Fluorīts

Fluorīts (no  — 'plūst', jo minerāls izmantots kā kusnis), agrāk fluora špats — izplatīts minerāls. Zinātniskajā literatūrā šis minerāls pirmoreiz aprakstīts jau 1529. gadā, taču bijis zināms jau krietni senāk. Fluorīts kalpojis par vārda devēju vairākiem izplatītiem terminiem, tai skaitā:
 Fluorescence — materiāla spīdēšana ultravioletajos staros, ko atklāja vācu mineralogs Frīdrihs Moss 1824. gadā. Šī īpašība fluorītam ir raksturīga. Dažu atradņu fluorīts (hlorofans) mirdz arī tad, ja ir sakarsēts. Fluorescences krāsa atkarīga no minerāla atradnes.
 Fluors — ķīmiskais elements. Fluorīts kalpo kā viena no labākajām šī elementa rūdām.

Var saturēt mazas kavernas ar gāzu, ūdens vai organisku šķīdumu ieslēgumiem. Var saturēt kavernas ar tīru fluoru. Kūst 1360 °C temperatūrā. Bieži satur retzemju metālu, urāna piejaukumus.

Izmantošana 
 Kusnis tērauda ražošanā viegli kūstošu pelnu ieguvei, lai veicinātu metāla tīrību — šādam nolūkam tika izmantots jau Senajā Grieķijā.
 Fluora un fluorūdeņražskābes ieguves avots.
 Mākslīgā kriolīta ieguves avots — kriolītu savukārt izmanto alumīnija ieguvei.
 Dekoratīvs materiāls pateicoties skaistajām krāsām un caurspīdībai. Izmanto arī opalescējoša stikla ieguvei, emalju ieguvei.
 Optikas stikla aizvietotājs īpaši augstas klases teleskopos un fotokamerās pateicoties ļoti mazajai gaismas dispersijai. Liela izmēru lēcām šādu fluorītu audzē mākslīgi. Izgatavojot šādas optiskas iekārtas jārēķinās, ka fluorīts sasilstot saulē, izmaina savas īpašības.
 Kvantu ģeneratoros izmanto fluorīta kristālus ar retzemju metālu vai dzelzs piejaukumu.

Savu vērtīgo īpašību un lieliskā izskata dēļ fluorīts nereti dažās kultūrās tika vērtēts augstāk par zeltu. Agrāk uzskatīja, ka fluorīts telpās kliedē slimības, ārstē nervu sistēmas traucējumus.

Atradnes 
Fluorīts ir izplatīts minerāls, kas atrodams daudzviet pasaulē. Fluorīts atrodams hidrotermālajās dzīslās, jo sevišķi tajās, kas satur svina un/vai cinka minerālus. Tas nereti atrodams arī greizenos, granītos. Fluorīts ir viena no komponentēm dažos marmora paveidos un citos metamorfiskajos iežos.

Lielas fluorīta atradnes ir šādās valstīs:
 ASV — lielākās atradnes agrāk bija Ilinoisā, slēgtas 1995. gadā, taču atrodams vēl vismaz 10 štatos
 Austrija
 Dienvidāfrika — Transvālā
 Indija — Amba Dongar
 Kanāda — Ontārio
 Kazahstāna
 Kenija — Kario ieleja
 Krievija
 Ķīna — atrodams arī skaists zilganviolets fluorīts
 Lielbritānija — bez citām atradnēm Dērbišīrā tika iegūts ļoti skaists violeti zils fluorīts, kuru izmantoja dekoratīviem nolūkiem ("Zilais Džons"). Mūsdienās šeit iegūst tikai pāris simtus kilogramu dekoratīvā fluorīta gadā
 Meksika — pasaulē lielākās atradnes — vulkāniskas izcelsmes Laskuevas atradnes
 Namībija — Okorusu
 Norvēģija
 Šveice
 Tadžikistāna
 Vācija

Paveidi 
 Āfrikas smaragds — zaļš dārgakmens kvalitātes fluorīts. Atrodams Namībijā.
 Hlorofans — zaļa, termoluminescenta fluorīta paveids. Atrodams Krievijā — Sibīrijā un ASV.
 Itrofluorīts — ((Ca,Y)F2-3) satur lielāku daudzumu itrija, kas aizvieto kalcija anjonus fluorīta struktūrā. Atrodams ASV, Ēģiptē, Japānā, Kirgizstānā, Krievijā (Kolas pussala), Ķīnā, Mongolijā, Namībijā, Norvēģijā.

Ārējās saites 
 Mindat.org 
 Webmineral.org 

Minerāli
Kalcija minerāli
Fluorīdu minerāli
Dārgakmeņi