Pesčiai

Pesčiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 2 km nuo į pietvakarius nuo Salantų, prie kelio , dešiniajame Salanto ir kairiajame jo intako Pestupio krante.

Geografija 

Kaimas plyti Salanto dešiniojo kranto aukštumoje. Vakariniu pakraščiu praeina kelias , o šiauriniu – , o centrine dalimis – Žudgalis–Pesčiai–Klecininkai. Šiaurės rytiniu pakraščiu teka Varlupis, o pietvakariniu – Pestupis (abu dešinieji Salanto intakai). Ant Pestupio įrengtas Pesčių tvenkinys. Kaimas ribojasi su Bargaliu, Žudgaliu, Salantais, Žvainiais ir Klecininkais.

Istorija 

Pesčiai () pirmąkart paminėti 1568 m. Kaimas priklausė ribojosi su Salantais, Erlėnais, Juodupėnais, Grūšlauke, Peldiškių miško apyrube ir Platelių valsčiaus kaimais. XVII a. II pusėje – XVIII a. pr. bendro naudojimo kaimo žemių vakarinėje dalyje susiformavo Pesčių užusienis. Kaimas priklausė Salantų dvarui, o nuo 1675 m. – Grūšlaukės dvarui. XVIII a. pab. Pesčiai padalinti į du teritorinius vienetus. Senojo kaimo žemėje įkurtas Grūšlaukės dvaro ūkinis gamybinis padalinys – Pesčių palivarkas (XIX a. tapęs grafų Tiškevičių Grūšlaukės dvaro administraciniu centru), o užusienis tapo savarankišku kaimu.

1750 m. Pesčiuose () buvo 55 (kaime – 46, užusienyje – 9), 1821 ir 1843 m. – 16, 1846 ir 1866 m. – 7 dūmai.

1861 m. kaimas tapo Grūšlaukės valsčiaus Pesčių seniūnijos centru. Jame buvo 335 revizinės sielos (prievolininkai valstiečiai) ir 1523 rėžiai žemės, už kurią valstiečiai ėjo atodirbio prievolę grafų Tiškevičių Grūšlaukės (Pesčių) dvare.

1923 m. Pesčių dvare buvo 1, kaime – 9 kiemai. 1923–1927 m. dvaras išparceliuotas, žemės išdalintos dvaro kumečiams ir Grūšlaukės bei Salantų valsčių Lietuvos kariuomenės kūrėjams savanoriams, kurie naujakurių gyvenvietę pavadino Leliūnais. Senąjį gyvenvietės vardą išsaugojo arčiau Salantų buvęs Pesčių kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė
 Kazys Ramonas (g. 1890 m. gegužės 10 d.), Lietuvos kariuomenės savanoris kūrėjas, jaun. puskarininkis.
 Juozapas Sodys (g. 1903 m. lapkričio 10 d.), Lietuvos kariuomenės savanoris kūrėjas, Žemaičių apygardos partizanas. Žuvo 1946 m. gruodžio 17 d. Pesčiuose.

Kultūros paveldas 
 Klecininkų (Pesčių) senosios kapinės
 Koplytėlė su Marijos skulptūra (registrinis kultūros paveldo objektas; XIX a. I pusė).

Šaltiniai

Nuorodos 
 Pesčiai: Kretingos krašto enciklopedija

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės