Sirinis klemalis

Sirinis klemalis (Asclepias syriaca) – stepukinių (Apocynaceae) šeimos, klemalių (Asclepias) genties augalas.

Apibūdinimas 
Daugiametis, iki 200 cm aukščio žolinis augalas, suformuojantis tankius sąžalynus. Stiebai statūs, tvirti, stori, gauruoti. Lapai 10–20 cm ilgio, pailgai elipsiški, trumpakočiai, su ryškiomis gyslomis, trumpai nusmailėjusia viršūne ir apvaliu arba širdišku pamatu. Viršutinė lapo dalis plika, apatinė padengta trumpais baltais plaukeliais. Augalas kryžmadulkis, žydi birželio-rugpjūčio mėnesiais. Žiedai skėtiškoje kekėje, kuri susiformuoja augalo viršutinėje stiebo dalyje arba lapų pažastyse. Viename žiedyne užaugina iki 120 žiedų. Žiedai stambūs, medingi, dėl saldaus kvapo ypač mėgstami vabzdžių apdulkintojų. Vaisius – storas, elipsiškas, 6–10 cm ilgio ir 1,5–2,5 cm pločio, trumpais, švelniais plaukeliais ir dygliukais apaugęs lapavaisis. Sėklos rudos, plokščios, maždaug 1 cm ilgio ir 0,5 cm pločio, apaugusios švelniais baltais plaukeliais. Lengvos, vėjo išnešiojamos sėklos plinta dideliais atstumais.

Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai. Augalai turi stiprią vertikalių šakniastiebių sistemą, kurie į dirvožemį gali įsiskverbti iki 4 m gylyje. Horizontalūs šakniastiebiai driekiasi maždaug 10–40 cm gylyje. Ant šakniastiebių formuojasi pumpurai, iš kurių išauga nauji ūgliai. 

Visos augalo dalys nuodingos, išskiriamos sultys gali sukelti dermatitą.

Paplitimas 
Rūšis savaime paplitusi Šiaurės Amerikoje ir apima Kanados pietinę dalį. Auga miškuose, pievose, upių pakrantėse, pakelėse, palei geležinkelių linijas, sąvartynuose, pramoniniuose rajonuose, žemdirbystės plotuose. Lengvai nustelbia vietinę augaliją, todėl daugumoje šalių laikomas invaziniu augalu. Ypač išplitęs Europoje. Įtrauktas į Europos Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą.

Šaltiniai 

Stepukiniai
Nuodingieji augalai