Hominīni

Hominīni (Hominini) ir cilvēkpērtiķu un cilvēka dzimtas (Hominidae) cilts, kurā apvienotas visas cilvēku sugas pēc nodalīšanās no tuvākās radniecīgās līnijas — šimpanžu cilts (Panini), vienkāršoti sakot, visas tās sugas, kas pārvietojas uz divām kājām. Šīs cilts sugas ir tuvāk radniecīgas mūsdienu cilvēkam nekā šimpanzēm vai jebkuram citam mūsdienās dzīvojošam primātam. Hominīnu vienīgā izdzīvojusī suga līdz mūsdienām ir saprātīgais cilvēks (Homo sapiens).

Šobrīd hominīnu cilts tiek dalīta 2 virsģintīs — australopitēku virsģintī (Australopithecina) un cilvēku virsģintī (Hominina), kurā ir tikai viena cilvēku ģints (Homo) — un sāhelantropu ģintī (Sahelanthropus).

Sistemātikas diskusijas
Vecākās sistemātikās hominīnu ciltī tiek iekļauta arī šimpanžu virsģints (Panina), bet mūsdienās pie šīs klasifikācijas pieturas tikai daži informācijas avoti. Šo iedalījumu ieteica Alans Manns un Marks Veiss 1996. gadā. Visas cilvēku sugas tika apvienotas cilvēku virsģintī (Hominina), bet šimpanzes — šimpanžu virsģintī.

Tomēr diskusijas par hominīnu un to tuvāk radniecīgo cilvēkpērtiķu klasifikāciju joprojām turpinās. Tiek iegūta aizvien jauna informācija par sugu ģenētiku, kā arī mainās izpratne par savstarpējām evolucionārām sakarībām. Piemēram, zinātniekiem nav pārliecības, ka sāhelantrops (Sahelanthropus tchadensis), kurš dzīvoja pirms apmēram 7 miljoniem gadu, laikā, kad šimpanzes nodalījās no cilvēkiem, būtu piederīgs hominīnu ciltij. Nodalīšanās ilga apmēram 4 miljonus gadu un cilvēks no šimpanzes pilnībā bija nodalījies pirms 2,5 miljoniem gadu.

Sistemātika 
Hominīnu cilts (Hominini)
†Australopitēku virsģints (Australopithecina)
 †
 †
 †
  
 
incertae sedis:
 †Ororīnu ģints (Orrorin)
 †Sāhelantropu ģints (Sahelanthropus)

Atsauces

Ārējās saites
Cilvēka rašanās pamatā - ļoti aktīvi gēni vai maitu ēšana?
Hominoid taxonomies
Hominin
Hominin evolution becoming a thicket
Primates: Hominini
Transitional  Human  Fossils

Cilvēkpērtiķi un cilvēks