40. gads

40. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Kaligula uzsāk kampaņu ar mērķi iekarot Britāniju un cieš sakāvi.
 Romas impērijā tiek iekļautas Mauritānija un Norikuma.
 Kaligula bez pamata piešķir amatus un titulus, pasludina sevi par dievu un liek visu grieķu statuju galvas aizstāt ar savas galvas atveidiem. Savu zirgu viņš ieceļ par senatoru.

Pārējā pasaule 
 Mūsdienu Morāvijas un Slovākijas teritorijā apmetas ģermāņu cilts kvadi.
 Vardaness I kļūst par Partas valdnieku, viņa brālis Gotarzess II ir opozīcijā.
 Māsas Trungas (Vjetnama) turpina vadīt sacelšanos pret Ķīnu.

40. gads kultūrā un ekonomikā 
 Aleksandrijas Filons pauž uzskatu, ka visi cilvēki ir dzimuši brīvi.

Kristietība 
 Kristietība ienāk Ēģiptē — Aleksandrijā tiek dibināta baznīca. Evaņģēlists Marks dibina koptu pareizticīgo baznīcu un kļūst par tās pirmo pāvestu.
 Tiek uzcelta kristiešu baznīca Korintē (visiespējamākais datējums).
 Kristieši pārņem ebreju pashas svētkus un nodēvē tos par Lieldienām.

Dzimuši 
 13. jūlijs — Gnejs Jūlijs Agrikola, vēlākais romiešu Britānijas pārvaldnieks (m. 93)
 Pedānijs Dioskorīds — grieķu ārsts
 Frontinuss — romiešu ģenerālis un rakstnieks
 Dio Hrizostoms — grieķu filozofs un vēsturnieks
 Klaudija Oktāvija — Klaudija un Mesalīnas meita (m. 62)
 Imperatore Ma — Ķīnas Haņu dinastijas pārstāve

Miruši 
 Mauritānijas Ptolemajs — Kaligula piespriež viņam nāvessodu
 Aleksandrijas Filons — ebreju filozofs un sabiedriskais darbinieks
 Kunobelinuss — Katuvellauni (ķeltu cilts un valstisks veidojums) valdnieks