10. gadsimts p.m.ē.

10. gadsimts p.m.ē. bija gadsimts, kas sākās 1000. gadā p.m.ē. un beidzās 901. gadā p.m.ē.

Eiropa 
 Senajā Grieķijā turpinājās "tumšie laikmeti".
 Tika dibināta Sparta.
 Feniķieši dibināja savu pirmo koloniju (mūsdienās Larnaka) Kipras salā.
 Centrāleiropā radās Halštates kultūra.
 Ķeltu ciltis apmetās uz dzīvi Īrijas salā.
 Mūsdienu Francijas teritorijā tika aizsākta tradīcija veikt mirušo cilvēku kremēšanu.
 Mūsdienu Krievijas Eiropas daļas dienvidos un Ukrainas dienvidos dominēja kimeru ciltis.
 Somugru ciltis no Urālu kalniem ieradās Baltijas jūras piekrastē, bet maģāri (ungāri) atdalījās no pārējām somugru ciltīm un uzsāka kustību uz dienvidiem.

Āzija 
 Ķīnā turpināja valdīt Džou dinastijas valdnieki.
 Korejas pussalā un Ķīnas ziemeļos vietējie iedzīvotāji izgatavoja pirmos čuguna traukus.
 Mūsdienu Vjetnamas ziemeļos radās Dongšonas kultūra, kad iedzīvotāji veica pāreju no akmens uz bronzas laikmetu.

Tuvie Austrumi 
 Tuvajos Austrumos dominēja feniķieši un asīrieši.
 Zālamans pēc sava tēva Dāvida nāves kļuva par Izraēlas karalistes karali.
 Jeruzalemē Zālamans uzcēla Zālamana templi.

Indijas subkontinents 
 Radās kastu sistēma. Sabiedrībā dominēja priesteri. Iespējams šajā gadsimtā tika pierakstīti hinduisma svētie raksti Vēdas. Pirms tam tās tika nodotas nākamajām paaudzēm mutvārdu formā.
 Indoeiropiešu tautas ienāca mūsdienu Gudžarātas teritorijā.
 Iespējams tika uzsākts Mahābhāratas eposa rakstīšanas process.

Āfrika 
 Senajā Ēģiptē beidza valdīt 21. dinastijas faraoni.

Amerika 
 Mūsdienu Amerikas Savienoto Valstu austrumu teritorijā (Ohaio, Kentuki, Indiānas, Pensilvānijas un Rietumvirdžīnijas štatos) radās Amerikas pamatiedzīvotāju radītā Adenas kultūra.
 Gadsimta beigās Dienvidamerikā mūsdienu Peru teritorijā radās Čavinas kultūra.