2003. gads

2003. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Šis gads bija:
 Starptautiskais Saldūdens gads.
 Eiropas invaliditātes gads.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Paskāls Kušpēns (Pascal Couchepin) kļuva par Šveices konfederācijas prezidentu.
 16. janvāris — STS-107: startēja kosmoplāns Columbia autonomā izpētes misijā.

Februāris 
 1. februāris — STS-107: Space Shuttle Columbia atgriežoties no orbītas, starta laikā radītā cauruma dēļ sadega un izjuka virs Teksasas štata, ASV; bojā gāja visi 7 astronauti.
 4. februāris — Dienvidslāvijas parlaments pieņēma jaunu konstitūciju par jaunas valsts Serbijas un Melnkalnes dibināšanu Dienvidslāvijas atlikušo republiku vietā.
 15. februāris — globāli protesti pret karu Irakā, kuros piedalījās vairāk nekā  cilvēku 600 pilsētās visā pasaulē.

Marts 
 12. marts:
 atentātā Belgradā tika nogalināts Serbijas premjerministrs;
 PVO izsludināja globālu SARS trauksmi.
 15. marts — Hu Dzjiņtao kļuva par Ķīnas Tautas republikas prezidentu, nomainot Dzjanu Dzemiņu.
 19. marts — ASV sāka pirmos uzlidojumus Bagdādei, Irākā.
 20. marts — sākās Iebrukums Irākā. Sauszemes karaspēks, kuru veidoja ASV, Apvienotās Karalistes, Austrālijas un Polijas bruņoto spēku kaujas vienības, iebruka Irākā.
 29. marts — PVO ārsts Karlo Urbani, kurš pirmais atklāja SARS, mira no šīs slimības.

Aprīlis 
 3. aprīlis — ASV spēki pārņēma kontroli pār Sadama Starptautisko lidostu Bagdādē, un pārdēvēja to par Bagdādes Starptautisko lidostu.
 9. aprīlis — ASV spēki pārņēma savā kontrolē Bagdādi beidzot Sadama Huseina režīmu.
 14. aprīlis — tika pabeigts Cilvēka genoma projekts, ar 99,99% precizitāti sekvencējot 99% cilvēka genoma.
 16. aprīlis — Atēnās tika parakstīts Pievienošanās līgums starp ES dalībvalstīm un kandidātvalstīm.
 21. aprīlis — atvaļinātais ASV armijas ģenerālis Džims Gārners kļuva par Irākas pagaidu civilo administratoru.
 24. aprīlis — kāds students Redlionas (Red Lion) vidusskolā, Pensilvānijas štatā, ASV, nošāva skolas direktoru, un pēc tam nošāvās pats.

Maijs 
 4. maijs—10. maijs — spēcīgu vētru ietekmē ASV tika reģistrēts rekordliels virpuļviesuļu skaits vienas nedēļas laikā: 393 virpuļviesuļi 19 ASV štatos.
 19. maijs — Pens Hadovs kļuva par pirmo cilvēku, kas vienatnē, bez citu cilvēku palīdzības, ar kājām aizgāja no Kanādas līdz Ziemeļpolam.
 21. maijs — zemestrīcē Boumerdē reģionā, Alžīrijas ziemeļos gāja bojā  cilvēku.
 24. maijs — Eirovīzijas dziesmu konkurss Rīgā: uzvarēja Turcijas dziedātāja Sertaba Erenere ar dziesmu Everyway That I Can.

Jūnijs 
 6. jūnijs — Saeima pieņēma likumu par Latvijas Nacionālās bibliotēkas projekta īstenošanu, kas paredzēja uzcelt jaunu nacionālās bibliotēkas ēku pēc Gunāra Birkerta projekta.
 10. jūnijs — palaists NASA Marsa visurgājējs Mars Exploration Rover Spirit.
 20. jūnijs — Latvijas prezidenta vēlēšanas: atkārtoti uz otro termiņu tika ievēlēta Vaira Vīķe-Freiberga.
 22. jūnijs — ASV Nebraskas štata pilsētā Aurorā atrasts lielākais jebkad novērotais krusas grauds.

Jūlijs 
 7. jūlijs — palaists otrs NASA Marsa visurgājējs Opportunity.
 10. jūlijs:
 par Kiribati prezidentu tika iecelts Anose Tuns;
 par Baltkrievijas premjerministru tika iecelts Sergejs Sidorskis.
 30. jūlijs — Meksikas pilsētā Pueblā no konveijera noripoja pēdējā Volkswagen "vabolīte".

Augusts 
 14. augusts — 6,4 balles pēc Rihtera skalas stiprā zemestrīcē Jonijas salu grupas reģionā Grieķijā 24 cilvēki ievainoti.
 22. augusts — Brazīlijas raķešu centrā Alkantrā, sagatavojot nesējraķeti startam, notika sprādziens, kurā dzīvību zaudēja 21 cilvēks.
 25. augusts — divos bumbu sprādzienos Mumbajā, Indijā gāja bojā 52 cilvēki.

Septembris 
 10. septembris:
 Zviedrijas ārlietu ministre Anna Linda tika sadurta veikalā Stokholmā, un viņa mira nākamajā dienā.
 Igaunijā, referendumā tika atbalstīta iestāšanās Eiropas Savienībā.
 14. septembris — Zviedrija referendumā noraidīja eiro ieviešanu.
 20. septembris — Latvijā referendumā par dalību ES vairums atbalstīja iestāšanos Eiropas Savienībā.
 27. septembris — tika palaista ESA zonde Smart 1.

Oktobris 
 2. oktobris — par Dominikas prezidentu kļuva Nikolass Liverpūls.
 15. oktobris — Ķīnā tika palaists kosmosa kuģis Shenzhou 5 ar pirmo Ķīnas kosmonautu Janu Liveju.

Novembris 
 9. novembris — Amerikā, Eiropā, Āfrikā un Centrālāzijā tika novērots Mēness aptumsums.
 23. novembris:
 Gruzijā beidzās "Rožu revolūcija" ar prezidenta Eduarda Ševardnadzes atkāpšanos;
 Antarktīdā tika novērots pilns saules aptumsums.
 26. novembris — Concorde lidmašīna veica pēdējo komerclidojumu.

Decembris 
 7. decembris — parlamenta vēlēšanas Krievijā.
 12. decembris — Tirkitas pilsētā tika notverts bijušais Irākas prezidents Sadams Huseins.
 22. decembris — zemestrīce satricināja Kaliforniju, bojā gāja 2 cilvēki.
 26. decembris — spēcīga zemestrīce izpostīja Irānas dienvidaustrumus; dzīvību zaudēja vairāk kā  cilvēku.

Dzimuši 
 4. februāris — Rasmuss Hejluns (Rasmus Højlund), dāņu futbolists
 20. februāris — Olīvija Rodrigo (Olivia Rodrigo), amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore

Miruši

Februāris 
 1. februāris — Space Shuttle Columbia apkalpe misijā STS-107:
 Maikls Andersons (Michael Anderson), ASV kosmonauts (dzimis 1959. gadā)
 Deivids Brauns (David Brownn), ASV kosmonauts (dzimis 1956. gadā)
 Kalpana Čavla (Kalpana Chawla), Indijā dzimusi ASV kosmonaute (dzimusi 1961. gadā)
 Lorels Klārks (Laurel Clark), ASV kosmonauts (dzimis 1961. gadā)
 Riks Hazbends (Rick Husband), ASV kosmonauts (dzimis 1957. gadā)
 Viljams Makūls (William McCool), ASV kosmonauts (dzimis 1961. gadā)
 Ilans Ramons (Ilan Ramon), Izraēlas kosmonauts (dzimis 1954. gadā)
 18. februāris — Isers Harels (איסר הראל), Izraēlas drošībnieks (dzimis 1912. gadā)

Marts 
 12. marts — Zorans Džindžičs (Zoran Đinđić), Serbijas premjerministrs (dzimis 1952. gadā)
 29. marts:
 Kerims Kerimovs (Kərim Kərimov), azerbaidžāņu PSRS militārais inženieris (dzimis 1917. gadā)
 Karlo Urbani (Carlo Urbani), itāliešu ārsts (dzimis 1956. gadā)

Aprīlis 
 18. aprīlis — Edgars Kods (Edgar Codd), angļu datorzinātnieks (dzimis 1923. gadā)
 20. aprīlis — Bernards Kacs (Bernard Katz), Vācijā dzimis biofiziķis un fiziologs (dzimis 1911. gadā)

Maijs 
 28. maijs — Iļja Prigožins (Илья Пригожин), Krievijā dzimis fiziķis un ķīmiķis (dzimis 1917. gadā)

Jūnijs 
 12. jūnijs — Gregorijs Peks (Gregory Peck), ASV aktieris (dzimis 1916. gadā)
 22. jūnijs — Vasiļs Bikavs (Васіль Быкаў), baltkrievu rakstnieks (dzimis 1924. gadā)
 29. jūnijs — Ketrina Hepbērna (Katharine Hepburn), ASV aktrise (dzimusi 1907. gadā)

Jūlijs 
 6. jūlijs — Badijs Ebsens (Buddy Ebsen), ASV aktieris un dejotājs (dzimis 1908. gadā)
 25. jūlijs — Džons Šlesindžers (John Schlesinger), angļu kinorežisors (dzimis 1926. gadā)

Augusts 
 4. augusts — Frederiks Robinss (Frederick Robbins), ASV pediatrs un virusologs (dzimis 1917. gadā)
 23. augusts — Hansjohems Autrums (Hansjochem Autrum), vācu zoologs (dzimis 1907. gadā)
 30. augusts — Čārlzs Bronsons (Charles Bronson), ASV aktieris (dzimis 1921. gadā)

Septembris 
 8. septembris — Lenija Rīfenštāle (Leni Riefenstahl), vācu kinorežisore (dzimusi 1902. gadā)
 9. septembris — Edvards Tellers (Edward Teller), ASV fiziķis (dzimis 1908. gadā)
 11. septembris — Anna Linda (Anna Lindh), Zviedrijas ārlietu ministre (dzimusi 1957. gadā)
 12. septembris — Džonijs Kešs (Johnny Cash), ASV mūziķis (dzimis 1932. gadā)
 23. septembris — Jurijs Senkevičs (Юрий Сенкевич), PSRS ārsts, ceļotājs, TV raidījumu vadītājs (dzimis 1937. gadā)
 25. septembris — Franko Modiljāni (Franco Modigliani), Itālijā dzimis ekonomists (dzimis 1918. gadā)

Oktobris 
 2. oktobris — Oto Ginše (Otto Günsche), vācu virsnieks (dzimis 1917. gadā)
 13. oktobris — Bertrams Brokhauss (Bertram Brockhouse), Kanādas fiziķis (dzimis 1918. gadā)
 21. oktobris — Eliots Smits (Elliott Smith), ASV mūziķis (dzimis 1969. gadā)

Novembris 

 9. novembris — Arts Kernijs (Art Carney), ASV aktieris (dzimis 1918. gadā)

Decembris 
 12. decembris — Heidars Alijevs (Heydər Əliyev), Azerbaidžānas prezidents (dzimis 1923. gadā)