Raudonukės vakcina

Raudonukės vakcina – tai skiepas, skirtas apsisaugoti nuo raudonukės. Vakcina ima veikti parėjus maždaug dviem savaitėm po vienos dozės ir veikia maždaug 95 % pasiskiepijusių. Šalyse, kuriose pasiskiepiję daug gyventojų, raudonukės įgimto raudonukės sindromo atvejų nebepasitaiko. Jeigu populiacijoje vakcinuota mažiau vaikų, įgimtos raudonukės atvejų gali padaugėti, nes daugiau moterų sulauks vaisingo amžiaus nepasiskiepijusios arba nepersirgusios šia liga, todėl svarbu, kad būtų paskiepyta daugiau nei 80 % populiacijos.

Rekomendacijos 
Pasaulio sveikatos organizacija rekomenduoja raudonukės vakciną įtraukti į profilaktinių skiepų kalendorių. Jeigu imunizuojami ne visi, reikėtų skiepyti bent jau vaisingo amžiaus moteris. Negalima skiepyti nėščiųjų arba asmenų, kurių imuninė funkcija labai nusilpusi. Vienos dozės dažniausiai užtenka, kad būtų įgyta apsauga visam gyvenimui, tačiau paprastai skiepijama dviem dozėmis.

Saugumas ir tiekimo forma 
Šalutinis poveikis paprastai lengvas. Tai gali būti karščiavimas, bėrimas ir injekcijos vietos skausmas bei paraudimas. Paskiepytoms moterims per vieną–tris savaites po vakcinacijos gali pasireikšti sąnarių skausmas. Sunkių alerginių reakcijų pasitaiko retai. Ši vakcina tiekiama kaip pavienis arba kaip sudėtinis preparatas su kitomis vakcinomis. Vakcinų deriniai gali būti su tymų ir kiaulytės vakcina (MMR vakcina) arba tymų, kiaulytės ir vėjaraupių vakcina (MMRV vakcina).

Istorija, visuomenė ir kultūra 
Raudonukės vakcina pirmą kartą registruota 1969 m. Ši vakcina įtraukta į Pasaulio sveikatos organizacijos būtinųjų vaistų sąrašą, kurį sudaro svarbiausi pagrindinės sveikatos priežiūros vaistai. 2009 m. į profilaktinių skiepų kalendorių ji buvo įtraukta daugiau nei 130 šalių. 2014 m. viena MMR vakcinos dozė didmeninės prekybos tinkle kainavo 0,24 JAV dolerio.

Šaltiniai 

Vakcinos