Kaiovu-tanoanu valodas

Kaiovu-tanoanu (arī tanoanu vai tanoanu-kaiovu) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime, kurā runāja Ņūmeksikā, Kanzasā, Oklahomā un Teksasā. 2000. gadā kaiovu-tanoanu valodas prata 9230 cilvēki.

Tivu valodās (taosu, pikuri, dienvidu tivu), tevu valodā un tovu valodā runāja Ņūmeksikas pueblu tautas. Visu šo valodu kopnosaukums ir tanoanu.

Kaiovu valodā runāja Oklahomas dienvidrietumos.

Valodas 

Tanoanu valodu saimes atzari un septiņas valodas:
 
 Tanoanu valodas:
 Tivu valodu atzars (2500 pratēju):
 ziemeļu grupa: Taosas valoda (800 pratēju, 1980) un Pikuri valoda (100 pratēju, 1990)
 dienvidu tivu valoda (dialekti: Sandias pueblo, 140 runātāju; Isletas pueblo, 1600 pratēju; Ysletas del Sura (†))
 Piro valoda (†)
 Tevu valoda (3900 pratēju; divas dialektu grupas)
 Tovu valoda (jeb Jemezas) (2000 pratēju)
 Kaiovu valoda (1000 pratēju)

Nosaukums 

Tanoanu valodas (tivu, tevu un tovu) ilgu laiku bija organizētas lielā pueblu valodu saimē. Sākotnēji kaiovu valodas iekļaušana saimē bija strīdīga, — kaiovu kā Lielo Līdzenumu cilts dzīvesveids bija ļoti atšķirīgs no pueblu iemītnieku dzīvesveida. Šķiet, tovu valoda ir tuvāka kaiovu nekā tivu-tevu valodām. Tāpēc termini tanoanu un kaiovu-tanoanu ir sinonīmi. Taču kultūras atšķirību dēļ joprojām biežāk lietotais nosaukums ir kaiovu-tanoanu.

Izpētes vēsture 
Tanoanu valodu radniecību 19. gadsimta beigās atzina Džons Veslijs Pauels (John Wesley Powell). Savukārt par tanoanu un kaiovu valodām pirmo reizi izteicās Džons Pībodi Haringtons (John Peabody Harrington) 1910. gadā, kas tika apstiprināts vēlākos pētījumos.

Literatūra 
 Kurts Vilhelms Cerams. Pirmais amerikānis. Rīga. Zinātne (sērija "Apvārsnis"). 1985.

Ziemeļamerikas indiāņu valodas
Valodu saimes