Maskavas metropolitēns

Maskavas metropolitēns () ir metro sistēma, kas apkalpo Krievijas galvaspilsētu Maskavu. Maskavas metro sistēma ir piektā visvairāk izmantotā metro sistēma pasaulē (aiz Tokijas, Pekinas, Seulas un Šanhajas metropolitēna). 2013. gadā ar Maskavas metro tika pārvadāti 2,5 miljardi pasažieru, vidējais dienas pasažieru skaits ir gandrīz 7 miljoni.

Pirmā Maskavas metropolitēna līnija — Sokolničeskaja (Сокольническая)  tika atvērta no stacijas "Sokoļņiki" (Сокольники) līdz stacijai "Park Kuļturi" (Парк Культуры) 1935. gada 15. maijā.

Visā pasaulē Maskavas metro ir pazīstams ar tā īpatnēji dekorētajām stacijām. Kopējais līniju garums ir 360 km, kopējais staciju skaits — 212, no kurām 44 iekļautas kultūras mantojumā. Kopējais līniju skaits Maskavas metro — 14, pie kurām pieskaitāmas arī viena vieglā metro līnija (Московский монорельс)  un Maskavas centrālā riņķa līnija (Московское центральное кольцо(МЦК)) . Līdz 2021. gadam plānots atvērt vēl 36 stacijas ar tuneļu kopgarumu vairāk nekā 70 kilometru.

Vēsture

Iecerētie projekti (1902—1931) 
1902. gadā pirmoreiz radās ideja par pazemes dzelzceļu Maskavā, kāds vietējais laikraksts to noraidīja, jo tā nekaunīgi aizskar visu, kas Maskavas pilsētā krievu tautai ir dārgs. Tomēr 30. gados nepieciešamība pēc labāka transporta kļuva neatliekama, jo straujās rūpniecības attīstības dēļ pilsētnieku skaits bija dubultojies. Diviem jauniem komunistiem — Ņikitam Hruščovam un Lazaram Kaganovičam tika uzticēts vadīt tāda metro celtniecību, kas uzskatāmi demonstrētu sociālisma, strādnieku un zemnieku sasniegumus.

Celtniecības darbi (1931—1935) 
Metro celtniecības darbi sākās 1931. gada decembrī, Staļina pirmās piecgades (1928—1933) laikā. Komunistiskā partija noteica, ka metro būvēs visa valsts, tādēļ šim darbam mobilizēja strādniekus un strādnieces no visas Padomju Savienības. Viņiem palīdzēja Sarkanās armijas kareivji un vairāk nekā 13 000 Komunistiskās jaunatnes savienības biedru (komjauniešu). Komjaunieši brīvprātīgi strādāja savā brīvajā laikā, un viņu lielais ieguldījums tika godināts, nosaucot staciju to vārdā "Komsomoļskaja" (Комсомольская). Arī būvmateriāli pienāca no dažādām valsts daļām: sliedes no Kuzņecas tēraudlietuvēm, marmors no Urāla un Kaukāza, granīts no Karēlijas un Ukrainas.

1935. gada februārī tika pabeigts pirmais 11,6 kilometru garais sliežu ceļu posms, kas savienoja staciju "Sokoļņiki" (Сокольники) ar Kultūras parku ("Park Kuļturi" (Парк Культуры)), un 15. maijā tika atklātas pirmās 13 stacijas. Daudzi, kas piedalījās celtniecībā, vēlāk saņēma apbalvojumus, arī tolaik ļoti kāroto Ļeņina ordeni. Metro būve turpinājās ātrā tempā, un 1939. gadā darbojās jau 22 stacijas, kas apkalpoja vairāk nekā miljonu pasažieru.

Metro un karš (1941—1945) 
Pirmās metro līnijas tika celtas dziļi zem zemes, lai kara gadījumā tās varētu izmantot kā bumbu patvertnes. 1941. gada novembrī vācu karaspēks bija sasniedzis Maskavas nomales un Padomju Savienība cīnījās par izdzīvošanu. Metro stacija "Majakovskaja", kas bija pabeigta tikai pirms trim gadiem, kļuva par Pretgaisa aizsardzības spēku štāba mītni. Pirms Sarkanās armijas došanās uz fronti šīs stacijas plašajā centrālajā zālē Staļins uzrunāja ģenerāļus un partijas aktīvistus.

Metrostacijā "Kirovskaja" (Кировская) (tagad "Čistije Prudi" (Чистые Пруды)) Otrā pasaules kara laikā atradās Ģenerālštāba mītne. Tieši šeit Staļins un viņa padomnieki plānoja pirmos uzbrukumus nacistiem. Tādējādi metro sistēma kļuva par svarīgu simbolu pretestībai pret nacistu iebrukumu. Patiesībā tai tika piešķirta tik liela propagandas loma, ka mozaīku meti stacijai "Novokuzņeckaja" (Новокузнецкая) pēc to radītāja Viktora Frolova nāves blokādes (1941—1944) laikā Sanktpēterburgā no turienes tika evakuēti.

Metro kā patvertni izmantoja daudz cilvēku, ko pierāda fakts, ka Maskavas metro Otrā pasaules kara laikā piedzima 217 bērni.

Pēckara gadi (1945—1990) 
Pēckara gados Maskavas metro ļoti strauji turpināja attīstīties, tika celtas jaunas stacijas un līnijas. Tika atvērtas Koļcevaja (Кольцевая) , Fiļevskaja (Филёвская) , Kalužsko-Rižskaja (Калужско-Рижская) , Tagansko-Krasnopresņenskaja (Таганско-Краснопресненская) , Kaļiņinskaja (Калининская)  un Serpuhovsko-Timirjazevskaja (Серпуховско-Тимирязевская)  līnijas.

Pēcpadomju gadi (1990—2005) 
1990. gados radās dažādas idejas, tika izstrādāti projekti par vieglo metro līniju, viensliedes dzelzceļa līniju , kas 2002. un 2004. gadā arī tika realizēti. Viensliedes dzelzceļu nevar pieskaitīt pie Maskavas metro, jo tā ir atsevišķa struktūra, tomēr abas šīs struktūras savstarpēji sadarbojas. Bija arī domāts uzbūvēt mini-metro, tomēr šī iecere netika realizēta. 2002. gadā tika atvērta pirmā stacija ārpus MKAD (Maskavas apvedceļš) robežām. 2003. gadā tika atvērta pirmā līnija, kas pilnībā atrodas aiz MKAD (Maskavas apvedceļš) robežām — Butovskaja (Бутовская)  līnija.

Mūsdienas (no 2005. gada) 
2011. gadā tika pieņemts lēmums par Maskavas metro attīstības plāna realizāciju, kas paredzēja līdz 2020. gadam atklāt 70 jaunas stacijas 160 km garumā. 2012. gadā vēl viena līnija šķērsoja MKAD robežas — Kaļiņinskaja (Калининская)  līnija, taču vēlākos gados staciju skaits strauji pieauga, kas atradās aiz MKAD robežām. 2016. gadā tika atklāta 14 līnija — Maskavas centrālā riņķa līnija (Московское центральное кольцо(МЦК)) , kas ir dzelzceļa riņķa līnija ar pārsēšanās stacijām uz metro. 2018. gadā tika atvērtas pirmās metro stacijas Bolšaja kolcevaja (Большая кольцевая)  līnijā, kas dod jaunas iespējas pārsēsties uz līnijām, tādējādi veidojot otro riņķa līniju.

Maskavas metropolitēna logo 
Maskavas metropolitēns tika atvērts 1935. gadā un līdz ar atvēršanas datumu izveidots pirmais logo. Tā autori bija Samuils Kravcevs, Ivans Taranovs un Nadežda Bikova.

Vēlāk ilgu laiku pastāvēja arī logotips ar sarkanu "M" burtu uz zila fona pusaplī (pusaplis nozīmē tuneli).

Mūsdienās logo ir sarkans "M" burts. Savukārt plašsaziņas līdzekļos figurē sarkans "M" burts sarkanā adatas caurumā.

Maskavas metropolitēna izmantošana

Noteikumi 
Maskavas metro aizliegts:
 Iziet turniketu līniju nesamaksājot.
 Smēķēt.
 Lietot alkoholiskos dzērienus un atrasties metro alkohola reibumā.
 Apzīmēt metro un izvietot sludinājumus.
 Pārvadāt metro lielu bagāžu, velosipēdus (izņemot izjauktā veidā), ieročus un asus priekšmetus, viegli uzliesmojošus un sprāgstošus priekšmetus.
 Pārvietoties pa metro staciju ar skrituļslidām, skrejriteņiem un citiem transporta līdzekļiem, izņemot invalīdu ratiņus.
 Doties aiz norobežojošās līnijas pie platformas beigām līdz metro ierašanās brīdim.
 Atspiesties pret vagonu durvīm un traucēt pasažieriem iekāpt vai izkāpt, censties iekāpt vai izkāpt pēc durvju aizvēršanās, traucējot mašīnistam aizvērt durvis.
 Braukt metro, kad vagons vairs neveic pasažieru pārvadāšanu.
 Atvērt vagona durvis brauciena laikā.
 Braukt vagona kabīnē.
 Nokāpt uz sliežu ceļiem, lai paceltu nokritušu priekšmetu vai iekļūtu tunelī.
 Filmēt un fotografēt, izmantojot stacionāru inventāru bez Maskavas metropolitēna vadības atļaujas (izņemot parastos fotoaparātus).
Eskalatora izmantošanas noteikumi:
 Atrodoties uz eskalatora, stāvēt labajā pusē ar seju pret kustības virzienu. Ja nepieciešams apsteigt citus cilvēkus, to darīt pa eskalatora kreiso pusi, turoties aiz roktura.
 Uz eskalatora aizliegts: skriet, sēdēt uz kāpnēm, kāpt uz kāpņu norobežojošās līnijas, likt mantas uz rokturiem.
 Bērnus turēt aiz rokas vai rokās.

Apmaksa par braucienu

Apmaksa par braucienu ar papīra biļetēm (1935—2006) 
No 1935. līdz 2006. gadam tika izmantotas papīra biļetes, kuras kompostrēja kontrolieris.

Apmaksa par braucienu ar viedkartēm (2007—2013) 
No 2006. līdz 2013. gadam izmantoja viedkartes. 2008. gadā tika uzstādītas pirmās ekspress-kases.

Apmaksa par braucienu ar vienotajām viedkartēm (no 2013. gada) 
No 2013. gada tiek izmantotas vienotās viedkartes, kuras derīgas arī braukšanai autobusā, trolejbusā un tramvajā.Samaksa par metro braucienu notiek ar bezkontakta viedkarti, ieeja notiek caur turniketiem. Ir

vairāki braukšanas tarifi.

Tarifi

Darba laiks 
 Maskavas metropolitēns atvērts pasažieru pārvadāšanai no 5:35 līdz 1:00. Daudzās stacijās ar divām vai vairākām ieejām visu darba laiku ir atvērta tikai viena, pārējās durvis atvērtas saīsinātā grafikā.
 Tieši vienos naktī apstājas eskalatori, kas paredzēti ieejai stacijās un pārsēšanos uz citām stacijām, visi eskalatori strādā tikai izejai no stacijas. 1:03 no galastacijām dodas pēdējie metro vagoni (no stacijas "Pjatņickoje Šosse" (Пятницкое шоссе) — 1:04 , no stacijas "Aļeksandrovskij Sad" (Александровский сад) uz stacijas "Meždunarodnaja" (Международная) pusi — 1:08). Nokavējušiem pasažieriem vēl ir iespēja doties no pilsētas centra uz nomalēm-pēdējie metro vagoni radiālajās līnijās atiet no 1:20 līdz 1:40.
 Atsevišķos svētkos (Jaunais gads, Ziemassvētki, Lieldienas u. t. t.) bieži tiek lemts lēmums par staciju darba laika pagarināšanu līdz 2:00-2:30.
 Vidējais intervāls starp metro pienākšanu (no viena sastāva aizbraukšanas līdz cita sastāva atbraukšanai) ir 2,5 minūtes. Minimālais intervāls sastrēgumstundās-90 sekundes, maksimālais intervāls var sasniegt pat 10 minūtes (brīvdienās naktī). Līnijās, kuras izmanto maz cilvēku, intervāli ir aptuveni 4—5 minūtes. Stacijās "Vistavočnaja" (Выставочная) un "Meždunarodnaja" (Международная) metro vagoni dodas ceļā reizi četrās minūtēs.
 Braukšanas grafiku metro vagoni pilda 99,98%.

Mobilie sakari un internets 
Mobilā komunikācija pārklāj lielāko daļu Maskavas metro. Tāpat komunikācija ir arī pārejās, eskalatoros, tuneļos un uz platformām. Pārklājums un signāla stiprums ir atkarīgs no stacijas atrašanās vietas zem zemes (dziļums) un operatora. Visā Koļcevaja (Кольцевая)  līnijā ir izveidots lielisks telefonkomunikāciju pārklājums.

No 2007. gada marta trīs Maskavas metropolitēna stacijās ("Ohotnij Rjad" (Охотный ряд), "Teatraļnaja" (Театральная), "Ploščad Revolucii" (Площадь Револуции) pateicoties kompānijai "Komstar-OTS" tika izveidots maksas bezvadu internets (Wi-Fi). 2012. gadā kompānija "Boļšaja Troika" uzstādīja Wi-Fi Koļcevaja (Кольцевая)  līnijā, Serpuhovsko-Timirjazevskajas (Серпуховско-Тимирязевская)  līnijā no stacijas "Mendeļejevskaja" (Менделеевская) līdz stacijai "Borovickaja" (Боровицкая) un divos metro vagonos Sokoļničeskajas (Сокольнеческая)  līnijā, bet pēdējā brīdī atteicās no projekta un neuzstādīja.

Tomēr Wi-Fi tika uzstādīts. To uzņēmās izdarīt "MaksimaTelekom". Wi-Fi uzstādīja pilnīgi visās līnijās.

Pasažieri 

Pasažieru skaits Maskavas metro ir viens no visaugstākajiem pasaulē (aiz Tokijas, Pekinas, Seulas un Šanhajas metropolitēna). 2013. gadā vidēji dienā Maskavas metro pārvadā 6,82 miljonus pasažieru. Maskavas metropolitēna pārvadājumi sastāda 56 % no visiem Maskavas pārvadājumiem.

Pasažieru pārvadājumi Maskavas metro:

Pasažieru skaits Maskavas metro ir atkarīgs no laika. Vislielākais pasažieru skaits ir sastrēgumstundās: no 8:00 līdz 9:00 un no 18:00 līdz 19:00. Vismazākais pasažieru skaits ir no 0:00 līdz 1:00. Brīvdienās pasažieru skaits ir aptuveni uz pusi mazāks nekā darbadienās. Pēc 2008. gada datiem, vislielākais vidējais pasažieru skaits bija novērojams decembrī (7637,1 tūkstoši cilvēku), vismazākais-janvārī (6156,5 tūkstoši cilvēki). Maksimālais cilvēku skaits diennaktī bija 26. decembrī-9352 tūkstoši cilvēku. Absolūtais rekords pa pasažieru pārvadājumiem ir 850 gadadienas svētki Maskavā-14 miljoni pasažieri.

Pēc 2008. gada datiem vislielākais pasažieru skaits bija novērots šajos posmos:
 "Krasnogvardejskaja" (Красногвардейская)-"Paveļeckaja" (Павелецкая) Zamoskvoreckajas (Замоскворецкая)  līnijā
 "Vihino" (Выхино) — "Taganskaja" (Таганская) Tagansko-Krasnopresņenskajas (Таганско-Краснопресненская)  līnijā
 "Plaņernaja" (Планерная) — "Uļica 1905 goda" (Улица 1905 года) Tagansko-Krasnopresņenskajas (Таганско-Краснопресненская)  līnijā
 "Altufjevo" (Алтуфьево) — "Mendeļejevskaja" (Менделеевская) Serpuhovsko-Timirjazevskajas (Серпуховско-Тимирязевская)  līnijā
 "Novojaseņevskaja" (Новоясеневская) — "Oktjabrskaja" (Октябрьская) Kalužsko-Rižskajas (Калужско-Рижская)  līnijā
No Otrā pasaules kara līdz 2009. gadam pasažieru skaits Maskavas metro ir tikai audzis. Pēc bijušā Maskavas metro direktora domā tas bija saistīts ar pasaules finanšu krīzi.

Platība Maskavas metro vagonā sastrēgumstundā ir 7,7 cilvēki uz 1m².

Līnijas 

Lielākā daļa visas Maskavas metro līnijas ved caur centru. Kolcevaja līnija savieno visas, izņemot, līnijas Butovskaja (Бутовская)  un Kahovskaja (Каховская) , kā arī viensliedes dzelzceļa līniju (Московский монорельс)  un Maskavas centrālā riņķa līniju (Московское центральное кольцо(МЦК)) .

Lielākā daļa sliežu ceļu atrodas zem zemes, taču ir arī izņēmumi uz estekāžu ceļiem, tiltiem un vienkārši virs zemes būvētie ceļi.

Vieglais metro 
2001. gadā sākās vieglā metro projektēšana Maskavas metro sastāvā. Šo līnija tika nolemts izveidot guļamajos rajonos, jo tur bija steidzami nepieciešams ātrs transports.

Pirmo vieglā metro līniju atvēra 2003. gada 27. decembrī, kurā bija piecu staciju posms, un šīs līnijas nosaukums ir Butovskaja (Бутовская) . Tā sākās zem zemes no Kalužsko-Rižskajas (Калужско-Рижская)  līnijas un turpinās savienojot vēl arī Serpuhovsko-Timirjazevskajas (Серпуховско-Тимирязевская)  līniju, pēc tam šī līnija iziet desmit metrus virs zemes un turpinās pa estakāžu ceļu. 2014. gadā šī līnija tika pagarināta vēl par divām stacijām, līdz ar to Butovskaja līnija šobrīd savieno divas metro līnijas.

Viensliedes dzelzceļa līnija 
Maskavas metropolitēna līnijā ietilpst viensliedes dzelzceļa līnija . Viensliedes dzelzceļa līnijas garums ir 4,7 km ar sešām stacijām. Šī līnija savieno divas metro līnijas (Serpuhovsko-Timirjazevskajas (Серпуховско-Тимирязевская)  un Kalužsko-Rižskajas (Калужско-Рижская)  līnijas). Šī līnija tika atvērta 2004. gada 20. novembrī.

Maskavas centrālā riņķa līnija 
2012. gadā sākās Mazā Maskavas dzelzceļa riņķa līnijas rekonstrukcija, kas gan sākumā bija plānota kravu pārvadājumiem, taču tika uzbūvēti arī divi sliežu ceļi, lai veiktu pasažieru pārvadājumus līnijā. Šī 31 staciju garā līnija tika atklāta 2016. gadā un tā ir  līnija.

Maskavas metropolitēna stacijas 
Maskavas metro ir 212 stacijas. No tām 209 stacijas atrodas Maskavas pilsētā, bet 3 stacijas atrodas ārpus Maskavas pilsētas robežām ("Mjakinino", "Novokosino"). Lielākā daļa staciju atrodas pazemē, vienpadsmit atrodas uz zemes, savukārt piecas ir virszemes stacijas (uz estekādēm un tiltiem). No pazemes stacijām 76 atrodas dziļi pazemē, savukārt 104 atrodas tuvu virszemei. Kopā 196 stacijas sastāda 12 līnijas un 30 pārsēšanās mezgli. No tām viens ir četrstaciju ("Aleksandrovskij sad"-"Arbatskaja"-"Biblioteka imeni Lenina"-"Borovickaja"), septiņi trīsstaciju un divdesmit divi divstaciju mezgli. style="text-align: center;" |

Maskavas metropolitēna staciju saraksts

Ārējās saites 
 Maskavas metro oficiālā mājaslapa  , 

Krievijas uzņēmumi
Metro
Maskava