Vilhelms Neimanis

Johans Vilhelms Kārlis Neimanis (, 1849—1919) bija arhitekts un mākslas vēsturnieks. Daugavpils pilsētas arhitekts (1878—1895), vairāku Latvijas historisma piļu projektu un Rīgas Pilsētas mākslas muzeja ēkas autors, Rīgas pilsētas mākslas muzeja pirmais direktors (1905—1919).

Dzīvesgājums 
Vilhelms Neimanis ir dzimis 1849. gada 5. oktobrī tirgotāja ģimenē Mēklenburgas pilsētā Grēfesmīlenē (Grevesmühlen). Jau bērnībā viņš kopā ar ģimeni pārcēlās dzīvot uz Krustpili. 1864. gadā Neimanis iestājās darbā Rīgas — Daugavpils dzelzceļa birojā pie arhitekta Maksa Paula Berči, pēc tam studēja Rīgas Politehnikumā, 1875. gadā Pēterburgas Mākslas akadēmijā.

1873.—1874. gadā Neimanis piedalījās Daugavpils pilsētas dzelzceļa stacijas, remontdarbnīcu un lokomotīvju depo projektēšanā. 1875. gadā uzcēla viņa projektēto Grīvas vācu skolu (vēlāko guberņas proģimnāziju). 1878. gadā viņš sāka pildīt Daugavpils pilsētas arhitekta pienākumus, projektēja Daugavpils Mārtiņa Lutera evaņģēliski luterisko baznīcu (1889—1893) un Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas katoļu baznīcu (1903—1905).
1887. gadā viņš Tallinā izdeva grāmatu "Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes tēlotājas mākslas un mākslas amatniecības vēsturisks pārskats no 12. gs. beigām līdz 18. gs. izskaņai".
1895. gadā Neimanis Pēterburgā ieguva būvtiesības, atstāja Daugavpili un pārcēlās uz Rīgu, kur kļuva par Rīgas Doma atjaunošanas vadītāju. Pēc V. Neimaņa projektiem historicisma stilā celta Kurzemes provinces muzeja ēka (1898) Jelgavā, Rīgas Doma muzeja korpuss virs klostera krustejas austrumu spārna (1898).
Nozīmīgākais Neimaņa projekts bija Rīgas Pilsētas mākslas muzeja ēkas celtniecība (1903—1905), kuru iespaidoja Bodes muzeja ēkas arhitektūra Berlīnē.

Vilhelms Neimanis bija autors daudzu Latvijas historisma piļu — Līksnas muižas (1878—1780), Kalkūnes muižas (1890—1892), Pelču muižas (1900—1904), Juzefovas muižas (1901), Tahevas muižas (1902) kungu mājas projektiem. No 1899. gada līdz 1901. gadam Neimanis bija Rīgas Politehniskā institūta mākslas vēstures docents. 1905. gadā viņš kļuva par Rīgas pilsētas mākslas muzeja direktoru, 1908. gadā par pieminekļu kopšanas komisijas vadītāju. No 1906. gada līdz 1913. gadam viņš pārsvarā nodarbojās ar rakstniecību un vāciski publicēja grāmatas "Rīgas muzejs" (1906), "Baltijas mākslinieku leksikons" (1908), "Rīga un Tallina" (1908), "Rīgas ceļvedis ar pilsētas plānu" (1910), "Rīgas Sv. Marijas Doma baznīca" (1912), "Lauku pieminekļu aizsardzības pamati" (1911), "No senajiem laikiem: mākslas un mākslas vēstures dažādības no Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes" (1913).

Miris Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 6. martā.

Bibliogrāfija 
 Grundriß einer Geschichte der bildenden Künste und des Kunstgewerbes in Liv—, Est— und Kurland vom Ende des 12. bis zum Ausgang des 18. Jahrhunderts. Reval, 1887
 Die Ordensburger im sog. Polnischen Livland. Mitteilungen aus der livländischen Geschichte. Riga, 1889. Bd.14. H.3
 Werke mittelalterlicher Holzplastik und Malerei in Livland und Estland. Lübeck, 1892
 Das mittelalterliche Riga. Berlin, 1892
 Die St. Annenkirche zu Libau. Rigasche Stadtblätter, Nr. 21, 22, 1892
 Karl August Senff: Ein baltischer Kupferstecher. Reval, 1895
 Baltische Maler und Bildhauer des XIX Jahrhunderts. Riga, 1902
 Verzeichnis baltischer Goldschmiede, ihrer Merkzeichen und Werke. Sitzungsberichte der Gesellschaft für Geschichte und Alterthumskunde der Ostseeprovinzen Russlands aus dem Jahre 1904. Riga, 1905
 Lexikon baltischer Künstler. Riga, 1908
 Riga und Reval. Leipzig, 1908
 Führer durch Riga mit einem Stadtplan. Leipzig, 1910; 2. Aufl. Berlin, 1918
 Der Dom zu St. Marien in Riga. Riga, 1912
 Das Museum in Riga. Museumskunde. Berlin, 1906. Bd.2
 Merkbüchlein zur Denkmalpflege auf dem Lande. Riga, 1911
 Aus alter Zeit: Kunst und kunstgeschichtliche Miszellen aus Liv—, Est— und Kurland. Riga, 1913

Neimaņa projektēto celtņu attēli

Literatūra 
 E. Grosmane. Vilhelms Neimanis Latvijas mākslas vēsturē., Rīga, 1991, 7.—21. lpp.
 Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002

Atsauces 

1849. gadā dzimušie
1919. gadā mirušie
Arhitekti
Latvijas arhitekti
Jūgendstila arhitekti
Latvijas cilvēki
Vācbaltieši
Rīgas Politehniskā institūta absolventi
Rīgas Politehniskā institūta darbinieki
Lielajos kapos apbedītie