Roberts Kohs

Heinrihs Hermanis Roberts Kohs (, dzimis , miris ) bija vācu mikrobiologs. Viņš ir ievērojams ar to, ka izdalīja Sibīrijas mēra (1876. gadā), tuberkulozes (1882. gadā) un holēras (1883. gadā) ierosinātājus. 1884. gadā formulēja un 1890. gadā publicēja Koha postulātus. Par tuberkulozes pētījumiem 1905. gadā saņēmis Nobela prēmiju fizioloģijā un medicīnā. Tiek uzskatīts par vienu no mūsdienu mikrobioloģijas "tēviem".

Kohs izcēlies ar akadēmiskiem sasniegumiem kopš agras bērnības un ar izcilību 19 gadu vecumā beidzis ģimnāziju. 1862. gadā iestājies Getingenas Universitātē nolūkā studēt dabaszinības, tomēr pēc trim semestriem Kohs nolēmis pāriet uz medicīnas studijām. Vēl nebeigušam studentam anatomists Jēkabs Henle (Jacob Henle), kurš bija publicējis inficēšanās teoriju 1840. gadā, piedāvāja Koham piedalīties pētījumā par dzemdes nerva struktūru. Savā sestajā studiju semestrī Kohs jau sāka vadīt pētījumus Fizioloģijas institūtā par dzintarskābes sekrēciju, kuras klātbūtne ir iesaistīta mitohondriju metabolismā. Šis pētījums kļuva par Koha disertācijas pamatu. 1866. gada janvārī Kohs absolvēja medicīnas augstskolu, izpelnīdamies augstāko godalgoto vērtējumu.

Papildus visiem zināmajiem Koha sasniegumiem tuberkulozes jomā, Kohs arī novērojis iegūtās imunitātes fenomenu. 1900. gada decembrī viņš ieradies kā ekspedīcijas dalībnieks vācu Jaungvinejā, kas toreiz bija Vācijas Impērijas protektorāts. Kohs sistemātiski pētīja papuasus – Gvinejas iedzimtos un secināja, ka viņu asins paraugos novēroti parazīti plasmodium, kas ir malārijas iemesls. Tomēr vietējo iedzīvotāju klīniskās malārijas izpausmes bija visai vājas un dažkārt pat nevarēja tikt identificētas. Gluži otrādi, ieceļotāji no Vācijas un ķīniešu strādnieki, kurus ieveda Jaungvinejā, gandrīz momentā sāka slimot. Jo ilgāk iebraucēji uzturējās Jaungvinejā, jo augstāka kļuva viņu rezistence pret malāriju.

1897. gadā Roberts Kohs tika ievēlēts par Britu Karaliskās Sabiedrības ārzemju biedru. 1906. gadā, jau pēc Nobela prēmijas saņemšanas, par saviem pētījumiem tuberkulozes un tropisko slimību jomā, zinātnieks tika apbalvots ar Prūsijas Goda Ordeni, bet 1908. gadā tika izveidota Roberta Koha medaļa izcilāko dzīvojošo mediķu godināšanai.

Roberta Koha vārds ir viens no 23, kas iemūžināts uz Londonas Higiēnas un Tropiskās Medicīnas ēkas frīzes. Berlīnes centrālajā daļā, netālu no Šaritē klīnikas, nelielajā parkā atrodas milzīga Koha marmora statuja. 1939. gadā par Kohu uzņēma filmu, turklāt aktieris Emīls Janings par šo lomu izpelnījies Oskaru.

Ārējās saites 

1843. gadā dzimušie
1910. gadā mirušie
Vācijas mediķi
Vācijas biologi
Vācijas izgudrotāji
Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā
Lejassaksijā dzimušie