Rešliaus apskritis

Rešliaus apskritis () – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos, nuo 1905 m. Alnaštyno apygardos administracinis teritorinis vienetas Mažojoje Lietuvoje. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą. Centras – Rešlius, nuo 1862 m. Bišofsburgas.

Geografija 

Rešliaus apskritis apėmė centrinę Rytų Prūsijos provincijos dalį vakarinėje Bartoje, ribojosi su Heilsbergo, Bartuvos (Frydlando), Rastenburgo, Zensburgo, Ortelsburgo ir Alnaštyno apskritimis.

Istorija 
1818 m. reorganizuojant krašto valdymą apskričiai priskirta 15 parapijų. Rešliuje įkurta Landrato įstaiga. 1862 m. apskrities centras perkeltas į Bišofsburgą. 1905 m. lapkričio 1 d. apskritis priskirta Alnaštyno apygardai. 1910 m. apskrityje buvo 118 gyvenviečių, 1939 m. – 85 savivaldybės. Didžiausi miestai:
 Bišofsburgas, 8468 gyventojai,
 Rešlius, 5045 gyv.,
 Bišofšteinas, 3136 gyv.,
 Zejeburgas, 3036 gyv.

1945 m. apskritis atiteko Lenkijai, jos teritorija padalyta Barštyno, Kentšyno ir Olštyno pavietams, kurie nuo 1999 m. įeina į Varmės–Mozūrų vaivadiją.

Gyventojai  

1890 m. 7500 gyventojų užsirašė lenkais.

Gyventojai pagal tikėjimą

Šaltiniai

Nuorodos 
 Rešliaus apskritis GenWiki

Alnaštyno apygardos apskritys
Karaliaučiaus apygardos apskritys