Karaliskie pingvīni

Karaliskie pingvīni, karalisko pingvīnu ģints (Aptenodytes) ir viena no pingvīnu dzimtas (Spheniscidae) ģintīm. Šajā ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas.

Abas sugas mājo Dienvidu okeānā. Turklāt imperatorpingvīns ir vistālāk uz dienvidiem dzīvojošais pingvīns pasaulē. Tas sastopams Antarktīdā un tuvējās salās.

Evolūcija 

Analizējot morfoloģiskos un molekulāros pētījumus, zinātnieki secinājuši, ka karalisko pingvīnu ģints (Aptenodytes) ir vissenākā no visām pingvīnu dzimtas ģintīm. Visas pārējās ģintis ir attīstījušās un atdalījušās no karaliskajiem pingvīniem. DNS dati liecina, ka dalīšanās notikusi apmēram pirms 40 miljoniem gadu. Ņemot vērā šo vēsturisko pingvīnu sugu attīstību, mūsdienu ģintis tiek izdalītas, ņemot vērā pingvīnu uzvedības modeļus.

Izskats un īpašības 
Karaliskie pingvīni ir lielākie pingvīni visā pingvīnu dzimtā. Vislielākais ir imperatorpingvīns (Aptenodytes forsteri), kura ķermeņa garums sasniedz 1,3 metrus, bet masa 45 kg. Toties karaliskais pingvīns (Aptenodytes patagonicus) ir otrs lielākais dzimtā. Tā ķermeņa garums var sasniegt 90 cm, bet masa 15 kg.

Tie barojas ar nelielām zivtiņām, vēžveidīgajiem un kalmāriem. Vasaras periodā tie barojas seklākos ūdeņos, bet ziemā dziļākos.

Sistemātika 
Karalisko pingvīnu ģints (Aptenodytes)
 Karaliskais pingvīns (Aptenodytes patagonicus)
 Imperatorpingvīns (Aptenodytes forsteri)

Atsauces

Ārējās saites 

 Zinātnieki: Klimata pārmaiņas var kļūt liktenīgas karaliskajiem pingvīniem
 ARKive: King penguin (Aptenodytes patagonicus)
 ARKive: Emperor penguin (Aptenodytes forsteri)

Pingvīnveidīgie