Retraktorius (šachmatai)

{{ ŠachmatųLentaMaža|=
| tright
|  Samuelis Loidas  The Chess Monthly  1860 |=
8 | |bl| | | | | |rd|=
7 | | | | | |pd|pd| |=
6 | |pd| | | | | | |=
5 | | | | | | | |pd|=
4 |pd| | |pl| | |nl| |=
3 | | |pl|nd| | | | |=
2 |pl|pl| | | | | | |=
1 |rl| | | | |kl| |kd|=
   a  b  c  d  e  f  g  h  
|-1b,  #1  Matas vienu ėjimu 

Atsiimama: 1.  a7xRb8R, po to
 
1.a7-a8V,R# 
}}
 Retraktorius - tai šachmatų uždavinys, kurio užduotyje siūloma baltiesiems ar juodiesiems atsiimti paskutinį  arba keletą paskutiniųjų ėjimų ir, pradedant nuo pasiektos pozicijos, nurodytu užduotyje ėjimų skaičiumi, skelbti matą. 

Tokių uždavinių sprendimas susideda iš dviejų  dalių: pirmojoje, einant atgal, atsisakoma tariamų ankstesnių ėjimų, grįžtama  prie buvusios ankstesnės figūrų padėties, nuo  kurios, vėl pradėjus  eiti į priekį, jau kitais ėjimais (antroji dalis) per  nurodytą ėjimų skaičių skelbiamas matas.

Istorija
Pirmieji retraktoriai pasirodė XIX a.  viduryje (Samuelis Loidas ir kt.). 

Uždaviniai

Retraktoriuose gali būti naudojamos tiesioginio, sutarto mato, atvirkščio mato, serijinių ėjimų, antikirkės uždavinių taisyklės, tik papildomai,  sprendimo pradžioj  siūloma atsiimti paskutinį, ar kažkokį konkretų paskutiniųjų  ėjimų skaičių, ir tik po to, skelbti nurodytu  ėjimų skaičiumi matą. Kuri pusė, ar abi, atsiima ėjimus pažymima užduotyje. Jei  abi pusės, joje nurodoma, kas pradeda: pav. užrašas -1 (j+b), reiškia abi pusės (j – juodieji, b- baltieji) atsiima po vieną  ėjimą. Juodieji  pradeda kai jie užrašyti pirmieji. 

Pagal ėjimų atsiėmimo tvarką retraktoriai skirstomi į dvi grupes: 
 
 kai baltieji atsiima paskutinį ėjimą, o po to, skelbia, per nurodytą ėjimų skaičių, matą ;
 kai abi pusės  atsiima, nurodytą ėjimu skaičių, o po to, priklausomai nuo uždavinio užduoties, baltieji, ar juodieji, skelbia matą vienu ėjimu.

Dar retraktoriai skirstomi:

į sutartinius ir gynybinius. 

Sutartiniai retraktoriai
Sutartiniuose retraktoriuose, atsiimant ėjimus, abi pusės ne konkuruoja, o padeda viena kitai. 

Ginybiniai retraktoriai

Gynybiniuose retraktoriuose, kuriuose ėjimus atsiima abi pusės, juodieji, renkasi  tokius ėjimus, kurie  apsunkintų baltiesiems įvykdyti jų užduotį.

Gynybiniai skirstomi į: Prokos, Hego ir ramujį''  retraktorius.

Prokos retraktorius
Prokos retraktorius yra gynybinio pobūdžio. Juodieji ginasi, bandydami atsiėmimui rinktis tokius ėjimus, kurie neleistų baltiesiems įvykdyti užduoties, arba sutrukdytų laiku ją pasiekti.   

Prokos retraktorius reikalauja, kad baltieji atsiėmę, užduotyje nurodytą ėjimų skaičių, skelbtų matą vienu ėjimu. Po kiekvieno (išskyrus paskutinio) baltųjų atsisakyto ėjimo, juodieji renkasi tokį ėjimą, kuris juos apgintų nuo gresiančio mato.  Vis tik vėliau juodųjų geri pasirinkimai išsenka, kas priveda prie padėties, kurioje prie bet kokių juodųjų pasirinkimų, baltieji, atsiėmę savo paskutinį ėjimą, juodųjų karaliui vienu ėjimu skelbia matą. 

Kaip ir įprastuose uždaviniuose, baltieji, jei juodieji gintusi netiksliai, gali anksčiau laiko skelbti matą vienu ėjimu. Tą gali padaryti ir juodieji, jei atsiėmus savo ėjimą, jiems susidarytų tokia galimybė. 

Šis retraktorius pavadintas rumunų šachmatų kompozitoriaus Zeno Prokos (Zeno Proca (1906-1936)) vardu.

Hego retraktorius
Hego gynybinis retraktorius pavadintas danų šachmatų kompozitoriaus  Nilso Hego (1876-1951) vardu. Po kievienos pusės (baltųjų, ar juodųjų)  ėjimo kita pusė gali spręsti  kurios figūros kirtimą atsiima, arba kokia figūra bus prikeliama.

Ramusis retraktorius
Ramusis retraktorius, taip pat gynybinis, pasižymi tuo, kad jame neleidžiama atsiimti ėjimų, kuriais kertamos figūros.

{|
|width="33%" |

|width="33%" |

|width="33%" |

|width="33%" |

Šaltiniai

Išorinės nuorodos

 Retraktoriai 

Sutartinis retraktorius.

Prokos retraktorius

Hego retraktorius

Ramusis retraktorius

Šachmatų kompozicija