Ķeltu jūra

Ķeltu jūra (, , , , , ) ir Atlantijas okeānam piederīga jūra pie Eiropas krastiem. Jūras nosaukums saistīts ar to, ka tās krastos dzīvo mūsdienu ķeltu tautas. Jūra izdalīta relatīvi nesen — 1921. gadā; tai piemīt kopējas ģeoloģiskās un hidroloģiskās īpatnības. Mūsdienās jūras nosaukums ir iegājies, to plaši lieto gan zvejnieki, gan arī naftas ieguves rūpniecībā nodarbinātie. Daļu akvatorijas jūras dienvidaustrumos pie Bretaņas pussalas dažkārt dēvē par Iruāza jūru.

Vispārējs apraksts 

Jūras maksimālais dziļums ir nosacīts — tas ir atkarīgs no vienošanās par jūras ārējo robežu tās dienvidu un austrumu pusē, kas tiek vilkta pat tikai 128 metru dziļumā, gan arī 1000 metru dziļumā. Ķeltu jūra kopumā ir sekla, 100—200 metrus dziļa. Jūrai raksturīgi sēkļi. Plūdmaiņas augstas, Bristoles līcī sasniedz 14,4 metrus.

Salas un līči 
Īrijas dienvidu piekrastē atrodas Klīras un Šērkinas salas, Korkas līcis un Soltī salas. Jūras ziemeļaustrumu daļā, Lielbritānijas piekrastē, atrodas Bristoles līcis, līča ārējā daļā — Landi sala. Jūras centrālajā daļā netālu no Kornvolas pussalas gala atrodas Silli salas. Bretaņas piekrastē atrodas Uesānas sala.

Robežas 
Ziemeļos atrodas Īrijas dienvidu krasts un Svētā Džordža šaurums, ziemeļaustrumos — Velsas dienvidu krasts un Kornvolas pussala, austrumos — Lamanšs un Bretaņa, dienvidos un rietumos Ķeltu jūra robežojas ar atklāto Atlantijas okeānu, robeža tiek vilkta pa kontinentālā šelfa ārējā malu. Precīza Ķeltu jūras dienvidu un rietumu robežu nav nosprausta.

Atsauces

Ārējās saites 

 The Celtic Shelf Break — A Potential Marine Protected Area 

Atlantijas okeāns
Jūras
Francijas jūras
Apvienotās Karalistes jūras
Īrijas jūras