Agamemnono kaukė

Agamemnono kaukė – XVI a. pr. m. e. datuojama auksinė Sen. Graikijos bronzos amžiaus kaukė, rasta 1876 m. Mikėnuose.

Istorija 

Auksinę pomirtinę kaukę 1876 m. Mikėnų citadelėje rado vokiečių archeologas Heinrichas Šlymanas. Po sėkmingų Trojos kasinėjimų 1871−1873 m. H. Šlymanas ėmėsi ieškoti „Iliados“ herojaus, Mikėnų karaliaus Agamemnono kapo remdamasis II a. pr. m. e. keliautojo Pauzanijo paminėjimu. 1874 m. Vėlyvojo bronzos amžiaus citadelės liekanose jis rado senovinių liekanų. Po dvejų metų jis pradėjo išsamius kasinėjimus veikdamas Graikijos archeologijos draugijos, kuriai priklausė ieškojimų teisės, vardu. Jo darbus prižiūrėjo archeologas Panagiotis Starnatakis, kuris ne kartą kaltino H. Šlymaną sunaikinant senovės artefaktus vardan homerinių laikų objektų. Per 1876 m. rugpjūčio−gruodžio mėn. vykdytus kasinėjimus H. Šlymano darbininkai greitai surado stelą, žymėjusią kapinyno vietą beveik prie citadelės vartų. Po to buvo atkasti pirmieji penki šachtiniai kapai. Kapai buvo apjuosti apskritimine siena ir vieta pavadinta „Kapų apskritimu A“. 

1876 m. lapkričio pabaigoje H. Šlymanas atrado penkias pomirtines auksines palaidotųjų kaukes. Jis išsiuntė Graikijos karaliui telegramą: „Su dideliu džiaugsmu aš pranešu, Jūsų Prakilnybe, kad radau kapus, tradiciškai Pauzanijo paminėtus esant Agamemnono, Kasandros, Eurimedono ir jų bendražygių, nužudytų puotos metu Klitemnestros ir jos meilužio Egisto“. Vėlesni tyrimai parodė, kad kaukės yra iš XVI a. pr. m. e., t. y. ankstesnės už spėjamo Trojos karo laikus apie 300 metų. Viena iš jų buvo trimatė ir pasižymėjo aukštu atlikimo detalumu. Ši kaukė buvo praminta „Agamemnono kauke“. Ji pasižymėjo aiškiais stilistiniais skirtumais lyginant su kitomis kaukėmis ir H. Šlymanas buvo kaltintas falsifikato padirbimu.

„Agamemnono kaukė“ tikriausiai išties buvo skirta senovės Mikėnų karaliui ar svarbiam karo vadui. 1951−1952 m. netoli už citadelės sienų buvo atrastas antras kapinynas, kuris pavadintas „Kapų apskritimu B“. „Agamemnono kaukė“ buvo pagaminta iš vientiso aukso lakšto nuspaudžiant jį ant medinės formos. Po to kaukės detalės buvo paryškintos aštriu įrankiu. Šalia kaukės ausų yra skylutės, per kurias buvo peverta virvutė, kad kaukė laikytųsi vietoje ant mirusiojo veido.

Taip pat skaitykite 

 Artemisiono bronza
 Delfų važnyčiotojas
 Peonijo Nikė

Šaltiniai 
 Archaeology, T. 52, Nr. 4, 1999 m. liepa-rugpjūtis, Spencer P.M. Harrington
 Graikijos kultūros ministerijos informacija 

Antikinės skulptūros
Archeologiniai dirbiniai