Turkmēnijas kulāns

Turkmēnijas kulāns (Equus hemionus kulan) ir Āzijas savvaļas ēzeļu (Equus hemionus) viena no pasugām. Turkmēnijas kulāns savvaļā dzīvo Turkmenistānas stepēs un pustuksnešos. To skaits pagājušā gadsimta beigās bija apmēram 6000 dzīvnieku Turkmēnijas PSR un kādi 900 citur pasaulē. Sabrūkot Padomju Savienībai, kulānu skaits strauji samazinājās. Mūsdienās Turkmenistanā dzīvo vairs tikai apmēram 600 kulānu, kas mitinās Badkiz kulānu rezervātā. Klimats Badkiz reģionā ir salīdzinoši maigs un mitrs.
Turkmēnijas kulāns tiek aizsargāts arī Kazahstānas Altin-Emeļ dabas parkā. Kulānu izdzīvošanu Kazahstānā apdraud Arāla jūras izžūšana, kas ir traģiska dabas katastrofa šajā reģionā.

Izskats un īpašības 
Turkmēnijas kulāns ir vidēja auguma, salīdzinot ar citiem Āzijas savvaļas ēzeļiem, ķermeņa garums 2,10 m, astes garums 50 cm, augstums skaustā ir apmēram 1,20 m, masa apmēram 290 kg. Turkmēnijas kulāna apspalvojums ir gaišā smilšu krāsā, ar gandrīz baltu vēderu un kājām. Krēpes ļoti īsas, veidojot it kā kopīgu tumšu svītru, kas sākas uz pieres un stiepjas pāri ķermenim pa mugurkaulu līdz astes tumšajam pušķim. Salīdzinot ar zirgiem, tā galva ir liela, ausis garas, bet kājas īsas ar mazām pēdām, kas ļauj viegli pārvietoties pa akmeņainu augsni.

Uzvedība
Turkmēnijas kulāni ir pieticīgi barības izvēlē un ir piemērojušies skarbiem dzīves apstākļiem. To pamatbarība ir zāle un krūmi, kulāni var dzert arī jūras ūdeni. Tie labprāt dodas kalnos un ganās kalnu pļavās. Kulāni veikli pārvietojas pa stāvām kalnu nogāzēm, bez ieskrējiena uzlecot 1,5 m augstumā un lecot lejup no 2,5 m augstām klintīm. Tie var ātri skriet, īsās distancēs sasniedzot 70 km/st.

Turkmēnijas kulāni dzīvo ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa, dažām ķēvēm un jaunajiem kumeļiem. Ģimenes var apvienoties arī lielākos baros līdz 50 dzīvniekiem.
Turkmēnijas kulāna ienaidnieki savvaļā ir vilki un lielie, plēsīgie putni.

Atsauces

Ārējās saites 
 Zookosice: Kulan turkménsky

Zirgi
Āzijas fauna
Centrālāzijas fauna