Kuoknesės mūšis (1601)

Kuoknešės mūšis – mūšis, įvykęs 1601 m. birželio 23 d. netoli Kuoknesės, dab. Latvijos teritorijoje.

Priežastys 
Kuoknesė buvo viena iš trijų tvirtovių, trukdžiusių švedams brautis gilyn į Infliantus. Dar 1601 m. balandžio 1 d. švedai užėmė miestą, o įgula įsitvirtino pilyje. Prasidėjo apgultis.

Mūšio eiga 
LDK didysis etmonas Kristupas Radvila Perkūnas paliko 500 pėstininkų blokuoti švedų garnizonę Kuoknesėje, o likusias pajėgas (apie 3000 žmonių su 9 pabūklais, tarp kurių 400 pėstininkų ir 1 000 sparnuotųjų husarų) padalino į keturias dalis:
 pagrindinės pajėgos (1 000 kavaleristų), vadovaujamos Jono Karolio Chodkevičiaus, atsidūrė centre
 dešiniajame sparne – Kristupas Dorogostaiskis su husarais
 kairiajame sparne – Petras Stabrovskis
 rezerve už pagrindinių pajėgų – pats didysis etmonas

Tuo metu švedai pėstininkus išdėstė centre, už jų paslėpę 17 pabūklų ir tikėdamiesi kavalerijos atakas šios tarsi neapgintos grupės link. Kavalerija per pusę padalinta į abi puses. Kairėje – suomių reitarai, o dešinėje – švedų Livonijos pulkai.

Lauko plotis buvo apie 600 metrų, todėl jėgų manevrai pagal fronto liniją buvo neįmanomi. Švedai, supratę, kad pagrindinis smūgis bus į jų kairįjį sparną, jau nebegalėjo nieko pakeisti.

Sparnuotųjų husarų ataka nulėmė švedų bėgimą, kai rezervas leido išsilaikyti pagrindinėms ATR pajėgoms.

Pasekmės 
LDK didysis etmonas Kristupas Radvila Perkūnas atrėmė Švedijos kariuomenės puolimą ties Kuoknese Dauguvos dešiniajame krante ir išvadavo Cėsių (Vendeno) pilį. Apie 1 800 švedų, apgulusių tvirtovę, pasidavė.

Taktiniu požiūriu – tai viena garsiausių ATR sparnuotųjų husarų pergalių.

ATR-Švedijos karo (1600–1629) mūšiai