Trevojs

Trevojs ir suņu un zirgu pajūgs, ar ko Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju ciltis pārvadāja mantas. Tas bija ar jēlādām sastiprināts A veida egles vai citu koku kāršu rāmis, ko pievienoja segliem. Īpaši plaši izmantoja Lielo līdzenumu nomadi.

Vārds travail ir Kanādas franču izcelsmes, un nozīmē "rāmis zirgu savaldīšanai". Lakoti to sauca par hupak'in.

Suņu trevojs 
Sākotnēji pirms zirgu piejaucēšanas trevojus vilka suņi, taču tie spēja pārvest tikai no 20 līdz 30 kg smagas kravas. Pirmās ziņas par suņu trevojiem atstāja konkistadors Francisko de Koronado 1541. gadā. 18. gadsimta otrajā pusē baltie ceļotāji ziņo, ka suņu trevojus izmanto hīdatsi, mandani, arikari, apsaroki un lakoti. Arī 19. gadsimta sākumā daudzās ciltīs suņus iejūdza pajūgu vilkšanai.

Zirgu trevojs 
18. gadsimtā indiāņu kultūrā ienāca zirgi. Tie varēja pavilkt līdz 135 kg smagu nastu, un līdz 19. gadsimta vidum zirgu trevoji gandrīz pilnībā bija nomainījuši suņu vilktus pajūgus. Līdz ar to indiāņi kļuva ne tikai daudz mobilāli, bet varēja dzīvot krietni plašākos un ērtākos tipi.

Galerija

Atsauces 

Ziemeļamerikas indiāņi
Indiāņu kultūra