Krievijas demogrāfija

Krievijas demogrāfija ietver demogrāfijas datus par Krievijas Federācijas iedzīvotāju skaitu, etnisko sastāvu, urbanizācijas līmeni, dzimumstruktūru, vecumstruktūru u.c. radniecīgu informāciju.
Krievijas Federācija ir atšķirīgu, daudzu nāciju sabiedrība, kurā dzīvo vairāk kā 160 etniskās un vietējo iedzīvotāju grupas. Lai gan Krievijas iedzīvotāju skaits ir salīdzinoši liels, valsts milzīgo izmēru dēļ apdzīvotības blīvums ir zems. Visblīvāk apdzīvota ir Krievijas Eiropas daļa, Urālu kalnu apkaime un dienvidrietumu Sibīrija. 
73% no iedzīvotājiem dzīvo pilsētās. Pēc 2002. gada skaitīšanas rezultātiem divas lielākās pilsētas Krievijā ir Maskava un Sanktpēterburga. Vienpadsmit citās pilsētās ir starp vienu un diviem miljoniem iedzīvotāju: Čeļabinskā, Kazaņā, Novosibirskā, Ņižņijnovgorodā, Omskā, Permā, Rostovā pie Donas, Samarā, Ufā, Volgogradā un Jekaterinburgā.

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

Lielākais Krievijas Federācijas iedzīvotāju skaits bija 1991. gadā — 148 689 000, bet tas sāka piedzīvot strauju kritumu 1990. gadu vidū, pastāvīgo iedzīvotāju skaits uz  bija 141 903 979 cilvēki. 2008. gadā iedzīvotāju skaits samazinājās par 121 400 cilvēkiem vai par 0,085% (2007. gadā — par 212 000 vai 0,15% un 2006. gadā — par 532 000 vai 0,37%). Mirušo skaits 2008. gadā bija par 363 500 lielāks nekā dzimušo skaits. Tas bija mazāk nekā 477 000 mirušo 2007. gadā un 687 100 mirušo 2006. gadā. Saskaņā ar datiem, ko publicējis Krievijas Federācijas Valsts Statistikas pārvalde, mirstības rādītājs Krievijā 2007. gadā samazinājās par 4%, salīdzinot ar 2006. gadu, sasniedzot apmēram 2 miljonus mirušo, tajā pat laikā dzimstības rādītājs gadu no gada pieauga par 8,3% līdz 1.6 miljoniem jaundzimušo. 
Lai gan Krievijas dzimstības līmenis ir salīdzināms ar citu Eiropas valstu dzimstības līmeni (12,1 jaundzimušais uz 1000 cilvēkiem 2008. gadā, salīdzinot ar Eiropas Savienības vidējo 9,90 uz 1000), tās iedzīvotāju skaits samazinās vairāk nekā daudzās no tām, pateicoties būtiski augstākam miršanas rādītājam (2008. gadā mirstības līmenis Krievijā bija 14,7 uz 1000 cilvēkiem, salīdzinājumā ar Eiropas Savienības vidējo 10,28 uz 1000).

Migrācija 
2008. gadā par 2,7% turpināja pieaugt migrācija ar 281 615 migrantiem, kas ieradās Krievijas Federācijā, 95% no tiem ieradās no NVS valstīm, lielais vairums bija krievi vai krieviski runājoši. Krievu emigrantu skaits samazinājās par 16% līdz 39 508, no tiem 66% devās uz citām NVS valstīm. Ir aplēsts, ka Krievijā ir 10 miljoni nelegālu imigrantu no bijušajām Padomju Savienības valstīm.

Etniskais sastāvs 
2009. gadā Krievijas Federācijā dzīvoja 116 miljoni etnisko krievu,
citas lielākās etniskās grupas ir tatāri (5,5 miljoni), ukraiņi (2,9 miljoni), baškīri (1,7 miljoni), čuvaši (1,6 miljoni), čečeni (1,4 miljoni) un armēņi (1,1 miljons).

Mirstība 
Mirušo skaits (tūkst. cilv.):

 2002. gads — 2 332,3 
 2003. gads — 2 365,8 
 2004. gads — 2 295,4 
 2005. gads — 2 303,9 
 2006. gads — 2 166,7 
 2007. gads — 2 080,4 
 2008. gads — 2 075,9
 2009. gads — 2 010,5
 2010. gads — 2 028,5
 2011. gads — 1 925,7
 2012. gads — 1 906,3
 2013. gads — 1 871,8
 2014. gads — 1 912,3
 2015. gads — 1 911,4

Mirstības koeficients (uz 1000 iedzīvotājiem)

 1950. gads — 10,1 
 1960. gads — 7,4 
 1970. gads — 8,7 
 1980. gads — 11,0 
 1990. gads — 11,2 
 1995. gads — 14,9 
 1996. gads — 14,1 
 1997. gads — 13,6 
 1998. gads — 13,5 
 1999. gads — 14,6 
 2000. gads — 15,2 
 2001. gads — 15,4 
 2002. gads — 16,1 
 2003. gads — 16,4 
 2004. gads — 15,9 
 2005. gads — 16,1 
 2006. gads — 15,1 
 2007. gads — 14,6
 2008. gads — 14,5
 2009. gads — 14,1
 2010. gads — 14,2
 2011. gads — 13,5
 2012. gads — 13,3
 2013. gads — 13,0
 2014. gads — 13,1
 2015. gads — 13,1

Galvenie nāves cēloņi Krievijā 2009. gadā:
 
 Asinsrites slimības — 56,5 %. 
 Audzēji (vēzis) — 14,6 % 
 Elpošanas orgānu slimības — 3,8 %. 
 Gremošanas sistēmas slimības — 4,4 %. 
 Infekcijas un parazītu izraisītas slimības — 1,7 %. 
 Nelaimes gadījumi, saindēšanās, traumas — 11,2 %. 
 Saindēšanās ar alkoholu — 1,06 % 
 Visu veidu transporta traumas — 1,5 % 
 Pašnāvības — 1,87 % 
 Nogalināšana — 1,06 %

Dzimstība 
Jaundzimušo skaits:

 2002 — 1 397,0 tūkst. cilv. 
 2003 — 1 477,3 tūkst. cilv.
 2004 — 1 502,5 tūkst. cilv.
 2005 — 1 457,4 tūkst. cilv.
 2006 — 1 479,6 tūkst. cilv.
 2007 — 1 610,1 tūkst. cilv.
 2008 — 1 713,9 tūkst. cilv.
 2009 — 1 761,7 tūkst. cilv.
 2010 — 1 788,9 tūkst. cilv.
 2011 — 1 796,6 tūkst. cilv.
 2012 — 1 902,1 tūkst. cilv.
 2013 — 1 895,8 tūkst. cilv.
 2014 — 1 942,7 tūkst. cilv.
 2015 — 1 944,1 tūkst. cilv.

Dzimstības koeficients
 1980 — 15,9 uz 1000 cilv. 
 1990 — 13,4 uz 1000 cilv. 
 1995 — 9,2 uz 1000 cilv. 
 1996 — 8,8 uz 1000 cilv. 
 1997 — 8,5 uz 1000 cilv. 
 1998 — 8,7 uz 1000 cilv. 
 1999 — 8,3 uz 1000 cilv. 
 2000 — 8,6 uz 1000 cilv. 
 2001 — 9,0 uz 1000 cilv. 
 2002 — 9,6 uz 1000 cilv. 
 2003 — 10,2 uz 1000 cilv. 
 2004 — 10,4 uz 1000 cilv. 
 2005 — 10,1 uz 1000 cilv. 
 2006 — 10,3 uz 1000 cilv. 
 2007 — 11,3 uz 1000 cilv. 
 2008 — 12,0 uz 1000 cilv.
 2009 — 12,3 uz 1000 cilv.
 2010 — 12,5 uz 1000 cilv.
 2011 — 12,6 uz 1000 cilv.
 2012 — 13,3 uz 1000 cilv.
 2013 — 13,2 uz 1000 cilv.
 2014 — 13,3 uz 1000 cilv.
 2015 — 13,3 uz 1000 cilv.

Nacionālais sastāvs

Atsauces un piezīmes 

Demografija
Demogrāfija pēc valsts