Mikroneziečiai

Mikroneziečiai – etnolingvistinė grupė, gyvenanti Okeanijoje, Mikronezijos salyne. Bendra populiacija viršija 115 tūkst. žmonių. Kalba austroneziečių kalbų šeimai priklausančiomis mikroneziečių kalbomis, nors keletas kalbų (palau, čamorų, japų) priklauso kitoms malajų-polineziečių grupėms.

Pagrindinės mikroneziečių tautos:
 karolinai
 kiribačiai
 kosrajiečiai
 maršaliečiai
 nauriečiai
 palaujiečiai
 ponapiai
 čiukiečiai
 čamorai
 japiečiai

Mikroneziečių kilmė nėra iki galo aiški. Manoma, kad jie kilę iš Malajų salyno ar Filipinų, jų patekimas į Mikroneziją yra austroneziečių migracijų dalis. Kaip ir kiti Okeanijos gyventojai, pasižymi gerais laivybos ir navigacijos sugebėjimais. Nuo polineziečių skiriasi tamsesne kūno spalva (bet ne tokia tamsia, kaip melaneziečių), iš visų Okeanijos tautų turi daugiausia mongoloidinių kūno bruožų.

Socialinė struktūra klaninė. Klanai susidaro pagal salas, kiekvienas klanas turi savo vadą. Taip pat yra seniūnai, patarėjai. Giminės linija dažniausiai matrilinijinė.

Dėl menkos Mikronezijos salų gamtos (priešingai, nei kitur Okeanijoje, Mikronezijoje išimtinai dominuoja atolai su smulkiomis salelėmis), ūkis išvystytas silpnai. Verčiamasi žvejyba, kokosų rinkimu ir kopros gamyba, auginami duonmedžiai, jamsai, kolokazijos (taras). Renkami paukščių kiaušiniai, vietomis (pvz., Ponapėje) maistui buvo naudojami šunys.

Svarbus amatas yra valčių gamyba. Gaminamos burinės ir irklinės valtys. Burės gaminamos iš pandano lapų. Navigacijai buvo gaminamos specialios „schemos“ iš vytelių. Taip pat orientuojamasi pagal žvaigždes.

Namus mikroneziečiai tradiciškai stato iš kokospalmių medienos ir dengia pandano lapais. Kaimuose įrengiami bendri susirinkimų namai, kurie dažniausiai skirstosi į vyrų namus ir moterų namus. Tradiciškai mikroneziečių aprangą sudarė raištis ant juosmens (vyrų) ir lapų sijonas (moterų). Puoštasi gėlių vainikais.

Japo salos gyventojai naudojo girnas primenančius megalitus – akmeninius „pinigus“. Šie akmenys buvo gabenami iš Babeltuapo. Kitur kaip valiuta naudotos kriauklės. Ponapėje yra akmeninio Nan Madolio miesto griuvėsiai.

Iš menų labiausiai išvystę šokius. Mikroneziečių muzika kolektyvinė, vokalinė, skirta daugiausia epams apie keliautojus. Religija daugiausia animistinė, yra šventikai, šamanai, vykdantys gydimo, dvasių išvarymo ritualus. Dangus skirstomas į 7 sluoksnius, kur gyvena įvairios dievybės ir gaivalai. Tikima, kad mirusiųjų sielos iškeliauja į jūrą arba negyvenamas salas.

Okeanijos tautos
Mikronezija