1980. gadi

1980. gadi bija desmitgade, kas sākās ar 1980. gadā un beidzās ar 1989. gadu. Tos iezīmēja strauja datortehnologiju attīstība un Aukstā kara nobeigums.

Notikumi pasaulē 

 Afganistānas karš (1979—1989) 
 Solidaritātes kustība Polijā (1980—1989) 
 Libānas karš (1982)
 Mihaila Gorbačova nākšana pie varas PSRS (1985)
 Šengenas līgums (1985)
 Protesti Tiaņaņmeņa laukumā (1989)
 rokās sadevās apmēram 2 miljoni cilvēku, savienojot Viļņu, Rīgu un Tallinu (Baltijas ceļš, 1989)

Notikumi Latvijā 
 ekspluatācijā tika nodots Rīgas apvedceļš (1980)
 atklāja satiksmi pār Gorkija (tagad Vanšu) tiltu (1981)
 atklāja CK Politiskās izglītības ēku (tagadējo Rīgas Kongresu namu) Kronvalda parkā (1982)
 atkārtoti notiesāja brīvības cīnītāju Gunāru Astru (1983)
 Latvijas PSR Augstākā padome pieņēma dekrētu par cīņas pastiprināšanu ar žūpību (1985)
 Latvijas PSR Ministru padome pieņēma lēmumu par metro celtniecību Rīgā, ko neļāva īstenot sabiedrības protesti (1985)
 atklāts memoriāls Uzvaras parkā (1985)
 Liepājā nodibināja cilvēktiesību aizstāvības grupu "Helsinki-86" (1986)
 Jūrmalā norisinājās Čatokvas konference (1986)
 tautas protesta kustība pret Daugavpils hidroelektrostacijas celtniecību (1986)
 sāka darboties Rīgas radio un televīzijas tornis (1986)
 cilvēktiesību aizstāvības grupa "Helsinki-86" organizēja manifestācijas un ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa, pieminot gan 1941. gada jūnija deportācijas Latvijā, gan Molotova—Ribentropa pakta upurus (1987)
 notika Latvijas Rakstnieku savienības valdes paplašinātais plēnums, kurā Mavriks Vulfsons paziņoja, ka 1940. gadā Latvijā nav notikusi sociālistiskā revolūcija (1988)
 latviešu valodai piešķīra valsts valodas statusu, notika Latvijas Tautas frontes (LTF) pirmais kongress (1988)
 Daugavmalā uz LTF rīkoto manifestāciju pulcējās ap 250 000 cilvēku (1989)
 Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma likumu par Latvijas saimniecisko pastāvību (1989)