Lodza

Lodza () ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lodzas vojevodistes centrs. Otra lielākā Polijas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. No XIX gs. pirmās puses līdz XX gs. deviņdesmitajiem gadiem liels tekstilrūpniecības centrs. No XIX gs. beigām līdz XX gs.sākumam - sociāldemokrātiskās kustības centrs. Lodzas kinoskola.

Hronoloģija 
Lodza pirmo reizi rakstos minēta 1332. gadā, kā ciemats Łodzia, kas pieder Vroclavas arhibīskapam. 1423.gadā Vladislavs II Jagello (lietuviešu - Jogaila) piešķīra Lodzai pilsētas tiesības.

Līdz 18. gadsimtam Lodza bija maza neievērojama pilsētiņa. No 1793. gada notiek Polijas otrā dalīšana un Lodza nokļuva Prūsijas sastāvā. Tā tika pārdēvēta par Lodsch. 1798.gadā pilsēta tika nacionalizēta un vairs nav Kujāvijas arhibīskapa īpašums.
 
1806.gadā Lodza tika iekļauta Varšavas hercogistes sastāvā. 1815.gadā Lodza nonāca Krievijas sastāvā. 1820.gadā Staņislavs Stašics sāka kampaņu, lai pārvērstu Lodzu par lielu tekstilrūpniecības centru, un aicināja uz šejieni komersantus un speciālistus no visas Eiropas. 1825. gadā Lodzā tika atvērta pirmā kokvilnas rūpnīca. 1839. gadā Lodza kļuva par pirmo pilsētu Krievijā, rūpnīca tika izmantots tvaika dzinējs. No 1823. līdz 1873. gadam katros desmit gados pilsētas iedzīvotāju skaits dubultojās. No 1870. līdz 1890. gadam pilsētā notika industriālās attīstības "ziedu laiki". 1892. gadā pilsētā sākās Lodzas streiks.

1915. gadā pilsētu okupēja Vācijas karaspēks. 1918.gada novembrī vietējie Lodzas iedzīvotāji atbruņoja vācu karavīrus. Pēc 1918. gada Lodza zaudēja vairāk kā 40% no saviem iedzīvotājiem. Rūpniecības attīstība apstājas, jo tika zaudēti lieli noieta tirgi Vācijā un Krievijā.

1939. gada 8.septembrī Lodzu ieņēma vācu karaspēks. 2. pasaules kara gados Lodzu pārdēvēja par Litzmannstadt. Kara gados pilsēta zaudēja apmēram 420 000 iedzīvotāju, no kuriem apmēram 300 000 bija ebreji. Lielu daļu no rūpnīcu iekārtām izveda uz Vāciju. 1945. gada 18.janvārī Lodzu ieņēma Padomju armija. Līdz 1948. gadam Lodza faktiski bija Polijas galvaspilsēta, jo Varšava bija gandrīz pilnībā izpostīta.

Cilvēki 
Lodzā ir dzimuši:

 Andžejs Barkovjaks (Andrzej Bartkowiak, 1950 - ) - kinooperators
 Jureks Bekers (Jurek Becker, 1937 - 1997) - vācu rakstnieks
 Mareks Belka (Marek Belka, 1952 - ) - politiķis
 Jakobs Bronovskis (Jacob Bronowski, 1908 — 1974) - britu matemātiķis
 Daniels Dombrovskis (Daniel Dąbrowski, 1983 - ) - vieglatlēts
 Pavels Golaņskis (Paweł Golański, 1982 - ) - futbolists
 Jans Karskis (Jan Karski, 1914 — 2000) - pretošanās kustības dalībnieks
 Ježijs Kosinskis (Jerzy Kosinski, 1933 - 1991) - amerikāņu rakstnieks
 Daniels Libeskinds (Daniel Libeskind, 1946 - ) - amerikāņu arhitekts
 Jans Mahulskis (Jan Machulski, 1928 - 2008) - teātra režisors
 Radoslavs Matusjaks (Radosław Matusiak, 1982 - ) - futbolists
 Zbigņevs Ribčiņskis (Zbigniew Rybczyński, 1948 - ) - kinorežisors
 Arturs Rubinšteins (Arthur Rubinstein, 1887 - 1982) - pianists
 Mareks Saganovskis (Marek Saganowski, 1978 - ) - futbolists
 Andžejs Sapkovskis (Andrzej Sapkowski, 1948 - ) - rakstnieks
 Ježijs Skolimovskis (Jerzy Skolimowski, 1938 - ) - kinorežisors
 Euzebiušs Smolareks (Euzebiusz Smolarek, 1981 - ) - futbolists
 Aleksandrs Tansmans (Alexandre Tansman, 1897 - 1986) - franču komponists
 Džeks Tremels (Jack Tramiel, 1928 - ) - amerikāņu uzņēmējs
 Julians Tuvims (Julian Tuwim, 1894 - 1953) - dzejnieks

Apskates objekti
Izraela Poznaņska pils (Pałac Izraela Poznańskiego)
Lodzas bazilika (Bazylika archikatedralna św. Stanisława Kostki w Łodzi)
Lodzas dzelzceļa stacija (Łódź Fabryczna)
Lodzas rūpnieciskā apbūve (Wielokulturowy krajobraz miasta przemysłowego)
Iepirkšanās centrs "Manufaktūra" (Centrum Handlowe Manufaktura)
Pjotrkovska iela (Ulica Piotrkowska w Łodzi)

Galerija

Ārējās saites
Lodzas bazilika

Polijas pilsētas
Lodzas vojevodistes pilsētas
Lodzas vojevodistes apriņķi