1905. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1905. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Janvāris 
 25. janvāris — protestējot pret demonstrantu apšaušanu Pēterburgā ("Asiņainā svētdiena"), Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija (LSDSP) izsludināja ģenerālstreiku.
 26. janvāris (pēc Jūlija kalendāra 13. janvāris) — Rīgā atgriežoties no mītiņa Maskavas priekšpilsētā, pie Daugavas Dzelzs tilta demonstrantus apšaudīja atsūtītās karaspēka daļas. Tika nošauti 70 un ievainoti 200 cilvēki (“Asiņainā ceturtdiena”).

Februāris 
 2.—3. februāris — sociāldemokrāti proklamācijā “ Visiem Rīgas strādniekiem!” paziņoja par vispārējā politiskā streika izbeigšanu.

Jūnijs 
 28. jūnijs — Liepājā izvietoto kara jūrnieku vidū izcēlās nemieri, jo pārtikai tika izsniegta bojāta gaļa.
 30. jūnijs—1. jūlijs — karaspēks apspieda Liepājas jūrnieku nemierus.

Septembris 
 naktī uz 7. septembri — kaujinieku grupa uzbruka Rīgas centrālcietumam, lai atbrīvotu tajā ieslodzītos biedrus. Atbrīvoja divus ieslodzītos.

Oktobris 
 27. oktobris — vispārējam Krievijas politiskajam streikam pievienojās arī Rīga, tuvākajās dienās tajā iesaistoties visu lielāko fabriku strādniekiem.
 30. oktobris (pēc Jūlija kalendāra 17. oktobris) — cars Nikolajs II bija spiests izdot manifestu, kas lielā mērā iespaidoja arī notikumus Latvijas teritorijā un deva iedzīvotājiem virkni brīvību.

Novembris 
 21. novembris - Daugavpilī Romas katoļu dekāns Kazimirs Lučipinis iesvēta jaunuzcelto katoļu baznīcu Jaunavas Marijas Bezvainīgi ieņemtās godam
 23. novembris — Rīgā sanāca pirmais latviešu skolotāju kongress.
 29. novembris — Vidzemes gubernators Zvegincevs mēģināja nomierināt zemniekus, saaicinot pie sevis Rīgas pilī Rīgas apriņķa pagastu pārstāvjus. Iecerētais neizdevās, jo pagastu delegāti iesniedza gubernatoram virkni sociāldemokrātu sastādītu prasību.

Decembris 
 2.—3. decembris — notika Latvijas pagastu delegātu kongress, uz kuru no visām Latvijas malām, izņemot Latgali, Rīgā sabrauca ap 1000 vēlētu pagastu delegātu. Kongress aizliedza pagastu komitejām pakļauties valdībai, aicinot pašus kārtot pagastu lietas.
 10. līdz 15. decembrim — Tukumā notika revolucionāru cīņas ar valdības karaspēku, tautā saukta arī par „Tukuma revolūciju” vai „Tukuma karu”.
 12. decembris — valdība Rīgā un Vidzemē izsludināja kara stāvokli.
 16. līdz 18. decembrim — notika Talsu bruņotā sacelšanās. Valdības karaspēks apšaudīja pilsētu ar artilēriju. Nodega pilsētas centrs (~60 ēku).
 16. decembris — 3 km no Aizputes Rokas birzī starp Aizputes apriņķa rīcības komitejas biroja organizēto milicijas nodaļu (300 cilv.) un valdības karaspēku notika 4 stundu ilga kauja, kurā milicijas nodaļa cieta sakāvi ("Aizputes karš").
 18. decembris — no apkārtējiem apriņķiem Aizputē ieradās bruņoti zemnieki un kalpi, aplenca Aizputes pili, uzsākot cīņu ar karaspēku. Uzzinajuši par papildspēku tuvošanos, revolucionāri izklīda.
 28. decembris — Valkā ieradās ģenerāļa Orlova vadītais soda ekspedīcijas korpuss. Viņam sekoja Baltijas ģenerālgubernators Sologubs.
 31. decembris — Pļaviņu un Skrīveru rajonā ieradās soda ekspedīciju vienība ģenerāļa V. Meinarta vadībā. Ģenerāļa F. Venta vadītais karaspēks rīkojās Kurzemes guberņas dienvidaustrumu rajonos (Sēlijā).

Kultūras notikumi 
 27. janvāris — uz Jaunā Latviešu teātra skatuves notika Aspazijas lugas "Sidraba šķidrauts" pirmizrāde.
 pavasaris — notika R. Blaumaņa lugas „Ugunī” pirmizrāde.
 Oktobra otrajā pusē  Rainis publicēja savu dzejoļu krājumu "Vētras sēja".
 23.—27. novembrī — Rīgā sanāca Vidzemes un Kurzemes tautskolotāju I kongress. Rainis nolasīja referātu par pašvaldības iestāžu izveidošanos. Kongresa delegāti izvirzīja plašu skolu demokratizācijas programmu,  lai šķirt skolu no baznīcas, ieviest obligātu bezmaksas apmācību bērniem no 8 līdz 14 gadu vecumam, mācības skolās noturēt dzimtajā  (latviešu) valodā.  Daudzviet bērnu apmācība pēc jaunajām programmām tika sākta vēl pirms kongresa.

Dzimuši 
 16. janvāris — Anna Sakse, rakstniece (1981)
 28. marts — Pēteris Briedis, politiķis (1982)
 21. jūnijs — Valdis Lukss, dzejnieks, žurnālists, politiskais darbinieks (1985)
 4. septembris — Valters Caps, inženieris (2003)

Miruši 
 10. janvāris — Baumaņu Kārlis, viens no pirmajiem latviešu komponistiem un profesionālās mūzikas pamatlicējiem, dramaturgs, dzejnieks. Latvijas Republikas valsts himnas autors. (dzimis 1835)

Skatīt arī 
 1905. gada revolūcija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada