Kentė

Kentė (; ak. nwentoma) – šilkinis ir/ar medvilninis audeklas, susiūtas iš apie 10 cm pločio austų juostų. Kentė būdinga akanų etninei grupei Pietų Ganoje.

Manoma, kad kentė kilusi ašančių karalystėje, o paskui šią audeklo rūšį perėmė Dramblio Kaulo Kranto ir kitų Vakarų Afrikos šalių gyventojai.
Akanų kultūroje kentė buvo karališkas ir šventas audeklas, jo drabužius dėvėdavo tik ypatingais atvejais. Vėliau kentės drabužius ėmė vilkėti vis daugiau žmonių. Tačiau akanų kultūroje šis audeklas iki šiol aukštai vertinamas.

Kentę gamina akanų žemėse Ganoje ir Dramblio Kaulo Krante, taip pat tautos, kurioms akanai darė įtaką. Kentė yra geriausiai žinomas afrikinis audeklas. Žodis kente kilęs iš akanų kalbos ašančių dialekto žodžio kenten 'pintinė'.

Akanų kentė yra savotiška afrikiečių kultūros paveldo emblema, siejama su jos akinančiais, daugiaspalviais raštais, geometrine ornamentika. Akanai pasirenka kentės audeklus pagal jų spalvas, raštus ir pavadinimus. Pavadinimai mažai susiję su spalvomis ir raštais, jie parenkami iš patarlių, žymių vadų, karalienių vardų, augalų pavadinimų.

Kentės spalvų simbolika 

Kentės spalvų prasmės:

 juoda – brandumas, intensyvi dvasinė energija
 mėlyna – taikumas, darna ir meilė
 žalia – augalija, augalininkystė, derliaus nuėmimas, augimas, dvasinis atsinaujinimas
 auksinė – karališkumas, turtas, aukšta padėtis, šlovė, dvasinis tyrumas
 pilka – gijimas, apvalymo ritualai, ryšiai su pelenais
 kaštoninė – motinos žemės spalva, ryšiai su gijimu
 rausva – moteriškoji gyvybės esybė, švelnieji raudonos spalvos aspektai
 purpurinė – moteriškieji gyvenimo aspektai; paprastai dėvima moterų
 raudona – politiniai ir dvasiniai aspektai; kraujo praliejimas; aukojimas, mirtis.
 sidabrinė – ramybė, tyrumas, džiaugsmas; ryšiai su mėnuliu
 balta – tyrumas, pašventinimo apeigos, šventiškumas
 geltona – tikslumas, karališkumas, turtas, derlingumas, gražumas

Nuorodos 

Tekstilės medžiagos
Afrikos kultūra