Sabatjė reakcija

Sabatjė reakcija arba Sabatjė vyksmas yra cheminė reakcija, kurią 1910 m. atrado Prancūcijos chemikas Polo Sabatjė. Reakcijos metu vandenilis sąveikauja su anglies dvideginiu esant aukštai temperatūrai (dažniausiai 300–400 °C) ir slėgiui. Reakcijos rezultatas – susidaręs metanas ir vanduo. Reakcijai paspartinti, naudojamas nikelio katalizatorius. Ruteniu dengto aliuminio oksido substrato katalizatorius yra dar našesnis. Sabatjė reakcija yra egzoterminė reakcija:

 CO2 + 4 H2 → CH4 + 2 H2O + šiluma
 ∆H = −165.0 kJ/mol
 (reakcijai pradėti reikalinga pradinė energija/šiluma)

Energijos kaupimas 
Yra siūlymų iš atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip saulės, vėjo, upių ar vandenyno bangų/srovių pagamintą perteklinę elektros energiją, panaudoti metanui (gamtinėms dujoms) gaminti.

Tokiu būdu pagamintas metanas gali būti tiekiamas į įprastinius dujotiekių tinklus, kurie daugelyje šalių geba sutalpinti metams ar dvejiems reikalingą dujų atsargą. Tais atvejais, kai atsinaujinantys šaltiniai gamina per mažai elektros energijos, pagamintas anksčiau metanas gali būti panaudotas elektros energijos gamybai (arba kogeneracinėse jėgainėse elektrą ir šilumą). Elektrolizės metu naudojant perteklinę elektros energiją iš vandens būtų gaminamas vandenilis, kuris arba būtų naudojamas kuro celėse, arba sumaišius su CO2 vykdoma Sabatjė reakcija ir gaminamas metanas. Anglies dvideginis (CO2) gali būti išskirtas iš oro arba iš iškastinio kuro degimo produktų ar kitų šaltinių.

Vokietijoje 2012 m. pademonstruota veikianti 250 kW jėgainė.

Šaltiniai 

Vandenilis