Peremoudis

Peremoudis, arba Farmouthis () – aštuntasis Koptų kalendoriaus mėnuo, turintis 30 dienų ir maždaug atitinkantis laikotarpį tarp balandžio 9 ir gegužės 8 d. Grigaliaus kalendoriuje.

Istorija 
Šis mėnuo egzistavo jau Senosios karalystės laikotarpiu, ir buvo devintasis metų mėnuo. Dėl to jis buvo vadinamas pirmuoju šemu sezono mėnesiu (1-nw-šmw). Ilgainiui jam prigijo kitas pavadinimas Renutet. Naujojoje karalystėje mėnuo buvo skirtas žmogaus sielos (Ren deivei Renenutet, ir mėnesiui buvo suteiktas naujas pavadinimas - Pa-en-Renenutet. Pagrindinė mėnesio šventė Renenutet šventė buvo švenčiama 27 d. Galiausiai mėnesio pavadinimas išsivystė į koptišką Peremoude.

Pačioje pradžioje jis sutapo su laikotarpiu, maždaug atitinkančiu vasario II pusę ir kovo I pusę (Memfyje prasidėdavo vasario 14 d.) pagal Grigaliaus kalendorių, tačiau dėl to, kad Egipto kalendoriaus metai ne visai atitiko Saulės (Sirijaus) metus, šis mėnuo ilgainiui išpuldavo vis anksčiau, lyginant su Nilo potvyniais ir Sirijaus patekėjimu (t. y. Nilo potvyniai prasidėdavo vis vėliau kalendoriuje, kas 4 metus vėluodami viena diena). 1321 m. pr. m. e., praėjus vienam Sotiniam ciklui (t. y. 1460 m.), Renutet vėl sugrįžo į pirminę padėtį Nilo patvynių atžvilgiu. 1291 m. pr. m. e. faraonas Amenofis I įvykdė kalendoriaus reformą, paskelbdamas Techi (Džehuti) pirmuoju metų mėnesiu, ir tada Renutet (Pa-en-Renenutet) tapo žinomas ketvirtuoju pereto mėnesiu.

Kadangi metų ilgis nebuvo reformuotas, Pa-en-Renenutet vėl ėmė atsilikti. 22 m. pr. m. e. įvykdžius kalendoriaus reformą ir įvedus Koptų kalendorių, Peremoudžio pradžia buvo fiksuota Julijaus kalendoriaus atžvilgiu (t. y. kovo 27 d.).

XVI a. reformavus Julijaus kalendorių ir įvedus Grigaliaus, iki mūsų laikų susidarė 13 d. skirtumas tarp Grigaliaus ir koptų kalendoriaus. Dėl to peremoudžio 1 d. dabar sutampa su balandžio 9 d.

Egiptiečių mėnesiai