Antavilių slaptasis kalėjimas

Antavilių slaptasis kalėjimas (taip pat žinomas kaip Projektas nr. 2 arba sulaikymo vieta „Violet“) – numanomas slaptas CŽA kalėjimas (juodieji objektai) Antaviliuose, Lietuvoje, kuris galėjo veikti nuo 2005 m. vasario 17–18 d. ir būti uždarytas 2006 m. kovo 25 d., kuomet kaliniui nebuvo suteikta medicininė pagalba. Pirmą kartą paskelbtas viešai 2009 m. „ABC News“ straipsnyje.



Pastato istorija 
Remiantis Registrų centro duomenimis, šio komplekso pagrindinio gyvenamosios paskirties pastato su jojimo klubu ir kavinės patalpomis statybos buvo baigtos 1992 metais, tuomet priklausė fiziniams asmenims.

Iki kalinių perkėlimo 

 2001 m. pradėta pastato rekonstrukcija.
 2002 m. Lietuva galimai sutiko leisti CŽA kalėjimą po to, kai šalyje lankėsi prezidentas Džordžas V. Bušas ir pažadėjo remti Lietuvos pastangas įstoti į NATO.
 2004 m. kovą, likus kelioms savaitėms iki Lietuvos oficialaus įstojimo į NATO, pastatą įsigijo ribotos atsakomybės bendrovė „Elite L.L.C“.
 Statybos vyko paslapčia: buvęs arklių maniežas nugriautas tik tada, kai jo viduje buvo pastatytas vienas paslaptingųjų, be atvirų langų dviaukštis pastatas – angaras. 
 Liudytojų teigimu, dviejų pastatų kompleksas pradėtas statyti maždaug 2004 m.
 Vietos gyventojai neslepia vykstant statyboms čia ne tik girdėję anglų kalbą, bet statybos teritorijoje matę ir tamsaus gymio kariškių. Teigiama, kad ir pastačius pastatų kompleksą čia dar ilgai šeimininkavo svetimtaučiai kariškiai.
 Teigiama, kad elektra šiam kompleksui buvo tiekiama iš nepriklausomo generatoriaus, o elektros lizdai buvo 110 voltų.
 2005 m. liepos pabaigoje CŽA užsakomasis lėktuvas „Gulfstream IV“ su numeriu N63MU skrido tiesiogiai iš Kabulo į Vilnių. Keli buvę CŽA pareigūnai, dalyvavę CŽA kalėjimų programoje, patvirtino skrydį kaip kalinio perkėlimą į Lietuvą.

Po kalinių perkėlimo 

 2005 m. vasarį į kalėjimą buvo atvežtas saudo arabietis Abu Zubaydah lėktuvu iš Maroko 17 arba 18 dienomis.

 Mustafa al-Hawsawio advokatų skunde teigiama, kad į Lietuvą jis galėjo būti atgabentas 2005 m. vasarį arba spalį, o išgabentas 2006 m. kovą.
 2006 m. kovo 25 d. CŽA slaptą kalėjimą Lietuvoje uždarė, kai įtariamam teroristui nebuvo suteikta medicinos pagalba.
 NSGK parlamentinio tyrimo išvadose nurodoma, kad Palangoje 2006 m. kovo 25 d. leidosi paskutinis CŽA lėktuvas, kurio muitininkai netikrino, o pasieniečių dokumentuose įrašų apie jį apskritai nėra.
 2007 m. sausio pabaigoje pastatą įsigijo Lietuvos valstybė, jis perduotas VSD. 2007 m. čia buvo oficialiai įsteigtas VSD Mokymų centras.

Pasklidimas žiniasklaidoje 

 2006 m. rugsėjį buvęs JAV prezidentas George W.Bushas patvirtino, kad CŽA užsienyje buvo įkūrusi slaptus kalėjimus, kuriuose tardyti įtariamieji terorizmu, bet konkrečių šalių jis nenurodė.

 2009 m. rugpjūčio 20 d. JAV televizija „ABC News“ paskelbia, kad 2004–2005 m. netoli Vilniaus kalinti aštuoni įtariamieji teroristai.
 2009 m. spalio 20 d. prezidentė Dalia Grybauskaitė per spaudos konferenciją pareiškė turinti „netiesioginių įtarimų“ dėl slapto kalėjimo.
 2009 m. spalio 26 d. Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas Arvydas Anušauskas sako iš Civilinės aviacijos administracijos gavęs atsakymus, jog „ABC News" nurodyti lėktuvai, esą atgabenę kalinius, nurodytu laiku nei buvo, nei kirto Lietuvos teritorijos.
 2009 m. lapkričio 5 d. Seimas pavedė Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui iki 2009 m. gruodžio 22 d. atlikti parlamentinį tyrimą, ar Lietuvoje veikė slaptas kalėjimas, kur galėjo būti kankinami įtariamieji terorizmu.
 2009 m. gruodžio 22 d. komitetas paskelbia nenustatęs, ar į Lietuvą buvo atvežti CŽA sulaikyti asmenys, bet konstatuoja, kad sąlygos pervežimui buvo. Prokuratūra pradeda tyrimą dėl buvusių Valstybės saugumo departamento vadovų elgesio.
 2011 m. sausio 14 d. prokuratūra nutraukia ikiteisminį tyrimą ir paskelbia, kad buvę VSD vadai nenusikalto, o galėjo padaryti nebent drausminį nusižengimą.
 2011 m. spalio 27 d. Europos Žmogaus Teisių Teismui Lietuvą apskundė saudo arabietis Abu Zubaydah, tikintis, kad buvo kalinamas slaptame kalėjime.
 2012 m. balandžio 25–27 d. spėjamo CŽA kalėjimo vietoje Antaviliuose apsilankė Europos Parlamento delegacija. Po vizito europarlamentarai paragino Lietuvą atnaujinti tyrimą.kadangi pastatų išdėstymas ir jų vidaus įrenginiai, atrodo, atitinka asmenų kalinimo sąlygas.
 2013 m. rudenį Žmogaus teisių gynimo organizacija „Redress“ pareiškė, jog labai tikėtina, kad 2003 metais Pakistane sulaikytas Saudo Arabijos pilietis Mustafa al-Hawsani, buvo kalinamas Lietuvoje.
 2014 m. gruodžio 9 d. JAV Senatas paskelbia ataskaitą apie slaptus CŽA įkalinimo centrus. Ataskaitoje minimas ir „violetiniu“ vadinamas centras, veikęs 2005–2006 metais. Žmogaus teisių gynėjai mano, kad šis centras veikė Lietuvoje, Antaviliuose.
 2016 m. birželio 29 d. teisingumo viceministras Paulius Griciūnas Strasbūro teisme pareiškia, kad Lietuvoje joks slaptas CŽA sulaikymo centras neveikė, o pastatas Antaviliuose buvo žvalgybos paramos centras.
 2017 m. lapkričio 20 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorė Fatou Bensouda paprašo teisėjų leisti pradėti tyrimą dėl nusikaltimų Afganistano kare, įskaitant galimus įtariamųjų kankinimus CŽA kalėjime Lietuvoje.
 2018 m. gegužės mėn. Strasbūro teismas paskelbė, kad Lietuvoje veikė slaptas CŽA kalėjimas įtariamiesiems terorizmu laikyti.

Kitų šalių pavyzdžiai

Lenkija: 
2012 m. buvęs Lenkijos prezidentas pripažino leidęs įkurti slaptą CŽA kalėjimą, kuris veikė Lenkijos karinėje bazėje Stare Kiejkuty.

Rumunija: 
2015 m. buvęs Rumunijos prezidentas pripažino leidęs įkurti slaptą CŽA kalėjimą.

Šaltiniai 

Antaviliai
Lietuvos kalėjimai