Eksperimentinė fizika

Eksperimentinė fizika – klasė metodikų susijusių su fizikinių reiškinių stebėjimais, norint surinkti duomenų apie visatą. Tai gali būti paprasti eksperimentai, pvz., Kavendišo eksperimentas arba daug sudėtingesni – LHC.

Apžvalga 
Eksperimentinė fizika yra dažnai supriešinama su teorine fizika, kuri yra labiau susijusi su spėjimais ir aiškinimais, o ne su žinių įsisavinimu.

Nors eksperimentinė ir teorinė fizikos yra susijusios su skirtingais gamtos aspektais, jos abi kartu dalijasi tą patį tikslą – reiškinio supratimą ir turi simbiozinį santykį.

Istorija 
Eksperimentinė fizika, kaip atskira sritis, buvo išvystyta ankstyvojoje moderniojoje Europoje, mokslo revoliucija metu, tai tokių fizikų nuopelnas – Galilėjus, Kristianas Heigensas, Johanesas Kepleris, Blezas Paskalis ir seras Izaokas Niutonas. XVII a. pradžioje Galilėjus atliko nemažai eksperimentų, kad galėtų patvirtinti fizikines teorijas, kurios yra pagrindinės mokslo metode. Jis suformulavo ir sėkmingai patikrino keletą rezultatų dinamikoje, inercijos dėsnyje, kuris vėliau tapo pirmuoju Niutono dėsniu.

Eksperimentinė fizika Lietuvoje 

Lietuvoje 1752 m. Vilniaus universitete pradėjo veikti pirmasis fizikos kabinetas, o žymesnieji Lietuvos bajorai Mykolas Oginskis, Mikalojus Radvila ir Antanas Tyzenhauzas įsirengė fizikos kabinetus ir savo dvaruose. Vėliau prie eksperimentinės fizikos plėtros Lietuvoje daug prisidėjo mokslininkai Povilas Brazdžiūnas (1897–1986), Kazimieras Baršauskas (1904–1964) ir kt.

Dabartiniai eksperimentai 

 Reliatyvistinis sunkiųjų jonų greitintuvas, kuris sudaužia sunkiuosius jonus, tokius kaip aukso jonai ir protonus. Jis yra Brukhaveno nacionalinėje laboratorijoje, on Longailende, JAV.
 HERA, kuri sudaužia elektronus arba pozitronus su fotonais. Yra dalis DESY, Hamburgas, Vokietija.
 LHC arba Didysis hadronų greitintuvas, kuris buvo užbaigtas statyti 2008 m. Savo veiksmus jis pradėjo tais pačiais metais, tačiau buvo išjungtas remontui iki 2009 m. vasaros.
 Džeimso Vebo kosminis teleskopas ( – Džeimso Vebo kosminis teleskopas), kurį planuojama pakelti 2013 m. Jis bus Hubble teleskopo pasekėjas, stebės dangų infraraudonoje elektromagnetinių bangų diapazone. JWST tikslai yra suprasti pradinius visatos etapus, galaktikų formavimąsi, taip pat planetų ir gyvybės atsiradimą.

Garsiausi eksperimentai 
 Aliejaus lašo eksperimentas
 Dvigubo plyšio eksperimentas
 Fuko švytuoklė
 Kavendišo eksperimentas
 Maikelsono-Morlio eksperimentas
 Šterno-Gerlacho eksperimentas

Eksperimentų metodikos 

 Kristalografija
 Spektroskopija

Garsiausi fizikai eksperimentatoriai 
 Abū Rayhān al-Bīrūnī (973–1043)
 Al-Khazini (fl. 1115–1130)
 Albertas Abrahamas Maikelsonas (1852–1931)
 Alhacen (965–1039)
 Antuanas Anri Bekerelis (1852–1908)
 Carl David Anderson (1905–1991)
 Chandrasekhara Venkata Raman (1888–1970)
 Charles Drummond Ellis (1895–1980)
 Klintonas Džozefas Deivisonas (1881–1958)
 Džozefas Džonas Tomsonas (1856–1940)
 Enrikas Fermis (1901–1954)
 Ernest Orlando Lawrence (1901–1958)
 Ernestas Rezerfordas (1871–1937)
 Ernstas Machas (1838–1916)
 Galilėjus (1564–1642)
 Gerd Binnig (1947–Present)
 Izaokas Niutonas (1643–1727)
 Jagadish Chandra Bose (1858–1937)
 James Chadwick (1891–1974)
 John Bardeen (1908–1991)
 John Cockcroft (1897–1967)
 John William Strutt (3rd Baron Rayleigh) (1842–1919)
 Karl Ferdinand Braun (1850–1918)
 Maiklas Faradėjus (1791–1867)
 Marija Kiuri (1867–1934)
 Max von Laue (1879–1960)
 Nicolaas Bloembergen (1920–Present)
 Nikola Tesla (1856–1943)
 Ovenas Čemberlenas (1920–2006)
 Patrick Blackett (Baron Blackett) (1897–1974)
 Pavelas Čerenkovas (1904–1990)
 Robert Andrews Millikan (1868–1953)
 Stivenas Ču (1948–Present)
 Ukichiro Nakaya (1900–1962)
 Walter Houser Brattain (1902–1987)
 Wilhelm Conrad Röntgen (1845–1923)
 William Bradford Shockley (1910–1989)
 William Henry Bragg (1862–1942)
 William Lawrence Bragg (1890–1971)

Šaltiniai 

Eksperimentinė fizika