1855. gads

1855. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Norvēģijā atklāta pirmā telegrāfa līnija, šis datums tiek uzskatīts par uzņēmuma Telenor dibināšanas dienu.

Februāris 
 12. februāris — dibināta Mičigana štata universitāte.

Marts 
 2. marts — Aleksandrs II kļuva par Krievijas caru.

Maijs 
 15. maijs — Parīzē tiek atklāta Pasaules izstāde.

Decembris 
 26. decembris — Parmā notika Džuzepes Verdi operas "Sicīliešu vespere" pirmizrāde.

Dzimuši 
 20. janvāris — Ernests Šosons (Ernest Chausson), franču komponists (miris 1899. gadā)
 13. februāris — Pols Dešanels (Paul Deschanel), Francijas prezidents (miris 1922. gadā)
 7. marts — Robērs de Monteskjū (Robert de Montesquiou), franču estēts, simbolisma dzejnieks, mākslas kolekcionārs un dendijs (miris 1921. gadā)
 8. aprīlis — Leons Lekijē (Léon Lécuyer), franču paukotājs un sporta šāvējs (miris 1915. gadā)
 4. jūlijs — Selvins Karverlijs (Selwyn Calverley), britu burātājs (miris 1900. gadā)
 2. augusts — Anrī Mialarē (Henri Mialaret), franču burātājs (miris 1919. gadā)
 9. oktobris — Pauls Vīzners (Paul Wiesner), vācu burātājs (miris 1930. gadā)

Miruši 

 18. februāris. (v.s, pēc j.s. ) — Nikolajs I (Николай I), Krievijas imperators (dzimis 1796.)
 23. februāris — Kārlis Frīdrihs Gauss (Carl Friedrich Gauß), vācu matemātiķis (dzimis 1777.)
 31. marts — Šarlote Brontē (Charlotte Brontë), angļu rakstniece (dzimusi 1816.)
 11. novembris — Sērens Kirkegors (Søren Kierkegaard), dāņu filozofs (dzimis 1813.)
 26. novembris — Ādams Mickēvičs (Adam Mickiewicz), poļu dzejnieks (dzimis 1798.)