Augi

Augi, augu valsts (Plantae) ir viena no dzīvo organismu valstīm. Pēc augšanas formas augus sauc un iedala kokos, krūmos, liānās, lakstaugos, sūnās. Ir sauszemes augi un ūdens augi; daudzgadīgi, divgadīgi un viengadīgi augi.

Svarīgākās īpašības, ar kurām augi atšķiras no citiem organismiem, ir spēja baroties autotrofi, t. i., spēja sintezēt visas eksistencei nepieciešamās organiskās vielas no neorganiskajām, balstoties uz Saules gaismas enerģijas izmantošanu, kā arī augi ir ar cietiem šūnapvalkiem, kas izveidoti pārsvarā no celulozes. Augi veic fotosintēzi, kurā tiek sintezēta gandrīz visa biosfērai nepieciešamā organisko vielu biomasa, kā arī uzturēts dzīvībai nepieciešamais atmosfēras ķīmiskais sastāvs. Augi ir primārais pārtikas un enerģijas avots gandrīz visām pārējām dzīvības formām uz Zemes. Daži augi izmanto arī heterotrofo barošanos (saprofīti un parazīti). Ir zināmas apmēram 300 000 uz Zemes dzīvojošu augu sugas.

Augu iedalījums 
Tradicionāli augi tika iedalīti zemākajos un augstākajos augos. Pie augstākajiem augiem pieder sauszemes daudzšūnu augi ar attīstītu divdzimumu vairošanos. Pie zemākajiem augiem pieskaitīja aļģes, ķērpjus, sēnes, baktērijas un vīrusus. Izpētot tos šūnu un molekulārajā līmenī, tika konstatēts, ka vīrusi ir pilnīgi no visiem organismiem atšķirīga grupa, kurai ar augiem nav nekā kopēja. Pētot zemāko augu vienšūņus tika atklāts, ka zemākajiem vienšūņiem, atšķirībā no augstākajiem, nav kodola un visi šūnu organismi tika sadalīti prokariotos un eikariotos. Pie prokariotiem tika pieskaitītas visas baktērijas un zilaļģes. Augi tika definēti kā eikarioti. Salīdzinot fotosintezējošos augus ar sēnēm, tika konstatēts, ka atšķirība starp tiem ir ļoti liela un sēnes iedalīja atsevišķā valstī. Izpētot ķērpjus, konstatēja, ka tie nemaz nav organismi, bet organismu kopa, jeb precīzāk sēņu un aļģu simbioze. Tādā veidā zemāko augu grupā palika tikai aļģes. Tomēr, salīdzinot vienšūnu aļģes ar dzīvnieku valsts vienšūņiem, tika konstatēts, ka morfoloģiski tie ir ļoti līdzīgi un nav loģiski tos sadalīt atsevišķās valstīs. Tāpēc 19. gadsimtā vācu biologs Ernsts Hekels nolēma izveidot vēl vienu valsti — protistus, apvienojot tajā visus eikariotiskos vienšūņus. Tomēr nav īstas vienprātības, ko darīt ar daudzšūnu aļģēm un zemākajām sēnēm. Vieni tos pievieno protistiem, citi visus protistus sadala starp augiem, sēnēm un dzīvniekiem. Pārējie nevar īsti izšķirties par aļģu statusu. Ir sistemātiķi, kas pie augiem izdala zemāko augu grupu zaļās aļģes, kurām ir 2 nodalījumi 
un .

Sauszemes augi 
Sauszemes augi ir autotrofi organismi, kas minerālvielas un ūdeni uzsūc pārsvarā no augsnes, bet fotosintēze notiek virs zemes. Tāpēc arī augu uzbūve ir pakārtota šiem abiem procesiem. Visvienkāršākie mūsdienu sauszemes augi ir sūnas, kaut tām vēl nav īstu sakņu, stumbra un lapu, bet sakņu funkcijas pilda rizoīdi — ķermeņa virsmas šūnu izaugumi. Stumbru un lapas aizvieto ložņājošs laponis. Pēc savas uzbūves un ekoloģijas sūnām ir līdzība ar aļģēm. Pārējiem augiem, jeb vasas augiem jau ir izveidojies stumbrs ar lapām, kā arī sazarotu sakņu sistēma. Vienkāršākie augi vairojas ar sporām, bet attīstītākie ar sēklām. Šīs īpatnības arī nosaka augu klasifikāciju.

Klasifikācija 
Valsts 
 apakšvalsts 
 nodalījums 	 
 nodalījums 
 nodalījums 
 apakšvalsts 
 nodalījums 
 nodalījums 
 apakšvalsts 
 nodalījums †
 nodalījums 
 nodalījums 
 nodalījums 
 nodalījums 
 nodalījums 

(†) — izmirušu augu grupa.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

 Mieturaļģu sugu nosaukumi latviešu valodā
 Augu bioloģiskā daudzveidība