Juodasnapė gegutė

Juodasnapė gegutė (Coccyzus erythropthalmus) – gegutinių (Cuculiformes) šeimos paukštis.

Išvaizda
Juodasnapė gegutė – grakštus paukštis ilga uodega. Patelė didesnė už patiną. Viršutinė kūno dalis, sparnai ir uodega pilkšvai rudi su švelniu žalsvu atspalviu. Pilvelis, šonai ir gerklė balti. Kojos pilkos, du pirštai atsukti į priekį, kiti du – atgal. Uodega ilga, užapvalintu galu, pilkšvai ruda su skersinėmis juostomis. Viršugalvis rudos spalvos, rainelė raudona.

Jaunikliai panašūs į suaugusius paukščius, tik turi geltoną rainelę, jų apatinė kūno dalis gelsva.

Paplitimas
Juodasnapė gegutė aptinkama tik Amerikos sausumos masyve. JAV arealas prasideda Oklahomos pietryčiuose, tęsiasi iki Montanos  ir pietinės Kanados. Žiemoja Pietų Amerikoje: Venesueloje, Kolumbijoje, Bolivijoje, Peru. Kartais žiemai apsistoja ir pietrytinėje Meksikoje.

Į Europą užklysta labai retai, tik traukimo metu nukrypusios nuo kelio. Dažniausiai juodasnapes gegutes galima pastebėti pietvakarių Anglijos salose.

Biologija
Gana baikštūs paukščiai, gyvena pavieniui. Dažniausiai pastebimi greitai skrendantys virš miško laukymių.

Skirtingai nuo kitų, Europoje gyvenančių gegučių rūšių, dedančių kiaušinius į svetimus lizdus, juodasnapė gegutė pati suka lizdą, peri ir globoja jauniklius. Tik retais atvejais deda kiaušinius į kitų gegučių arba kitų rūšių paukščių lizdus. Lizdus įsirengia tankų lapuočių ir mišrių miškų pakraščiuose, krūmynuose ir neaukštų medžių lajose. Vienoje dėtyje paprastai būna 2–7 kiaušiniai, kuriuos abu porelės nariai peri 11–16 dienų. Gegužiukai išsirita pliki ir akli, praregi antrąją arba trečiąją dieną. Lizdą palieka 16–24 dienų amžiaus, bet net ir tada juos maistu aprūpina tėvai.

Maisto ieško ir ant žemės, ir ore. Minta bestuburiais, sliekais, vikšrais. Ore gaudo muses, drugelius ir kitus vabzdžius. Žiemą maitinasi minkštais vaisiais ir uogomis, jauniklius daugiausia maitina vabzdžiais.

Galerija

Nuorodos
 Apie juodasnapę gegutę (anglų k.)
Gegutiniai