Granta zebra

Granta zebra (Equus quagga boehmi) ir līdzenumu zebras (Equus quagga) viena no pasugām. Tā ir vismazākā no visām līdzenuma zebrām. Granta zebras dzīvo savannā Kenijas dienvidrietumos un plašās teritorijās uz rietumiem no Luangvas upes Zambijā, kā arī Kongo Demokrātiskajā republikā un Tanzānijā. Tās reizēm var sastapt arī Somālijā. Savvaļā ir apmēram 300 000 Granta zebru un tās ir visbiežāk sastopamās zebras.

Nesenie pilsoņu kari Ruandā, Somālijā, Sudānā, Etiopijā un Ugandā ir dramatiski ietekmējuši savvaļas dzīvnieku populāciju šajās zemēs. Granta zebras mūsdienās ir pilnībā izzudušas Burundi un iespējams arī Angolā. Kari ir izpostījuši nacionālos parkus un rezervātus.

Izskats 

Granta zebras ir melni-balti svītrainas pa visu ķermeni: galvu, kaklu, sāniem un kājām līdz pat nagiem. Purns tām ir melns. Brūnganās svītras starp melni-baltajām ir novērojamas reti un, ja tādas ir, tad tās ir bālas un vāji izteiktas. Krēpes ir īsas in neuzkrītošas, gandrīz nemanāmas, tā kā kakla svītru raksts turpinās krēpēs. Melnās svītras ir košas un laukumi starp melno un balto krāsu sadalās līdzvērtīgi. Atšķirībā no daudzām citām zebrām Granta zebrām melnās svītras bez pārtraukuma savienojas pa vēdera apakšu. Vienīgās gurnu svītras pret kāju iekšpusi izbeidzas. Tādējādi pakaļkāju paslēpenes Granta zebrām ir baltas. Katram indivīdam ir atšķirīgs un neatkārtojams svītru raksts.

Lai cik nabadzīga un pieticīga būtu veģetācija savannā sausajā periodā, Granta zebras vienmēr izskatās apaļīgas, spīdīgas un labi paēdušas. Ķermeņa garums ir 2,2—2,5 m. augstums skaustā ir 1,20 m, svars 200—300 kg.

Uzvedība
Granta zebras ir uzmanīgas un diezgan tramīgas, bet, ja zebrai nebūs, kur bēgt, tā sevi aizstāvēs ar mežonīgiem pakaļkāju spērieniem, kodieniem un priekškāju sitieniem. Galvenie Granta zebru ienaidnieki ir lauvas un hiēnas. Ja zebrām uzbrūk plēsējs, tad iesākumā Granta zebras saspiežas cieši kopā, kumeļus slēpjot bara vidū, to melni-baltais raksts saplūst vienā lielā masā. Ja plēsējs turpina medības, zebras sāk skriet, tās var skriet ar ātrumu līdz 40 km/st.

Granta zebras dzīvo nelielās ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa un dažām ķēvēm ar jaunajiem kumeļiem. Baru vada tēviņš. Jaunie tēviņi pamet ģimeni otrajā gadā un pievienojas "vecpuišu" baram. Vienā ģimenē ir 10—30 īpatņi. Plašākās savannu teritorijās vairākas ģimenes veido vienotu, lielu baru, tomēr uzturas viena no otras nelielā attālumā, ievērojot neredzamas robežas. Ģimene cieši turas kopā arī migrējot, kad vienlaicīgi pārvietojās ap 10 000 dzīvnieku. Ģimene nekad nepamet un vienmēr pieskata viens otru, tā samazina ātrumu, ja kāds no bara nespēj tikt līdzi. Nakts laikā, daļa zebru, kamēr pārējās guļ, paliek nomodā, uzraugot bara drošību. Sargi ik pa laikam nomainās.

Barība

Granta zebras ir zālēdāji un to galvenā barība ir zāle. Tās ūdeni dzer katru dienu, bet, ja ir nepieciešams, spēj iztikt bez ūdens vairākas dienas.

Reprodukcija
Granta zebras aug lēni un ķēves dzimumbriedumu sasniedz tikai trīs gadu vecumā. Grūsnības periods ilgst 12 mēnešus, tādēļ piedzimstot kumeļš ir labi attīstījies un jau pēc stundas vai nedaudz vairāk jaundzimušais var skriet kopā ar baru. Jaundzimušais zebrēns ir brūni-balts un ar garu, pūkainu spalvu. Kumeļš paliek kopā ar māti vienu gadu. Grants zebras dzīvo apmēram 28 gadus.

Atsauces

Ārējās saites 
 Grant's Zebra
 Flickr: Grant's Zebra
 ARKive: Plains zebra (Equus quagga)

Zirgi
Āfrikas fauna