Lejasciems

Lejasciems ir bijusī pilsēta (1928. — 1939. gads), tagad ciems Vidzemes austrumos, Gulbenes novada Lejasciema pagasta centrs. 
Atrodas divu upju — Tirzas un Gaujas, kas senāk kalpoja kā svarīgi ūdensceļi, satekā.

Vēsture 

Lejasciemu 1867. gadā dibināja Baltijas domēņu valde uz valstij piederējušās Lejasmuižas (vācu: Aahof — "Gaujas muiža") zemes. Dažus gadus vēlāk — 1873. gadā — Lejasciems ieguva Valkas apriņķa miesta statusu.

Drīz pēc Latvijas Republikas nodibināšanas, 1922. gadā tika izveidota Lejasciema pašvaldība, bet 1928. gadā Lejasciems tika pasludināts par pilsētu. Apmēram pēc desmit gadiem Lejasciems ieguva arī ģerboni, kas, simbolizējot Gauju, tika izveidots ar horizontālu zilu joslu vidū, bet apkārt pamatne zelta krāsā. Tas apzīmēja zelta laukus upes krastos.

Lejasciems bija nozīmīgs administratīvais centrs un tajā attīstījās tirdzniecība. Taču, kad tika uzbūvēts Pļaviņu—Gulbenes—Valkas dzelzceļš, saimnieciskās aktivitātes pārvietojās tuvāk tam, un Lejasciems panīka. 1935. gadā pilsētas platība bija 153,2 km² un bija palikuši tikai 466 iedzīvotāji. 1939. gadā Lejasciems zaudēja pilsētas statusu, pamatojoties uz ekonomisko neizaugsmi. 1945. gadā pagastā izveidoja Amšu, Lejasciema un Sudalas ciema padomes. 1954. gadā Lejasciemam pievienots Sudalas ciems, 1962. gadā — Dūres ciems, 1977. gadā — daļa Sinoles ciema. 1990. gadā ciems reorganizēts par pagastu, 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Apdzīvojums un apbūve 
Lejasciems ir novada nozīmes apdzīvojuma centrs, kur (2015. gadā) dzīvoja 514 iedzīvotāji. Tas nodrošina administratīvos un sabiedriskos, izglītības, kultūras, pasta un citus pakalpojumus. Lejasciemam ir raksturīga pilsēttipa apbūve ar paralēli izvietotu ielu tīklu un kvartāliem ar 2-3 stāvu ēkām. Ir arī atsevišķas daudzstāvu ēkas. Lejasciema kultūras nams un estrāde atbilst reģionālās nozīmes kultūras pasākumu rīkošanas kritērijiem. Sporta infrastruktūras objekti — stenda šautuve, pludmales volejbola laukumi, futbola laukums, slēpošanas trase, orientēšanās sporta teritorija. Ciemā ir viena kapsēta.

Kultūrvēsturiskie pieminekļi 
 Podnieka Mazkalniņa dzīvojamā ēka — darbnīca. Atrodas Kalēju ielā 6. Tā ir celta 19.gs. beigās. Pārvērsta par dzīvojamo ēku 1913. gadā. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
 Lejas mācītājmuižas dzīvojamā ēka. Celta 19.gs. pirmajā pusē. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Atrodas Rīgas ielā 20.
 Koka arhitektūras dzīvojamā ēka ar plašu stikla verandu un dekoratīviem kokgriezumiem. Celta 19.gs. beigās. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Atrodas Rīgas ielā 3.

Iespējamo īpaši aizsargājamo dabas pieminekļu saraksts Lejasciema pagastā

Ģeoloģiskie un ģeomorfoloģiskie 

 Paideru dižakmens
 Robežkalna dižakmens
 Ģeomorfoloģiski un ainaviski interesantākā Sarkano kalnu daļa
 Izcilākie iekšzemes kāpu masīvi — Kamanu kalni, Smilgu kalni, Brūveļa kalns u. c.
 Subarktisko alūvija nogulumu atsegums Gaujas labajā krastā pie Lembiem
 Blīvas, klinšveidīgas morēnas atsegumi Gaujas kreisajā krastā pie Sinoles
 Avots Velna pagāzē pie Palatas
 Cincu acu avots (ir arī kultūras pieminekļu sarakstā)
 Ķemeru sēravots un ap to augošā 154 gadus vecā priežu mežaudze, kura aizņem 3,9 ha lielu platību
 Majanu avots
 Avots Sudaliņas labajā krastā pie Lejas dzirnavām
 Interglaciālo nogulumu atsegums Gaujas labajā krastā pie Tiltalejas

Botāniskie 
 Četri dižozoli Dūres apkārtnē
 Pundurbērza audze Lejasciema mežniecībā
 Dzeltenās dzegužkurpītes atradnes Gaujas ielejā
 Lakša atradne Lejasciema mežniecībā
 Smaržīgās naktsvijoles atradnes pie Sudala ezera
 178 gadus veca priežu mežaudze (447.kv.2) 7,1 ha platība Tirzas labajā krastā iepretī Šķilteriem

Bioloģiskie 
 Melnā stārķa ligzdošanas vieta Lejasciema mežniecībā
 Reti sastopamo gliemežu sugu dzīves vieta Lejasciema mežniecībā
 Medņu riesta vietas Lejasciema mežniecībā

Dzimuši Lejasciemā 
 Roberts Eidemanis (1895—1937), latviešu rakstnieks un dzejnieks, padomju militārais darbinieks, represiju upuris
 Zenta Mauriņa (1897—1978), latviešu rakstniece un filozofe
 Vilhelms Jakubs (1899-1942), gleznotājs
 Anna Sakse (1905-1981), rakstniece
 Ansis Tipāns (1907-1994), aktieris, režisors
 Kārlis Sebris (1914-2009), aktieris
 Jānis Kubulnieks (1921-2006), skolotājs, pašdarbības režisors, novadpētnieks
 Ruta Muceniece (1950), farmakoloģe
 Maija Kūle (1951), latviešu filozofe
 Zbigņevs Stankevičs (1955), Romas Katoļu baznīcas arhibīskaps
 Iveta Dille (1961-1995), dzejniece
 Arvis Degums, dzejnieks
 Irisa Puidze (1956) dzejniece

Novadpētnieki 
 Arvīds Burka (1903-1983), dabas pētnieks, pašdarbības aktieris
 Jānis Kučers (1901-1989),novadpētnieks,ģeologs, dažādi zinātņu nozaru līdzstrādnieks
 Zelmars Lancmanis (1883-1935),pedagogs, ģeogrāfs, mācību grāmatu autors
 Olga Ozoliņa (1906-1990), skolotāja, novadpētniece
 Ērika Barone (1914-2002), novadpētniece
 Aija Pavāre (1930),vēstures skolotāja
 Vija Doropoļska (1925),vēstures skolotāja, muzeja vadītāja
 Arnis Vīksna (1942), medicīnas vēsturnieks

Zinātnieki 
 Oto Kalniņš (1856-1891), mikrobiologs,bakteriologs
 Jānis Tālivaldis Zemzaris (1902-1996), tiesību vēsturnieks
 Irma Aizupiete (1892-1975), bioloģe
 Andrejs Lūsis (1939), fiziķis
 Jānis Dzenītis (1938), ķīmiķis
 Guntis Rudzītis (1932-2004), hab. pedagoģijas zinātņu doktors, profesors

Atsauces 

 
Lejasciema pagasts
Gulbenes novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Latvijas bijušās pilsētas
Latvijas ciemi