Alkoholiskie dzērieni

Alkoholiskie dzērieni ir dzērieni ar vismaz 1,5 tilpumprocentiem (tilp.%) etilspirta, kas parasti iegūts kartupeļu, graudu, augļu, ogu un/vai medus ogļhidrātu spirta rūgšanā.

Alkohola vēsture ir ļoti sena. Cilvēki alkoholiskos dzērienus varētu būt sākuši lietot un gatavot jau kopš pašiem pirmsākumiem, kad parādījušies augļi un ogas, un rauga iedarbībā tie sākuši rūgt. Baltiem no alkoholiskajiem dzērieniem bijis izplatīts medus, miestiņš, dzersis un vēlāk arī alus.

Iedalījums 

Alkoholiskos dzērienus pēc stipruma jeb etilspirta satura iedala:
 mazalkoholiskajos dzērienos (1,8—7 etilspirta tilp.%), pie kuriem lielākoties pieder dažādi ali un sidri;
 vidēji stiprajos dzērienos (8—18 tilp.%), pie kuriem iedalāmi augļu un ogu vīni;
 stiprajos dzērienos (>18 tilp.%), pie kuriem pieskaita punšus, aperitīvus, uzlijas, liķierus, degvīnu, balzamu, džinu, konjaku, rumu, viskiju u.c.

Vāji alkoholiskos dzērienus iegūst parastajā spirta rūgšanā, bet stipri alkoholiskos dzērienus — pārtvaicējot spirta rūgšanas produktus.

Skatīt arī 
 Reibums
 Alkoholisms

Atsauces

Ārējās saites