Baltapilvis gandras

perimvietės
 neperintys

Baltapilvis gandras () – gandrinių (Ciconiidae) šeimos paukštis. Rūšis pavadinta Vadi Halfos gubernatoriaus Bey El-Arnaut Abdim vardu. Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis apsaugos būklė susirūpinimo nekelia.

Paplitimas ir biotopas 
Paplitę Rytų ir  Pietų Afrikoje. Laikosi šalia seklių vandens telkinių, pelkėse, drėgnose pievose.

Išvaizda 
Mažiausia gandrinių (Ciconiidae) šeimos rūšis - 75–81 cm ūgio ir 1160–1570 g svorio. Patelės nežymiai smulkesnės už patinus. Kūnas blizgiai juodos spalvos, išskyrus baltą krūtinę. Virš sparno yra baltų plunksnų juosta. Sparnas 40–47,5 cm ilgio. Veido oda plika, mėlynos spalvos, tik po akimis ir gerklės srityje yra raudonos spalvos dėmės. Snapas 10,3–12,7 cm ilgio. Kojos pilkos tik keliai ir pėdos yra raudonos spalvos.

Biologija 
Laikosi dideliais būriais, net apie 10 000 individų. Kartos trukmė apie 20 metų. Lytiškai subręsta 4–5 metų. Kūną vėsina tuštindamiesi ant savo kojų. Minta smulkiais žinduoliais, paukščiais, ropliais, žuvimi, vabzdžiais ir net maita. Poras sudaro vienam veisimosi sezonui. Lizdus suka kolonijose. Dėtyje 2–5 kiaušiniai. Inkubacija trunka 30–33 dienas. Jaunikliais rūpinasi 60–65 dienas.

Baltapilvis gandras ir žmogus 
Žmogaus nebijo. Tikima, kad šie paukščiai prišaukia lietų, todėl nėra medžiojami. Žmonės ant stogų kelia gandralizdžius, nes yra sakoma, kad šis gandras atneša laimę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Abdim’s Stork Fact Sheet, Lincoln Park Zoo 
  Abdim’s Stork Animal Bytes. SeaWorld.

Gandriniai