Jonas Tartilavičius-Batakietis

Jonas Tartilavičius-Batakietis, taip pat Tartyla, Tartylavičius, Batakiškis (Tartylowicz Batocki; Batakių apylinkėse ? m.–1558 m.) – evangelikų liuteronų kunigas, pamokslininkas, vienas reformacijos pradininkų Žemaitijoje, lietuvybės skleidėjas Mažojoje Lietuvoje.

Biografija 

Pagal asmenvardį (Batocki), jis buvo kilęs nuo Batakių (dab. Tauragės rajonas). Katalikų bažnyčios persekiojamas buvo priverstas išvykti į Mažąją Lietuvą.

1525–1527 m. kunigavo Šilalėje. Čia skelbė evangeliškus pamokslus ir skleidė reformacijos idėjas. XVI a. antroje pusėje vietinę evangelikų liuteronų bendruomenę globojo Šilalės dvaro savininkas, Karaliaučiaus universiteto auklėtinis Kazimieras Orvydas. Orvydams pastačius Šilalėje bažnyčią, J. Tartilavičius greičiausiai tapo pirmuoju jos klebonu, tačiau, užuot skleidęs katalikybę, 1535–1536 m. vienas pirmųjų Lietuvoje pradėjo propaguoti reformacijos idėjas (kiti – A. Kulvietis, S. Rapolionis, M. Mažvydas, J. Zablockis). 

Nors J. Tartilavičiaus laikais reformacija Šilalėje neišplito, bet klebonas savo veikla užsitraukė Žemaičių vyskupo nemalonę ir 1536 m. turėjo trauktis į Prūsijos kunigaikštystę, kur reformacija jau buvo įsigalėjusi. Čia kunigaikščio Albrechto buvo paskirtas kunigu į Įsrutį, vėliau į Engelšteiną. J. Tartilavičius laikomas ir lietuvybės skleidėju, nes vykdydamas reformacijos nuostatas Dievo žodį lietuviams skelbė lietuviškai.

J. Tartilavičiaus vardu 2006 m. pavadinta Šilalės Jono Tartilavičiaus Batakiečio evangelikų liuteronų bažnyčia. Šalia jos 1993 m. atidengtas paminklinis akmuo su įrašu: „Jonui Tartylai Tartilavičiui iš Batakių (von Batockiui), 1525–1536 m. Šilalės klebonui, reformacijos pradininkui Žemaitijoje, 1536 m. ištremtam į Prūsus, pirmam Karaliaučiaus ir Įsrūties (1537 m. jo rūpesčiu pastatyta bažnyčia) lietuviškų parapijų klebonui...“

Šaltiniai 

Protestantų pamokslininkai
Lietuvos kunigai