ARM

ARM ir 32 bitu RISC procesoru arhitektūra, kas tiek plaši lietota iegultajās sistēmās. Pateicoties savām enerģijas taupīšanas īpašībām, ARM procesori dominē mobilo iekārtu tirgū, kur zems enerģijas patēriņš ir ļoti svarīgs.

Mūsdienās ARM arhitektūras procesori aizņem vairāk nekā 75 procentos no iegulto sistēmu tirgus, kas to padara par vienu no ienesīgākajām 32 bitu procesoru arhitektūrām. ARM procesorus var atrast visa veida elektroniskās iekārtās, sākot ar pārnēsājamām iekārtām (piemēram, plaukstdatori, mobilie telefoni, mūzikas atskaņotāji, kalkulatori) un beidzot ar datoru perifērijas iekārtām (piemēram, cietie diski, maršrutētāji). Svarīgi ARM arhitektūras atzari ir Intel XScale un Texas Instruments OMAP.

Vēsture 
ARM izstrāde aizsākās 1983. gadā, kad Acorn Computers Ltd. izstrādes komanda, ko vadīja Rodžers Vilsons un Stīvs Furbers, sāka darbu, lai radītu MOS Technology 6502 mikroprocesora, kurš līdz tam bija pamats Acorn ražotajiem datoriem, aizstājēju.

1985. gadā bija gatavs pirmais prototipa modelis ARM1, bet nākamajā gadā - sērijveida modelis ARM2. ARM2 bija 32 bitu datu kopne, 26 bitu adrešu telpa, kas tam ļāva adresēt līdz 64 MB atmiņas, un 16 un 32 bitu reģistri. Viens no šiem reģistriem kalpoja kā programmas skaitītājs, kura augšējie seši un apakšējie divi biti saturēja procesora statusa karodziņus. ARM2 bija, iespējams, visvienkāršākais lietojamais 32 bitu procesors, kas sastāvēja no 30 tūkstošiem tranzistoru (salīdzināšanai, Motorola sešus gadus vecākais 68000 sastāvēja no aptuveni 70 tūkstošiem tranzistoru). Vienkāršība tika iegūta, pateicoties mikrokoda (kas sastāda aptuveni ceturto vai pat trešo daļu no 68000 shēmas) neesamībai, kā arī, līdzīgi vairumam tā laika procesoru, kešatmiņas neesamībai. Vienkāršība noveda arī pie zema enerģijas patēriņa, kas bija pat zemāks par 16 bitu Intel 80286. ARM2 pēctecī ARM3 jau tika iekļauta 4 KB kešatmiņa, kas uzlaboja veiktspēju.

1980. gadu beigās kopā ar Acorn darbu pie ARM attīstīšanas uzsāka arī Apple Computer. Tas bija tik nozīmīgi, ka Acorn atdalīja ARM izstrādes komandu un 1990. gadā nodibināja meitasuzņēmumu Advanced RISC Machines Ltd.. Šī iemesla dēļ ARM tiek bieži vien tulkots kā Advanced RISC Machine (Attīstītā RISC mašīna), nevis Acorn RISC Machine (Acorn RISC mašīna). 1998. gadā Advanced RISC Machines pārtapa par ARM Ltd., kad mātes uzņēmums ARM Holdings plc sāka akciju kotēšanu Londonas Fondu biržā un NASDAQ.

Acorn un Apple kopīgais darbs noveda pie ARM6. Pirmie modeļi tika izlaisti 1991. gadā un Apple izmantoja uz ARM6 balstīto ARM 610 savos Apple Newton plaukstdatoros. 1994. gadā Acron ņēma ARM6 par pamatu saviem Risc PC datoriem.

Neskatoties uz dažādiem pilnveidojumiem, kodols nekļuva īpaši lielāks un sarežģītāks. Ja ARM2 sastāvēja no 30 tūkstošiem tranzistoru, tad ARM6 - no 35 tūkstošiem.

Kodoli

Ārējās saites 
 ARM, Ltd.

Mikroprocesori