1904. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1904. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Marts 
 Marts — sāka iznākt latviešu sociāldemokrātu laikraksts "Cīņa".

Aprīlis 
 11. aprīlis — pie Sv. Ģertrūdes baznīcas notikušajā demonstrantu un policijas sadursmē vieglus ievainojumus galvā guva četri Pēterburgas daļas 1. iecirkņa policisti (gorodovoji).
 24. aprīlis — Latgalē tika atcelts latgaliešu drukas aizliegums, kā rezultātā sākās Latgales atmoda.

Maijs 
 1. maijs — sāka darbu Majoru telefona centrāle.

Jūnijs 
 20.—22. jūnijs — nelegāli notika Latvijas Sociāldemokrātiskās partijas 1. kongress, kurā LSDP sadalījās radikāli internacionālajā Latvijas Sociāldemokrātiskajā Strādnieku partijā (LSDSP) un ietekmīgajā Sociāldemokrātu savienībā(SDS).

Oktobris 
 23. oktobris — Kurzemē un Rīgā bija jūtama zemes trīcēšana. Zemestrīces epicentrs atradās Skageraka šaurumā.

Kultūra 
 15. augusts — tika atklāta "Ziemeļblāzmas" biedrības ēka.
 Pēc pilsētnieku lūguma Daugavpilī tika atvērta N.Gogoļa vārdā nosauktā bezmaksas lasītava.

Dzimuši 
 27. janvāris — Arturs Apinis, grafiķis (miris 1975. gadā)
 12. aprīlis — Otomārs Oškalns, sarkanais partizāns (miris 1947. gadā)
 1. maijs — Tālis Matīss, latviešu estrādes un operas dziedātājs (miris 1985. gadā)
 12. maijs — Vilis Lācis, rakstnieks un politiķis (miris 1966. gadā)
 14. oktobris — Kārlis Irbītis, aviokonstruktors (miris 1997. gadā)
 15. oktobris — Arnolds Deglavs, politiķis (miris 1969. gadā)
 5. novembris — Jānis Daliņš, vieglatlēts (miris 1978. gadā)
 20. novembris — Edgars Dunsdorfs, vēsturnieks (miris 2002. gadā)

Miruši 
 6. augusts — Artūrs Baumanis, latviešu mākslinieks (dzimis 1867. gadā)

Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada