Liackų Kosuvas

Kosuv Lackai () – miestas Lenkijos rytuose, Kosuv Lackų valsčiuje, Palenkės Sokoluvo apskrityje, Mazovijos vaivadijoje. Mieste yra Kosuv Lackų geležinkelio stotelė.

Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose gyvenvietė paminėta 1202 metais. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1417 m. LDK kunigaikštis Vytautas Didysis už karinius nuopelnus suteikė šias žemes Martynui Ciolkui, kuriam tuo pačiu suteikė ir herbą, kuris vėliau tapo Kosuv Lackų herbu. 1425 m. įkurta Kosuv Lackų Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija. Švedų tvano metu mieste vyko mūšiai tarp Povilo Sapiegos ir Jonušo Radvilos pulkų. 1657 m. mieste kilo gaisras. 

1723 m. gyvenvietei suteiktos miesto teisės. 1759 m. mieste vėl kilo didelis gaisras. 1866 m. iš gyvenvietės buvo atimtos miesto teisės. 1907 m. pastatyta Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia. 1913 m. pastatyta Kosuv Lackų sinagoga. Iki II pasaulinio karo mieste veikė Kosuv Lackų žydų kapinės. 2000 m. sausio 1 d. gyvenvietei vėl suteiktas miesto statusas.

Geležinkelio ruožas

Kosuv Lackai
Kosuv Lackų valsčius