Heninė lavsonija

Heninė lavsonija (Lawsonia inermis) – raudoklinių (Lythraceae) šeimos žiedinis augalas. Natūraliai auga Pietų Azijoje, tropinėje Afrikoje, Malajų salyne, auginama Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir kitur.

Tai aukštas krūmas ar nedidelis medis, užaugantis iki 2,7 m aukščio. Lapai priešiniai, paprastieji, be plaukelių, 1,5–5,0 cm ilgio ir 0,5–2 cm pločio. Žiedai susitelkę į žiedynus stiebų viršūnėse, žiedai turi po 4 baltus taurėlapius. Vaisius – 4-8 mm skersmens kapsulė su 32-49 sėklomis.

Heninė lavsonija nuo pat ankstyvos senovės (bronzos amžiaus) naudojama kaip dažinis augalas. Iš sutrintos džiovintų lapų pudros gaunamas dažas, vadinamas chna (). Šie dažai naudojami audinių, paviršių dažymui, dažų tapybai gamybai, tačiau plačiausiai naudojami kūno tapybai. Chna dažais dažomi plaukai, nagai, ant odos kuriami meniški piešiniai ir simboliai. Natūrali chna spalva yra ruda, tačiau dažnai gaminama juoda chna, pridedant dažomųjų elementų. Kūno dažymas chna raštais paplitęs įvairiose Rytų kultūrose – Indijoje, Arabų kraštuose, Irane, Izraelyje. Dar senovės Mesopotamijoje moterys puošdavosi chna piešiniais. Dabar tikima, kad chna piešiniai suteikia palaiminimą (barakah), laimę, jaunystę. Indų kultūroje kūno tapyba chna dažnais vadinama mehndi.

Raudokliniai
Dažiniai augalai