Audiniškės

Audiniškės (,  (1938–1945 m. )) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Varmijos Mozūrų vaivadijos Geldapės apskrities Banie Mazurskie (Benkaimio) valsčiuje.

Geografija 
Kaimas išsidėstęs miškingoje vietoje, į šiaurės rytus nuo valsčiaus centro Benkaimio. Pietuose iškilusios moreninės kalvos – Audiniškių kalnai – jų aukštis siekia 150–180 m v. j. l. Kalvų viduryje – 183,5 m aukštuma. Turistai dažniausiai kopia į prie plento dūnksančią plokščią kalvą, nuo kurios gerai matosi apylinkės panorama.

Vakaruose telkšo Jagočanų ežerėlis () ir, kiek šiauriau, stovi Jagočanų () kaimas. Tarpukariu ežerėlis buvo vadinamas Gleisgarbener See, o kaimas – Gleisgarben. Rytprūsių tyrinėtojas Adalbertas Becenbergeris vietovardžius, turinčius savo sudėtyje žodį garbis () priskyrė prūsiškiems, todėl ežerėlis ir kaimas priklauso jau prūsų (o nebe lietuvių genčių) gyvenamai teritorijai. Iš to išeina, kad tarp dabartinių Jagočanų ir Audiniškių senovėje ėjo lietuvių ir prūsų gentis skirianti riba. Rininės kilmės Jagočanų ežerėlio plotas yra 4,6 ha; gylis – iki 2 m. Iš jo išplaukia Jankos kanalas (), už 6,2 km įtekantis į Geldapę.

Istorija 
Kaimas kelis kartus keitė vardą. Ilgą laiką vadinosi Audiniškėmis (), o 1938 m. pervadintas į Hilpertswerder. 1951 m. įgavo dabartinį pavadinimą. Vietovardžio kilmė neaiški, bet priesaga –išk– byloja apie jo lietuviškumą.

Audiniškės įsikūrė XVI a. antrojoje pusėje. 1710 m. krašte kilo maro epidemija ir nuo jos mirė 41 kaimo gyventojas. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje kaimiečiai evakavosi į Vokietiją. Pokaryje valdžia akcijos metu vieną iš sodybų nugriovė, kad šias statybines medžiagas, kartu su kitomis iš Rytų ir Vakarų Prūsijų buvusių gyvenviečių, panaudotų Varšuvos atstatymui.

1895 m. kaime buvo 18 gyvenamųjų namų su 131 gyventoju. 1939 m. gyveno 84 kaimiečiai, o 1949 m. – tik keturi ūkiai buvo apgyvendinti – kiti stovėjo be priežiūros.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Audiniškės žemėlapyje

Geldapės apskrities gyvenvietės