Sairamas

Sairamas () – gyvenvietė pietinėje Kazachstano dalyje, Pietų Kazachstano srityje, prie Aryso ir jo intako Sairam Su, 10 km į rytus nuo Šymkento centro; nuo 2014 m. – Šymkento miesto dalis. Beveik visi gyventojai – uzbekai.

Išlikę daug tradicinės architektūros, paminklinių statinių, būdingas miesto išplanavimas. Yra X a. minaretas, miesto vartai, keletas mečečių ir mauzoliejų.

Istorija 

Sairamas laikomas seniausia Kazachstano gyvenviete. Kada miestas įkurtas, nežinoma. Būta bandymų susieti šį miestą su zoroastrų šventajame tekste „Avestoje“ minimu Sairima žodžiu. 629 m. miestas pirmą sykį minimas kinų rašytiniuose šaltiniuose kaip Ispidžabas (). Tai buvo svarbus prekybinis taškas vienoje iš šilko kelio trasų. Čia buvo įsikūrusi nestoriečių bendruomenė. 766 m. Sairamo gyventojai atversti į islamą. Miestas buvo svarbus prekybinis taškas ties musulmonų ir tiurkų „pagonių“ gyvenamų žemių riba. Po užkariavimo mieste pastatyta mečetė (pirmoji dab. Kazachstane). 840 m. Sairamą užkariavo Samanidai, pastatė miesto sienas, įrengė daug gynybinių bokštų. Bucharos ir Samarkando pirkliai Sairame pasistatė didelius karavansarajus. Samanidų Sairamas išlaikė didelę savivaldą, miestas buvo sudarytas iš 3 dalių (tvirtovės, senamiesčio ir priemiesčių), turėjo kalėjimą, penktadieninę mečetę, 4 pagrindinius vartus. 980 m. miestą užkariavo Karachanidai. 1221 m. Sairamą užkariavo mongolai, iki 1223 m. čia buvo apsistojęs Čingischanas. XV a. miestas atiteko Timūridams. Nuo XVI a. Sairamas buvo valdomas tai kazachų, tai uzbekų, tai džiungarų valstybių. Miestas nesyk nuniokotas, jo reikšmė sumenko. 1864 m. rusams užkariavus Vidurinę Aziją, Sairamą jau buvo užgožęs augantis Šymkentas.

Galerija

Šaltiniai 

Kazachstano gyvenvietės