Hugo Teodors Krūmiņš

Hugo Teodors Krūmiņš (dzimis  Vitrupes pagastā, Vecmelbāržos, miris  Ņujorkā, apbedīts Latvijā, Liepupes kapos) bija latviešu dramaturgs.

Biogrāfija 
Dzimis kuplā saimnieku ģimenē. Beidzis Limbažu ģimnāziju. No 1920. gada līdz 1926. gadam studējis Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē. Bijis skolotājs Tukumā, Oleros, Ķirbižos, pēc tam atgriezies Vitrupes pagastā, lai saimniekotu  dzimtajās mājās "Vecmelbāržos". Vitrupē bijis aktīvs sabiedriskās dzīves – teātra izrāžu un sporta pasākumu organizētājs. Vēlāk kļuvis par mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" biedru.  Precējies ar dzejnieci un Latvijas šaha meistari Martu Vitrupi.
Otrā Pasaules kara gados Krūmiņš kopā ar dzīvesbiedri atstāja Latviju. Trimdas sākumgadus ģimene aizvadīja Vācijā, kur Krūmiņš strādāja par skolas pārzini - Huzumā, Flensburgā, Lībekā. 1950. gadā viņi pārcēlās uz ASV, Klīvlendu, bet mūža pēdējos gadus Krūmiņš pavadīja Ņujorkā.

Daiļrade 
No 1920. gada periodikā publicēti Krūmiņa dzejoļi un epigrammas. Uz mazām skatuvēm daudz izrādītas viņa lugas, kas publicētas arī atsevišķās grāmatās:
 komēdijas "Jaunais agronoms" (1927), "Vecpuiši", "Atstātā līgava", "Ideāla vecmāte" (visas 1928), "Priekšzīmīga saimniecība" (1929), "Sāncenši" (1930), "Modernais lauksaimnieks", "Vecpuiši precas" (abas 1931), "Toms Dižboms"(1932, teātrī arī ar nosaukumu "Spēka vīri"), "Eksportsviests un mīlestība"(1932);
 tautas lugas "Silzemnieki" (1934, teātrī 1933. gadā ar nosaukumu "Negaiss tuvojas"), "Druvu dziesma" (1939);
 drāmas "Melanholiskais valsis" (1931), "Zemnieka testaments" (1939).
Trimdā sarakstītas un izrādītas lugas "Jūrnieka kristība" (1946), "Cēli kā dzimtenes dievnami" (1949), "Vārds dzejniekiem no tautas" (1963, publicēta arī žurnālā "Tilts" 1964. gadā), "Maestro no Rucavas" (1964).
Krūmiņa lugās tēlota galvenokārt viņam labi pazīstamā lauku vide, tajās parasti raita darbība, atjautīgas situācijas, bet pieticīgi psiholoģiski raksturojumi. Dzeja, kurā jūtamas vēlīna ekspresionisma atbalsis, publicēta krājumā “Zemes vējos” (1950, 1986). Izmantojis pseidonīmu "Kaspars Gunisperis".
Krūmiņa meita Minjona Kļaviņa tēva daiļradei veltījusi grāmatu “Dzejnieks Hugo Krūmiņš mūzikā” (2001).

Atsauces

Literatūra 
 Latviešu rakstniecība biogrāfijās, LZA Literatūras, folkloras un mākslas institūts, Rīga, Latvijas enciklopēdija, 1992, 

1901. gadā dzimušie
Vitrupē dzimušie
1990. gadā mirušie
Ņujorkā mirušie
Latvijas dzejnieki
Latvijas dramaturgi
Latvijas rakstnieki
Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
20. gadsimta rakstnieki
Trimdas latvieši