Kaguja

Kaguja ( Kaguya, sākotnējais nosaukums SELENE) bija Japānas Mēness mākslīgais pavadonis. Tas bija apgādāts ar 13 zinātniskajiem instrumentiem un diviem maziem atdalāmiem kosmiskajiem aparātiem. Zonde palaista  no Tanegasimas kosmodroma. Tā iegāja Mēness orbītā . Misija ilga 1 gadu un 8 mēnešus.

Nosaukumi 
Kosmiskā aparāta sākotnējais nosaukums bija SELENE (no ). Selēne bija Mēness dieviete sengrieķu mitoloģijā. Lai dotu zondei nosaukumu, tika rīkots konkurss, kurā tika izvēlēts vārds Kaguja. Kaguja bija Mēness princese senā japāņu pasakā. Pēc mazo pavadoņu Rstar un Vstar atdalīšanas tiem tika piešķirti nosaukumi Okina un Ouna (arī no tās pašas pasakas).

Uzdevumi 
Misijas galvenie uzdevumi:
 Pētīt Mēness izcelsmi un tā ģeoloģisko evolūciju.
 Iegūt informāciju par Mēness virsmu.
 Radiopārraides eksperimenti Mēness orbītā

Lidojuma gaita 
SELENE sākotnēji tika paredzēts palaist 2003. gadā, bet nesējraķetes avārija citā misijā un tehniski sarežģījumi aizkavēja startu līdz 2007. gadam. Starts  nenotika, jo tika atklāta nepareizi uzstādīta elektroniska iekārta.

Kaguja tika palaista  01.31.01 UTC ar nesējraķeti H-2A no Tanegasimas kosmodroma. Sākotnējā orbīta bija 281,55 km (perigejs) / 232960 km (apogejs). 

 zonde sasniedza Mēness apkārtni un iegāja sākotnējā 101 x 11741 km polārā orbītā.  autonomā lidojumā tika palaists retranslācijas pavadonis Okina (Rstar), kura orbītas parametri bija 100 x 2400 km.  tika izlaists otrais pavadonis Ouna (Vstar) 100 x 800 km orbītā.  Kaguja iegāja aptuveni 100 km riņķveida orbītā. Ar Okina tika mērīts Kaguya ātrums, bet Ouna ar lielu precizitati noteica visu trīs aparātu pozīcijas. Tas ļāva sastādīt gravitācijas karti.

JAXA  paziņoja, ka Kaguja ir izvērsusi Mēness magnetometru, Mēness radara zondi (Lunar Radar Sounder), ka arī Zemes Augšējās atmosfēras un plazmas kameru (Upper atmosphere and plasma imager).

 tika paziņots, ka zondes divu mēnešu pārbaužu laiks ir beidzies, un Kaguja sāka pilna apjoma zinātniskos pētījumus.

2008. gada oktobra beigās Kaguja bija pabeidzis sākotnēji plānotos uzdevumus. Pavadonis Okina Mēness virsmā ietriecās . Kaguya misija tika pagarināta līdz 2009. gada martam. Pēc tam bija plānots pakāpeniski samazināt zondes orbītas augstumu un 2009. gada augustā aparāts beigtu savu darbību, ietriecoties Mēnesī. Tomēr plāns tika mainīts, jo Kaguja sistēmas pilnībā vairs nedarbojās un aparāta orbīta tika samazināta straujāk. 2009. gada 10. jūnijā 18:25 UTC Kaguja ietriecās Mēnesī. Sadursmes brīdī kosmiskais aparāts lidoja ar ātrumu apmēram 6000 km/h. Sadursme notika, tam lidojot gandrīz paralēli Mēness virsmai, apmēram 1 grāda slīpā leņķī.

Misijas rezultāti 
 Tika precizēta Mēness topogrāfiskā karte;
 Izveidota Mēness neredzamās puses gravitācijas karte, atklātas gravitācijas anomālijas;
 Pirmoreiz optiski novērota Šekltona krātera iekšpuse.

Atsauces 

Japānas starpplanētu zondes
Mēness zondes