Mangaļmuiža

Mangaļmuiža () bija dzimtīpašums, vēlāk Mangaļu-Mīlgrāvja valsts muiža tagadējā Trīsciemā, kura atradās zemēs pie Langas iztekas (tagadējās ietekas) no Ķīšezera.

Vēsture 
18. gadsimtā Mangaļmuiža ( — Magnusa sala) jeb Meņģeles muiža atradās Rīgas apriņķa Daugavgrīvas draudzes novadā. Vēl 1782. gadā "ar četriem Daugavgrīvas zemniekiem" bija mūža lietošanā virsnieka Jēkaba Budberga (Jacob Friedrich von Budberg) atraitnei Marijai Elizabetei, nākamā Krievijas ķeizara Aleksandra I skolotāja un Krievijas Impērijas ārlietu ministra Andreja Eberharda Budberga, kas dzimis Mangaļmuižā, mātei  .

Mangaļmuiža, kuras lielums bija apmēram 208 hektāri un kura atradās 11 kilometrus no Rīgas centra līdz 1762. gadam piederēja fon Numeru dzimtai, tajā dzimis ģenerālmajora Gustava fon Numersa (1715-1780) dēls Vidzemes landmaršals, landrāts Kārlis Johans fon Numerss (1757-1822).

1920. gada agrārās reformas gaitā tolaik Mangaļu pagastā esošo Mangaļu-Mīlgrāvja valsts muižu 314 ha kopplatībā sadalīja 143 vienībās, no kurām viena bija agrākā rentes māja. Pirmā pasaules kara laikā muižas kungu māja esot nodegusi un 1935. gadā tās vietā uzbūvēta Mangaļu mežniecības ēka. Šobrīd tā ir privātīpašums.

Atsauces un piezīmes 

Muižas Rīgā
Ziemeļu rajons