1960. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1960. gada notikumi Latvijas PSR. Latvija atradās PSRS sastāvā.

Notikumi

Janvāris 
 27. janvāris — Rīgā tika atklāta VEF Kultūras pils.

Februāris 
 4. februāris — Zinātņu akadēmijas augstceltne tika nodota Latvijas Zinātņu akadēmijas bilancē.
 16.—17. februāris — Rīgā notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 17. kongress.

Marts 
 26—28. marts — Rīgā, Zinātņu akadēmijas augstceltnē notika Latvijas PSR Dabas un vēstures biedrības I kongress. Par biedrības pirmo priekšsēdētāju tika ievēlēts LPSR ZA korespondētājloceklis ģeoloģijas un mineraloģijas zinātņu doktors K. Spriņģis.

Aprīlis 
 Sāka iznākt informatīvais kinobiļetens "Kino".

Jūnijs 
 23. jūnijs — pirmoreiz notika Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki.

Jūlijs 
 18. jūlijs—24. jūlijs — notika XIII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki.
 20. jūlijs — Ekspluatācijā tika nodota Rīgas Centrālās dzelzceļa pasažieru stacijas kompleksa 1. kārta, kurā ietilpa pasažieru stacija, dienesta un tehniskās telpas.

Augusts 
 Sāka iznākt žurnāls "Zinātne un Tehnika".

Novembris 
 30. novembris — Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā tika izveidota Mūzikas skolotāju nodaļa.

Decembris 
 19. decembris — emigrācijā dzīvojošie bijušie Latvijas politiķi Fēlikss Cielēns, Bruno Kalniņš, Jānis Breikšs un Voldemārs Bastjānis nosūtīja vēstuli jaunievēlētajam ASV prezidentam Džonam Kenedijam par Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas nepieciešamību.

Nezināms datums 
 Latvijas PSR tika veikta administratīvi teritoriālā reforma.
 Par Latvijas nacionālo putnu tika atzīta Baltā cielava.
 Mihails Tāls kļuva par astoto pasaules čempionu šahā.
 Rīgas Augstākā aviācijas inženieru kara skola tika pārveidota par Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūtu (tagad Transporta un sakaru institūts).
 Aloizs Tumiņš kļuva par PSRS čempionu boksā.
 Tika atklāts Kundziņsalas tilts pār Sarkandaugavas kanālu.
 Sāka darboties pirmā pagarinātās darba dienas skola.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Tava laime" (režisore Ada Armīda Neretniece) 
 "Vētra" (režisori Varis Krūmiņš un Rolands Kalniņš)

Dzimuši 
 7. janvāris — Gundars Āboliņš, aktieris
 29. janvāris — Ziedonis Čevers, politiķis
 22. februāris — Andrejs Veisbergs, valodnieks
 8. marts — Maira Asare, dzejniece (mirusi 2015. gadā)
 21. maijs — Zigurds Lanka, šahists
 21. jūnijs:
 Ingrīda Amantova, kamaniņu braucēja
 Anatolijs Kreipāns, sporta žurnālists
 23. jūnijs — Jānis Reiniks, policijas ģenerālis, Drošības policijas priekšnieks
 26. jūlijs — Kārlis Streips, žurnālists
 10. septembris:
 Ēriks Kalnmeiers, jurists, LR ģenerālprokurors
 Ainars Mielavs, dziedātājs
 2. novembris — Aigars Jirgens, žurnālists, dzejnieks, politiķis (miris 2005. gadā)
 18. novembris — Ivans Klementjevs, kanoe airētājs, treneris, politiķis
 24. novembris — Egils Baldzēns, politiķis

Miruši 
 20. februāris — Ačuks (Arnolds Ruberts), publicists, satīriķis (dzimis 1893. gadā)
 5. novembris — Rihards Rudzītis, rakstnieks, filozofs un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1898. gadā)
 30. decembris — Ernests Birznieks-Upītis, rakstnieks (dzimis 1871. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Attēlu galerija

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada