Ukmergės žydų ligoninė

Ukmergės žydų ligoninė – Ukmergėje buvusi žydų bendruomenės gydymo įstaiga. Šiuo metu pastatas Vytauto g. 75A veikia pagal pirminę paskirtį – jame įsikūręs psichiatrijos dienos stacionaras.

Istorija 

1825 m. Ukmergėje sukurta Ligoninės brolija, kurios kūrėjai buvo turtingi vietos žydai. Jie įsteigė ligoninę, o jos išlaikymui ir pirtį, vaistinę, skerdyklą, mėsos prekyvietę, iš kurių buvo gaunama pelno patenkinti gydymo įstaigos poreikiams. 1838 m. žydų ligoninėje dirbo 1 gydytojas ir tarnautojai. 1840 m. joje gydyta 320 vyrų ir 15 moterų, 1855 m. – 205 vyrai, 124 moterys. Ligoninės išlaikymui žydų bendruomenė skyrė 630 sidabrinių rublių metams.

1860-1861 m. Ukmergėje veikė 4 ligoninės (miesto, karo, kalėjimo, žydų), kuriose buvo 145 lovos. 1893–1895 m. žydų ligoninei pastatytas naujas mūrinis pagrindinis ir pagalbiniai pastatai. Darbus finansavo vietos žydų bendruomenė, skyrusi virš 20 000 rublių. 1915 m. žydų ligoninės vedėju buvo gydytojas D. Saspiras, viršininku I. Losis. 

Atsikūrus Lietuvai, 1919 m. vasarą naujoji miesto savivaldybė perėmė ligoninės išlaikymą savo žinion. Tuo metu ligoninei vadovavo gydytojas L. Klingas. 1920 m. Ukmergėje veikė 2 ligoninės – apskrities ir žydų, iš viso turėjusios 75 lovas. 1921 m. ligoninė buvo grąžinta žydų bendruomenei, tačiau joje buvo gydyti visi miesto ir apskrities ligoniai. Už gydymą atsiskaitė miesto ir apskrities valdžia. 

Tarpukaryje ligoninės išlaikymu rūpinosi labdaros organizacija „Ezro“. Prasidėjus sovietinei okupacijai, 1941 m. kovo mėnesį ligoninė buvo nacionalizuota. 1941 m. birželio mėn. kartu su kitais žydų inteligentais buvo nužudytas ligoninės vyr. gydytojas L. Klingas.

Daugpilio gatvėje (dabartinėje Vytauto gatvėje) šiame name 1919-1921 m. buvo komunistų pogrindininkų susitikimo vieta.

Architektūra 

Ligoninės pastatas pripažintas vietinės reikšmės architektūros paminklu, nuo 2011 m. įrašytas į  Kultūros vertybių registrą. Pastato stilistika – istorizmas, „plytų stilius“. Jis stačiakampio plano, vieno aukšto su pastoge ir pusrūsiu, šiaurės rytų pusėje sujungtas su kitu, gretimu pastatu. Stogas dvišlaitis. Iš architektūros tūrinių detalių paminėtinas pagrindinio fasado tariamasis rizalitas su atiku, akcentuotu trikampiu frontonėliu, bei galinių fasadų tariamieji rizalitai užsibaigiantys trikampiais frontonėliais. Po pastatu įrengti tinkuoto plytų mūro cilindriniai pusrūsio skliautai.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Istorinis - pažintinis maršrutas „Žydų kelias“. Žydų ligoninė 

Lietuvos ligoninės
Ukmergės statiniai
Lietuvos žydų bendruomenės