Meta Platforms

„Meta Platforms, Inc.“ arba „Meta“ (anksčiau – „Facebook, Inc.“) – JAV tarptautinis technologijų konglomeratas, įkurtas Menlo Parke, Kalifornijoje. Meta siūlo įvairius produktus ir paslaugas, įskaitant „Facebook Messenger“, „Facebook“, „Instagram“, „WhatsApp“ – vienas populiariausių socialinių žiniasklaidos ir internetinės telefonijos paslaugas pasaulyje.

2012 m. kompanija paskelbė pirminį viešąjį siūlymą ir žengė į NASDAQ akcijų biržą pritraukdama 16,4 mlrd. kapitalo. Ji tuo metu buvo įvertinta kiek daugiau nei 100 mlrd. JAV dolerių. Tais pačiais metais kompanija įsigijo „Instagram“ programėlę už 1 mlrd. JAV dolerių, o 2014 m. – „WhatsApp“ programėlę už 19 mlrd. JAV dolerių. Tai viena vertingiausių kompanijų pasaulyje, kurios rinkos kapitalizacija 2022 m. sausio mėn. siekė 1 trln. JAV dolerių.

2021 m. spalio mėn. žiniasklaida viešai pranešė, kad bendrovė „Facebook“ nusprendė pakeisti savo pavadinimą, jog „atspindėtų savo siekį sukurti metavisatą“. Markas Zakerbergas (Mark Zuckerberg) teigė, kad naujasis pavadinimas atspindi pastangą kurti naują virtualią erdvę, o ne vien socialinės žiniasklaidos paslaugą. Tais pačiais metais bendrovė tam skyrė 10 mlrd. JAV dolerių. Pastarosios lėšos nukreiptos į tris pagrindines šakas – virtualią realybę, papildytą realybę ir įrangą, susijusią su metavisata. Pavadinimas oficialiai pakeistas tų pačių metų spalio 28 d. Žodis „meta“ kilęs iš senovės graikų kalbos, reiškiantis „anapus“, kuriuo bandoma kompanijai suteikti futuristinį įvaizdį.

2014 m. „Facebook“ už 2 mlrd. JAV dolerių įsigijo VR įrangos gamintoją „Oculus“ ir nuo to laiko plėtoja projektą „Horizon“ – skaitmeninę erdvę, kurioje žmonės gali bendrauti naudodamiesi virtualiosios realybės technologijomis. 2021 m. bendrovė pristatė sistemą „Horizon Workrooms“, leidžiančią bendradarbiams, dėvintiems VR prietaisus, rengti posėdžius virtualioje patalpoje, kurioje jie visi vaizduojami kaip trimačiai animaciniai personažai.

Istorija 
2012 m. sausio 1 d. „Facebook“ paskelbė pirminį viešą siūlymą (IPO), kurio metu ji tikėjosi surinkti 5 mlrd. JAV dolerių. Tuo metu bendrovė turėjo 845 mln. aktyvių vartotojų ir socialinio tinklo „Facebook“ svetainėje vartotojai kasdien paspausdavo „patinka“ (angl. like) ir pakomentuodavo apie 2,7 mlrd. kartų.

Draudėjai vieną „Facebook“ akciją įvertino 38 JAV doleriais už vienetą, o visa bendrovė įvertinta 104 mlrd. JAV doleriais. Tai yra didžiausias naujai susikūrusios įmonės vertės vertinimas. Likus vienai dienai iki IPO „Facebook“ paskelbė, kad dėl didelės paklausos bus parduodama 25% daugiau akcijų nei buvo planuota. Šis IPO tapo trečiu didžiausiu JAV istorijoje, surinkusiu 16 mlrd. JAV dolerių kapitalo (šiek tiek aplenkdamas „AT&T Wireless“ ir nedaug atsilikdamas nuo „General Motors“ ir „Visa“). Po IPO bendrovės vertė buvo didesnė nei daugumos didžiųjų JAV korporacijų – „Facebook“ aplenkė „Amazon“, „McDonald's“, „Disney“ ir „Kraft Foods“ ir Markui Zakerbergui priklausančių akcijų vertė pakilo iki 19 mlrd. JAV dolerių. „The New York Times“ teigė, kad šis įvertinimas įrodo, jog „Facebook“ neturės problemų su reklamuotojų pritraukimu, o investuotojai įmonės akcijas pradėjo matyti kaip „privalomas turėti“ (angl. must-own stock). Po IPO, Markui Zakerbergui liko 22 % įmonės ir 57 % balsavimo akcijų.

Prekyba akcijomis prasidėjo 2012 m. gegužės 18 d., tačiau buvo atidėta dėl „Nasdaq“ kilusių techninių trikdžių. Tą dieną akcijų kaina sunkiai laikėsi virš IPO kainos. Dienos pabaigoje vienos akcijos vertė siekė 38,23 JAV dolerius. Šios akcijos kainos palaikymui draudėjai buvo priversti supirkti „Facebook“ akcijas. Finansinė spauda akcijų prekybos pradžią pavadino nusivylimu. Nepaisant to, įmonės akcijos pasiekė naują IPO akcijų pardavimų rekordą. 2012 m. gegužės 25 d. baigėsi pirmoji akcijų prekybos savaitė. Akcijos kaina savaitės pabaigoje siekė vos 31,91 JAV dolerį – 16,5 % vertės nuosmukis lyginant su pradine kaina.

2012 m. gegužės 22 d. „Wall Street's Financial Industry Regulatory Authority“ reguliatoriai pranešė, kad buvo pradėtas tyrimas dėl bankų, draudusių „Facebook“, nesąžiningo informacijos dalijimosi su visuomene. Masačusetso užsienio reikalų ministras Viljamas Galvinas (William Galvin) pašaukė „Morgan Stanley“ į teismą dėl tos pačios priežasties. Kaltinimai tarp kai kurių investuotojų sukėlė „įniršį“, o šie nedelsiant pateikė ieškinius. Vienas šių ieškinių – grupinis ieškinys, pareiškęs daugiau nei 2,5 mlrd. JAV dolerių vertės nuostolių dėl IPO. „Bloomberg“ teigė, kad mažmeniniai investuotojai prarado apie 630 mln. JAV dolerių dėl „Facebook“ akcijų vertės nuosmukio.

2014 m. gegužės 2 d. Markas Zakerbergas paskelbė, kad „Facebook“ keičia savo šūkį iš „Judėk greitai ir laužyk daiktus“ (angl. „Move fast and break things“) į „Judėk greitai su stabilia infrastruktūra“ (angl. „Move fast with stable infrastructure“). 2009 m. „Bussines Insider“ interviu metu pirmasis šūkis buvo įvardytas kaip Zakerburgo „pagrindinė direktyva jo programuotojams ir darbuotojams“, o susitikimo metu jis teigė, kad „jei nieko nelaužai, nepakankamai greitai judi“ (angl. „Unless you are breaking stuff, you are not moving fast enough“).

2018–2020 m.: „Metavisata“ 
2018 m. bendrovės „Oculus“ vedėjas Džeisonas Rubinas (Jason Rubin) „Facebook“ vadovams nusiuntė savo viziją 50 puslapių ilgio dokumente, pavadinimu „Metavisata“ (angl. „The Metaverse“). Rubinas pripažino, kad „Facebook“ virtualiosios realybės verslas neįgijo laukiamų rezultatų, nepaisant šimtų milijonų JAV dolerių, investuotų į turinį, skirtą ankstyviesiems naudotojams. Jis taip pat ragino įmonę greitai įgyvendinti ir investuoti į viziją, kad „HTC“, „Apple“, „Google“ ir kiti VR srities konkurentai būtų išstumti iš rinkos. Jis ragino bendrovę kuo skubiau sukurti „metavisatą“, kad išvengtų varžovų „reikšmingų pasiekimų VR versle“.

2019 m. gegužės mėn. „Facebook“ įkūrė naują bendrovę pavadinimu „Libra Networks“, kad galėtų išvystyti savo stabilią kriptovaliutą. Vėliau buvo pranešta, kad „Libra“ buvo palaikoma didžiųjų finansų įmonių – „Visa“, „Mastercard“, „PayPal“ ir „Uber“. Iš šių įmonių buvo tikimasi 10 mln. JAV dolerių investicijų naujos kriptovaliutos, pavadinimu „Libra“, išleidimui. Priklausomai nuo to, kada „Libra“ gaus Šveicarijos finansų rinkos priežiūros institucijų leidimą veikti kaip mokėjimo paslaugų teikėja, „Libra Association“ planavo išleisti kriptovaliutą 2021 m. Bendrovė buvo pervadinta į „Diem“, tačiau 2022 m. sausio mėn. ji buvo uždaryta ir parduota po pasipriešinimo iš valdžios reguliatorių ir visuomenės.

COVID-19 pandemijos metu internetinių paslaugų vartojimas, įskaitant ir „Facebook“, išaugo pasauliniu lygiu. Markas Zakerbergas tikėjo, kad tai bus „ilgalaikis išaugimas“, kuris tęsis ir po pandemijos. „Facebook“ pradėjo samdyti darbuotojus ir nuo 48 268 darbuotojų 2020 m. kovo mėn. išaugo iki daugiau nei 87 tūkst. darbuotojų 2022 m. rugsėjį.

2021 m.: „Facebook“ tampa „Meta“ 
2021 m. spalio 21 d. pasirodė naujienos apie „Facebook“ planą pakeisti įmonės ženklą ir pavadinimą. 2021 m. spalio 25 d. „Earnings Call“ interviu metu Markas Zakerbergas diskutavo bendrovės viešųjų paslaugų ir jų veikimo principų kritikavimą, parodė savo itin dideles pastangas „Metavisatos“ kūrime, tačiau nepaminėjo prekės ženklo ir pavadinimo keitimo. „Metavisatos“ vizija ir persivadinimas iš „Facebook, Inc.“ į „Meta Platforms“ buvo pristatytas „Facebook Connect“ 2021 m. spalio 28 d. Pavadinimo pakeitimas atvaizduoja įmonės ilgalaikį dėmesio sutelkimą į „Metavisatos“ – virtualų tikrojo pasaulio plėtinį naudojantis socialinėmis medijomis, virtualia realybe ir papildytos realybės funkcijomis – kūrimą.

„Meta“ prekės ženklas buvo užregistruotas „didžiųjų duomenų“ mokslinės literatūros analizę suteikusios kanadietiškos bendrovės (po pirminio užpildymo 2015 m.) marketingo, reklamavimo ir kompiuterinių paslaugų tikslams JAV 2018 m. Šią bendrovę įsigijo Zakerbergo ir jo žmonos Priscilos Čen (Priscilla Chan) fondas, pavadinimu „Chan Zuckerberg Initiative“ (CZI). Po prekės ženklo pakeitimo, CZI pranešė, kad buvo nuspręsta atšaukti ankstesnį „Meta“ projektą ir perleisti visas „Meta“ teises, įskaitant ir pavadinimą, „Meta Platforms“ 2022 m. eigoje.

2022 m.–dabartis: Mažėjantis pelnas ir atleidimai 
2022 m. vasario mėn. pradžioje po prekės ženklo pakeitimo, „Meta“ paskelbė didesnį, nei tikėtasi pelno smukimą 2021 m. ketvirtajame ketvirtyje. Bendrovė pranešė, kad kas mėnesį prisijungiančių vartotojų skaičius nekito ir nurodė, jog tikisi pajamų augimo sustojimo. Bendrovė taip pat tikėjo, kad priemonės, kurių „Apple, Inc.“ ėmėsi dėl vartotojų privatumo užtikrinimo kainuos apie 10 mlrd. JAV dolerių pajamų – suma lygi apie 8 % visoms „Meta Platforms“ 2021 m. pajamoms. Susitikęs su „Meta“ darbuotojais kitą dieną po to, kai buvo pranešta apie uždarbį, Zakerbergas apkaltino konkurenciją dėl vartotojų dėmesio atitraukimo, ypač dėl trumpų vaizdo įrašų platinimo platformų, tokių kaip „TikTok“.

27 % „Meta“ akcijų vertės nuosmukis pašalino apie 230 mlrd. JAV dolerių iš „Meta“ biržos vertės. „Bloomberg“ apie šį nuosmukį pasakė „[...] didingas atsitraukimas, kuris savo mastu nėra panašus į nieką, ką Vol Stritas arba Silicio slėnis yra matę“. Zakerbergas grynojo turto vertė nukrito net 31 mlrd. JAV dolerių. Zakerbergas valdo 13 % įmonės „Meta“ ir holdingas sudaro didelę dalį jo turto.

Pasak „Bloomberg News“ 2022 m. kovo 30 d. pranešimus, „Meta“ pasidalino telefono numeriais, gyvenamaisiais adresais ir IP adresais „programišiams“, apsimetusiais teisėsaugininkais, naudojantiems padirbtus dokumentus. Teisėsaugos prašymuose kartais būdavo suklastoti tikrų ar išgalvotų pareigūnų parašai. Paklaustas apie kaltinimus, „Meta“ atstovas sakė: „Mes peržiūrime kiekvieną duomenų užklausą dėl teisinio pakankamumo ir naudojame pažangias sistemas bei procesus teisėsaugos prašymams patvirtinti ir piktnaudžiavimui nustatyti.“

2022 m. birželio mėn. Šeril Sendberg (Sheryl Sandberg), „Meta“ vyriausioji veiklos pareigūnė (COO), dirbusi virš 14 metų, pranešė, kad tų pačių metų rudenį pasitrauks iš pareigų. Zakerbergas pareiškė, kad Javier Olivan pakeis Sandberg, tačiau atliks labiau „tradicinį“ vaidmenį.

2022 m. liepos mėn. „Meta“ pastebėjo, kad pajamos sumažėjo jau antrus metus iš eilės, po to kai bendros pajamos nukrito 1 % iki 28.8 mlrd. JAV dolerių. Daug analitikų ir žurnalistų pripažino nuostolius jos reklamos verslui, kurį riboja „Apple“ programų sekimo skaidrumo funkcija ir bendras žmonių, pasirinkusių, kad „Meta“ jų nesektų, skaičius. Zakerbergas taip pat pripažino sumažėjimą bendrovės TikTok didėjančiai konkurencijai. 2022 m. spalio 27 d. „Meta“ biržos vertė nukrito iki 268 mlrd. JAV dolerių – maždaug 700 mlrd. JAV dolerių nuostolis lyginant su 2021 m., o akcijų vertė smuko 24 %. „Meta“ prarado savo vietą tarp 20 didžiausių JAV įmonių pagal biržos vertę, nepaisant to, kad 2021 m. ji užėmė 5 vietą.

2022 m. lapkritį, „Meta“ atleido 11 tūkst. darbuotojų – apie 13 % visos savo darbo jėgos. Zakerbergas teigia, kad agresyvus „Meta“ investavimas buvo klaidingas pasirinkimas, nes jis neteisingai nuspėjo, kad elektroninės prekybos antplūdis tęsis ir po COVID-19 pandemijos. Jis taip pat aiškino nuosmukį dėl padidėjusios konkurencijos, jungė jį su pasauliniu ekonomikos nuosmukiu ir „skelbimų signalų praradimu“. „The Wall Stree Journal“ apibūdino atleidimus kaip didelę bendro nuosmukio technologijos srityje dalį, kartu su atleidimais iš „Snap Inc.“, „Twitter“ ir „Lyft“.

Išnašos 

JAV įmonės
Informacinių technologijų įmonės