Kara flote

Kara flote jeb jūras spēki ir viens no bruņoto spēku veidiem, kurš paredzēts operatīvo un stratēģisko kaujas uzdevumu veikšanai jūras un okeāna vidē. Jūras kara flote risina šādus uzdevumus: cīņa pret ienaidnieka jūras kara floti, jūras blokādes veikšana, transporta kuģu eskortēšana un aizsardzība, piekrastes aizsardzība no jūras puses, kā arī triecienu izdarīšana un iebrukums ienaidnieka teritorijā no jūras puses. Modernajā jūras kara flotē ir vairāku tipu karakuģi, kas paredzēti dažādu uzdevumu veikšanai. Vislielākie karakuģi ir aviācijas bāzeskuģis, līnijkuģis, eskadras mīnu kuģis, krasta apsardzes kuģis un zemūdenes.

Karakuģu vēsture 
Pirmie īstie karakuģi bija seno grieķu un romiešu triēras, kurās izmantoja airus un buras. Karakuģu attīstību sekmēja šaujamieroču un tvaika dzinēju izgudrošana, kā arī tērauda lokšņu izmantošana kuģubūvē. Līdz aviācijas bāzeskuģu ieviešanai, lielākie karakuģi bija līnijkuģi. Tie bija projektēti smagai bombardēšanai, tāpēc bija aprīkoti ar līdz pat 16 collu lielgabaliem. To ātrums bija salīdzinoši mazs, jo kuģi bija lieli un ar smagām bruņu plāksnēm.

Pirmās ziņas par kuģu izmantošanu militāriem mērķiem Latvijas piekrastē ir no 13. gadsimta. 1210. gada pavasarī, kad krustneši no Rīgas caur Irbes jūras šaurumu kārtējo reizi devās atpakaļ uz Vāciju, izcēlās kauja ar kuršiem. Jūras kaujā krita ap 30 krustnešu. Tā paša gada jūlijā kurši ar kuģiem ieradās Daugavgrīvā un pie Rīgas uzsāka cīņu ar vācu bruņiniekiem.

1211. g. pēc kaujas pie Kaupo pils (Turaidā) vācieši Gaujas grīvā atņēmuši vietējiem iedzīvotājiem kara laivas (kuģus).

Noteiktākas ziņas par kuģu būvniecību un jūrniecību ir sastopamas 17. gadsimta vidū. Kurzemes hercogu Jēkaba un Kazimira laikā liela vērība tika veltīta kuģu būvei un kuģniecībai. Zināms, ka abu šo hercogu valdīšanas laikā Ventspilī un citur gar Kurzemes piekrasti uzbūvēti 111 kuģi. Tos būvēja latviešu un lībiešu dzimtļaudis.

Kurzemes hercogistes kuģi galvenokārt gāja gar Āfrikas rietumu piekrasti uz Gambiju, un Der Cabeljau, ejot uz Tobago, šķērsoja Atlantijas okeānu. 1668. g. kuģis (Kabeļjavs) izbrauca uz siļķu zveju Ziemeļjūrā. Ļoti bieži Kurzemes kuģi apmeklēja Francijas, Anglijas, Spānijas, Norvēģijas un citu Eiropas valstu ostas. Daļa tolaik būvēto tirdzniecības kuģu bija apbruņoti ar lielgabaliem, tā ka vajadzības gadījumā tie varēja cīnīties pret pirātiem. Kuģus Kurzemē pasūtīja pat Francija, Anglija un citas valstis. Kuģu vadītāji galvenokārt bija ārzemnieki, bet komanda sastāvēja no vietējiem iedzīvotājiem. Jūrniecības vēsturē zināms divklāju kuģis Der Schwan (Gulbis) ar 40 lielgabaliem, ko vadījis kapteinis R. Kronūšs. Tolaik ostas bija gar visu piekrasti — upju grīvās, bet piestātnes — vienkārši pludmalē netālu no krasta zemē iedzīti mieti.

Par Latvijas Kara flotes dibināšanas datumu uzskata 1919. gada 10. augustu, kad pie Latvijas Bruņoto spēku Virspavēlnieka ģenerāļa D.Sīmansona štāba tika nodibināta Jūras nodaļa, kurā iekļāva iepriekš dibināto jūrnieku rotu un Mīnu izzvejošanas partiju.

1919. gada novembrī Jūras nodaļu pārdēvēja par Jūras daļu. Jūras daļa deva ievērojamu ieguldījumu t.s. bermontiādē. Daugavas kreisajā krastā, Daugavgrīvas cietokšņa apkaimē, tā desantēja 9. Rēzeknes kājnieku pulku, piedalās kaujās pie Voleru muižas, Vārnukroga, Šmita cementa rūpnīcas, piedalījās Jelgavas ieņemšanā, realizēja diversantu vienības izsēdināšanu pie Ragaciema.

1924. gadā atsevišķās flotes vienības tika pārdēvētas par Jūras krastu aizsardzības eskadru, kuru, savukārt, 1938. gadā pārdēvēja par Latvijas Kara floti. Latvijas Kara flotes sastāvā bija mīnu traleris Virsaitis, zemūdeņu bāzes kuģis Varonis, mīnu divizions ar diviem mīnu aizžogotājtraleriem, zemūdeņu divizions ar divām zemūdenēm un jūras aviācijas divizions ar sešām lidmašīnām.

Latvijas Jūras spēkus sāka veidot 1992. gadā pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. 1992. gada 11. aprīlī notika svinīga karoga pacelšana uz pirmā atjaunotās flotes karakuģa Sams. Šis datums tiek uzskatīts par Latvijas Jūras spēku atdzimšanas dienu.

Līdzekļi

Kuģi

Aviācija

Krasta vienības

Bruņojums

Organizācija 

Karakuģi var pildīt uzdevumus individuāli vai grupā. Mazs skaits kuģu var tikt apvienots eskadrā. Visas viena okeāna eskadras var tikt apvienotas attiecīgā flotē. Valstīs, kurām ir aviācijas bāzeskuģi, veido aviācijas bāzeskuģa trieciengrupas (Carrier strike group (CSG) — angļu val.). Aviācijas bāzeskuģa trieciengrupa var sastāvēt no aviācijas bāzeskuģa, vismaz viena kreisera, eskadras ar eskadras mīnu kuģiem vai vismaz diviem eskadras mīnu kuģiem vai fregatēm un aviācijas bāzeskuģa aviācijas. Dažreiz aviācijas bāzeskuģa trieciengrupā iekļauj arī zemūdenes, jūras kara flotes bunkurēšanas tankkuģi vai apgādes kuģi.

Valstīs, kurās ir jūras kājnieki, var tikt veidotas ekspedīcijas trieciengrupas (Expeditionary strike group (ESG) — angļu val.). Ekspedīcijas trieciengrupa var sastāvēt no desanta eskadras, helikopteru eskadriļas un jūras kājnieku bataljona. Desanta eskadra var sastāvēt no maza aviācijas bāzeskuģa, kurš vienlaicīgi ir arī desanta kuģis, diviem mazākiem desanta kuģiem, kreisera, eskadras mīnu kuģa, fregates, zemūdenes un jūras patruļlidmašīnas.

Dažreiz veido operatīvās grupas (Оперативная группа — krievu val., Task force — angļu val.), kuras ir nepastāvīgas vienības, izveidotas uz laiku, noteikta uzdevuma veikšanai un var sastāvēt no dažādiem kuģu tipiem.

Jūras kājnieki 

Par jūras kājniekiem sauc jūras desanta operāciju veikšanā īpaši apmācītus kājniekus. Jūras kājnieku bruņojumā var būt tāda pati bruņu tehnika, kāda ir motorizēto kājnieku bruņojumā, bet var būt arī amfībijas. Amfībiju gadījumā tās tiek izmantotas ne tikai jūras kājnieku pārvietošanai un uguns atbalstam krastā, bet arī karavīru pārvietošanai no desanta kuģa uz krastu, kā arī uguns atbalstam no jūras puses. Amfībijas ērtas, ja nokļūstot līdz krasta līnijai jāšķērso koraļļu rifi vai sēkļi, kuri var būt šķērslis kuģiem, kuteriem vai laivām.

Bieži jūras kājniekus izmanto sauszemes spēku uzdevumu pildīšanai bez jūras desanta operāciju veikšanas. Savi jūras kājnieki ir arī Bolīvijai un Paragvajai, kurām nemaz nav pieejas jūrai.

Dažu valstu jūras kara flotes sastāvā veido speciālo uzdevumu vienības. Tās paredzētas speciālo uzdevumu veikšanai, ja tie sākas un beidzas upē, jūrā, piekrastē, purvā vai upes deltā, kā arī zemūdens speciālo operāciju veikšanai. Līdzīgi kā ar jūras kājniekiem, jūras kara flotes speciālo uzdevumu vienības bieži izmanto speciālo uzdevumu veikšanai tālu no jūras.

Atsauces

Ārējās saites 

 Jaunumi, projekti, attēli un ziņojumi jūras kara flotes industrijā 
 Latvijas Jūras spēki

Jūrniecība
Militārā organizācija