Mukrijanas

Mukrijanas () – istorinis Kurdistano regionas, esantis į pietus nuo Urmijos ežero, daugiausia Zarine upės baseine. Jis iš dalies atitinka dabartinio Irano Vakarų Azerbaidžano provincijos pietinę dalį. Taip pat to paties pavadinimo pusiau priklausoma kurdų valstybė, egzistavusi regione XV–XIX a.

Geografija 
Regionas apima dalį Zagroso kalnyno ir priklauso centriniam (Sorano) Kurdistanui, čia kalbama kurdų soranių dialektu. Į šiaurę nuo jo yra Urmijos ežeras, į pietus – Ardalanas. Į rytus nuo regiono esančios aukštikalnės atskiria nuo Persijos Irako, o vakaruose besidriekiantis pagrindinis Zagroso kalnagūbris – nuo Sorano.

Istorija 
I tūkst. pr. m. e. asirų šaltiniuose buvo žinomas kaip Vidinė Zamua, ir čia iki VII a. pr. m. e. egzistavo Manos karalystė. Vėliau regionas buvo sparčiai iranizuotas, čia įsitvirtino kurdai. Buvo žinomas įvairiais pavadinimais.

Po arabų užkariavimo VIII a. regionas prijungtas prie Kalifato. Kalifatui nusilpus, regioną valdė Zengidai. Tuo metu į regioną iš pietų migravo kurdų hadhabanių klanas ir jie XI a. sukūrė valstybę, valdžiusią gana didelę teritoriją nuo Maraghos iki Mosulo. Jų sostinė buvo Ušnu. Vėliau regione viepatavo Seldžiukai, Ilchanidai, Timūridai.

XV a. susidarė prielaidos susikurti vietinei kurdų valstybei, kuri buvo vadinama Mukrijano emyratu su sostine Mahabade. Į šiaurę nuo jo buvo kitas stiprus emyratas Bradostas. Augant Safavidų grėsmei, Bradostas ir Mukrijanas susivienijo prieš bendrą priešą. Didžiausias mūšis įvyko 1609-10 m. prie Dimdimo pilies. Jam pasibaigus kurdų pralaimėjimu, emyratas prijungtas prie Persijos, daug Mukrijano ir Bradosto kurdų išnaikinta ir ištremta į Chorasaną. Vietoj jų daug tiurkų (azerių) kolonizavo kraštą.
  
Sefevidų Persijos sudėtyje, Mukrijanas iki XIX a. išliko pusiau priklausoma valstybėlė, turėjusi savo valdovų dinastiją. Kurdų valstybingumas regione dar kartą trumpam atkurtas 1946–47 m. kaip Mahabado respublika.

Kurdistano istoriniai regionai
Irano istorinės valstybės