Poļu īpašvārdu atveidošana

Poļu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa ievērojot latviešu valodas tradīcijas poļu īpašvārdu atveidošanā. Poļu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido poļu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Polijā. Poļu izcelsmes personvārdi sastopami arī Lietuvā, Ukrainā, Baltkrievijā, Krievijā un Vācijā, kā arī citur pasaulē. Atveidojot citu pasaules reģionu poļu izcelsmes personu vārdus, jāņem vērā šajā zemē pieņemtā izrunas prakse.

Poļu alfabēts 
Poļu alfabēts sastāv no 32 latīņu alfabēta grafēmām:
A Ą B C Ć D E Ę F G H I J K L Ł M N Ń O Ó P R S Ś T U W Y Z Ź Ż

Fonētiskās atveidošanas tabula 
Līdzskaņu dubultošanās tiek saglabāta vienīgi līdzskaņiem ll, łł, mm, nn, rr.

{|class=wikitable
|-
! Poļu alfabētaburts
! Fonēma(IPA)
! Atveidošanalatviski
! Piemērs poļuvalodā
! Piemērs latviešuvalodā
! Piezīmes
|-
!A a
|
! a
| Andrychów
| Andrihova
|
|-
!Ą ą
|
! omon
| Dąbrowa GórniczaZbąszyń
| Dombrova GurničaZbonšiņa
| Pirms b, p.Citos gadījumos.
|-
!B b
|
! b
| Biały Bór
| Bjali Bora
| 
|-
!C c
|
! c
| Ciężkowice
| Cenžkovice
| 
|-
!Ć ć
|
! c
| Ćmielów
| Cmelova
| 
|-
!Ch ch
|
! h
| Chodzież
| Hodzeža
| 
|-
!Cz cz
|
! č
| Czeladź 
| Čeladza
| 
|-
!D d
|
! d
| Dobrzyń nad Wisłą
| Dobžiņa pie Vislas
| 
|-
!Dz dz
|
! dz
| Działoszyn
| Dzjalošina
| 
|-
!Dź dź
|
! dz
| Czeladź
| Čeladza
| 
|-
!Dż dż
|
! dž
| Drążdżewo
| Dronždževo
| 
|-
!E e
|
! e
| Elbląg
| Elblonga
|
|-
!Ę ę
|
! emeņen
| DęblinBędzinŚlęza
| DemblinaBeņdzinaŠlenza
| Pirms b, p.Pirms dzi, ci.Pārējos gadījumos
|-
!F f
|
! f
| Frombork
| Fromborka
| 
|-
!G g
|
! g
| Głogówek
| Gloguveka
| 
|-
!H h
|
! h
| Hrubieszów
| Hrubešova
| 
|-
!I i
|  
! ijneatveido neatveido 
| GubinGrudziądzBieszczadyKielce
| GubinaGrudzjondzaBeščadiKelce
| Pirms līdzkaņa, galotnē (vietvārdiem).Starp līdzskaņiem b, c, dz, f, m, p, r, s, w, z un patskaņiem a, ą, o, u.Starp līdzskaņiem b, c, dz, f, m, p, r, s, w, z un patskaņiem e vai ę.Starp līdzskaņiem g, k, n un patskaņiem.
|-
!J j
|
! j
| Jeziorany
| Jezjorani
| 
|-
!K k
|
! k
| Kietrz
| Ketša
| 
|-
!L l
|
! l
| Lądek-Zdrój 
| Londeka-Zdroja
| 
|-
!Ł ł
|
! l
| Łęczyca
| Lenčica
| 
|-
!M m
|
! m
| Maków Mazowiecki
| Makova Mazovecka
| 
|-
!N n
|
! nņ
| Nakło nad NoteciąNisko
| Naklo pie NotecasŅisko
| Pirms i.
|-
!Ń ń
|
! ņ
| Moryń
| Moriņa
| 
|-
!O o
|
! o
| Olsztyn
| Olština
| 
|-
!Ó ó
|
! uo
| LwówekŁuków
| LvuvekaLukova
| Pēdējā zilbē.
|-
!P p
|
! p
| Piekary Śląskie
| Pekari Slonski
| 
|-
!R r
|
! r
| Rejowiec Fabryczny
| Rejoveca Fabrična
| 
|-
!Rz rz
|
! šž
| WieprzRzeszów
| VepšaŽešova
| Aiz p, t, k, ch.Pārējos gadījumos.
|-
!S s
|
! s
| Stary Sącz
| Stari Sonča
| 
|-
!Ś ś
|
! s
| Ślesin
| Slesina
| 
|-
!Sz sz
|
! š
| Szprotawa
| Šprotava
| 
|-
!T t
|
! t
| Trzebiatów
| Tšebjatova
| 
|-
!U u
|
! u
| Ustrzyki Dolne
| Ustšiki Dolne
| 
|-
!W w
|
! v
| Wągrowiec
| Vongroveca
| 
|-
!Y y
|
! ij
| WyszkówNowowieyski
| ViškovaNovovejskis
| Personvārdos pēc patskaņa.
|-
!Z z
|
! z
| Zagórów
| Zagurova
| 
|-
!Ź ź
|
! z
| Wąbrzeźno
| Vombžezno
| 
|-
!Ż ż
|
! ž
| Żnin
| Žņina
| 
|}

Vietvārdu atveidošana 
Poļu valodas viedvārdi atveidojami pakārtoti tiem atbilstošajiem nomenklatūras vārdiem:
 Apdzīvoto vietu nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē vajadzības gadījumā pievienojot galotni "-a": Ropczyce - Ropčice, Stalowa Wola - Stalova Vola, Tuliszków - Tuliškova;
 Apdzīvoto vietu nosaukumi ar galotni "-o" atveidojami nelokāmi: Sławno - Slavno;
 Apdzīvoto vietu nosaukumi ar galotni "-i", "-y" atveidojami kā vīriešu dzimtes daudzskaitļnieki: Tychi - Tihi, Błaszki - Blaški;
 Upju nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē vajadzības gadījumā pievienojot galotni "-a": Warta - Varta, Bóbr - Bobra;
 Ezeru nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē vajadzības gadījumā pievienojot galotni "-s". Nomenklatūras vārds "ezers" pievienojams tikai nosaukumiem, kam tas ir oriģinālā: Śniardwy - Sņardvijs, Jeziorak - Jezjoraks, Jezioro Rajgrodzkie - Rajgrodas ezers;
 Kalnu nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē vajadzības gadījumā pievienojot galotni "-s". Nomenklatūras vārds "kalns" pievienojams tikai nosaukumiem, kam tas ir oriģinālā: Wielki Dział - Velki Dzjals, Śnieżka - Sņežka, Sowie Góry - Sove Guri/Soves kalni, Pogórze - Poguže (kalnu grēda)
 Ezeru un kalnu nosaukumus, kuri beidzas ar patskani "-a", "-e", var atveidot divējādi:
 atstājot oriģinālo galotni un lietojot kā vīriešu dzimtes 4. un 5. deklinācijas vārdus: Lubie - Lube (ezers), Świnica - Sviņica (kalns),
 pievienojot lokāmu galotni un nomenklatūras vārdu: Lubie - Lubes ezers, Świnica - Sviņicas kalns.

Salikto nosaukumu atveidošana 
 Ja vārdkopa ir personvārds, kas sastāv no diviem vārdiem, kas savienoti ar defisi, tad katrs vārds atveidojams atbilstoši un defise saglabājama: Kossak-Szczucka - Kosaka-Ščucka, dat. Kosakai-Ščuckai;
 Ja vārdkopa ir vietvārds, kas sastāv no diviem vārdiem un kuri ir sakārtojuma attieksmē (pilsētas nosaukums, kas veidots no diviem atseviķu pilsētu nosaukumiem), kas savienoti ar defisi, tad katrs vārds atveidojams atbilstoši un defise saglabājama: Boguszów-Gorce - Bogušova-Gorce, Bogušovā-Gorcē (lok.);
 Ja vārdkopa ir vietvārds, kas sastāv no diviem vārdiem un kuri ir pakārtojuma attieksmē (viena nosaukuma daļa paskaidro objekta funkcionalitāti), kas savienoti ar defisi, tad daļas apvienojamas un defise atmetama: Połczyn-Zdrój – Polčinzdroja;
 Ja nosaukums sastāv no diviem vārdiem, no kuriem pirmais ir pakārtojuma attieksmē un abi beidzas ar patskaņiem, vārdus atveido atsevišķi un pirmais ir nelokāmā formā: Dąbrowa Górnicza - Dombrova Gurņiča - Dombrova Gurņičas (ģen.);
 Ja nosaukums sastāv no divām daļām, no kuriem otrā ir pakārtojumu norādoša, otro daļu atveido pakārtojot pirmajai un loka abas: Grodzisk Mazowiecki - Grodziska Mazovecka - Grodziskas Mazoveckas (ģen.);
 Ja nosaukums sastāv no divām daļām, no kuriem otrā ir pakārtojumu norādoša, bet pirmais nelokāms, otro vārdu atveido patstāvīgi: Nowe Miasto Lubawskie - Nove Mjasto Lubavske - Nove Mjasto Lubavskes (ģen.);
 Ja nosaukums sastāv no diviem vārdiem sakārtojuma attieksmē, vai arī otrais vārds ir pakārtojuma attieksmē un pirmais beidzas ar līdzskani, pēc atveidošanas vārdus apvieno: Sasek Wielki - Sasekvelki (ezers).
 Ja nosaukums sastāv no vairākiem vārdiem, starp kuriem ir saiklis "nad", pirmo vārdu atveido atsevišķi un lokāmu (izņemot nekatrās dzimtes un daudzskaitļniekus), saikli tulko, bet pārvaldāmo vārdu atveido pēc oriģinālā objekta nosaukuma locījumā atkarībā no saikļa: Dobrzyń nad Wisłą - Dobžiņa pie Vislas.

Atveidojot pakārtotus ģeogrāfiskos nosaukumus latviskā forma veidojama no galvenā vārda nominatīva formas tam attiecīgi piekārtojot nomenklatūras vārdu: Jezioro Charzykowskie - Charzykowy (ciems, no kura darināts ezera nosaukums) - Hažikovu ezers.

Poļu valodas nomenklatūras vārdus tulko, ja tie pēc savas nozīmes sakrīt ar latviešu valodas nomenklatūras vārdu un ir atbilstīgi objekta nomenklatūrai: Sowie Góry - Sove Guri/Soves kalni, Tarnowskie Góry - Tarnovske Guri (pilsēta).

 Gramatizācija 

Atveidojot poļu valodas īpašvārdus latviešu valodas vidē, tie jāpakļauj gramatizācijai, jāpiešķir dzimte un deklinācija.

 Dzimte 
Poļu valodas īpašvārdiem dzimte piešķirama vadoties pēc nomenklatūras vārda dzimtes:
 Apdzīvoto vietu, upju u.c. nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē pievienojot vajadzības gadījumā pievienojot galotni "-a": Września - Vžesņa, Wieprz - Vepša;
 Kā vīriešu dzimtes daudzskaitļnieki atveidojami apdzīvoto vietu nosaukumi ar galotni "-i", "-y": Puławy - Pulavi, Mońki - Moņki;
 Kalnu, ezeru u.c. nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē: Bytyń - Bitiņs (ezers), Kościelec - Koscelecs (kalns);
 Kalnu un ezeru nosaukumi, kuri beidzas ar patskani "-a", "-e", atveidojami divējādi:
 atstājot oriģinālo galotni un lietojot kā vīriešu dzimtes 4. un 5. deklinācijas vārdus: Lubie - Lube (ezers), Świnica - Sviņica (kalns),
 pievienojot lokāmu galotni un nomenklatūras vārdu: Lubie - Lubes ezers, Świnica - Sviņicas kalns.
 Nosaukumi ar galotni "-o" latviešu valodā atveidojami nelokāmi Choszczno - Hoščno.

Personvārdu dzimte ir atkarīga no attiecīgās personas dzimuma.

 Deklinācija 
 Pēc I deklinācijas parauga lokāmi vārdi, kam latviskajā atveidojumā ir galotne "-s": Liwocz - Livočs (kalns);
 Pēc I deklinācijas daudzskaitļa formu parauga lokāmi tie nosaukumi, kas beidzas ar "-i", "-y": Puławy - Pulavi;
 Pēc II deklinācijas vārda "viesis" parauga lokāmi vīriešu uzvārdi ar izskaņām "-ski", "-cki", "-dzki": Palczowski - Palčovskis, Bronowicki - Bronovickis;
 Pēc IV deklinācijas parauga lokāmi vīriešu un sieviešu dzimtes vārdi, kas latviskā atveidojumā beidzas ar "-a": Świnica - Sviņica (kalns), Szkwa - Škva.
 Pēc V deklinācijas parauga lokāmi vārdi, kam latviskajā atveidojumā ir galotne "-e": Międzylesie - Mendzilese, Dąbie - Dombe (ezers).

Nav lokāmi ģeogrāfiskie nosaukumi, kas atdarināmi ar galotni "-o": Łebsko - Lebsko (ezers), Rogoźno - Rogozno'''.

Avoti 
 Poļu īpašvārdu pareizrakstība un pareizruna latviešu valodā, Velta Staltmane, Irēna Birzvalka, Zinātne, 1998,

Skatīt arī 
 Īpašvārdu atveidošana
 Poļu valoda

Ārējās saites 
 Personvārdu atveide

Izpasvazrdu atveidoszana
Polzu valoda