Hušlevo valsčius

Hušlevo valsčius () – kaimietiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Mazovijos vaivadijoje, Losicių apskrityje. Centras – Hušlevas. Ribojasi su Palenkės Bialos, Palenkės Lešnos, Losicės, Palenkės Mendzyžeco, Olšankos ir Stara Kornicos valsčiais.

Istorija 

Nuo V a. pr. m. e. iki V a.-VI a. dabartinio valsčiaus teritorijoje gyveno jotvingių gentis. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijos Sedlcų cirkului. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui. Nuo 1816 m. iki 1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai, 1837-1844 m. Palenkės gubernijai, nuo 1844 m. iki 1866 m. Liublino gubernijai, nuo 1867 m. iki 1914 m. Sedlcų gubernijai.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Varšuvos generalgubernijai. 1919–1939 m. priklausė II Lenkijos Respublikos Varšuvos vaivadijai. 1939–1945 m. priklausė Trečiojo reicho Generalgubernijai. 1945–1975 m. priklausė Varšuvos vaivadijai. 1975–1999 m. priklausė Sedlcų vaivadijai.

Paviršiaus struktūra 

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 117,61 km², iš kurių:
 ariama žemė: 80 %
 miškai: 13 %
 vandens telkiniai ir pastatai: 7 %
Valsčius sudaro 15,2 % apskrities teritorijos.

Gyventojai 

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Administracinis suskirstymas 

Bachoža, Dziadkovskiai, Dziadkovske Folvarkas, Felinas, Harachvostai, Hušlevas, Junevičė, Kopcė, Kovnatai, Krasna, Krasna Kolonija, Kživošnitai, Lavai, Livki Šlacheckiai, Livki Vlošcianskiai, Makaruvka, Mostuvas, Neznankai, Severinuvas, Silivonkai, Vaškovulka, Vladislavuvas, Vigoda, Zeniai, Žuravluvka.

Šaltiniai