Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene

Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene ir slēgta līnija, kas savieno Ieriķu ciemu ar Abreni (tagadējo Pitalovu) caur Gulbeni. 2009. gada beigās šī līnija no Ieriķiem līdz valsts robežai demontēta.

Vēsture 

Ieriķi—Abrene nav tikusi būvēta kā viena vesela līnija — 1902. gadā kokmateriālu izvešanas vajadzībām no Abrenes (Pitalovas) stacijas uzbūvēja 67 kilometrus garu šaursliežu (750 mm) atzarojumu līdz Sitai (toreiz tā atradās uz Vitebskas un Vidzemes guberņu robežas). 1916. gadā Pirmā pasaules kara laikā Krievijas armija Abrenes—Sitas līniju caur Gulbeni (tajā laikā tur atradās līnijas Pļaviņas—Valka stacija) savienoja ar dzelzceļa līniju Rīga—Pleskava Ieriķos (ir dati, ka tā uzreiz tikusi būvēta kā platsliežu līnija). Tā bija tā saucamā rokādes jeb savienojošā dzelzceļa līnija, kas būvēta militārajām vajadzībām un nosprausta samērā tālu no apdzīvotām vietām. Latvijas brīvības cīņu laikā uz gadu Ieriķu—Gulbenes iecirknis tika pielāgots normālplatumam 1435 mm un kalpoja par apgādes līniju Latgales atbrīvošanas kaujām. 1921. gadā Ieriķu—Abrenes līnija tika pārnaglota uz 1524 mm platumu. 1926. gadā no Žīguriem ziemeļu virzienā sāka būvēt šaursliežu dzelzceļu, kas arī bija paredzēts koku vešanai. 1963. gadā tā garums sasniedza 62 kilometrus, bet 1967. gadā atzaru likvidēja, aizstājot ar autoceļiem. Ieriķu—Abrenes līnijai bija arī citi atzarojumi, pazīstamākais no kuriem bija 1934. gadā uzbūvētā Pakalniešu—Kūdupes līnija. 1934. gadā atklāja arī šaursliežu dzelzceļa līniju, kas savienoja Situ ar Rēzekni.

1924. gadā pa uzlaboto, normālai ekspluatācijai pielāgoto, bijušo militāro līniju sāka kursēt starptautiskie vilcieni Rīga—Ļeņingrada. Otrā pasaules kara gados šo dzelzceļu Vācijas armija izmantoja Austrumu frontes un pie dzelzceļa ierīkoto kara lidlauku apgādei. No 1944. gada marta līdz jūlijam kara lidlaukos pie Vecumu stacijas un Gulbenes bāzējās aviācijas leģions "Latvija" (Luftwaffen-Legion Lettland). Sarkanās armijas uzbrukuma operācijas laikā 1944. gada septembrī tika nopostītas gandrīz visas dzelzceļa Gulbene-Ieriķi staciju ēkas.

Arī padomju laikā pa to kursēja vilcieni Rīga—Pitalova (pa diviem maršrutiem — caur Ieriķiem un Gulbeni vai caur Pļaviņām un Gulbeni).

No 1993. gada līdz līnijas pilnīgai slēgšanai pasažieru vilcieni kursēja līdz Vecumiem. Pirms līnijas posmu slēgšanas vienreiz dienā kursēja vilciens Rīga—Ieriķi—Gulbene un Rīga—Pļaviņas—Gulbene—Vecumi.

Iecirknī Ieriķi—Gulbene kustība slēgta , bet iecirknī Gulbene—valsts robeža — 2001. gadā. Pēdējais pasažieru vilciens (Vecumi—Pļaviņas—Rīga) līnijā aizgāja , bet pēdējais kravas vilciens —  ar kokmateriālu kravu maršrutā Žīguri—Gulbene. Gulbenes mezgla stacija mūsdienās kalpo kā saskares stacija platsliežu līnijai Pļaviņas—Gulbene un šaursliežu līnijai Gulbene—Alūksne.

2014. gadā Vidzemes plānošanas reģions sniedzis konceptuālu atbalstu līnijas atjaunošanai posmā Gulbene—Pitalova.

Stacijas un pieturas punkti 

 Ieriķi (darbojas līdz mūsdienām līnijā Rīga—Lugaži);
 Melturi (pieturas punkts darbojas līdz mūsdienām līnijā Rīga—Lugaži;
 Amata;
Rāmuļi;
 Meļļi;
 Dzērbene;
 Drusti;
 Ubeja (līdz 2. pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
 Piebalga;
 Ranka;
 Uriekste;
 Lizums;
 Tirza;
 Galgauska (pieturas punkts);
 Kamalda;
 Gulbene (darbojas līdz mūsdienām kā saskares stacija);
 Melnupe (pieturas punkts);
Stradi (līdz 2. pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
Medņi (50. gados likvidēts pieturas punkts);
 Ezermala (līdz 2. pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
 Litene;
 Pededze (līdz 2. pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
 Sita;
 Balvi;
 Vīksna;
 Pakalnieši (līdz 2. pasaules karam);
 Kuprava;
 Žīguri;
 Vecumi;
 Purvmala (1992. gadā nodota Krievijas Oktobra dzelzceļam; oficiāli slēgta 2004. gadā);
 Abrene (1992. gadā nodota Krievijas Oktobra dzelzceļam).

Attēlu galerija

Vēsturiski vilcienu saraksti

Ārējās saites 
 Ieriķu—Gulbenes dzelzceļa fotogalerija 2009. gada oktobrī (Māris Bolšteins)
  
 Andris Balodis In memoriam. Ieriķi—Gulbene. 1916—2009
 Aizgājušā vilciena pēdās: 520 kilometri ar velosipēdiem pa Vidzemi un Latgali
 Kamalda, maize un 20 gadi

Literatūra 
 T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 108.—109. un 121.—125. lpp.

Atsauces 

Latvijas bijušās dzelzceļa līnijas
Krievijas impērijas laika dzelzceļa līnijas