Hirosimas un Nagasaki bombardēšana

Japānas pilsētu Hirosimas un Nagasaki bombardēšana notika 1945. gada 6. un 9. augustā Otrā pasaules kara beigu posmā. Abu pilsētu bombardēšana ir pašlaik vienīgais gadījums, kad karā tikuši izmantoti kodolieroči.

Pēc uzlidojumiem Japānai, kuros tika iznīcinātas vairākas pilsētas, Sabiedrotie plānoja iebrukt Japānā. Karš Eiropā beidzās ar nacistiskās Vācijas parakstīto kapitulācijas aktu , taču Klusā okeāna karš vēl turpinājās.

 virs Hirosimas pulkveža Pola Tibetsa un kapteiņa Roberta A. Luisa vadībā tika nomesta un uzspridzināta atombumba "Mazais zēns". Tā eksplodēja ar 16 TNT kilotonnu lielu enerģiju. Pēc divām dienām PSRS pieteica karu Japānai un jau nākamajā dienā uzsāka karadarbību. Tajā pašā dienā, , virs Nagasaki majora Čārlza Svīnija un admirāļa Frederika Ešvorta vadībā tika nomesta un uzspridzināta atombumba "Resnais vīrs". Tā eksplodēja ar 21 TNT kilotonnu lielu enerģiju. Tuvāko  mēnešu laikā pēc bombardēšanas Hirosimā gāja bojā , savukārt pēc Nagasaki bombardēšanas — . Aptuveni puse no katrā pilsētā bojā gājušiem mira bombardēšanas dienā.

10. augustā Japāna oficiāli paziņoja par gatavību apstiprināt "Potsdamas deklarācijas" nosacījumus un kapitulēt. , sešas dienas pēc Nagasaki bombardēšanas, Japāna paziņoja par padošanos Sabiedrotajiem.  tā parakstīja kapitulācijas aktu uz ASV kuģa Missouri, tādējādi beidzot Otro pasaules karu.

Skatīt arī 
 Hirosimas miera memoriāls
 Hibakuša

Atsauces

Ārējās saites 

1945. gads
Otrais pasaules karš
Japānas vēsture
Kodolieroči