Zīmulis

Zīmulis ir rakstāmrīks, kas veidots no apvalka koka caurulītes veidā un grafīta serdeņa (grifeles). Rakstot grafīta serdenis izlietojas, un zīmuli ir regulāri jāuzasina. Mūsdienās ir automātiskie zīmuļi ar metāla vai plastmasas apvalku un maināmiem grafīta serdeņiem.

Zīmuļa vēsture 
Zīmuļa vēsture ir sākusies Anglijā, XVI gadsimta vidū, kad tika atrasta nezināma minerālu atradne, kuru nosauca par grafītu. No šiem minerāliem gatavoja zīmuļa serdeņus, kurus aptina ar lenti. Kad serdenis bija nodilis, lentu attina un turpināja to lietot tālāk. Toreiz labs grafīts maksāja lielu naudu un nācās izgudrot jaunu grafīta serdeņu izgatavošanas veidu, lai tas būtu lētāks. Nirnbergā (Vācijā) tika radītas līmes, sēra un grafīta sajaukšanas tehnoloģija. Šādi zīmuļi bija lētāki, nekvalitatīvāki un bija grūtāk rakstāmi, bet bija pielietojami. Tā Nirnberga spēra lielu soli masveida zīmuļu ražošanā.

Zinātnieks un izgudrotājs Nikola Žaks Kontē pēc Konventa pasūtījuma izgudroja serdeņa izgatavošanas metodi - grafīta, māla cietes, kvēpu un ūdens maisījuma apdedzināšanu, kura ir saglabājusies arī līdz mūsdienām. Par svarīgāko tiek uzskatīta maisījuma proporciju mainīšana. Tā deva iespēju iegūt dažādas cietības serdeņus. XIX gadsimta vidū pastāvēja 17 melngrafīta serdeņu receptes, mūsdienās to ir 21.

Zīmuļu klasifikācija 
Zīmuļus klasificē ar latīņu burtiem:
 H-ciets
 HB-vidēji ciets
 B-mīksts

Cipari pirms burtiem apzīmē cietības/mīkstuma pakāpi.

Interesanti fakti 
Visgarāko zīmuli pasaulē izgatavoja kompānija Cumberland Pencil (Lielbritānija) 2001. gada maijā. Tā garums ir 7 metri, 91 centimetrs un tas sver 446 kilogramus un 36 gramus.

Skatīt arī 
 Tintes pildspalva

Kancelejas piederumi