Kalves zeme

Kalves zeme (), vai Kalvene (rakstos: Calve, Calre vai Calven) bija sēļu zeme līdz 13. gadsimta vidum, kad to iekļāva Livonijas ordeņa valsts teritorijā.

Rietumos tā robežojās ar Medeni (sēliski - "mežu zemi"), ziemeļos ar Sēleni, bet austrumos ar Alekteni. Uz dienvidiem atradas Nalsenes robežzemes (Pelone un Maleisine).

Vēsture 

Pirmo reizi vēsturiskajos rakstos Kalve pieminēta sakarā ar to, ka Jersikas ķēniņa Visvalža meita otrreiz apprecējusies ar Johanu no Bardevišas (Johannes de Bardewisch), kas adoptēja viņas pirmā vīra Konrāda dēlu un laikā starp 1224. un 1257. gadu kļuva par Ikšķiles un Kalves piļu īpašnieku un Rīgas arhibīskapa Alberta II vasali. Tas netieši norāda uz Kalves zemes agrāko pakļautību Jersikas ķēniņam.
  
1251. gada 3. februārī Romas pāvesta kūrija pieņēma lēmumu likvidēt Zemgales bīskapiju un tās teritoriju pievienot Rīgas bīskapijai, tomēr Livonijas ordenis panāca, ka 1254. gada 23. maijā Romas pāvests Inocents IV sevišķi apstiprināja Livonijas ordeņa tiesības uz Alektenes, Kalves, Sēlenes, Medenes un Nīcgales pilīm un ciemiem.

Sēlijas dalīšanas laikā pretenzijas uz Kalves pilsnovadu pieteica arī Rīgas domkapituls, kas tikai 1256. gada vasarā atteicās no savām prasībām.

Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā Kalvenes dienvidos esošo Pelones zemi iekļāva Žemaitijas kunigaitijas sastāvā.
Pēdējo reizi Kalves zeme pieminēta 1493. gadā kādā Livonijas ordeņa mestra Freitāga no Loringhofes  izdotā dokumentā par ordeņa vasaļu tiesībām uz zemi rietumos no Kalves (Calven) - starp Zalves, Susējas un Mēmeles upēm.

Teritorija 
Tiek uzskatīts, ka dokumentā minētais Kalves pilsnovads (no vārda "kalve" - "pakalns") atradies Augšzemes augstienes Sēlijas paugurvalnī uz dienvidiem no Sēlenes zemes.

Pēc Indriķa Šterna uzskata Kalves zemes teritoriju mūsdienās daļēji aizņem Jēkabpils novads un Aizkraukles novada dienvidu teritoriju, bet tā dienvidu daļa iesniedzas mūsdienu Lietuvas teritorijā (Rokišķu rajons). 
Vienīgais pilskalns ar līdzīgu nosaukumu - Kaupres pilskalns atrodas Jēkabpils novada Ābeļu pagastā Ābeļu salā Daugavā.

Vilis Biļķins Kalves pili identificēja Lašu pagastā.

Atsauces 

Sēlijas vēsture
Lietuvas vēsture
Sēlijas bīskapija
Zemgales bīskapija