Akantīts



Akantīts ( — 'ērkšķis' kristālu formas dēļ) ir izplatīts minerāls. Literatūrā zem šāda nosaukuma aprakstīts 1855. gadā, kaut gan šādu minerālu pieminējis Mikaels Agrikola jau 1529. gadā. Sudraba sulfīda zemas temperatūras varietāte. Jebkurš sudraba sulfīds istabas temperatūrā ir akantīts. Literatūrā akantītu bieži kļūdaini sauc par argentītu, kaut gan argentīts ir augstas temperatūras sudraba sulfīds, kas istabas temperatūrā (jau zem  temperatūras) nevar eksistēt. Par argentītu dēvē akantīta pseidomorfozes pēc argentīta kristālu formas.

Izmantošana 
Nozīmīga sudraba rūda. Minerāls satur 87,06% sudraba.

Atradnes 
Ir zināmas vairāk nekā 1500 vietas, kur atrasts šis minerāls. Latvijai tuvākās ir:
 Austrija
 Čehija
 Polija — Lejassilēzija
 Slovākija
 Šveice
 Ukraina
 Ungārija
 Vācija
 Zviedrija

Lielākās atradnes, kur akantītu iegūst rūpnieciskos apjomos sudraba ieguvei ir:
 ASV, Nevadas štats
 Meksika

Paveidi 
 Argentīts — akantīta pseidomorfozes pēc augstā temperatūrā eksistējušiem argentīta kristāliem
 Cinka akantīts — cinku saturošs akantīts, atrod Bolīvijā, Potosi departamentā, Hiako raktuvēs
 Dalemincīts — akantīta pseidomorfozes pēc stefanīta kristāliem, sākotnēji uzskatīja par atsevišķu minerālu
 Jalpaīts — cits minerāls, taču nereti šo vara un sudraba sulfīdu uzskata par akantīta paveidu.

Ārējās saites 
 Mindat.org 
 Webmineral.org 

Minerāli
Rūdu minerāli
Sudraba minerāli
Sulfīdu minerāli