Skėtinė korifa

Skėtinė korifa (Corypha umbraculifera) – korifų genties iš palminių (Arecaceae) šeimos rūšis, auganti pietų Indijoje (Malabaro pakrantė, Karnataka) ir Šri Lankoje. Laukinės skėtinės korifos sunkiai atskiriamos nuo pusiau laukinių.

Aprašymas 
Skėtinė korifa yra viena aukščiausių pasaulio palmių, atskiri individai siekia iki 25 m aukščio ir 1,3 m storio. Lapai plaštakiški, iki 5 m skersmens. Lapkočio ilgis iki 4 m, o plaštakišką vėduoklę sudaro iki 130 lapelių.

Žiedynai irgi didžiausi iš žinomų, iki 6-8 m ilgio, juos sudaro nuo vieno iki kelių milijonų mažų gelsvai baltų žiedelių. Žiedai abilyčiai, su trimis taurėlapiais, trimis vainiklapiais ir 6 kuokeliais. Mezginė trilizdė.
Skėtinė korifa yra monokarpinė, žydi vieną kartą gyvenime, būdama 30-80 m. amžiaus. Po žydėjimo per maždaug metus subrandinusi vaisius – žalsvai rudus sultingus kaulavaisius – ši palmė žūsta. Kiekviename 3-4 cm skersmens vaisiuje yra po 1 sėklą. Viena palmė gali subrandinti iki 2 tonų vaisių.

Panaudojimas 
Skėtinė korifa auginama Pietryčių Azijoje, šiaurėje siekia Pietų Kiniją.

Panaudojimas:
 Rašymui. Įvairios Pietryčių Azijos kultūros naudojo skėtinės korifos lapus vietoj popieriaus rašymui. Dokumentai ant džiovintų korifos lapų vadinami palmių lapų rankraščiais.
 Stogų dengimui. Korifos lapai nuo seno naudojami namų stogams dengti.
 Palmių vyno gamybai. Vynas daromas iš sulos, kurią leidžia iš korifų.
 Sagas. Indijoje iš korifos gamino sagą.
 Skėčiams gaminti. Malabaro pakrantėje skėčius iš lapų naudoja valstiečiai. Malajalių kalboje korifa vadinama kudapana, kas reiškia 'skėčių palmė'.

Galerija

Nuorodos 

Palminiai