Elizabetes iela (Rīga)

Elizabetes iela ir Rīgas iela, Centra rajona Centra apkaimē. Elizabetes iela sākas pie krustojuma ar Eksporta ielu un beidzas aiz krustojuma ar Satekles ielu pie dzelzceļa uzbēruma. Gandrīz visā garumā Elizabetes iela ir vienvirziena iela, pa kuru var braukt virzienā no Pulkveža Brieža ielas uz Satekles ielu. Elizabetes ielas kopējais garums ir 2015 metri, tā klāta ar asfalta segumu.

Ielu savienojumi 
Elizabetes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Eksporta iela
 Ausekļa iela
 Vīlandes iela (T veida krustojums)
 Rūpniecības iela (T veida krustojums)
 Pulkveža Brieža iela
 Strēlnieku iela 
 Antonijas iela (T veida krustojums)
 Jura Alunāna iela (T veida krustojums)
 Jeruzalemes iela (T veida krustojums)
 Krišjāņa Valdemāra iela
 Skolas iela (T veida krustojums)
 Baznīcas iela (T veida krustojums)
 Brīvības iela
 Tērbatas iela
 Krišjāņa Barona iela
 Marijas iela
 Ernesta Birznieka-Upīša iela (T veida krustojums)
 Satekles iela

Nosaukumi 

Izveidota 1812. gada kara laikā nodedzinātajā priekšpilsētā, nosaukta par godu Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra I sievai Elizabetei (Bādenes princesei Luīzei) par Elizabetes ielu (, ). Sākotnēji Elizabetes iela sākās no krustojuma ar Ganību dambi, tālāk gar Strēlnieku dārzu tā turpinājās kā 1. Ķeizara dārza iela (1. Kaiserliche Garten Strasse).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā iela tika pārdēvēta par Kirova ielu (улица Кирова), vācu okupācijas laikā to pārdēvēja Livonijas mestra Pletenberga vārdā par Voltera fon Pletenberga loku (Wolter von Plettenberg Ring), tad 1944. gadā atkal par Kirova ielu. 1990. gadā Elizabetes iela atguva savu vēsturisko nosaukumu.

"Rīgas brodvejs" 

1920. gados Elizabetes iela starp Valdemāra un Tērbatas ielām izveidojās par izklaides vietu, ko neoficiāli dēvēja par "Rīgas Brodveju". Tā ievērojamākās vietas bija kino “Forum”, restorāns “Esplanāde”, Piena restorāns, kino “Maska”, “Splendid Palace” un “Astorija”, Rudzīša krogs. Šīs promenādes labajā flangā atradās Esplanādes aleja un Vērmaņa parks ar kino “Parku” un kino “Marine”, ar restorānu “Vērmanītis” un studentu virtuvi.

20. gadsimta sākumā apbūvētajā Elizabetes ielas pusē bija daudz koka ēku, kuras, pilsētai attīstoties, pamazām nojauca. 1923. gadā Elizabetes un Skolas ielas stūrī iekārtoja kinoteātri “Forums”, Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā to dēvēja par Soldaten Kino. 1962. gadā šeit iekārtoja kinoteātri “Komjaunietis”, vēlāk “Pionieris”, ko 1990. gados pārdēvēja par “Oskaru”.

Elizabetes un Baznīcas ielas stūrī pēc 1932. gada atvēra kafejnīcu “Rokoko”, blakus atradās restorāns "Esplanāde", kurā 1942. gadā iekārtoja Latviešu brīvprātīgo karavīru klubu, pēc kara beigām bufeti ar ēdamzāli.
Elizabetes un Brīvības ielas stūrī atradās Vērmaņu nams, kurā līdz 1909. gadam darbojās Jastržembskas sieviešu ģimnāzija. Pēc pirmā pasaules kara ēkā iekārtoja deju klubu Dancing Palace, kurā 1925. gadā notika vīriešu skaistumkonkurss, bet 1928. gadā ēkā ierīkoja kabarē teātri "Bonzo". 1932. gadā ēkas otrā stāvā telpas nomāja “Modernais teātris”, saukts arī par “Intīmo teātri”. 1936. gadā Piensaimnieku centrālā savienība ēkā iekārtoja “Piena restorānu”, kura pirmajā stāvā tirgoja piena produktus, kafiju, augļus un sulas. Pēc kara 1950. gados “Piena restorāns” pārcēlās uz bijušajām restorāna “Esplanāde” telpām, bet vecajās telpās iekārtoja saldējuma kafejnīcu. Pirmajā stāvā izvietojās veikali un frizētava.
1970. gadā, sākot būvēt viesnīcu “Latvija”, bijušās restorāna “Esplanāde” un “Piena restorāna” ēkas nojauca.

1906. gadā Elizabetes ielā 61 atklāja teātri “Olimpija”, kurā 1915. gada augustā ierīkoja brīvprātīgo latviešu strēlnieku pieteikšanās punktu. Šajā ēkā vēlāk atradās kinoteātris "Maska", 1920. gadā tajā iebūvēja bufeti. 1923. gadā arhitekts Frīdrihs Skujiņš blakus vecajam kino gruntsgabala dziļumā izplānoja jauna kinoteātra Splendid Palace projektu klasicisma stilā. Pēc Otrā pasaules kara 1950. gados kinoteātris ieguva nosaukumu “Rīga”. Kino “Maska” pārdēvēja par “Spartaku”, bet 1969. gadā veco būvi nojauca un uzcēla jaunu ēku, kurā 1990. gados iekārtoja kazino “Klondaika”.

Tērbatas ielas stūrī Elizabetes ielas 63 nama pagalmā bija iekārtots kinoteātris “Astorija”, kas 1936. gadā ieguva vārdu “Astra”. Tērbatas ielas otrā pusē atradās restorāns “A. Rudzīts”. 1931. gadā pēc arhitekta A. Klinklāva projekta tā vietā uzcēla A. Rudzīša īres namu, kura pirmajā stāvā bija veikali un restorāns. Pēc kara tur bija gan veikals, gan diētiskā ēdnīca, no 1990. gadiem picērija, vēlāk bistro “Vērmanītis”.

Ievērojamas ēkas

Nepāra numuri (kreisā puse) 
 Elizabetes iela 1, īres nams (arhitekts Vilhelms Hofmanis, 1923), tagad Latvijas Kuģniecības nams
 Elizabetes iela 3, īres nams, eklektisms (Kārlis Johans Felsko, 1899)
 Elizabetes iela 7, īres nams, eklektisms (Hermanis Oto Hilbigs, 1898), sākotnēji saukts par fon Ercdorfa-Kupfera (von Ertzdorff-Kupffer) namu
 Elizabetes iela 9, īres nams, eklektisms (Rūdolfs Heinrihs Cirkvics, 1898-1899)
 Elizabetes iela 11, īres nams, eklektisms (Vladimirs Lunskis, 1897)
 Elizabetes iela 13, īres nams, jūgendstils (Konstantīns Pēkšēns, 1904)
 Elizabetes iela 15, īres nams, eklektisms (Rūdolfs Heinrihs Cirkvics, 1896), tagad Austrijas Republikas vēstniecība
 Elizabetes iela 17, īres nams, eklektisms (Heinrihs Kārlis Šēls, 1898)
 Elizabetes iela 19, īres nams, eklektisms (pirms 1900)
 Elizabetes iela 21, īres nams, eklektisms (Edmunds fon Trompovskis, 1883), Tīzenhauzena nams, tagad viesnīca "Monika"
 Elizabetes iela 21A, īres nams, neoklasicisms (Mārtiņš Nukša, 1910)
 Elizabetes iela 23, īres nams (Hermanis Oto Hilbigs, 1903)
 Elizabetes iela 27, koka ēka (19. gadsimts), tagad viesnīca "Elizabete Hotel"
 Elizabetes iela 29, koka ēka (19. gadsimts), Rīgas Franču institūta (L'Institut Français de Riga, 1921—1940) sākotnējā ēka 
 Elizabetes iela 29A, Rīgas Herdera institūta (1921—1940) ēka, tagad Čehijas Republikas vēstniecība ēka 
 Elizabetes iela 31, īres nams, eklektisms (Heinrihs Kārlis Šēls, 1897)
 Elizabetes iela 31A, īres nams, eklektisms (Heinrihs Kārlis Šēls, 1896)
 Elizabetes iela 33, īres nams, eklektisms/jūgendstils (Mihails Eizenšteins, 1901)
 Elizabetes iela 35/37, īres nams, eklektisms (Gustavs Rūdolfs Vinklers, 1879)
 Elizabetes iela 41/43, īres nams, jūgendstils (Jānis Alksnis, 1913)
 Elizabetes iela 45/47, īres nams, jūgendstils (Artūrs Mēdlingers, 1913)
 Elizabetes iela 49, eklektisms (Johans Daniels Felsko, 1870), bijušais Felsko nams, tagad Latvijas Olimpiskā Komiteja
 Elizabetes iela 51, īres nams, funkcionālisms (Pauls Mandelštams, 1928)
 Elizabetes iela 55,  celta kā Intūrista viesnīcas "Latvija" ēka (Artūrs Reinfelds, Aija Grīna, Valters Maike, Ilmārs Paegle, 1967—1978), tagad "Radisson Blu Hotel Latvija" (pārbūvēta 2000.-2001. gadā, Juris Poga)
 Elizabetes iela 57, celta kā Rīgas Ceturtās savstarpējās kredītbiedrības bankas ēka, neoklasicisms (Ernests Pole, 1911)
 Elizabetes iela 59, īres nams/Dāvja Ezīša villa, eklektisms (Kārlis Johans Felsko, 1889), tagad Francijas kultūras centrs Latvijā
 Elizabetes iela 61, kinoteātris Splendid Palace (Frīdrihs Skujiņš, 1923)
 Elizabetes iela 63 īres nams, jūgendstils (Aleksandrs Vanags, 1912)
 Elizabetes iela 65, īres nams, funkcionālisms (Aleksandrs Klinklāvs, 1931), agrākais Rudzīša nams, tagad bistro "Lido Vermanītis"
 Elizabetes iela 67, īres nams, eklektisms (Viktors Grabe, 1881)
 Elizabetes iela 69, īres nams, jūgendstils (Edmunds fon Trompovskis, 1910)
 Elizabetes iela 71/73, viesnīca "Radisson Blu Elizabete Hotel"
 Elizabetes iela 75, īres nams eklektisma stilā (Kārlis Johans Felsko, 1890). Sākotnēji tajā atradās patversme bijušajiem Mazās Ģildes locekļiem ("Ertakas Minnas ziedojums"), tagad Dr. Solomatina Acu rehabilitācijas un Redzes korekcijas centrs
 Elizabetes iela 77, īres nams, jūgendstils (Konstantīns Pēkšēns, 1902)
 Elizabetes iela 83A, koka ēka (19. gadsimts), tagad karšu veikals "Jāņa Sēta"
 Elizabetes iela 83/85, bijusī fabrikas ēka, tagad kinoteātris "K. Suns"
 Elizabetes iela 83/85, bijušais īres nams (Konstantīns Pēkšēns, 1895), tagad viesnīca "Bergs"
 Elizabetes iela 85A, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1893)
 Elizabetes iela 87, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1897)
 Elizabetes iela 89, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1904)
 Elizabetes iela 91/93, īres nams
 Elizabetes iela 101, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1901), tagad viesnīca "Mercure Riga Centre Hotel"
 Elizabetes iela 103, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1900)

Pāra numuri (labā puse) 

 Elizabetes iela 2,  celta kā Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās Komitejas ēka (arhitekti J. Vilciņš, A. Ūdris, A. Staņislavskis, 1974), tagad Pasaules Tirdzniecības Centrs "Rīga" 
 Elizabetes iela 2A, īres nams, eklektisms (Gustavs Rūdolfs Vinklers, 1879)
 Elizabetes iela 4, īres nams, eklektisms (Kārlis Johans Felsko, 1883)
 Elizabetes iela 6, īres nams, eklektisms (Hermanis Oto Hilbigs, 1901)
 Elizabetes iela 8, īres nams, eklektisms (Jānis Frīdrihs Baumanis, 1881)
 Elizabetes iela 10A, īres nams, jūgendstils (Mihails Eizenšteins, 1903)
 Elizabetes iela 10B, īres nams, jūgendstils (Mihails Eizenšteins, 1903)
 Elizabetes iela 12, īres nams, eklektisms (Kārlis Johans Felsko, 1886)
 Elizabetes iela 14, īres nams, funkcionālisms (Teodors Hermanovskis, 1930)
 Elizabetes iela 18, īres nams, eklektisms (Jānis Frīdrihs Baumanis, 1885)
 Elizabetes iela 20, īres nams, eklektisms (Jānis Frīdrihs Baumanis, 1886)
 Elizabetes iela 22, īres nams, eklektisms (Konstantīns Pēkšēns, 1899-1900)
 Elizabetes iela 24, viesnīca "Tallink", pirms pārbūves īres nams (Kārlis Johans Felsko, 1897)

Seno attēlu galerija

Skatīt arī 
 Centra rajons
 Centrs

Atsauces 

Ielas Rīgas centrā