Asteroīds

Asteroīds (, astēr — "zvaigzne"; εἶδος, eides — "veids") jeb mazā planēta ir planētveidīgs Saules sistēmas objekts, kura izmēri, salīdzinot ar pārējo planētu un pundurplanētu izmēriem, ir mazi. Asteroīdi pēc Keplera likumiem riņķo orbītā ap Sauli. Lielākā daļa mazo planētu atrodas asteroīdu joslā starp Marsa un Jupitera orbītām. No pašlaik zināmajiem lielākais asteroīds pēc izmēra ir Cerera, lai gan daudzi astronomi to ir klasificējuši kā pundurplanētu. Nākamie lielākie asteroīdi ir 4 Vesta, 2 Pallāda, 10 Higieja un 31 Eufrosine.

Pirmais asteroīds Cerera tika atklāts 1801. gadā. Līdz  bija atklāti  asteroīdi, no kuriem  ir numurēti. Tiek lēsts, ka Saules sistēmā faktiskais asteroīdu skaits ir mērāms miljonos.

Asteroīdu klasifikācija 
Asteroīdi tiek klasificēti pēc to virsmu ķīmiskā sastāva, ko nosaka, veicot spektroskopijas pētījumus. Visizplatītākie ir C tipa asteroīdi (aptuveni 75%), kuru virsmu galvenokārt veido ogleklis. Nākamā izplatītākā grupa ir S tipa asteroīdi (17%), kuru virsmu galvenokārt veido silikātieži. Pastāv arī citu veidu asteroīdi, piemēram, A, B, D, E, F, G, M, P, R, T un V tipa asteroīdi.

Lielākie asteroīdi 

Lielākais asteroīds ir Cerera, lai gan daži speciālisti to izdala kā pundurplanētu, un līdz ar to lielākais asteriods ir 2 Pallāda, kuras vidējais diametrs ir 608 km. Mazāko atklāto asteroīdu aptuvenais diametrs ir sākot ar dažiem metriem.

Asteroīdi, kuru nosaukumi saistīti ar Latviju 
Divdesmit divu asteroīdu nosaukumi ir saistībā ar Latviju. Tie ir šādi: 1284 Latvija, 1796 Rīga, 1805 Dīriķis, 2014 Vasiļevskis, 2867 Šteins, 3233 Krišbarons, 4136 Artmane, 4391 Balodis, 4392 Agita, 16513 Vasks, 23617 Daugava, 24709 Mītava, 24794 Kurzeme, 37623 Valmiera, 274084 Baldone, 284984 Ikaunieks, 85466 Krastiņš,  332530 Canders, 352646 Blumbahs, 320153 Eglītis, 428694 Saule un 457743 Balklavs.

Skatīt arī 
 Asteroīdu diena
 Asteroīdu josla
 Koipera josla

Atsauces