Ābols

Āboli ir sulīgi daudzsēklu augļi, kurus ievāc no ābelēm, īpaši no dārza ābeles. Veidojas no zieda ar apakšēju sēklotni, kas apaug ar kausveida ziedgultni un citām zieda daļām. Nogatavojoties diferencējas. Ābols veidojas no auglenīcas. Ābolā ir daudz ūdens, tāpēc tas pieskaitāms pie vienkāršiem sulīgiem augļiem. Daudzos ābolos ir vērtīgas barības vielas, tos izmanto uzturā. Tie satur vairāk nekā 50 vitamīnu, minerālvielu, aminoskābju un augļskābju.

Āboli ir augļi, kas jau kopš vissenākajiem laikiem ir ne tikai kā pārtikas produkts, bet arī kā mīlestības un skaistuma simbols. Kristietībā ābols ir attēlots kā aizliegtais auglis, kuru Ieva ēda un deva arī Ādamam (tomēr Bībelē nav minēts, kas tas bija par augli).

Ābolu šķirnes 
Selekcionāri ir izveidojuši vairāk nekā 6500 ābolu šķirnes, no kurām aptuveni 50 ir ekonomiski nozīmīgas. Ābolu šķirnes tiek grupētas vasaras ābolos, rudens ābolos un ziemas ābolos.

Produkti no āboliem 
No āboliem tiek iegūti dažādi produkti, piemēram, ābolu sula un sidrs. Tiek izmantoti arī kulinārijā, lai, piemēram, pagatavotu ābolu pīrāgus, kosmētikas gatavošanā, telpu dekorēšanā, dziedniecībā un citās sfērās.

Ābolu raža 
2010. gadā visvairāk ābolu tika novākts Ķīnā. Ķīnā tika novākti aptuveni 33,3 miljoni tonnu ābolu, kas ir aptuveni 35% no kopējās ābolu ražas pasaulē. Nākamās lielākās valstis pēc novākto ābolu daudzuma ir Amerikas Savienotās Valstis (4,2 miljoni tonnu), Turcija (2,6 miljoni), Itālija (2,2 miljoni), Indija (2,2 miljoni) un Polija (1,9 miljoni).

Āboli uzsūc smaržas un garšas no apkārtējās vides, tāpēc tie pēc ražas novākšanas ir jāglabā atsevišķi no citām kultūrām, lai tie saglabātu smaržas un garšas īpašības.

Atsauces

Ārējās saites 

  Ābolu vēsture