Milimetrs

Milimetrs (mm) ir SI garuma mērvienība, kas ir vienāda ar vienu tūkstošo daļu no metra. SI garuma pamatmērvienība ir metrs. Tāpēc metrā ir tūkstotis milimetru un vienā centimetrā ir desmit milimetri.

Viens milimetrs ir vienāds ar 1000 mikrometriem vai 1000000 nanometriem. Tā kā colla oficiāli tiek definēta kā precīzi 25,4 milimetri, tad milimetrs ir vienāds ar precīzi 5⁄127 (≈ 0,03937) collas.

Milimetros mēra dažādu sīku priekšmetu izmērus. Meteoroloģijā milimetros mēra nokrišņu daudzumu.

Definīcija 
Kopš 1983. gada metrs ir definēts kā "ceļa garums, ko vakuumā  no sekundes pieveic gaisma". Milimetrs ir metra  daļa, tādēļ gaisma šo attālumu veic sekundes  daļā.

Sakarības 
1 mm = 0,1 cm = 0,001 m = 0,000001 km.
Vienā collā ir 25,4 mm.

Mērlīdzekļi 
Lai iegūtu kāda priekšmeta garumu milimetros, var izmantot lineālu vai bīdmēru. Uz metriskā lineāla mazākie mērījumi parasti ir milimetri. Augstas kvalitātes inženierijas lineālus var iedalīt ar soli 0,5 mm. Bīdmēri parasti spēj nolasīt pat 0,01 mm soli.

Mikroviļņiem ar frekvenci 300 GHz ir 1 mm viļņa garums. Izmantojot viļņu garumus no 30 GHz līdz 300 GHz datu pārraidei, atšķirībā no 300 MHz līdz 3 GHz, ko parasti izmanto mobilajās ierīcēs, var nodrošināt datu pārraides ātrumu 10 gigabiti sekundē.

Mazākie attālumi, ko spēj izšķirt cilvēka acs, ir aptuveni 0,02 līdz 0,04 mm, kas ir aptuveni plāna cilvēka mata platums.. Papīra lapas biezums parasti ir no 0,07 mm līdz 0,18 mm, bet parastajam printera papīram vai kopēšanas papīram — aptuveni 0,1 mm.

Atsauces 

Garuma mērvienības