1861. gads

1861. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

Notikumi

Janvāris 
 6. janvāris — Semjuels Morze pirmoreiz veiksmīgi izmēģināja elektrisko telegrāfu.
 10. janvāris — Amerikas pilsoņu karš: Florida izstājās no ASV. 
 11. janvāris — Alabama izstājās no ASV.
 29. janvāris — Kanzasa kļuva par 34. ASV štatu.

Februāris 
 1. februāris — Amerikas pilsoņu karš: Teksasa atdalījas no ASV. 
 10. februāris — Florida pievienojās Amerikas Konfederācijai.
 28. februāris — tika izveidota Kolorādo teritorija (Kolorādo štata priekštece).

Marts 
 4. marts — par ASV prezidentu kļuva Abrahams Linkolns. 
 20. marts — zemestrīce Argentīnas rietumos pilnība iznīcināja Mendozas (Mendoza) pilsētu.
 23. marts — par itālijas karalistes pirmo premjerministru tika iecelts Kamillo Benso.

Aprīlis 
 12. aprīlis — sākās Amerikas pilsoņu karš, konfederātu spēkiem uzbrūkot Samteras fortam Dienvidkarolīnā. 
 17. aprīlis — Virdžīnija nolēma atdalīties no ASV.

Maijs 
 6. maijs — Amerikas Pilsoņu karš: Ārkanzasa izstājās no ASV.

Jūnijs 
 8. jūnijs — Amerikas pilsoņu karš: Tenesī izstājās no Savienības.
 25. jūnijs — par Osmaņu impērijas 32. sultānu kļuva Abdulazizs.

Augusts 
 16. augusts — par Madagaskaras karalistes karali kļuva Radama II.

Novembris 
 4. novembris — dibināta Vašingtonas universitāte
 11. novembris — par Portugāles karali kļuva Luišs I.

Dzimuši 
 6. janvāris — Kriss Hoijkāss, nīderlandiešu burātājs (miris 1926. gadā)
 14. janvāris — Mehmeds VI, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1926.) 
 16. janvāris — Doku Atis, latviešu rakstnieks (miris 1903.) 
 12. februāris — Lū Salome (Lou Andreas-Salomé), vācu intelektuāle (mirusi 1937.) 
 15. februāris — Alfrēds Vaitheds (Alfred North Whitehead), angļu filozofs (miris 1947.) 
 25. februāris — Rūdolfs Šteiners (Rudolf Steiner), vācu mistiķis (miris 1925.)
 26. februāris — Ferdinands I (Фердинанд I), Bulgārijas cars (miris 1948.)
 24. marts — Henrijs Visendorfs latviešu tirgotājs, grāmatizdevējs un žurnālists (miris 1916.) 
 22. augusts — Ištvāns Tisa (Tisza István) ungāru politiķis (miris 1918.) 
 7. maijs — Rabindranats Tagore (রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর), bengāļu dzejnieks (miris 1941.) 
 11. jūnijs — Emīls Grimjo (Émile Grumiaux), franču loka šāvējs (miris 1932.)
 30. jūnijs — Džons Hovards Teilors (John Howard Taylor), britu burātājs un brokeris (miris 1925. gadā)
 6. augusts — Edīte Rūzvelta (Edith Roosevelt), ASV pirmā lēdija (mirusi 1948.) 
 11. septembris — Erihs fon Falkenhains (Erich von Falkenhayn), vācu ģenerālis (miris 1922.) 
 1. oktobris (j.s., pēc v.s. ) — Anna Brigadere, latviešu rakstniece (mirusi 1933.)
 10. oktobris — Fritjofs Nansens (Fridtjof Nansen), norvēģu polārpētnieks un diplomāts (miris 1930.)
 19. oktobris — Emē Hāgemans (Aimé Haegeman), beļģu jātnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs (miris 1935. gadā)
 6. novembris — Džeimss Neismits (James Naismith), ASV basketbola aizsācējs (miris 1939.)
 5. decembris — Armando Diazs (Armando Diaz), itāļu karavadonis (miris 1928.)
 13. decembris — Lisjēns Bodrjē (Lucien Baudrier), franču burātājs (miris 1930. gadā)
 15. decembris — Pērs Ēvinds Svīnhūvuds (Pehr Evind Svinhufvud) Somijas prezidents (miris 1944.)

Miruši 
 2. janvāris — Frīdrihs Vilhelms IV (Friedrich Wilhelm IV.), Prūsijas karalis (dzimis 1795.)
 17. janvāris — Lola Montesa (Lola Montez), īru izcelsmes dejotāja (dzimusi 1821.)
 20. februāris — Ežēns Skribs (Eugène Scribe), franču dramturgs un libretists (dzimis 1791.)
 10. marts — Tarass Ševčenko (Тара́с Григо́рович Шевче́нко), ukraiņu rakstnieks un mākslinieks (dzimis 1814.)
 25. jūnijs — Abdulmedžids I, 31. Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1823.) 
 26. jūnijs — Pavels Jozefs Šafāriks (Pavel Jozef Šafárik), čehu atmodas darbinieks (dzimis 1795.)
 25. oktobris — Frīdrihs Kārlis fon Savinjī (Friedrich Carl von Savigny), vācu jurists (dzimis 1779.)
 11. novembris — Pedru V (Pedro V), Portugāles karalis (dzimis 1837.)

Atsauces