Žuvininkų apskritis

Žuvininkų apskritis arba Sembos apskritis (, 1818–1939 m. Kreis Fischhausen, 1939–1945 m. Landkreis Samland) – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos administracinis teritorinis vienetas Semboje. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą smulkinant Rytų Prūsijos apskritis. Centras – Karaliaučius, nuo 1933 m. Žuvininkai.

Geografija 
Apskritis apėmė visą Sembos pusiasalį iki Kuršių marių, rytuose ribojosi su Karaliaučiaus apskritimi. Po 1818 m. apskrityje buvo 15 valsčių:  1900 m. apskrities plotas buvo 1 064,61 km², 1910 m. – 1 064,99 km²; 1900 m. apskrityje buvo 281, 1910 m. – 266 gyvenvietės, 1900 m. buvo 53 063, 1910 m. – 52 464 gyventojai. 1945 m. buvo 191 savivaldybė, du miestai – Žuvininkai (dab. Primorskas) ir Piliava (dab. Baltijskas). 1939 m. apskrityje gyveno 109 256 evangelikai, 3 259 katalikai, 54 judėjai, 818 kiti.

|-
| 1818 || || || 15 valsčių: Girmavos valsčius, Medenavos valsčius, Rinavos valsčius, Pabėčių valsčius, Vargių valsčius, Rudavos valsčius, Laptavos valsčius, Kvėdenavos valsčius, Skokių valsčius, Valdavos valsčius, Kaimės valsčius, Tepliuvos valsčius, Labguvos valsčius, Laukiškos valsčius, Vėluvos valsčius. ||
|-
| 1825 || || || ||
|-
| 1837 || ||  || ||
|-
| 1861 || || || ||
|-
| 1890 || || 51 867 || ||
|-
| 1900 || 1 064,61 || 53 063 || ||
|-
| 1910 || 1 064,99 || 52 464 || ||
|-
| 1925 || 1 064,99 || 61 448 || ||
|-
| 1933 || 1 064,99 || 65 002 || ||
|-
| 1939 || 1 923 || 114 794 || 191 savivaldybė, du miestai ||
|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Žuvininkų apskritis. Kreisgemeinschaft Fischhausen e. V. 
 http://www.geschichte-on-demand.de/fischhausen.html  Žuvininkų apskritis. Rinkimų istorija]

Žuvininkų apskritis