Brisele

Brisele ( vai Ville de Bruxelles; ) ir pilsēta Beļģijas centrālajā daļā. Beļģijas lielākā pilsēta un galvaspilsēta. Beļģijas daļas — Flandrijas galvaspilsēta, kaut arī pati pilsēta administratīvi neatrodas Flandrijā, bet veido atsevišķu Beļģijas daļu — galvaspilsētas reģionu ar divām valsts valodām — franču un nīderlandiešu.

Pašā Briseles municipalitātē ir tikai apmēram 143 000 iedzīvotāju, tomēr visā Briseles aglomerācijā, kas faktiski ir viena pilsēta, ir vairāk nekā miljons iedzīvotāju.

Brisele bieži tiek uzskatīta par Eiropas Savienības galvaspilsētu, jo divas no trijām galvenajām ES institūcijām atrodas Briselē — Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Padome. Brisele ir arī NATO galvenās mītnes vieta.

Centrālajai Briselei vēsturiski ir divas daļas — Augšpilsēta un Lejaspilsēta —, kuras vienu no otras nodala stāva nogāze, kas stiepjas ziemeļu — dienvidu virzienā no Karaļa ielas tālākā gala līdz Tiesu pilij.

Vēsture 

 Lejaslotringas grāfs Kārlis tagadējā Briselē uzcēla cietoksni. 7. gadsimtā pilsēta kļuva par nozīmīgu pieturas punktu ceļā no Briges uz Ķelni.

 pilsētu ieņēma un nopostīja Francijas karaļa Luija XIV karaspēks.

 Briselē sākās Beļģijas revolūcija pret Nīderlandes varu un  pilsēta kļuva par neatkarīgās Beļģijas galvaspilsētu.

 Briseli bombardēja vācu aviācija.

Ievērojamākās vietas 
 Atomium — 103 metrus augsta dzelzs atoma skulptūra — viens no Briseles simboliem. Uzstādīta EXPO-58 laikā.
 Lielais laukums (Grand-Place/Grote Markt) — centrālais vecpilsētas laukums ar rātsnamu un ģilžu namiem.
 "Čurājošais puisēns" (Manneken Pis) — strūklaka, kas attēlo čurājošu puisēnu, viens no pilsētas simboliem.
 La Monnaie/De Munt — Briseles opera.
 Svētā Miķeļa un Svētās Gudulas katedrāle.
 Dievmātes baznīca — gotikas stila paraugs.
 Dievmātes kapela

Cilvēki 
Briselē dzimuši:

 Alberts I (Albert I) (1875—1934) — Beļģijas karalis (1909—1934)
 Alberts II (Albert II) (1934) — Beļģijas karalis (1993)
 Pjērs Alešinskis (Pierre Alechinsky) (1927) — mākslinieks
 Boduēns I (Baudouin I) (1930—1993) — Beļģijas karalis (1951—1993)
 Jans Brēgels Vecākais (Jan Brueghel de Oude) (1568—1625) — gleznotājs
 Žaks Brels (Jacques Brel) (1929—1978) — franču dziedātājs
 Žans Klods van Damme (Jean-Claude Van Damme) (1960) — aktieris
 Pjērs Deliņs (Pierre Deligne) (1944) — matemātiķis
 Eržē (Hergé) (1907—1983) — komiksu mākslinieks
 Lāra Fabiāna (Lara Fabian) (1970) — dziedātāja
 Andrē Frankvēns (André Franquin) (1924—1997) — komiksu mākslinieks
 Jans Baptists van Helmonts (Jan Baptist van Helmont) (1580—1644) — ķīmiķis
 Odrija Hepbērna (Audrey Hepburn) (1929—1993) — aktrise
 Edgars P. Jakobss (Edgar P. Jacobs) (1904—1987) — komiksu mākslinieks
 Margerita Jursenāra (Marguerite Yourcenar) (1903—1987) — franču rakstniece
 Hulio Kortasars (Julio Cortázar) (1914—1984) — argentīnišu rakstnieks
 Anrī Lafontēns (Henri La Fontaine) (1854—1943) — jurists, 1913.gada Nobela miera prēmija
 Leopolds II (Léopold II) (1835—1909) — Beļģijas karalis (1865—1909)
 Leopolds III (Léopold III) (1901—1983) — Beļģijas karalis (1934—1951)
 Klods Levī-Stross (Claude Lévi-Strauss) (1908) — franču antropologs
 Braiens Molko (Brian Molko) (1972) — dziedātājs, grupas Placebo līderis un vokālists
 Pols Otlē (Paul Otlet) (1868—1944) — bibliogrāfs
 Pejo (Peyo) (1928—1992) — komiksu mākslinieks
 Žozefs Plato (Joseph Plateau) (1801—1883) — fiziķis
 Pols Anrī Spāks (Paul-Henri Spaak) (1899—1972) — politiķis
 Totss Tīlemanss (Toots Thielemans) (1922) — džeza mūziķis
 Filips Tiss (Philippe Thys) (1890—1971) — riteņbraucējs
 Emīls Vandervelde (Emile Vandervelde) (1866—1938) — politiķis
 Vezālijs (Vesalius) (1514—1564) — anatoms

Atsauces

Ārējās saites 

 Briselē centrā

Eiropas galvaspilsētas
Beļģijas pilsētas
Briseles galvaspilsētas reģions