Aglutinējoša valoda

Aglutinējoša valoda, arī aglutinatīva valoda ( — ‘pielīmēt’), ir sintētiska valoda, kurā vārdu un morfēmu veido ar aglutināciju, tas ir, ar vārdu atvasināšanu, saknei pievienojot piedēkļus, kurus var lietot arī kā patstāvīgus vārdus un kuriem ir tikai viena nozīme. Aglutinējošām valodām ir raksturīga arī fleksija (vārdu locīšana). Aglutinējošu valodu vidū ir somugru, tjurku, japāņu un korejiešu valoda.

Piemēri 
Piemēram, apskatot illatīvu (‘kurp?’), kas ir viens no 6 lokatīva locījumiem igauņu valodā, redzama tās aglutinatīvā daba:

Daudzskaitlī esošais afikss -d netiek mainīts — illatīva afikss -esse tiek pievienots pēc tā.

Salīdzinot ar igauņu valodas aglutinatīvo pieeju, latviešu valodas risinājums ir analītiskāks (prepozīcijas ‘uz’ izmantošana), taču vārda ‘māja’ galotnes saskaņošanās ar prepozīcijas jautājumu (‘uz māju’) ir fleksīvs process.

Pretstatā somugru valodām, kurās iespējami ļoti kompleksi lietvārdu atvasinājumi, japāņu valoda, kas arī tiek klasificēta kā aglutinatīva, lietvārdu gramatiskās attieksmes risina ar salīdzinoši vienkāršām partikulām. Sarežģītākie lietvārdu atvasinājumi, kas japāņu valodā ir iespējami ir vārds + daudzskaitļa afikss + partikula, piemēram, bokurano "mūsu", no boku "es", -ra daudzskaitļa afikss, -no ģenitīva partikula. Aglutinācija vairāk izpaužas darbības vārdos, kas ir ļoti regulāri (kārtni) un pieņem dažādus afiksus, lai atspoguļotu sarežģītas izteiksmes. Piemēram, tabetakunakatta ("(persona atkarībā no konteksta) negribēja ēst") tiek konstruēts sekojoši:

 食べる　(taberu) — nenoteiksme;
 食べたい (tabetai) — (persona atkarībā no konteksta) es gribu ēst;
 食べたくない (tabetakunai) — es negribu ēst;
 食べたくなかった (tabetakunakatta) — es negribēju ēst.

Augstāk redzamās galotnes ir ļoti regulāras un visiem šī veida darbības vārdiem būs vienādas. Arī ciešamo kārtu japāņu valodā atvasina ar afiksu, pārējie afiksi no tā nemainīsies, piemēram, ciešamās kārtas locījums taberaretakunakatta ("es negribēju tikt apēsts") ir tāds pats kā darāmās kārtas locījums izņemot ciešamās kārtas afiksu rare.

Atsauces

Ārējās saites 

Valodniecība