Žemaitijas kunigaitija

Žemaitijas kunigaitija jeb Žemaitijas kņaziste () vai Žemaitijas seņūnija (žemaišu: Žemaitėjės seniūnėjė, ), saukta arī par Žemaitijas stārastiju vai Žemaitijas hercogisti (), bija žemaišu, kuršu un zemgaļu apdzīvota zeme mūsdienu Lietuvas ziemeļrietumu daļā.

Vēsture 
Līdz pat 1411. gadam žemaiši saglabāja baltu pagānismu kā valdošo reliģiju un kopš 13. gadsimta vidus nepakļāvās Vācu ordeņa mēģinājumiem to iekļaut Livonijas, vēlāk Prūsijas ordeņvalsts sastāvā.
Tomēr 1398. gadā pēc Saliņas līguma noslēgšanas dižkunigaitis Vītauts Dižais noslēdza miera līgumu ar Vācu ordeni, kurā "iznomāja" Žemaitijas fogteju (Vogtei Samogitien) lielmestram. 
1409. gadā sākās žemaišu sacelšanās, ko atbalstīja Polijas karalis Jagailis, kas bija formālais iemesls lielmestra Ulriha fon Juningena lēmumam doties karagājienā uz Lietuvu, kas beidzās ar Vācu ordeņa sagrāvi Grīnvaldes kaujā.

1411. gadā pēc Pirmā Toruņas līguma Žemaitiju iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā kā kunigaitiju līdztekus Viļņas kunigaitijai un Traķu kunigaitijai. 
1417. gadā, pēc tam, kad žemaiši pieņēma katoļu ticību, tika nodibināta Žemaitijas bīskapija.
1422. gadā pēc Melnas līguma Livonijas ordenis bija spiests atteikties no Kursas, Zemgales un Sēlijas dienvidu daļas, kuras iekļāva Žemaitijā.
1441. gadā Lietuvas dižkunigaitis Kazimirs atzina Žemaitijas autonomiju un tiesības vēlēt zemes vecāko. Lietuvas dižkunigaiši, no 1569. gada Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieki lietoja Žemaitijas hercoga titulu. 
1655. gada 20. oktobrī Otrā Ziemeļu kara laikā Žemaitijas pilsētā Ķedaiņos tika parakstīts līgums par Zviedrijas-Lietuvas kopvalsts izveidi, kas paredzēja Žemaitijas hercogistes pašnoteikšanās tiesības Zviedrijas-Lietuvas vasaļatkarībā. 
1566. gadā Žemaitijas austrumu daļu pievienoja Traķu kunigaitijai.
No 1764. gada Žemaitijā bija divas (Raseiņu, Telšu), bet no 1791. gada līdz 1795. gadam trīs autonomas pašvaldības ar saviem seimeļiem (Raseņos, Telšos un Šauļos).

Pēc Polijas dalīšanas 1795. gadā Žemaitijas kunigaitijas ziemeļu daļu Nemunas labajā krastā anektēja Krievijas Impērija un iekļāva jaunizveidotās Lietuvas guberņas sastāvā, bet dienvidu daļu Nemunas kreisajā krastā anektēja Prūsijas Karaliste.

Administratīvais iedalījums 
Žemaitijas kunigaitija bija sadalīta 28 novados () jeb traktos ():
 Palanga (Palangos valsčius, Połąga), tagad Palangas pašvaldībā
 Gandinga (Gandingos valsčius, Gondinga), tagad Pluņģes rajonā
 Rietava (Rietavo valsčius, Retów), tagad Rietavas pašvaldībā
 Tveri (Tverų valsčius, Twery), tagad Rietavas pašvaldībā
 Medingēni (Medingėnų valsčius, Medyngiany), tagad Rietavas pašvaldībā
 Pajūre (Pajūrio valsčius, Pojurze), tagad Šilales rajonā
 Telši (Telšių valsčius, Telsze), tagad Telšu rajonā
 Viešvēni (Viešvėnų valsčius, Wieszwiany), tagad Telšu rajonā
 Patumše (Patumšių valsčius, Potumsza), tagad Telšu rajonā
 Biržuvēni (Biržuvėnų valsčius, Birżyniany), tagad Telšu rajonā
 Pavandene (Pavandenės valsčius, Powondeń), tagad Telšu rajonā
 Žarēni (Žarėnų valsčius, Żorany), tagad Telšu rajonā
 Mazie Dirvēni (Mažųjų Dirvėnų valsčius, Małe Dyrwiany), tagad Telšu rajonā
 Lielie Dirvēni (Didžiųjų Dirvėnų valsčius, Wielkie Dyrwiany), tagad Šauļu rajonā
 Šauļi (Šiaulių valsčius, Szawle), tagad Šauļu pašvaldībā
 Kraži (Kražių valsčius, Kroże), tagad Ķelmes rajonā
 Beržēni (Beržėnų valsčius, Berżany), tagad Ķelmes rajonā
 Užvente (Užvenčio valsčius, Użwenty), tagad Ķelmes rajonā
 Karklēni (Karklėnų valsčius, Korklany), tagad Ķelmes rajonā
 Šeduva (Šiauduvos valsčius, Szadów), tagad Radvilišķu rajonā
 Josvaiņi (Josvainių valsčius, Jaswony), tagad Ķēdaiņu rajonā
 Vilkija (Vilkijos valsčius, Wilki), tagad Kauņas rajonā
 Arjogala (, ), tagad Raseiņu rajonā
 Raseiņi (Raseinių valsčius, Rosienie), tagad Raseiņu rajonā
 Vidukle (Viduklės valsčius, Widukle), tagad Raseiņu rajonā
 Tendžjogala (Tendžiogalos valsčius, Tendziagoła), tagad Raseiņu rajonā
 Veļona (Veliuonos valsčius, Wielona), tagad Jurbarkas rajonā
 Karšuva (Karšuvos valsčius, Korszew), tagad Tauraģes rajonā

Skatīt arī 
 Žemaitija
 Žemaitijas valdnieki

Lietuvas vēsturiskās daļas  

Žemaitija
Lietuvas vēsture