Aštriašnipis eršketas

Aštriašnipis eršketas (Acipenser oxyrinchus) – eršketžuvių (Acipenseriformes) būrio, eršketinių (Acipenseridae) šeimos, eršketų (Acipenser) genties jūrų ir gėlavandenė žuvis.

Porūšiai 
Yra du aštriašnipio eršketo (Acipenser oxyrinchus) porūšiai:
 Acipenser oxyrinchus oxyrinchus Mitchill 1815 – Baltijos aštriašnipis eršketas (nominuotas porūšis). Gyvena prie Šiaurės Amerikos žemyno rytinių pakrančių upėse įtekančiose į Atlanto vandenyną. Pačiuose pietvakariuose arealas prasideda nuo Sent Džonso upės Floridos valstijos šiaurės rytuose, tęsiasi per Šv. Lauryno įlankos ir gretimas upes iki Kanadai priklausančio Labradoro pusiasalio rytinėje dalyje esančios Čerčilio upės, kuri yra šiauriausias jų paplitimo arealas Šiaurės Amerikos žemyne. Taip pat šis porūšis gyvena ir vakarų bei Vidurio Europoje.
 Acipenser oxyrinchus desotoi Vladykov 1955 – Meksikos įlankos aštriašnipis eršketas; paplitęs Meksikos įlankos šiaurinėje dalyje (ir ir į ją įtekančiose upėse) nuo Misisipės eustarijos iki Tampos įlankos, esančios šiaurės vakarų Floridoje.

Apibūdinimas 
Didelė žuvis. Subrendusių kūno vidutinis ilgis apie 190 cm, arba nuo 183 cm iki 243,8 cm. Patinėlis maksimalaus ilgio 403 cm, patelė 430 cm TL (female); Patelių įprastas kūno ilgis 250 cm.

Baltijos aštriašnipio eršketo (Acipenser oxyrinchus oxyrinchus) svoris iki 370 kg, kūno ilgis iki 430 cm.

Amžius 
Patinai lytiškai subręsta sulaukę 12-14 metų. Patelės lytiškai subręsta vėliau už patinėlius, maždaug 14-17 metų, o neršia kartą į 3-4 metus. Žinomas seniausias aštriašnipis eršketas buvo 60 metų.

Paplitimas ir gyvenamas biotopas 
Paplitę Šiaurės Amerikos žemyno rytuose ir pietryčiuose, bei vakarų ir vidurio Europoje. Kartais aptinkami prie Bermudų salų ir Prancūzijos Gvianos pakrančių.

Kaip manoma, Baltijos aštriašnypių eršketų protėviai Europoje pasirodė po paskutinio ledynmečio maksimumo, o į Baltijos jūra pateko 3000-2000 metais pr. m. erą.

Gyvena jūroje netoli kranto, negiliuose vandenyse ir į jūrą įtekančiose didesnėse upėse. Gyvena pavieniui ar nedidelėmis grupėmis. Laikosi negiliuose vandenyse prie žemyninio atabrado. Jūroje gyvena netoli pakarantės ir prie upių estuarijų iki 50 m gylio. Suaugusios žuvys gyvenančios jūroje netoli pakrančių, palei pakrantes mėgsta migruoti gana toli, kartais migruoja iki 1450 km atstumais. Maisto dažniausiai ieško sūrokuose vandenyse. Neršti plaukia į dideles upes. Jaunikliai pasilieka gėluose arba sūrokuose vandenyse iki 2-5 metų, kuomet užauga iki 76-91,5 cm ilgio.

Mityba 
Labiausiai ėda vėžiagyvius, kirmėlėmis ir moliuskais. Gėluose vandenyse gaudo žieduotasias kirmėles, vandens vabzdžius, nariuotakojus, jūroje – lygiakojus, žoniplaukas. Suaugę ėda ir detritą.

Taip pat skaityti 
 Lietuvos žuvys

Šaltiniai

Nuorodos 
 grynas.delfi.lt / Išskirtinis atvejis: tinkluose surado vieną rečiausių Lietuvos žuvų Birutė Davidonytė, 2015 m. birželio 19 d.
 fishbase.org / Acipenser oxyrinchus Mitchill, 1815 Atlantic sturgeon, Anglų kalba
 ncbi.nlm.nih.gov / Atlantic sturgeons (Acipenser sturio, Acipenser oxyrinchus): American females successful in Europe. Tiedemann R1, Moll K, Paulus KB, Scheer M, Williot P, Bartel R, Gessner J, Kirschbaum F. Naturwissenschaften. 2007 Mar; 94(3):213-7. Epub 2006 Nov 18., anglų k.
 nmfs.noaa.gov / Atlantic Sturgeon (Acipenser oxyrinchus oxyrinchus), anglų k.
 nmfs.noaa.gov / Gulf Sturgeon (Acipenser oxyrinchus desotoi), anglų k.
 fao.org / Acipenser oxyrinchus (Mitchill, 1815), anglų k.
 discoverlife.org / Acipenser oxyrinchus Mitchill, 1815 ATLANTIC STURGEON, anglų k.
 ecos.fws.gov / Atlantic sturgeon (Gulf subspecies) (Acipenser oxyrinchus (=oxyrhynchus) desotoi) , anglų k.
 eol.org / Acipenser oxyrinchus Atlantic and Gulf Sturgeons , anglų k.

Eršketžuvės