1974 m. Lietuvos šachmatų čempionatas

1974 m. Lietuvos šachmatų čempionatas – tai 41-asis Lietuvos vyrų ir 27-asis Lietuvos moterų šachmatų čempionatai.

Lietuvos vyrų šachmatų čempionatas 

41-asis Lietuvos vyrų šachmatų čempionatas vyko Vilniuje, 1974 m. spalio 16 – lapkričio 6 d.
Čempionate žaidė 16 dalyvių: septyni vilniečiai, penki kauniečiai, du šiauliečiai ir po vieną žaidėją iš Klaipėdos bei Biržų. Praėjusių metų čempionato prizininkai dalyvavo visi.

Vyrų čempionato eiga

Po trijų ratų 
Pirmųjų trijų ratų partijos vyko agresyviai: daugma susitikimų baigėsi rezultatyviai, buvo daug atidėtų partijų. Vienvaldžiu lyderiu po trijų ratų tapo Vilniaus universiteto ketvirtakursis Gintautas Piešina, iš eilės įveikęs visus tris savo varžovus – Romualdą Klimavičių, Vladą Gefeną ir Emilį Šlekį. Jam įkandin seka klaipėdietis meistras Borisas Rumiancevas, laimėjęs prieš R. Klimavičių ir V. Gefeną, bei baigęs partiją su D. Lapieniu – lygiosiomis (2,5 tšk.). Po 2 taškus iš trijų baigtų partijų surinko biržietis E. Šlekys, vilnietis  G. Rastenis ir kaunietis L. Ambrazaitis.

Po šešių ratų 
Baigiant pirmų šešių ratų partijas dar vieną pergalę įsirašė pirmaujantis vilnietis Donatas Lapienis, įveikęs Alių Mikėną. O jį besivejantis Gintautas Piešina nugalėjo klaipėdietį Borisą Rumiancevą ir šiaulietį Vaidotą Žilinską. Nesėkmingai baigė atidėtą partiją praėjusių metų čempionas Algimantas Butnorius – jam teko kapituliuoti prieš vilnietį Romualdą Klimavičių, taip pat, ir prieš šiaulietį Anicetą Uogelę. Pastarasis irgi neišvengė pralaimėjimo – jį įveikė kaunietis Liudas Ambrazaitis. Tad sužaidus po šešias partijas, priekyje buvę, D. Lapienis ir G. Piešina turėjo po 5 taškus, A. Uogelė – 4,5, L. Ambrazaitis ir B. Rumiancevas – po 4.

Likus trim ratams 
Vykstant vienuolikto ir dvylikto rato susitikimams, pasižymėjo lyderis Gintautas Piešina, atakuojančiu stiliumi nugalėjęs šiaulietį tarptautinį meistrą A. Uogelę. Iš kitų pirmaujančių dalyvių tarpusavio dvikovų pažymėtina R. Žitkaus pergalė prieš J. Čiukajevą ir pastarojo laimėjimas prieš R. Klimavičių.
Likus trims ratams, tebepirmauja G. Piešina (8,5 tšk iš 10), J. Čiukajevas (8 tšk. iš 12), J. Žitkus (7,5 tšk. iš 12), A. Uogelė (7 tšk. iš 11).

Prieš paskutinį ratą 
Baigiant dvyliktojo rato atidėtąsias partijas G. Piešina apgynė turėtąsias blogesnes padėtis prieš A. Butnorių bei A. Mikėną ir įsirašė į turnyro lentelę du pustaškius. A. Uogelė įveikė šiaulietį V. Žilinską, o E. Šlekys – G. Rastenį. Buvęs lyderių grupėje D. Lapienis patyrė dar du pralaimėjimus – prieš R. Klimavičių ir V. Gefeną. Žaidžiant 13-ojo ir 14-ojo rato susitikimus, po trijų pralaimėjimų iš eilės, D. Lapienis neišspaudė daugiau kaip po pustaškį iš E. Šlekio ir V. Žilinsko. Svarbius taškus pelnė R. Žitkus prieš A. Mikėną Ir A. Butnorius – prieš E. Blaževičių. Netikėtai greitai baigėsi R. Survilos ir šiauliečio A. Uogelės partija. Jau 8-ame ėjime šiaulietis prarado bokštą ir kapituliavo. Vilnietis G. Piešina ir kaunietis J. Čiukajevas savo partijas atidėjo sudėtingose pozicijose.

Likus paskutiniam ratui ir baigti atidėtas partijas, čempionato lyderių grupę sudarė: G. Piešina (9,5 tšk. iš 12) ir dvi atidėtos partijos, R. Žitkus (9 tšk. iš 14), A. Butnorius ir A. Uogelė po 8,5 iš 14, J. Čiukajevas (8 tšk. iš 12) ir dvi atidėtos. Tik minėti šachmatininkai turėjo galimybę išsidalinti medalius.

Prizininkai 

Po paskutinio rato partijų paaiškėjo, kas nugalėjo. Antrą kartą Lietuvos čempionu tapo vilnietis Gintautas Piešina – 11 taškų, sidabro medalį iškovojo kaunietis Jegoras Čiukajevas (10,5 tšk.), o bronzos – kaunietis Ričardas Žitkus (9,5 tšk.).

Lentelė

Lietuvos moterų šachmatų čempionatas 

27-asis Lietuvos moterų šachmatų čempionatas vyko Kaune, 1974 m. spalio 17 – spalio 31 d.

Jame dalyvavo 14 šachmatininkių: šešios vilnietės, penkios kaunietės, dvi šiaulietės ir viena žaidėja iš Panevėžio Iš 1973 m. čempionato prizininkių nedalyvavo tik praėjusių metų čempionė Lilija Benensonaitė. Tarp dalyvių buvo septynios jaunių amžiaus šachmatininkės.

Moterų čempionato eiga 

Pirmomis lyderėmis tapo šiaulietė B. Buršteinaitė įveikusi kauniete A. Puodžiukynaitę bei vilnietę R. Nasyrovaitę ir 13-metė vilnietė J. Blinkevičiūtė, nugalėjusi kaunietes S. Poznerytę ir A. Puodžiukynaitę.

Po 7-ių ratų 

Po septynerių ratų nebeliko nei vienos dalyvės, nepatyrusios pralaimėjimo. Paskutinė buvo V. Kaušilaitė, kuri pralaimėjo atidėtą partiją blogesnėje padėtyje šiaulietei G. Miknevičiūtei. Pastaroji pelnė dar du taškus susitikimuose su B. Buršteinaite ir J. Blinkevičiūte. Tačiau pastaroji pateikė stagmeną nugalėdama prityrusią kaunietę N. Ivanovienę. Kol kas mažai lygiųjų. Iš rezultatyviai pasibaigusių pirmaujančių žaidėjų partijų pažymėtinos N. Ivanovienės pergalė prieš M. Kartanaitę, S. Survilaitės – prieš R. Nasyrovaitę, V. Kaušilaitės – prieš I. Raugaitę, A. Karosienės – prieš A. Puodžiiukynaitę.
Po septynių ratų pirmauja: vilnietė A. Karosienė (4,5 tšk. iš 6), V. Kaušilaitė (4 tšk. iš 5), S. Survilaitė ir N. Ivanovienė – po 4 iš 6, G. Miknevičiūtė ir M. Kartanaitė – po 4 iš 7.

Po paskutinio rato 
Pirmojo penketuko žaidėjos gerokai atitrūko nuo likusiųjų. V. Kaušilaitė šįkart pilnai reabilitavosi: praėjusių metų bronzą iškeitė į auksą ir Lietuvos čempione tapo šeštą kartą (10,5 tšk. iš 13). Po ilgesnės pertraukos į prizininkių gretas įsiterpė atkaklioji A. Karosienė iškovojusi sidabrą (10 tšk.) ir kaunietė N.Ivanovienė-Štendelytė, ketvirtą kartą likusi su bronza (9 tšk.). Per varžybas realiai pretendavo į prizines vietas ir S. Survilaitė, tačiau finišuodama pralaimėjo svarbią partiją N. Ivanovienei. Daugkartinės čempionės M. Kartanaitės 4-oji vieta lyg ir kukloka, tačiau ji kaip trenerė galėjo džiaugtis savo auklėtinių, jauniausių čempionato dalyvių, 13-mečių J. Blinkevičiūtės ir R. Nasyrovaitės pasirodymu.

Lentelės

Šaltiniai