Trakų apskritis (1919–1950)

Trakų apskritis – XX a. tarpukario Lietuvos Respublikos administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Lietuvos pietrytinėje dalyje. Centras iki 1940 m. buvo Kaišiadorys, vėliau perkeltas į Trakus. Iškart po I pasaulinio karo kurį laiką lygiagrečiai su ja egzistavo ir Lenkijos administruojama Trakų apskritis.

Be dabartinio Trakų rajono apskritis apėmė didelę dalį Kaišiadorių rajono.

Istorija 

Iki 1915 m. Rusijos imperijoje buvęs Trakų ujezdas Pirmojo pasaulinio karo metu buvo panaikintas. Didžioji dalis jo teritorijų įėjo į naujai sudarytą Kaišiadorių apskritį. Tačiau 1918 m. Lietuvai paskelbus nepriklausomybę, 1919 m. ji oficialiai atkurta Lietuvos Respublikos sudėtyje. Lietuvos Trakų apskričiai priskirta didžioji dalis vokiečių Kaišiadorių apskrities. Iki 1923 m. Trakų apskrities ribos keletą kartų keitėsi.

1919 m. Lenkijai užėmus Vilniaus kraštą, rytinė apskrities dalis (kartu su Trakais) buvo okupuota, dėl to jos centras perkeltas į Kaišiadoris. Lenkijai atitekusioje apskrities dalyje sudaryta atskira Trakų apskritis, kuri 1922 m. sujungta su Vilniaus apskritimi į Vilniaus-Trakų apskritį (su centru Vilniuje).

Vilniaus kraštą grąžinus Lietuvai, abi apskritys buvo sujungtos, o 1940 m. vasario 18 d. apskrities centras atkeltas į Trakus. 1941 m. dalis apskrities perduota naujai Eišiškių apskričiai. Antrojo pasaulinio karo metais 1941–1944 m. Trakų apskritis įėjo į Trečiojo Reicho Lietuvos generalinės srities Vilniaus krašto apygardą.

1946 m. Kaišiadorių, Žaslių ir Žiežmarių valsčiai perduoti naujai atkurtai Kaišiadorių apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta į Trakų rajoną (32 apylinkės), dalis teritorijos perduota Daugų rajonui (8 apylinkės), Eišiškių rajonui (30 apylinkių), Jiezno rajonui (7 apylinkės), Vievio rajonui (23 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1919 m. || || || 17 valsčių: Aukštadvario valsčius, Darsūniškio valsčius, Dusmenų valsčius, Gegužinės valsčius, Kaišiadorių valsčius, Kietaviškių valsčius, Kruonio valsčius, Lentvario valsčius, Onuškio valsčius, Rūdiškių valsčius, Semeliškių valsčius, Trakų valsčius, Užuguosčio valsčius, Valkininkų valsčius, Vievio valsčius, Žaslių valsčius, Žiežmarių valsčius ||
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 2191 || 78 636 || 9 valsčiai: Aukštadvario valsčius, Kaišiadorių valsčius, Kietaviškių valsčius, Kruonio valsčius, Onuškio valsčius, Semeliškių valsčius, Vievio valsčius, Žaslių valsčius, Žiežmarių valsčius ||
 11 miestelių
 471 kaimas
 7 bažnytkaimiai
 174 dvarai ir palivarkai
 569 vienkiemiai
 23 kitos gyvenvietės
|-
| 1932 m. || 1456 || 87 117 || 9 valsčiai ir 95 seniūnijos  || 
|-
| 1938 m. || 2146 || 99 388 || ||
|-
| 1940 m. || || || 11 valsčių: Aukštadvario valsčius, Eišiškių valsčius, Kaišiadorių valsčius, Onuškio valsčius, Rūdiškių valsčius, Semeliškių valsčius, Trakų valsčius, Vievio valsčius, Valkininkų valsčius, Žaslių valsčius, Žiežmarių valsčius || 1 miestas: Trakai
|-
| 1942 m. || || 108 500 || ||
|-
| 1949 m.  || 2809 || || 10 valsčių ir 103 apylinkės || 3 miestai: Eišiškės, Lentvaris, Trakai
|-
| 1950 m. || || || 102 apylinkės ||
|}

Administracinis suskirstymas 

Apskrities valsčiai 1920–1950 m.

Šaltiniai 
 

1919
Tarpukario Lietuvos apskritys