Bakalariavos valsčius

Bakalariavos valsčius () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje. Valsčiaus centras – Bakalariava. Ribojasi su Alėckos, Pilypavo, Račkų ir Veličkos valsčiais bei Suvalkų miestu. Valsčius priklauso Bakalariavos Šv. Apaštalo Jokūbo parapijai.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. valsčius priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį valsčius buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. Dalis valsčiaus kaimų priklausė 1919–1954 m. gyvavusiam Vulkos valsčiui. 1975–1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

Paviršiaus struktūra 

Pagal 2005 m. duomenis valsčiaus plotas yra 123,01 km², iš kurių:
 ariama žemė: 75 %
 miškai: 14 %
 vandens telkiniai: 11 %
Valsčius sudaro 9,41 % Suvalkų apskrities.

Gyventojai 
Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2008 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2005 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1824,88 zlotai.

Administracinis suskirstymas 
Aleksandrovas, Bakalariava, Gembaluvka, Gura, Kamionka Popžečna, Karaševas, Klonova Gura, Konopkai, Kotovina, Malinuvka, Marina, Matlakas, Nieškai, Nova Kamionka, Nova Viešas, Novi Dvuras, Novi Skazdubas, Orlovas, Plocičnas, Podgužė, Podrabalina, Podvulčanka, Sadlovina, Slupiai, Sokolovas, Stara Chmieluvka, Stara Kamionka, Stari Skazdubas, Suchožecas, Vulka, Vulkos Palivarkas, Zajončkovas, Zajončkovo Palivarkas, Zdrembiai.

Valsčiaus gamta 

Valsčiuje teka Rospudos ir Ščeberkos upės.

Ežerai 

Valsčiuje yra šie ežerai:
 Balėstas (1,28 km²);
 Gatnė (0,07 km²);
 Gilusis (0,1-0,2 km²);
 Grabenščizna (0,10 km²);
 Karasievekas (0,12 km²);
 Okronglis (0,44 km²);
 Samanis (1,10 km²);
 Siekerevas (0,25 km²).

Šaltiniai