Arnava

Arnava arba Marjinas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Марьино) – gyvenvietė dabartinės Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Nizovjės kaimo gyvenvietės kaimas Priegliaus dešiniajame krante, 6 km į rytus nuo Kaliningrado.

Istorija 

Sembos žemės kaimo pavadinimas Arnavs prūsiškos kilmės, žinomas nuo 1304 m.  1320 m. minimas Arnow. 1349 m. įkurtas cisteriečių (vėliau benediktinių) vienuolynas ir ligoninė. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities, nuo 1939 m. Sembos apskrities dvaras. 1930 m. prijungta Prūsų Arnava. Iki Antrojo pasaulinio karo Arnava buvo mėgstama Karaliaučiaus gyventojų savaitgalio poilsio vieta. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kenigsbergo rajono (), vėliau Gurjevsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nizovjės apylinkės kaimas.

Bažnyčia 

Arnavos bažnyčia pastatyta 1364 m. Joje buvo išlikę 119 XIV a. tapytų freskų, kurias po kalkių, kuriomis buvo balintos bažnyčios sienos, sluoksniu 1868 m. atrado dr. Hiperis. 1908–1911 m. bažnyčia restauruota. 1945 m. Karaliaučių puldama Raudonoji armija sudaužė tik viršutinę bokšto ir pietrytinę chorų dalį. Nuo 1960 m. bažnyčioje buvo grūdų saugykla, prarasti interjerai. Nuo 2006 m. bažnyčia restauruojama vokiečių kultūros bendrijos „Arnau“ lėšomis. 2008 m. ji perduota Kaliningrado istorijos ir meno muziejui, tų metų liepos 8 d. atidaryta ekspozicija. Tačiau jau 2010 m. gegužės 11 d. Rusijos vyriausybė bažnyčią perdavė Rusijos pravoslavų bažnyčiai, muziejau ekspozicija buvo išardyta. Kaliningrado srities dūma 2010 m. spalio 7 d. atmetė įstatymo dėl bažnyčios pavertimo cerkve projektą, tačiau vyriausybei privertus, spalio 28 d. jį priėmė. Nuo 2010 m. kovo mėn. restauravimo darbai nutraukti.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Heinrikas Teodoras fon Šionas (1773-1856) – Prūsijos karalystės politikas, valdininkas.

Literatūra 
 Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
 G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Rodnikai bankgorodov.ru

Gurjevsko rajono gyvenvietės