Sovznakas

Sovznakas (, sutrumpintai iš Советский знак, 'tarybinis ženklas') – popierinis banknotas, kurį 1919 m. išleido Rusijos TFSR Liaudies finansų komisariatas ir cirkuliavęs RTFSR ir TSRS iki 1924 m. Dėl emisinės politikos buvo nuolat nuvertinamas.

Sovznakais vadinti RTFSR atsiskaitymo ženklai (расчётные знаки РСФСР), RTFSR piniginiai ženklai (денежные знаки РСФСР) ir TSRS piniginiai ženklai (дежные знаки СССР).

Istorija 

Tarybiniai ženklai galiojo tik Tarybų valdžios kontroliuojamoje teritorijoje Rusijoje, Baltarusijoje, Turkestane, Ukrainoje, Užkaukazėje. Skirtingai nei kitų išleistų įvairių piniginių ženklų, šių ženklų nepripažino su bolševikais kovojusio Baltųjų judėjimo užimtose teritorijose. Nors sovznakai faktiškai buvo piniginiais ženklais, tačiau oficialiai pinigais nelaikyti, nes tarybinė vyriausybė užsimojo sukurti komunistinę visuomenę, kurioje neturėjo būti pinigų. Žodžių junginys денежный знак (piniginis ženklas) pasirodė tik ant 1922 m. pavyzdžio kupiūros.

Nuo 1922 m. TSRS lygiagrečiai cirkuliavo ir kitas piniginis vienetas – červoncas, be to, turėjęs pastovią vertę. Nuolatinį sovznakų nuvertėjimą lėmė jų pagreitinta emisija padengti biudžeto deficitui. Tarybiniai ženklai taip greitai nuvertėdavo, kad reikėjo juos kelis kartus denominuoti.

Nominalai 

1919 m. pavyzdžio ženklai buvo išleisti 1, 2, 3, 15, 30, 60, 100, 250, 500, 1000, 5 000, 10 000 nominalų. Kupiūras spausdino įvairios spaustuvės, smulkesnės kupiūros buvo skirtingo pavidalo, spalvų ir vandens ženklų. Ant šių atsiskaitymo ženklų pirmą kartą buvo pavaizduotas RTFSR herbas.

1921 m. dėl ekonomijos išleisti atsiskaitymo ženklai buvo paprastesni. Jie buvo 3, 5, 50, 100, 250, 500, 1000, 5 000, 10 000, 25 000, 50 000, 100 000 rublių nominalų. Banknotai buvo vienodos išvaizdos ir spalvos (išskyrus 100 rublių kupiūros geltoną ir oranžinį variantus), bet su skirtingais vandens ženklais. Skirtingų nominalų kupiūros taip pat skyrėsi dydžiu.

1922 m. piniginiai ženklai dėl denominacijos buvo kuklesnių – 1, 3, 5, 10, 25, 50, 100, 250, 500, 1000, 5 000, 10 000 rublių nominalų. Dėl ekonomijos antrajame 1922 m. pinigų leidime 1, 3, 5, 10, 25, 50 rublių kupiūros buvo daug mažesnės.

1923 m. pirmą kartą išleistas už rublį smulkesnis ženklas – 50 kapeikų. Stambesnės kupiūros leistos į apyvartą du kartus. Pirmajam leidimui priklausė 1, 5, 10, 25, 50, 100, 250 rublių kupiūros (ant vieno nominalo kupiūros buvo dedama iki 10 variantų parašų). Antrojo leidimo kupiūros skyrėsi savo reversais ir didesniais nominalais: 1, 5, 10, 25, 50, 100, 500, 1000, 5 000, 10 000 rublių. Vieno nominalo kupiūros galėjo skirtis ne tik parašais, bet ir vandens ženklais. RTFSR 10 000 rublių vertės kupiūra į apyvartą nebuvo paleista, todėl yra labai reta ir vertinama bonistų. Tais pačiais 1923 m. pasirodė TSRS 10 000, 15 000, 25 000 rublių nominalo piniginiai ženklai.

RTFSR atsiskaitymo ženklai

1919 m. serija

1921 m. serija

RTFSR valstybiniai piniginiai ženklai

1922 m. serija

1922 m. serija (2 leidimas)

1923 m. serija

Taip pat skaitykite 

 Tarybų Sąjungos rublis

Galerija

Nuorodos 
 
 Pirmieji tarybiniai pinigai

Istorinės valiutos
Tarybų Sąjunga