2006. gads

2006. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Šis gads bija:
 Starptautiskais tuksnešu un pārtuksnešošanās gads, kuru ierosināja Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā Asambleja;
 Starptautiskais Aspergera gads (pieminot 100. gadadienu, kopš dzimis Hanss Aspergers, Aspergera sindroma atklājējs);
 Mocarta gads, atzīmējot Volfganga Amadeja Mocarta 250. dzimšanas dienu.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 Krievijas pārtrauca dabasgāzes piegādi Ukrainai sakarā ar cenu strīdiem;
 Sidnejā, Austrālijā tika uzstādīts karstuma rekord — 45 °C (113 °F).
 2. janvāris — Vācijā, Bavārijas Alpos biezās sniegkārtas dēļ ielūza slidotavas jumts, tika nogalināti 15 cilvēki.
 3. janvāris — 12 ogļrači un vēl 1 dzīvi palikušais ogļracis tika atrasti Sago šahtas katastrofā netālu no Bekhanonas pilsētas, Rietumvirdžīnijā, ASV.
 4. janvāris — Izraēlas premjerministrs Arons Šarons nodeva savas pilnvaras, vicepremjerministram Ehmudam Olmertam, vēlāk Šarons cieš no spēcīgas hemorāģiskas triekas.
 5. janvāris — Saūda Arābijā, Mekā sabruka viesnīca, bojā ejot 76 svētceļnieki.
 6. janvāris — ar tropisko vētru Zeta beidzās Atlantijas okeāna viesuļvētru sezona.
 7. janvāris:
 Apvienotās Karalistes Liberālo Demokrātu līderis Čārlzs Kenedijs atkāpās no amata pēc konstatētajām problēmām dzeramajā ūdenī;
 vairākos skandālos iejauktais ASV Baltā nama vairākuma līderis Toms Delajs paziņoja, ka atkāpjas no vadītāja amata.
 8. janvāris — 6,9 balles stipra zemestrīce ar epicentru Grieķijas salā Kiterā satricināja Grieķiju un Vidusjūras austrumdaļu.
 11. janvāris — Augustines vulkāna (Aļaska) izvirdums, pirmais kopš 1986. gada.
 12. janvāris — Saūda Arābijā, paniski bēgot, bojā gāja 362 svētceļnieki.
 14. janvāris — dabasgāzes sprādzienā Rumānijā bojā gāja 8 cilvēki.
 15. janvāris — NASA zondes Stardust nolaižamais aparāts pirmoreiz vēsturē uz Zemes nogādāja komētas daļiņas.
 16. janvāris — par Libērijas prezidenti kļuva Elēna Džonsone Sirlīfa.
 19. janvāris — Telavivā, Izraēlā, notika bumbas sprādziens, kurā iet bojā pats spridzinātājs, 20 cilvēki ievainoti.
 21. janvāris — nomira Kosovas prezidents Ibrahims Rugova, prezidenta pienākumus uzņēmās Nehdžats Daci.
 22. janvāris — Kaboverdē notika parlamenta vēlēšanas.
 23. janvāris — Stefans Harpers uzvarēja federālajās vēlēšanās Kanādā un izveido mazākumvaldību.
 24. janvāris — Mario Lemjē paziņoja, ka aiziet no Nacionālās Hokeja Līgas.
 25. janvāris:
 Hamās ieguva vairākumu balsu Palestīniešu Likumdevēju padomes vēlēšanās;
 Romas pāvests Benedikts XVI, izsludināja savu pirmo encikliku — Deus Caritas Est (Labi ir mīlēt).
 27. janvāris — Zalcburgā atzīmēja austrieša komponista Volfganga Amadeja Mocarta 250 gadu jubileju.
 28. janvāris — Polijā, Katovices iebruka tirdzniecības halles jumts, bojā iet 65 cilvēki.
 31. janvāris — Semjuels Alito nodeva ASV augstākās tiesas tiesneša zvērestu.

Februāris 
 1. februāris — UAL korporācija, United Airlines, mātes kompānija, atguvās no bankrota.
 3. februāris — novecojis Ēģiptes pasažieru prāmis ar 1400 cilvēkiem nogrima Sarkanajā jūrā pie Saūda Arābijas piekrastes.
 4. februāris — Filipīnās, Pilsporta arēnā, Pasigas pilsētā tika nospiesti 71 cilvēki.
 5. februāris — Pitsburgas "Steelers" uzvarēja Super Bown Xl, sakaujot Sietlas "Seahawks".
 7. februāris — Haiti notika vispārējās vēlēšanas.
 8. februāris — sākās Austrumtimoras 2006. gada krīze — 404 kareivji atstāja kazarmas.
 10.—26. februāris — Itālijā, Turīnā notika ziemas olimpiskās spēles.
 16. februāris — Kobes aviolīnijas Kobē, Japānā atvēra aviolīniju servisu.
 17. februāris — Leites salā, Filipīnās dubļu nogruvumā bojā gāja 1800 cilvēku.
 19. februāris — Nueve Rosita, Meksikā šahtas sprādzienā bojā gāja 65 cilvēki.
 22. februāris:
 Irākā, Samarā šiītu svētvieta — Al Askari mošeja cieta no mīnas sprādzieniem;
 Lielbritānijā tika nozagti vērstpapīri, kuru vērtība ir 53,1 miljoni sterliņu mārciņas.
 23. februāris — Maskavas tirgū iegrūstot jumtam, bojā gāja 56 cilvēki.
 24. februāris — Filipīnās izziņoja ārkārtas stāvokli, pēc valsts apvērsuma pret prezidentu Gloriju Makapagalu Arojo.
 25. februāris — Ugandas prezidents Joveri Museveni uzvarēja 2 pārvēlēšanās. Kampalā pēc tam notika opozīcijas atbalstītāju protesti

Marts 
 4. marts:
 Norvēģijas princi Sverre Magnuss kristīja bīskaps Ole Kristiāns Kvarme Karaļa pils kapelā, Oslo;
 notika pēdējais kontaktu mēģinājums ar Pioner 10, cerot saņemt atbildi.
 5. marts — Kodak teātrī, Holivudā, Kalifornijā, tika pasniegta gadskārtējā 78. Kinoakadēmijas balva.
 7. marts — 50 cilvēku gāja bojā un daudzi tika ievainoti trijos sprādzienos Vārānasī, Indijā.
 10. marts — NASA zonde Mars Reconnaissance Orbiter iegāja Marsa orbītā.
 11. marts:
 Mišela Bašelē nodeva zvērestu kā pirmā Čīles prezidente.
 Slobodans Miloševičs tika atrast miris kamerā ANO kara tribunāla centrā Hagā.
 12. marts — notika vēsturisks kriketa mačs starp Austrālijas un Dienvidāfrikas komandām
 15.—26. marts — Austrālijā, Melburnā, notika Nāciju Sadraudzības spēles.
 19. marts — Baltkrievijā notika prezidenta vēlēšanas. Uz trešo termiņu tika ievēlēts līdzšinējais prezidents Aleksandrs Lukašenko.
 20. marts − ETA uzņēmās atbildību par deviņiem uzbrukumiem, kas veikti februārī un martā.
 21. marts — pēc gadu ilgušas kritikas no amata atkāpās Zviedrijas ārlietu ministre Laila Freivalde.
 22. marts:
 ETA izsludināja pamieru tās cīņā par Basku Zemes neatkarību no Spānijas;
 ASV, Federālā rezervju sistēma apturēja M3 publicēšanu naudas piegādes informāciju.
 24. marts — privāti būvētā nesējraķete Falcon 1 pirmajā lidojumā cieta avāriju.
 25. marts:
 500 000 cilvēki Losandželosā, ASV sarīkoja protesta akciju pret nelegālo imigrāciju;
 7 cilvēki tika nogalināti Kapitolija kalna slaktiņā Sietlā, Vašingtonā.
 Scramjet raķešdzinējs, Hyshot II, 7 lidojums ar skaņas ātrumu tika sekmīgi pārbaudīts virs Vūmeras, Dienvidāfrikā.
 26. marts — Skotijā tika ieviests aizliegums smēķēt bāros, restorānos un citās sabiedriskās vietās.
 30. marts:
 pie Bahreinas krastiem apgāžas kuģis Al—Dana, bojā gāja 48 cilvēki.
 Sandjego, Kalifornijā, notika pirmais Pasaules Klasiskā beisbola čempionāts, kurā Japānai sakaujot Kubu tā kļuva par uzvarētāju;
 pirmais brazīliešu kosmonauts Markoss Pontess izgāja kosmosā ar Krievijas Sojuz kosmosa kuģi, Sojoz TMA-8.

Aprīlis 
 10. aprīlis — Romāno Prodi ar nelielu balsu pārsvaru sakāva Silvio Berluskoni Itālijas parlamenta vēlēšanās.
 11. aprīlis — ESA zonde Venus Express iegāja Veneras orbītā.
 20. aprīlis — Hana Monsuka kļuva par pirmo sievieti, Dienvidkorejas premjerministri.

Maijs 
 1. maijs — Bolīvijas prezidents Evo Moraless paziņoja par naftas un gāzes nozares nacionalizāciju.
 8. maijs — par Kostarikas prezidentu tika iecelts Oskars Ariass.
 16. maijs — Apple laida klajā klēpjdatoru līniju MacBook.
 21. maijs — Melnkalnē notika referendums, kurā iedzīvotāji atbalstīja atdalīšanos no Serbijas un Melnkalnes valsts.
 23. maijs — par Taizemes premjerministru tika iecelts Thaksins Sinavatra.
 27. maijs — 6,3 balles stipra zemestrīce satricināja Javas centrālo daļu Indonēzijā, kurā gāja bojā vairāk nekā 6000 cilvēku, ievainoti vismaz 36 000, un bez pajumtes palika apmēram 1,5 miljoni cilvēku.

Jūnijs 
 1. jūnijs — par Lietuvas premjerministru kļuva Zigmants Balčītis.
 3. jūnijs — Melnkalne pasludināja neatkarību pēc notikušā referenduma. Serbijas un Melnkalnes savienība beidza pastāvēt , Serbijai pasludinot sevi par tās mantinieci.
 6. jūnijs
 Islāmisti pārņēma kontroli pār Somālijas galvaspilsētu Mogadīšo, tā beidzot militāristu valdīšanu pilsētā;
 Bakubā, Irākā ASV Gaisa spēku uzlidojuma laikā gāja bojā Al-Qaida līderis Irākā Abu Musab al-Zarqawi un 7 viņa palīgi.
 18. jūnijs — tika palaists Kazahstānas pirmais pavadonis KazSat ar krievu nesējraķeti Proton-K.
 29. jūnijs — sievietes pirmoreiz piedalījās Kuveitas parlamenta vēlēšanās.

Jūlijs 
 1. jūlijs — izmēģinājumu režīmā tika palaista Cinhajas-Tibetas dzelzceļa līnija, savienojot Ķīnu ar Tibetu.
 2. jūlijs — notika Meksikas prezidenta vēlēšanas.  tika pasludināts, ka uzvarējis ir Filipe Kalderons.
 4. jūlijs — kosmoplāns Space Shuttle Discovery devās misijā STS-121 uz Starptautisko kosmosa staciju. Tas uz zemes atgriezās .
 5. jūlijs — Ziemeļkoreja palaida vismaz 7 raķetes, tai skaitā tālās darbības Taepodong-2.
 6. jūlijs — atvērta Natulas pāreja starp Indiju (Sikimā) un Ķīnu (Tibetā), kas bija slēgta 44 gadus kopš Ķīnas—Indijas kara.
 12. jūlijs — Izraēlas armija iebruka Libānā pēc tam, kad Hezbollah kaujinieki nolaupīja 2 Izraēlas kareivjus un 3 nogalināja. Pēc 2 dienām Hezbollah pasludināja karu pret Izraēlu.
 14. jūlijs — par Polijas premjerministru kļuva Jaroslavs Kačiņskis.
 31. jūlijs — Kubas prezidents Fidels Kastro pirms ķirurģiskas operācijas uz laiku nodeva valsts vadību viņa brāļa Raula rokās.

Augusts 
 11. augusts — Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome vienbalsīgi pieņēma rezolūciju par Izraēlas — Libānas konflikta noregulēšanu.  tika pārtraukta uguns.
 24. augusts — Starptautiskā Astronomijas savienība 26. Ģenerālajā asamblejā pieņēma planētas definīciju. Līdz ar to Plutons zaudēja planētas statusu, kļūstot par pundurplanētu.

Septembris 
 4. septembris:
 sāka raidīt MTV Eesti, MTV Latvija un MTV Lietuva.
 par Čehijas premjerministru kļuva Mireks Topolāneks.
 9. septembris — kosmoplāns Atlantis devās misijā STS-115 uz Starptautisko kosmosa staciju. Tas uz zemes atgriezās .
 18. septembris — tika palaists kosmosa kuģis Sojuz TMA-9, kur apkalpē bija arī neprofesionālā irāņu izcelsmes kosmonaute Anuše Ansari.

Oktobris 
 7. oktobris — Latvijā notika 9. Saeimas vēlēšanas.
 9. oktobris — Ziemeļkoreja paziņoja, ka tā veikusi pirmo kodolsprādzienu.
 13. oktobris — par Apvienoto Nāciju Organizācijas jauno ģenerālsekretāru ievēlēja Panu Kimunu no Dienvidkorejas.

Novembris 
 1. novembris — pēc 48 gadu ilgas pastāvēšanas darbību beidza Stardust Resort & Casino Lasvegasā.
 5. novembris:
 bijušajam Irākas prezidentam Sadamam Huseinam un diviem viņa līdzgaitniekiem piesprieda nāvessodu, Irākas tiesai atzīstot viņa vainu noziegumos pret cilvēci;
 Nikaragvā notika vispārējās vēlēšanas.
 7. novembris:
 ASV Kongresa vēlēšanās: demokrāti uzvarēja un atguva kontroli Kongresā kopš 1994. gada;
 ASV Kongresa vēlēšanās: Minesotas demokrāte Keita Elisona kļuva par pirmo sievieti kongresmeni — islāmisti, Baltajā namā;
 Japānas pilsētā Saroma, Hokaido virpuļviesulis nogalināja 9 cilvēkus. Šis virpuļviesulis ir bijis nāvējošākais Japānā kopš 1941. gada.
 8. novembris:
 ASV ministrs Donalds Ramsfelds atkāpās no amata; Prezidents Džordžs Bušs nominēja šim amatam Robertu Geitsu, bijušo Centrālās informācijas aģentūras direktoru;
 Margarēta Čana tika ievēlēta par Pasaules Veselības organizācijas direktori — ģenerāli.
 12. novembris:
 Dienvidosetijā, kas formāli pieder Gruzijai, notika referendums par republikas neatkarību;
 Džeralds Fords pārspēj Ronaldu Reiganu kā visilgāk dzīvais ASV prezidents.
 15. novembris:
 Al Jazeera uzsāka raidīt angļu valodā jaunu kanālu, Al Jazeera English;
 Puertoriko sākas Sales and Use Tax;
 Havaju salas aizliedza smēķēt sabiedriskās vietās.
 16. novembris — Tongas galvaspilsētā Nukualofā notika dumpis.
 20. novembris — Irāna un Sīrija atzīst Irākas vēlēšanas, atjaunojot diplomātiskās attiecības.
 21. novembris — gāzes sprādzienā Polijā bojā gāja 23 kalnrači.
 22. novembris — Nīderlandes vispārējās vēlēšanās uzvarēja Kristīgo Demokrātu apvienība.
 23. novembris:
 Londonas bārā ar poloniju—210 tika nogalināts bijušais VDK aģents Aleksandrs Ļitviņenko;
 vairākās mašīnās ievietotās bumbas sprāga Bagdādē, tika nogalināti 215 cilvēku un vēl 257 ievainoti.
 25. novembris — Bahreinā notika parlamenta vēlēšanas.
 26. novembris — ASV tiesnesis Džeimss Robertsons atļāva ASV kasei izziņot briesmas dolāram.
 28.—29. novembris — Rīgā notika NATO samits.
 30. novembris:
 Dienvidāfrikā notika piektās valsts legalizētās geju kāzas;
 Filipīnās dubļu nogruvumā bojā gāja simts cilvēki;
 Microsoft iepazīstināja ar jauno operētājsistēmu Windows Vista;
 izveidots uzņēmums Alcatel-Lucent, apvienojoties Francijas Alcatel un ASV Lucent.

Decembris 
 1. decembris — Felipe Kalderons nodeva Meksikas prezidenta zvērestu.
 1.—15. decembris — Dohā, Katarā, norisinās 15. Āzijas spēles.
 2. decembris:
 Romā apmēram 2 miljoni cilvēku iziet ielās un protestē pret Romāno Prodi valdību;
 Stefana Diona tika ievēlēta par jauno Kanādas Liberālo partijas līderi.
 3. decembris:
 Eds Stelmačs tika ievēlēts par jauno līderi Progresīvās konservatīvajā partijā, Albertā;
 Ugo Čavess tika ievēlēts par Venecuēlas prezidentu uz atkārtotu termiņu;
 Vācijā tika uzspridzināts Westerholt Power stadions.
 4. decembris — par Austrālijas premjerministru tika iecelts Kevins Rads.
 7. decembris — Ohaio štatā, ASV aizliedza smēķēt publiskās vietās.
 9. decembris — Maskavā slimnīcā izcēlās ugunsgrēks, bojā gāja 45 cilvēki.
 10. decembris:
 Kristers Fuglesands kļuva par pirmo zviedru kosmonautu;
 Kosmoplāns Discovery devās misijā STS-116 uz Starptautisko kosmosa staciju.
 11. decembris — Mahmūds Ahmadīnežāds Teherānā, Irānā, atklāja Holokausta konferenci.
 13. decembris:
 Ķīniešu upes delfīnu tika atzīti par izmirušiem.
 ASV senators Tims Džonsons sniedza radio interviju streika laikā.
 15. decembris — Butānas karalis Džigme Singje Vangčuks atteicās no troņa par labu savam dēlam Džigmem Khesaram Namgjelam Vangčukam gadu agrāk, nekā paredzēts.
 20. decembris — Somālijā: Islāmistu tiesas apvienībā karotāji sāka uzbrukumus valdībai.
 21. decembris — austrāliešu kriketists Šīns Varns paziņoja par karjeras beigšanu.
 22. decembris — kosmoplāns Discovery pēc divu nedēļu misijas nosēdās uz Zemes Kenediju kosmosa centrā.
 24. decembris — Etiopija piekrita ar karaspēku iejaukties Somālijā.
 26. decembris — Nigērijā rūpniecības galvaspilsētā Lagosā, naftas cauruļvada sprādzienā tika nogalināti vismaz 200 cilvēku.
 29. decembris — Somālijā Etiopijas un pārejas valdības bruņotie spēki pārņēma Mogadīšo bez pretestības.
 30. decembris — bijušais Irākas prezidents Sadams Huseins tika sodīts ar nāvi pakarot.
 31. decembris — Bagdādē notika 11 bumbas sprādzieni.

Kultūra 
 20. maijs — Eirovīzijas dziesmu konkursā uzvarēja Somijas grupa Lordi.
 25. decembris — ritmlūza un solo mūzikas leģenda Džeimss Brauns pameta mūziku 73 gadu vecumā.

Dzimuši 
 1. oktobris — Prija Fergusone (Priah Ferguson), amerikāņu aktrise

Miruši

Janvāris 

 14. janvāris — Šellija Vintersa (Shelley Winters), amerikāņu aktrise (dzimusi 1920. gadā)
 21. janvāris — Ibrahims Rugova (Ibrahim Rugova), Kosovas prezidents (dzimis 1944. gadā)
 27. janvāris — Johaness Rau (Johannes Rau), Vācijas prezidents (dzimis 1931. gadā)

Februāris 

 21. februāris — Genādijs Aigi (Генна́дий Айги́), čuvašu izcelsmes dzejnieks un tulkotājs (dzimis 1934. gadā)
 28. februāris — Ouens Čemberlens (Owen Chamberlain), ASV fiziķis (dzimis 1920. gadā)

Marts 

 11. marts — Slobodans Miloševičs (Slobodan Milošević), 1. Serbijas un 3. Dienvidslāvijas prezidents (dzimis 1941. gadā)
 14. marts — Lennarts Meri (Lennart Meri), Igaunijas 2. prezidents (dzimis 1929. gadā)
 27. marts — Staņislavs Lems (Stanislaw Lem), poļu rakstnieks (dzimis 1921. gadā)

Jūnijs 
 20. jūnijs — Jurijs Abizovs (Юрий Абызов), Latvijas krievu rakstnieks (dzimis 1921. gadā)

Jūlijs 

 10. jūlijs — Šamils Basajevs (Шамиль Басаев), čečenu nemiernieku komandieris (dzimis 1965. gadā)
 13. jūlijs — Reds Batonss (Red Buttons), amerikāņu aktieris un komiķis (dzimis 1919. gadā)

Augusts 
 3. augusts — Elizabete Švarckopfa (Elisabeth Schwarzkopf), Austrijas / ASV operdziedātāja (dzimusi 1915. gadā)
 9. augusts — Džeimss Van Allens (James van Allen), ASV zinātnieks (dzimis 1914. gadā)
 25. augusts — Silva Kaputikjana, armēņu dzejniece un politiskā aktīviste (dzimusi 1919. gadā) 
 30. augusts:
 Glenns Fords (Glenn Ford), kanādiešu aktieris (dzimis 1916. gadā)
 Nagībs Mahfūzs (نجيب محفوظ‎), Ēģiptes rakstnieks (dzimis 1911. gadā)

Oktobris 
 28. oktobris — Reds Auerbahs (Red Auerbach), ASV basketbola treneris (dzimis 1917. gadā)
 30. oktobris — Klifords Gīrcs (Clifford Geertz), ASV antropologs (dzimis 1926. gadā)

Novembris 

 16. novembris — Miltons Frīdmans (Milton Friedman), ASV ekonomists (dzimis 1912. gadā)
 17. novembris — Ferencs Puškāšs (Ferenc Puskás), ungāru futbolists, treneris (dzimis 1930. gadā)
 20. novembris — Roberts Oltmens (Robert Altman), ASV kinorežisors (dzimis 1925. gadā)
 23. novembris — Filips Nuarē (Philippe Noiret), franču aktieris (dzimis 1930. gadā)

Decembris 

 10. decembris — Augusto Pinočets (Augusto Pinochet), Čīles diktators (dzimis 1915. gadā)
 14. decembris — Ahmets Ertegins (Ahmet Ertegün), turku izcelsmes ASV uzņēmējs (dzimis 1923. gadā)
 21. decembris — Saparmurats Nijazovs (Saparmyrat Nyýazow), Turkmenistānas vadītājs (dzimis 1940. gadā)
 26. decembris — Džeralds Fords (Gerald Ford), ASV 38. prezidents (dzimis 1913. gadā)
 30. decembris — Sadams Huseins (Saddam Hussein), Irākas 5. prezidents (dzimis 1937. gadā)