Rudzupuķe

Zilā rudzupuķe (Centaurea cyanus) ir viengadīgs, 20—60 cm garš kurvjziežu dzimtas lakstaugs. Izplatīts Eiropā.

Apraksts 

Stublājs stāvs, zarains, šķautņains ar tīmekļainiem matiņiem. Sakne vārpstveidīga.

Lapas lineāras vai lancetiskas, sēdošas, stublāja apakšējās lapas var būt plūksnainas, pelēki zaļas. To garums 3—8 cm, platums 0,2—0,5 cm.

Ziedu kurvīši pa vienam zaru galā, apmēram 3 cm plati, 1,5—2 cm gari. Vīkala lapas zaļas, olveidīgas, ar zobainu, tumšu, plēvjainu piedevu galā. Kurvīša ziedu gultne ar plēkšņlapiņām. Kausmatiņi cieti, apmēram tikpat gari kā auglis, rūsgani, retumis gaiši. Ziedi zili, retumis balti, kurvīša ārmalā apmēram trīs reizes garāki nekā vidū, ar slīpu, piltuvveidīgu vainagu (piltuvziedi) un parasti neauglīgi. Kurvīša vidū violeti 15—19 divdzimumu stobrziedi.

Auglis ap 0,4 mm garš, apmatots sēklenis. Zied no jūnija līdz septembrim.

Izplatība 
Sākotnēji izplatīta Eiropas dienvidrietumu daļā, no kurienes rudzupuķe plaši ieviesusies citur Eiropā , līdz pat Urāliem, arī Kaukāzā. Latvijā diezgan bieži.

Biotopi 
Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas labības tīrumos, ceļmalās un nezālienēs. Raksturīga suga starp kultivētu tīrumu augiem, īpaši nezāļainos rudzu sējumos.

Izmantošana 
Iecienīts ārstniecības augs. Drogām ievāc pilnīgi izplaukušus kurvīšus, malējos zilos ziedus. Var uzglabāt vienu gadu. Lieto arī komprešu veidā.

Senāk ziedi izmantoti krāsošanai, tie satur zilu krāsvielu. Tiek audzētas piemājas dārzos kā krāšņumaugs. Labs medusaugs, no kura medusbites ievāc nektāru un putekšņus.

Galerija

Skatīt arī
 Kurvjziežu dzimta

Atsauces

Ārējās saites 

Dzelkšņu apakšdzimta
Krāsvielas