Irma Randakevičienė

Irma Randakevičienė (g. 1973 m. rugsėjo 13 d. Panevėžyje) – Vilniaus miesto apylinkės teismo teisėja, mokslininkė, teisės mokslų daktarė, kraštotyrininkė, literatė.

Mokslo ir studijų metai 

Irma Girniukaitytė gimė 1973 m. rugsėjo 13 d. Panevėžyje statybininko Romualdo Girniukaičio ir medicinos sesers Vidos-Genės Mickutės – Girniukaitienės šeimoje. Tėvams persikėlus, vaikystę praleido Anykščiuose ir pas senelę Anelę Mickienę Druskių (Kupiškio raj.) – Visėtiškių kaimuose (Anykščių raj.). 1980 m. Irma Girniukaitytė pradėjo lankyti Anykščių Jono Biliūno vidurinę mokyklą. 1991 m. baigė Anykščių 3-iąją vidurinę mokyklą.

1991–1998 m. studijavo Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultete, kurį baigė ir įgijo gamtos mokslų bakalauro diplomą. 1999–2001 m. studijavo teisę Vilniaus universiteto Teisės fakultete, kurį baigė ir įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.

2006–2008 m. ji studijavo Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto doktorantūroje, 2008 m. apsigynė disertaciją „Baudžiamojo proceso atnaujinimas“, yra socialinių mokslų krypties teisės mokslų daktarė.

Doktorantūros studijų laikotarpiu I. Randakevičienė dėstė Mykolo Romerio universitete Baudžiamojo proceso teisės kursą. Nuo 2012 m. iki dabar ji yra Mykolo Riomerio universiteto Teisės fakulteto Baudžiamojo proceso ir baudžiamosios teisės bakalaurinių darbų gynimo ir magistrinių darbų gynimo komisijų bei valstybinių egzaminų komisijos pirmininkė, šio universiteto mokslo darbuotojų atestacijos komisijos narė.

Irma Randakevičienė dalyvavo apie 20 įvairių valstybinių darbo grupių, ekspertų komisijų, rengusių teisinę bazę ir norminius dokumentus, veikloje. 2007 m. Lietuvos Respublikos Seimo Valdybos sprendimu Nr. 1384 sudarytos darbo grupės „Baudžiamojo proceso kodekso problemoms nagrinėti bei šio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui parengti“ narė. 2014 m. – Lietuvos Respublikos teisingumo ministro sudaryto Baudžiamojo kodekso priežiūros komiteto narė.

Darbinė veikla 
1998–1999 m. I. Randakevičienė dirbo viešojoje įstaigoje „Santariškių klinikos“ administracijos sekretore, buvo vertėja. 1999–2001 m. ji dirbo Lietuvos Respublikos Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto padėjėja.

2001–2010 m. I. Randakevičienė ėjo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko patarėjos pareigas. Nuo 2010 m. balandžio 16 d. iki šiol Irma Randakevičienė yra Vilniaus miesto apylinkės teismo teisėja.

Laisvalaikio veikla 

2013–2014 m. nuskanavo Izidoriaus Girčio išlikusį negatyvų archyvą, kurį padovanojo Anykščių A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialiniam muziejui bei bibliotekai bei Anykščių L. ir S. Didžiulių viešajai bibliotekai.

Irma Randakevičienė 2013–2015 m. periodu surado ir išsaugojo bei suskaitmenino Anykščių kraštui apie 100 tūkstančių senųjų fotografijų, t. y. dalį fotografo Povilo Jurkšto archyvo, dalį žymaus fotografo Algimanto Žižiūno archyvo, susijusio su Anykščiais, Vlado Žvirblio archyvą.

2010 m. Irma Randakevičienė išleido romaną „Reanimacijos palata”, Tyto Alba, 2010, (motinos 40-ies metų darbui medicinos sesele Anykščių ligoninėje atminti).

Anykščių rajono literatų klubo „Marčiupys“ narė. Poezija publikuota Anykščių literatų klubo „Marčiupys“ narių kūrybos sutelktinėse „Marčiupys. 2010“ (red. A Ražinskas ir R. Tulušienė) ir „Marčiupys. 2016“ (2016 m.). Nuo 2017 m. ji yra Anykščių Teresės Mikeliūnaitės kraštotyros draugijos narė. I. Randakevičienė yra Vilniaus anykštėnų sambūrio ir šio sambūrio tarybos narė, nuo 2019 m. – šio sambūrio deleguota Pasaulio anykštėnų bendrijos valdybos narė.

2020 m. išleido poezijos rinktinę „Šiaurės eilės". Vilnius: „Petro ofsetas", 2020.

Monografijos 
 Kasacinio teismo jurisprudencija I (1500 l., II ir III tomai, Teisinės informacijos centras, 2006–2009).
 Baudžiamojo proceso uždavinynas (Justitia, 2006).
 Baudžiamojo proceso dalyviai (bendraautoriai Raimundas Jurka ir Saulius Juzukonis, 2009).
 Pagrindinės Europos Tarybos rekomendacijos baudžiamojo proceso srityje (bendraautoriai Raimundas Jurka ir Svetlana Melničenko; Eugrimas, 2006).
 Sąžiningas baudžiamasis procesas: probleminiai aspektai (su kitais, 2009).

Publikacijos 

 „Kanauninką Petrą Raudą prisiminus“,2017.
 
 „Dviejų gimnazijų šviesoje“,2017.
 
 „Užupio kapinių fotografė. Manieji Bernardinai“, 2018.
 
 „XIX amžiaus Vilniaus moterys: Ieva ir jos sandoriai“, 2018.
 
 „Kai metalas rankose skamba kaip muzika“,2018.

 „Trys recenzijos trims poezijos „Oskarams“.“, 2018.
 
 „Ką kalba metrikai apie XIX amžiaus Vilniaus šviesuomenę“, 2018.
 
 „1863 m. sukilimas Trakų apskrityje ir politinių bylų tyrimai“, 2018.
 
 „Kaip dr. Jonas Basanavičius ir Martynas Yčas keliavo į Ameriką rinkti lėšų Tautos namams“, 2018.
 
 „Trakų Jodkovskiai“, 2018.
 
 „Vološynų paslaptys“, 2018.
 
 „XVIII a. Jieznas bažnytiniuose metrikuose“, 2018.
 
 „Bajoras Vincentas Bočkovskis – nekilnojamojo turto prekybos ekspertas XIX amžiuje“, 2018.
 
 „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik“, 2018.
 
 „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik. II dalis (tęsinys)“, 2018.
 
 „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik. III dalis (tęsinys)“, 2019.
 
 „Stanislovo Moravskio pasakojimų pėdsakais“, 2019.
 
 „Jiezno Bieliauskai kaip Trakų Bieliauskų atstovai. Pirmieji Bieliauskų paminėjimai istoriniuose šaltiniuose“, 2019.
 
 „XVIII amžiaus Astravo bažnytiniai metrikai kaip Jiezno metrikinių knygų veidrodis“, 2019.
 
 „Dar šiek tiek apie kunigaikščius Vitgenšteinus ir Verkių rūmus. Verkių rūmai 1851 metų inventoriniuose dokumentuose“, 2019.
 
 „Vilniaus Poznanskiai XIX amžiuje“, 2019.
 
 „Bartuševičiai, vieni 1863 m. sukilimo Trakų apskrityje, organizatorių“, 2019.
 
 „Gyvenimai, likę po vandeniu“, 2019.
 
 „1863 metų sukilimo represija – politiniai sekimai“, 2019.
 
 „Heraldika ir Lietuvos bajorijos naudoti herbai (1)“, 2019.
 
 „Ką kalba metrikai apie XIX a. pradžios Vilniaus šviesuomenę (II dalis)“, 2020.
 
 „Ką kalba metrikai apie XIX a. pradžios Vilniaus šviesuomenę (III dalis)“, 2020.
 
 „Vilnius ir akademinis jaunimas 1831 m. sukilimo priešaušryje“, 2020., 
 
 „Apie XIX a. pradžios Vilniaus akademinį jaunimą ir romantizmą", 2020.
 
 „Bartuševičių studijos Maskvos universitete ir lenkų – lietuvių bei gudų studentų organizacija „Ogol”, 2020.
 
 Apie rašytojo Henriko Senkevičiaus sąsajas su Onuškiu ir Trakais, 2020.

Nuorodos 

Lietuvos teisėjai
Lietuvos mokslininkai