Planck (orbitālā observatorija)

Planck bija Eiropas Kosmosa aģentūras orbitālā observatorija, kas paredzēta reliktstarojuma anizotropijas novērošanai.
Tā tika palaista 2009. gadā (reizē ar Herschel Space Observatory), un atradās Lagranža punktā L2. Sākotnēji projekta nosaukums bija COBRAS/SAMBA (Cosmic Background Radiation Anisotropy Satellite / Satellite for Measurement of Background Anisotropies), bet vēlāk tika nosaukts par godu vācu zinātniekam Maksam Plankam (Max Planck), kurš 1918. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā.

Planck turpināja NASA zondes Wilkinson Microwave Anisotropy Probe darbu, bet instrumenti bija ar lielāku jūtību un izšķirtspēju. Tas mērīja reliktstarojuma temperatūru visā debessjumā, meklējot nedaudz siltākus vai aukstākus reģionus par vidējo.
Dati no šīs misijas tika izmantoti kosmoloģijas un astrofizikas pētījumos, piemēram, pārbaudot agrā Visuma un kosmisko struktūru rašanās teorijas.

Uzbūve

Zinātniskie instrumenti 
 Low Frequency Instrument ("zemas frekvences instruments")
 High Frequency Instrument ("augstas frekvences instruments")

Servisa modulis 
Observatorijām Herschel un Planck Itālijā bāzētais uzņēmums Thales Alenia Space izstrādāja strukturāli līdzīgu servisa moduli. Tam bija oktagonāla forma.

Planck orientācija bija tikai pēc vertikālās ass. Tas rotēja vienu apgriezienu minūtē.

Elektroenerģētiskā sistēma 
Elektroenerģētiskā sistēma sastāvēja no saules baterijām, akumulatoru baterijas un enerģijas vadības iekārtas. Saules baterijām bija 30 sekcijas, nodrošinot 28 V spriegumu. Saules bateriju panelis izvietots servisa moduļa apakšā, kur tas vienmēr bija vērsts pret Sauli.

Lidojuma gaita 
Planck tika palaists  13:12:02 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti Ariane 5ECA kopā ar Herschel Space Observatory. Sākotnēji tas tika ievadīts ļoti eliptiskā orbītā (perigejs 270 km, apogejs 1 120 000 km).

2009. gada 3. jūlijā Planck veica manevru un iegāja Lisažū orbītā ar 400 000 km rādiusu ap Zemes — Saules Otro Lagranža punktu (L2). High Frequency Instrument sasniedza desmito daļu grāda zem absolūtās nulles (0,1 K) 3. jūlijā, tādējādi observatorija kļuva pilnībā funkcionāla.

13. augustā sākās pirmie novērojumi, kas ilga līdz 27. augustam.

 kā plānots, izbeidzās dzesēšanas viela abiem instrumentiem, līdz ar to beidzot augstas frekvences instrumenta darbu. Līdz tam laikam debessjuma novērojumu pilns cikls bija veikts piecas reizes. Līdz  tika izmantots tikai zemas frekvences instruments, kas spējīgs darboties augstākās temperatūrās, bet tā jūtība bija mazāka. 19. oktobrī izslēgta zinātniskā aparatūra. 21. oktobrī Planck iedarbināja dzinēju, lai izlietotu visu degvielu un ieietu heliocentriskā orbītā. 23. oktobrī 12:10 UTC kosmiskais aparāts tika pilnībā izslēgts.

Atsauces

Skatīt arī 
 Reliktstarojums
 Wilkinson Microwave Anisotropy Probe
 Makss Planks
 Herschel Space Observatory

Ārējās saites 
 Planck Science Team official website 
 ESA Planck operations page 
 Jettison of encapsulated Planck as seen from Herschel 
 ESA Planck video 

ESA kosmiskie aparāti
Orbitālās observatorijas