Pagramančio atodanga

Pagramančio atodanga – geologinis gamtos paveldo objektas, esantis Tauragės rajono savivaldybėje, Mažonų seniūnijoje, Pagramančio miestelyje, kairiajame Akmenos upės krante. Erozijos veikiamas skardis Akmenos 
kilpoje patenka į Pagramančio regioninio parko bei Akmenos kraštovaizdžio draustinio teritorijas. Atodanga pritaikyta lankymui: pažymėta kelio nuorodomis, informacinėmis lentomis, apžvalgos aikštelėmis viršuje ir papėdėje.

Pagramančio ir kitos regioninio parko atodangos yra beveik 200 tūkst. metų siekiančios Karšuvos žemumos geologinės istorijos liudininkės. Regioniniame parke prie Akmenos upės priskaičiuojamos 3 vertingos savo dydžiu atodangos (be Pagramančio, dar ties Tuščių ir Kilpinių kaimais).

Geologija 

Pagramantyje – viena didžiausių atodangų Žemaitijoje. Jos aukštis 29–31 m, ilgis palei upę – 203 m. Šlaitai statūs (nuo 35° iki 90°), vietomis yra besiformuojančių arba jau susiformavusių nuošliaužų. Šlaite atsidengia jauniausio geologinio periodo kvartero sistemos vėlyvojo ir vidurinio pleistoceno uolienos. Didžiąją dalį šio laikotarpio nuogulų suklojo skirtingais laikotarpiais atslinkę Skandinavijos ledynai, suformavę rusvai pilko ir pilko moreninio priesmėlio sluoksnius. Moreną dengia apie 1 m storio juostuotojo molio sluoksnis. Tarpsluoksniai iki 1,4 m storio, susidarę dėl ledyno tirpsmo vandenų nuogulų (smulkaus smėlio, aleurito, molio).

Atodangos struktūra:
 Viršutinis sluoksnis: juostuotas molis (Nemuno žemupyje telkšojusių prieledyninių marių nuosėdos) 
 1,0–5,2 m: paskutiniojo apledėjimo Baltijos stadijos ledyno paliktas morenos sluoksnis
 5,2–5,7 m: smulkus gelsvai pilkas smėlis
 5,7–8,5 m: ankstyvosios (Grūdos) stadijos ledyno palikta morena
 8,5–9,9 m: pilkas smulkus nesluoksniuotas smėlis
 9,9–18,8 m: priešpaskutiniojo (Medininkų) ledyno palikta morena
 18,8–21,8 m: sluoksniuotas Medininkų morenos padas
 21,8–29,3 m: Žemaitijos ledyno morena
 29,3–30,8 m: nuogulos po storu deliuvio sluoksniu

Šaltiniai 

Lietuvos atodangos
Pagramantis
Tauragės rajono paveldas
Lietuvos gamtos paveldo objektai