Fazānu dzimta

Fazānu dzimta (Phasianidae) ir viena no putnu klases (Aves) vistveidīgo kārtas (Galliformes) dzimtām. Pazīstamākie putni fazānu dzimtā ir fazāni, vistas, paipalas, pāvi, irbes un rubeņi. Tā ir viena no lielākajām putnu dzimtām, tajā ir 184 sugas, kas iedalītas 52 ģintīs un 4 apakšdzimtās. 

Lielākā daļa fazānu dzimtas putnu pieder Vecās Pasaules putnu sugām un mājo lielākajā daļā Eiropas un Āzijas (izņemot mūžīgā sasaluma reģionus), Āfrikā, izņemot tuksnešus, Austrālijā, un Jaunzēlandē. Dažas sugas mājo Ziemeļamerikā (tītaru apakšdzimtas (Meleagridinae) un rubeņu apakšdzimtas (Tetraoninae) sugas). Vislielākā sugu daudzveidība sastopama Dienvidaustrumāzijā un Āfrikā. Fazānu dzimtas lielākā daļa putnu ir nometnieki, lai gan dažas paipalu sugas migrē tālus ceļus. Dažas sugas ir introducētas visā pasaulē, īpaši populāri ir fazāni, vistas un pāvi. Visbiežāk sastopamais putns pasaulē ir mājas vista (Gallus gallus domesticus). To skaits 2003. gadā bija apmēram 24 miljardi.

Fazānu dzimta Latvijā 
Latvijā sastopamas 6 fazānu dzimtas savvaļas sugas: laukirbe (Perdix perdix lucida), paipala (Coturnix coturnix), mednis (Tetrao urogallus),  rubenis (Lyrurus tetrix), mežirbe (Bonasa bonasia) un baltirbe (Lagopus lagopus). Baltirbe pēdējos gados Latvijā nav novērota un, iespējams, vairs nav sastopama.

Izskats 

Fazānu dzimtas putni var būt gan ļoti lieli, gan vidēji lieli, gan nelieli putni. Mazākā fazānu dzimtā ir Āzijas zilā paipala (Excalfactoria chinensis), kuras ķermeņa garums ir apmēram 15 cm, svars 31—41 g. Lielākais un garākais ir zaļais pāvs (Pavo muticus), kura garums, asti ieskaitot, ir 3 metri. Toties smagākais no savvaļas putniem ir meža tītars, kura svars var sasniegt 10 kg, bet mājas tītars 20 kg. Salīdzinoši zaļais pāvs sver 5 kg.

Gandrīz visām sugām piemīt dzimumu dimorfisms; tēviņi ir lielāki un krāsaināki kā mātītes, parasti tie ir ļoti krāšņi un dekoratīvi, tiem mēdz būt sekstes, ādas bārdas un cekuli. Kopumā fazānu dzimtas putnu formas ir apaļīgas, to spārni ir plati un salīdzinoši īsi. Kājas spēcīgas un garas, uz pirkstiem trūkst ragveida zvīņas. Ātri skrienot, lai labāk noturētu līdzsvaru, aste un galva atrodas vienā līnijā. Daudziem uz kājām ir pieši. Pieši vistveidīgo kārtā ir tikai vēl pērļvistām. Knābis parasti ir īss, spēcīgs, piemērots zemes rakšanai. To sejas daļa nav apspalvota.

Uzvedība 

Fazānu dzimtas putni galvenokārt uzturas uz zemes. Tie ir gan visēdāji, gan veģetārieši, gan gaļēdāji, kas pārtiek tikai no dzīvnieku izcelsmes barības. Tie barojas ar dažādām sēklām, lapām, augļiem, saknēm un sīpoliem, maziem rāpuļiem, kukaiņiem, dažādiem bezmugurkaulniekiem.

Dažādām sugām ir dažāda sociālā struktūra. Dažas sugas veido monogāmus pārus, bet lielākā daļa veido harēmus. Šrilankas savvaļas vistas (Gallus lafayetii) veido nelielus barus, kuros ir viena dominantā vista un vairāki gaiļi. Ligzdošana parasti notiek uz zemes. Tikai tragopāni (Tragopan) ligzdu būvē krūmos, paceltu virs zemes. Ligzdas parasti ir izkašātas iedobes vai sabradāts augu paklājs. Dējumā var būt līdz 18 olām, lai gan visbiežāk ir 7—12 olas. Tropu sugām olas ir mazāk kā pārējām. Inkubācijas periods ilgst 14—30 dienas, atkarībā kādai sugai pieder putns.

Attiecības ar cilvēkiem 
Dažas fazānu un irbju sugas ir īpaši piesaistījušas cilvēku uzmanību. To sugas ir introducētas daudzās pasaules valstīs, kļūstot par populāriem medību putniem. Pieradinot sarkano savvaļas vistu (Gallus gallus), tika selekcionēta mājas vista (Gallus gallus domesticus), kas kļuvusi par visiecienītāko un biežāk audzēto mājdzīvnieku. Dažas no sugām ir cilvēku un to saimnieciskās darbības apdraudētas, jo zaudē dzīves telpu, vai tās mākslīgi tiek hibridizētas, tādējādi zaudējot izcelsmes ģenētisko materiālu.

Klasifikācija 

 Fazānu dzimta (Phasianidae)
 Fazānu apakšdzimta (Phasianinae)
 ģints: Argusi (Argusianus)
 ģints: Asins fazāni (Ithaginis)
 ģints: Ausfazāni (Crossoptilon)
 ģints: Austrumu fazāni (Syrmaticus)
 ģints: Fazāni (Phasianus)
 ģints: Koklasa fazāni (Pucrasia)
 ģints: Kongo pāvi (Afropavo)
 ģints: Monali (Lophophorus)
 ģints: Pāvi (Pavo)
 ģints: Pērļupāvi (Rheinardia)
 ģints: Raibie cekulfazāni (Catreus)
 ģints: Spoguļpāvi (Polyplectron)
 ģints: Tragopāni (Tragopan)
 ģints: Vistas (Gallus)
 ģints: Vistfazāni (Lophura)
 ģints: Zeltfazāni (Chrysolophus)
 Irbju apakšdzimta (Perdicinae)
 ģints: Āfrikas frankolini (Scleroptila)
 ģints: Āfrikas tropu frankolini (Peliperdix)
 ģints: Bambusu irbes (Bambusicola)
 ģints: Brūnrīkles sniegirbes (Tetraophasis)
 ģints: Butānas sniegirbes (Lerwa)
 ģints: Cekulainās irbes (Rollulus)
 ģints: Cekulainie frankolini (Dendroperdix)
 ģints: Frankolini (Francolinus)
 ģints: Garknābja irbes (Rhizothera)
 †ģints: Himalaju paipalas (Ophrysia)
 ģints: Irbītes (Arborophila)
 ģints: Irbjfrankolini (Pternistis)
 ģints: Klinšu irbes (Alectoris)
 ģints: Krūmu paipalas (Perdicula)
 ģints: Laukirbes (Perdix)
 ģints: Madagaskaras irbes (Margaroperdix)
 ģints: Melnās irbes (Melanoperdix)
 ģints: Paipalas (Coturnix)
 ģints: Piešu vistas (Galloperdix)
 ģints: Rudās irbes (Caloperdix)
 ģints: Sarkangalvas irbes (Haematortyx)
 ģints: Smilširbes (Ammoperdix)
 ģints: Sniega paipalas (Anurophasis)
 ģints: Sniegirbes (Tetraogallus)
 ģints: Tanzānijas mežirbes (Xenoperdix)
 ģints: Zilās paipalas (Excalfactoria)
Rubeņu apakšdzimta (Tetraoninae)
 ģints: Apkakles mežirbes (Bonasa)
 ģints: Baltirbes (Lagopus)
 ģints: Medņi (Tetrao)
 ģints: Mežirbes (Tetrastes)
 ģints: Pelēkie rubeņi (Dendragapus)
 ģints: Prēriju rubeņi (Tympanuchus)
 ģints: Rubeņi (Lyrurus)
 ģints: Vībotņu rubeņi (Centrocercus)
 ģints: Taigas mežirbes (Falcipennis)
Tītaru apakšdzimta (Meleagridinae)
 ģints: Tītari (Meleagris)

Atsauces

Ārējās saites 
 fazānu dzimta (Phasianidae)
 Zooģeogrāfija 
 IBC: Pheasants and Partridges (Phasianidae) 
 Phasianidae
 ADW: Family Phasianidae

 
Vistveidīgie