Tarpāns

Tarpāns (Equus ferus ferus) ir zirgu dzimtas (Equidae) savvaļas zirga (Equus ferus) Eirāzijas pasuga. Mūsdienās tarpāni ir izmiruši. Pēdējais tarpāns nomira Ukrainā 1876. gadā. Pēc citiem datiem pēdējais tarpāns nomira 1918. gadā Poltovas guberņā Mirgorodas tuvumā Krievijā. Vārds tarpāns ir cēlies no kazahu valodas, un tas nozīmē — zirgs.

Kopš 1930. gadiem ir bijuši vairāki mēģinājumi atjaunot tarpānu savvaļā. Vislīdzīgākās tarpānam mājas zirgu šķirnes ir heka zirgi, hegarda zirgi un poļu koniki.

Izskats 
Tarpāni sadalījās divos veidos: meža tarpāns (Equus ferus sylvaticus) un stepes tarpāns (Equus ferus ferus). Meža tarpāns apdzīvoja Eirāzijas mežainos apvidus, bet stepes tarpāns — Eiropas stepes.

Zirgiem ziemas periodā bija gara vilna ar biezu pūkainu pavilnu. Kažoks bija peļu pelēkā krāsā ar platu tumšu svītru pāri mugurai visā tās garumā. Stepes tarpāna augstums skaustā bija apmēram 1,36 m, meža tarpāni bija augumā mazāki. Krēpes paīsas un vertikāli stāvošas.

Tarpānu sistemātika 
Pirmās rakstiskās liecības par tarpānu ir no 1774. gada. Tarpānu aprakstīja vācu zinātnieks Johans Fridrihs Gmelins . Viņš 1769. gadā zirgus bija redzējis Bobrovkas reģionā, Voroņežas tuvumā. 1784. gadā flāmu dabas pētnieks Pīters Bodderts nosauca tarpānu par Equus ferus ferus, balstoties uz Gmelina aprakstiem. 1912. gadā Vīnes Šonbrunnas zoodārza direktors, zoologs Otto Antonius, pētīdams Gmelina tarpāna aprakstus un nebūdams pārliecināts par Bodderta lēmumu, nosauca tarpānu par Equus gmelini, līdz ar to tarpānam ir divi latīniskie nosaukumi.

Mūsdienās zinātnieki uzskata, ka mājas zirgs Equus caballus ir cēlies tieši no tarpāna, un līdz ar to abi pieder pie vienas sugas. Saskaņā ar Internacionālo Zooloģisko nomenklatūras kodu tarpāna pareizais latīniskais nosaukums ir Equus caballus ferus. Tomēr biologi kopumā ignorē šo zinātniski pareizo nosaukumu un turpina tarpānu saukt par Equus ferus ferus, lai nesajauktu savvaļas zirgu ar tā pieradinātajiem brālēniem.

Vēsture 
Kādreiz tarpāni apdzīvoja plašas teritorijas no Francijas un Spānijas dienvidiem līdz Krievijas austrumiem. Ir uzskats, ka senie cilvēki Francijas un Spānijas alu zīmējumos ir attēlojuši tieši tarpānus. Krievijas dienvidu rajonos, kur skiti 3 000 gadus pirms mūsu ēras pieradināja pirmos zirgus, ir atrasti fosilie zirgu kauli, zinātnieki uzskata, ka tie ir tarpāna kauli.

Tarpāns izmira 19. gadsimta beigās. Pēdējais indivīds nomira Ukrainas Askanja nova zvēru rezervātā 1876. gadā. Polija Belovežas gāršā izveidoja liegumu, lai saglabātu tur mītošos zirgus, kas bija ļoti līdzīgi izmirušajiem tarpāniem. Mūsdienās šos zirgus sauc par poļu primitīvajiem zirgiem.

Tarpāna populācijas atjaunošanai savvaļā līdz mūsdienām ir bijušas trīs programas.  Berlīnes zoodārza direktors Luts Heks un Minhenes zoodārza direktors Heins Heks uzsāka zirgu šķirnes izveidi, kas atgādinātu tarpānu. Tā  bija izveidota jauna šķirne — heka zirgs. Apmēram tajā pašā laikā 1936. gadā poļu zinātnieks Tadeušs Vetulani uzsāka koniku programu, selekcionējot konikus tarpāna virzienā.  vidū ASV Harijs Hegards uzsāka trešo programu, selekcionējot tarpāna tipa zirgus no savvaļas mustangiem un vietējiem darba zirgiem. Pēc vairākiem gadiem tika iegūta šķirne — hegarda zirgs jeb strobela zirgs. Lai arī visām trim šķirnēm ir liela līdzība ar tarpānu, nevienu no programām nevar uzskatīt par pilnīgi izdevušos, tas tomēr joprojām nav tarpāns.

Atsauces

Ārējās saites 
 https://web.archive.org/web/20090113095937/http://www.petermaas.nl/extinct/speciesinfo/tarpan.htm

 http://www.pdf-pape.lv/?object_id=260&PHPSESSID=1680706b77ffb4ee478b17038a71829b

 http://raksti.daba.lv/referaati/2001/LDiediske/ekologija_zirgi1.html

Zirgi