Plīvurpūces

Plīvurpūces, plīvurpūču ģints (Tyto) ir pūčveidīgo (Strigiformes) putnu ģints, kas pieder plīvurpūču dzimtai (Tytonidae). Plīvurpūču ģintī ir 17 mūsdienās dzīvojošas sugas, no kurām visbiežāk sastopamā ir parastā plīvurpūce (Tyto alba). Andamanu plīvurpūce (Tyto deroepstorffi) nesenā pagātnē tika klasificēta kā viena no parastās plīvurpūces pasugām. 

Plīvurpūces ir sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Latvijā reizēm var novērot parasto plīvurpūci, kas ieklejo no Eiropas dienvidrietumiem.

Izskats un īpašības 
Plīvurpūcēm mugura ir tumšāka nekā vēders. Visbiežāk tās ir oranžīgi brūnas, turklāt gaišais vēders ir tādā pašā krāsā kā mugura, tikai gaišāks. Plīvurpūcēm ir raksturīgs sirdsveida sejas disks, kā arī tām nav ausu pušķi vai kā citādi izceltas ausis, kas raksturīgs daudzām citām pūcēm. Plīvurpūces ir lielākas nekā brūnās plīvurpūces, kas ir otra plīvurpūču dzimtas ģints. Salīdzinot ar citiem pūčveidīgajiem putniem, plīvurpūces ir izplatījušās daudz plašāk un veiksmīgāk, un tās ir spējušas ne tikai iedzīvoties gandrīz visos kontinentos, bet arī sasniegt dažādas salas okeānos.

Sistemātika 
Plīvurpūču ģints (Tyto)
 Amerikas plīvurpūce (Tyto furcata)
 Andamanu plīvurpūce (Tyto deroepstorffi)
 Austrālijas plīvurpūce (Tyto novaehollandiae)
 Austrumu plīvurpūce (Tyto javanica)
 Dienvidu plīvurpūce (Tyto longimembris)
 Lielā pelēkā plīvurpūce (Tyto tenebricosa)
 Madagaskaras plīvurpūce (Tyto soumagnei)
 Manusas plīvurpūce (Tyto manusi)
 Mazā pelēkā plīvurpūce (Tyto multipunctata)
 Minahasu plīvurpūce (Tyto inexspectata)
 Moluku plīvurpūce (Tyto sororcula)
 Pelēksejas plīvurpūce (Tyto glaucops)
 Plīvurpūce (Tyto alba)
 Savannas plīvurpūce (Tyto capensis)
 Sulavesi plīvurpūce (Tyto rosenbergii)
 Taliabu plīvurpūce (Tyto nigrobrunnea)
 Zeltainā plīvurpūce (Tyto aurantia)

Atsauces

Ārējās saites 

 Genus: Tyto
 Plīvurpūču parādīšanās signalizē par klimata izmaiņām