīga 
 Virtuāla pastaiga pa Uzvaras parku Virtuālās Latvijas projektā 

Rīgas dārzi un parki
Zemgales priekšpilsēta