Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio

Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio – tarptautinė sutartis, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo žalingo gyvsidabrio poveikio. Ji buvo pateikta pasirašymui 2013 m. spalio 10 d. ir įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d. Sutartį yra priėmusios 137 šalys (tarp jų ir Lietuva). Minamatos konvencijos pavadinimas kilo iš Japonijos Minamatos miesto, kuriame 1956 m. buvo atrasta gyvsidabrio taršos sukelta Minamatos liga.

Istorija 
Gyvsidabrio naudojimą reguliuojančios sutarties būtinybės klausimas buvo iškeltas JT Aplinkos apsaugos programos 2009 m. vasarį, o sulaukus pritarimo inicijuotas paruošiamojo komiteto suformavimas. Komitetas susitiko penkis kartus ir paskutinio susikimo metu 2013 m. sausio 19 d. Ženevoje pasiekė sutarimą dėl konvencijos teksto. Valstybių vadovų pasirašymui sutartis buvo pateikta tų pačių metų spalio 10 d. Kumamoto mieste (Japonijoje) vykusios diplomatinės konferencijos metu. Pirmą dieną ją pasirašė 86 valstybės, įskaitant ir Lietuvą. 2022 m. vasario mėn. duomenimis konvenciją yra priėmusios 137 valstybės. Minamatos konvencija įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d., praėjus 90 dienų po 50-tosios ratifikacijos.

Turinys 
Konvenciją ratifikavę šalys pasižada nutraukti gyvsidabrio gavybą ir eksportą (išskyrus konvencijos leidžiamas išimtis), mažinti jo patekimą į aplinką, užtikrinti tinkamą šio metalo saugojimą, prisidėti prie gyvsidabrio naudojimo mažinimo besivystančiose šalyse (ypač kasyklose išgryninant auksą) teikiant finansinę ir techninę pagalbą.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficialus konvencijos puslapis: mercuryconvention.org
 Konvencijos tekstas ir susiję dokumentai

Tarptautinės aplinkos apsaugos sutartys
Jungtinių Tautų konvencijos
Gyvsidabris