Herbert Reissmann

Herbertas Reismanas (, 1895 m. gegužės 19 d. Kamence, Vokietijoje – 1961 m. rugsėjo 26 d. Veimare, VDR) – Klaipėdoje gyvenęs ir dirbęs vokiečių inžinierius, architektas, bauhauzo architektūros atstovas.

Biografija ir veikla 
1919–1921 m. studijavo Dresdeno aukštojoje technikos mokykloje, tuo pačiu metu dirbo privačioje projektavimo firmoje. 1923 m. atvyko į Klaipėdą, įsidarbino architekto Alfredo Niksdorfo statybos ir projektavimo bendrovėje. Klaipėdos krašte suprojektavo apie 140 gyvenamųjų, pramoninių, visuomeninių, administracinių pastatų ir jų rekonstrukcijų. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, nuo 1949 m. dėstė Dresdeno aukštojoje technikos mokykloje, nuo 1956 m. profesoriavo Veimaro aukštojoje architektūros ir statybos mokykloje. Parašė straipsnių architektūros klausimais, kartu su kitais parengė „Kaimo architekto vadovą”, „Knygelę kaimo architektui”.

Kūryba 
Pastatai pasižymi santūriomis konstruktyviomis formomis, juose vyrauja horizontalios ir vertikalios linijos, suapvalinti kampai ir briaunos, vietinių liaudiškų architektūros formų elementai. Pagal H. Reismano projektus pastatyta 15 paviljonų Lietuvos prekybos ir pramonės parodai (1927 m.), plaukimo stotis ir mokykla Smiltynėje (1930 m., neišliko), Neringos muziejus (neišliko) ir Tomo Mano vasarnamis Nidoje (1930 m., dabar muziejus), Klaipėdos krašto draudimo įstaigos klinika (1930 m.), „Ryto” spaustuvė Klaipėdoje (1932 m., dabar DFDS Klaipėda biuras), Vytauto Didžiojo gimnazija (1934 m.), Respublikos pedagoginio instituto pavyzdinė mokykla (1937 m.), Vydūno gimnazija Šilutėje (1938 m.), laikraščio „Memeler Dampfboot” redakcijos pastatas (1939 m., po karo perstatytas, dabar H. Manto g. 1), Klaipėdos elektrinės pastatų kompleksas (1939 m.), bendrovės „Lindenau” laivų statyklos, tekstilės ir kitų fabrikų cechai (1940–1943 m.) bei kiti pramonės statiniai, viešbučiai, gyvenamieji namai ir vilos. Dalį projektų parengė kartu su architektu A. Niksdorfu.

Kūryba turėjo įtakos Klaipėdos bauhauzo vystymuisi.

Projektų galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Stop juosta. Maršrutas nr. 121 – Klaipėda (IV dalis): klestinti pramonė, išradingos reklamos ir nepalaužtas tarpukario elitas, LRT, 2020-09-27.

Lietuvos architektai
Vokietijos architektai