Liberlandas

Liberlandas, taip pat žinomas kaip Laisvoji Liberlando Respublika, yra nepripažinta mikronacija Pietryčių Europoje, pretenduojanti į negyvenamą ginčytinos žemės sklypą vakariniame Dunojaus krante, tarp Kroatijos ir Serbijos (vietoje žinoma kaip Gornja Siga). Ją 2015 m. balandžio 13 d. paskelbė Čekijos dešiniųjų libertarų politikas ir aktyvistas Vitas Jedlička.

Oficialioje Liberlando svetainėje teigiama, kad tauta buvo sukurta po vykstančio Kroatijos ir Serbijos sienos ginčo. Anot V.Jedličkos, dėl šio ginčo į vakarus nuo Dunojaus esančio sklypo neatsiėmė nė viena pusė. 

Aptariamas žemės sklypas yra 7 km2 ploto, maždaug tokio pat dydžio kaip Gibraltaras . Jį Kroatija administruoja nuo Kroatijos nepriklausomybės karo. Liberlandas neturi jokios tautos diplomatinio pripažinimo.  Žemė neturi infrastruktūros ir yra Dunojaus salpoje. 

Kroatija užblokavo prieigą prie Gornja Siga teritorijos nuo 2015 m. Dėl to nemažai žmonių, įskaitant Vitą Jedličką, buvo suimti už bandymą patekti į žemę, kuriai buvo pareikšta pretenzija.

Vieta 

Ginčas dėl sienos palei Dunojaus upės slėnį pirmą kartą kilo 1947 m., tačiau Jugoslavijos Socialistinei Federacinei Respublikos gyvavimo laikotarpiu liko neišspręstas. Po Jugoslavijos žlugimo tai tapo ginčytinu klausimu. Serbija laikosi nuomonės, kad Dunojaus slėnio takoskyra ir vidurinė upės linija yra tarptautinė siena tarp dviejų šalių. Kroatija su tuo nesutinka ir tvirtina, kad tarptautinė siena eina palei upę esančių kadastrinių savivaldybių ribomis, kurios keliose vietose nukrypsta nuo upės vagos ir atspindi Dunojaus upės vagą, buvusią XIX amžiuje, kol jos vagos buvo nestabilios ir kol hidrotechnikos darbai nepakeitė jos tėkmės. Dėl to Kroatija pretenduoja į didelę dalį ginčijamos teritorijos, kurią kontroliuoja Serbija, o Serbija nepretenduoja į daug mažesnes Kroatijos kontroliuojamas dalis.

Vitas Jedlička teigia, kad į jo pretenduojamą žemę, vadinamą Gornja Siga (kas reiškia "viršutinė tufa"), nereiškė pretenzijų nė viena pusė.

Teritorija yra apie  700 hektarų — maždaug Gibraltaro dydžio — ir didžioji jos dalis yra padengta mišku, kuriame nėra gyventojų. Žurnalistas iš Čekijos laikraščio Parlamentní listy 2015 m. balandį apsilankęs šioje vietovėje rado namą, kuris, pasak apylinkėse gyvenančių žmonių, buvo apleistas prieš trisdešimt metų. Pranešama, kad privažiavimo kelias yra prastos būklės.

Liberlandas yra prie Dunojaus. Dunojaus vandenys prateka prie pasiskelbusios teritorijos. Dunojus – tarptautinis vandens kelias, iš kurio kelios šalys, neturinčios išėjimo į jūrą, gali patekti į Juodąją jūrą.

Istorija

Paskelbimas 

Vėliavos pakėlimą Gornja Sigoje atliko Vitas Jedlička ir kai kurie jo bendražygiai tą pačią dieną, kai buvo paskelbta respublika. Jedlička yra Čekijos laisvųjų piliečių partijos naris, kuris savo vertybes grindžia klasikine liberalia ideologija.

Vitas Jedlička pareiškė, kad jokia tauta nepretenduoja į žemę kaip savo, todėl jis gali pretenduoti į ją vadovaudamasis terra nullius doktrina. Jo teigimu, siena buvo apibrėžta pagal Kroatijos ir Serbijos sienų reikalavimus ir netrukdė jokios kitos valstybės suverenitetui.  Vitas Jedlička 2015 m. balandį sakė, kad oficiali diplomatinė nota bus išsiųsta tiek Kroatijai, tiek Serbijai, o vėliau ir visoms kitoms valstybėms su oficialiu prašymu dėl tarptautinio pripažinimo.

2015 m. gruodžio 18 d. Vitas Jedlička surengė renginį, kuriame pristatė pirmąją Liberlando laikinąją vyriausybę ir jos finansų, užsienio reikalų, vidaus reikalų ir teisingumo ministrus bei du viceprezidentus.

Patekimas 
Nuo 2015 m. gegužės mėn. pradžios Kroatijos valdžios institucijos dažnai blokuoja prieigą prie šios zonos.

2015-ųjų gegužę Vítą Jedličką ir jo vertėją Sveną Sambunjaką trumpam sulaikė Kroatijos policija, kai jie bandė kirsti sieną. V. Jedlička vieną naktį praleido areštinėje, po to buvo nuteistas ir jam skirta bauda už neteisėtą Kroatijos sienos kirtimą.  Tačiau jis nuosprendį apskundė. Jis teigė, kad rajone buvo mažiausiai trys Liberlando piliečiai, atvykę iš Šveicarijos. Vėliau Vitas Jedlička vėl buvo sulaikytas, kai bandė patekti į teritoriją. V. Jedlička su žurnalistais galėjo patekti į teritoriją, bet vėliau jiems taip pat buvo uždrausta atvykti, įskaitant Serbijos visuomeninės transliacijos tarnybos „Radio Television of Vojvodina“ ir Bosnijos laikraščio „Dnevni avaz“ žurnalistus.

Visuomenės reakcijos 
Žurnalistai nevertino rimtai V. Jedlička teiginius, o kai kurie tai vadino reklaminiu triuku.

2015 m. balandžio mėn. interviu „Parlamentní Listy“ V. Jedlička teigė, kad dėl savo iniciatyvos jis sulaukė teigiamų reakcijų iš partijos Laisvųjų piliečių partijos, kurioje jis buvo regiono pirmininkas, narių. Taip pat jį palaikė ir Pilietinės demokratų partijos ir Piratų partijos nariai.

2015 m. gegužės 20 d. Laisvųjų piliečių partijos lyderis Petras Machas išreiškė paramą laisvės idėjomis pagrįstos valstybės kūrimui ir pridūrė, kad Laisvųjų piliečių partija nori, kad ir Čekija taptų panašia laisva šalimi.

Dominik Stroukal iš Ludwigo von Mises instituto Čekijos ir Slovakijos filialo rašė: „Vitui pabėgimas pavyko. Visas pasaulis praneša apie Liberlandą tokiais žodžiais kaip „ mokesčių konkurencija “, „libertarizmas “ ir kt.“

Teisės profesorius ir apžvalgininkas iš Kroatijos naujienų portalo Index.hr Goranas Vojkovičius apibūdino Liberlandą kaip „cirką, keliantį grėsmę Kroatijos teritorijai“ ir teigė, kad dėmesys į Kroatijos pretenziją kontroliuoti žemę kitoje Dunojaus pusėje susilpnėjo dėl Liberlando projektas vykdomo ginčo dėl sienos.

2016 m. „Stratfor“ straipsnyje ši iniciatyva buvo apibendrinta taip: „Liberlandas yra keistas atvejis, nes iš esmės nė vienas iš veikėjų, galinčių pretenduoti į jo kontrolę, neatrodo tuo suinteresuotas. Tačiau tai tikriausiai liks smalsumu, turinčiu nereikšmingų pasekmių tarptautiniu lygiu. Likusioms ginčijamoms pasaulio teritorijoms smurtas ir diplomatija išliks pagrindiniais įrankiais norint išsireikalauti nuosavybę.“

Teisinė analizė 
Teisės ekspertai Serbijoje ir Kroatijoje teigė, kad pagal tarptautinę teisę Jedlička neturi teisės pretenduoti į teritoriją, dėl kurios šiuo metu vyksta ginčas tarp dviejų tautų. Kroatija ir Serbija Jedličkos teiginius atmetė kaip nerimtus, nors abi šalys reagavo skirtingai. 2015 m. balandžio 24 d. Serbijos užsienio reikalų ministerija pareiškė, kad nors ir mano, kad šis reikalas yra nereikšmingas, „naujoji valstybė“ nepažeidžia Serbijos sienos, kurią riboja Dunojus. Kroatija, šiuo metu administruojanti aptariamą žemę, pareiškė, kad po tarptautinio arbitražo ji turėtų būti paskirta Kroatijai arba Serbijai, o ne trečiajai šaliai.

Pripažinimas 
Liberlando diplomatiškai nepripažino nė viena Jungtinių Tautų narė. V.Jedlička lankėsi kitoje nepripažintoje respublikoje – Somalilande – valstybėje, kuri 1991 m. paskelbė nepriklausomybę nuo Somalio, ir su jais aptarė abipusio pripažinimo klausimą.

Keletas mikronacijų išreiškė palaikymą Liberlando idėjai.

 Enklavos karalystė, kuri pretenduoja į dalį ginčijamos kišenės į šiaurę nuo Liberlando, pripažino Liberlandą.
 Šiaurės Sudano Karalystė, kuri pretenduoja į Bir Tawil teritoriją Egipto ir Sudano pasienyje, pripažino Liberlandą. 
 Sealando Kunigaikštystė išreiškė paramą Liberlandui.

2022 m. spalio mėn. Liberlandas ir Malavis pasirašė supratimo memorandumą, dėl kurio Malavis buvo kritikuojamas ir pateikiamos užuominos apie galimą sukčiavimą. Nes kaip galima sudaryti susitarimą su šalimi, kurioje nėra gyventojų ir ekonomikos.

Nuorodos

Išorinės nuorodos 

 Oficiali svetainė
 Dokumentinis filmas apie Liberlandą – „Ši niekieno mano žemė“
Laisvė
Kroatija
Serbija
Teritoriniai ginčai
Mikronacija
Puslapiai su neperžiūrėtais vertimais