Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatas

Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatas - tai kasmet vykstančios šachmatų uždavinių ir etiudų sprendimo varžybos, kurias organizuoja Lietuvos Šachmatų kompozitorių sąjunga.

Istorija
Tarpukario  Lietuvoje  V. Mikėnas, Lietuvos aide  1931 m. gruodžio mėn., pateikęs penkis uždavinius, paskelbė jų sprendimo konkursą ir susilaukė pasisekimo – dalyvavo 171 sprendėjas. Trisdešimt septyni iš jų teisingai išsprendė visus šachmatų uždavinius. Pagal išlikusius duomenis galima laikyti, kad tai buvo vienas pirmųjų šachmatų uždavinių sprendimo konkursų Lietuvoje.

Pokario Lietuvoje, populiarinant šachmatus didelį darbą   nuveikė V. Mikėnas, I. Vistaneckis, J. Stankūnas,  tuometinėje spaudoje vedamuose šachmatų skyreliuose.   V. Mikėnas Komjaunimo tiesos laikraščio, Švyturio žurnalo šachmatų skyreliuose reguliariai organizuodavo neakivaizdinius šachmatų uždavinių sprendimo konkursus. Jie turėjo pasisekimą: sprendėjų  tarpe. Jų skaičius siekdavo iki 300-350. Panašiai dalyvių būdavo ir I. Vistaneckio vedamuose  konkursuose Jaunimo gretų žurnale bei Valstiečių laikraštyje.  

1972 m. įsteigus  Respublikinę šachmatų  kompozicijos komisiją prie Šachmatų federacijos  kompozicijos entuziastai: B. Gelpernas, E. Bachvalovas, G. Miškinis, bendradarbiaudami su laikraščių redakcijomis rengdavo neakivaizdines Lietuvos šachmatų uždavinių sprendimo pirmenybes. 

Pasaulyje pradėjus plisti naujai šachmatų varžybų formai, akivaizdinėms šachmatų uždavinių ir etiudų sprendimo varžyboms, nuo 1978 m., jos pradėtos rengti ir Lietuvoje. 

Naujosios varžybos pritraukė Lietuvos tuometinių šachmatų uždavinių sprendėjų elitą, įvairių neakivaizdinių uždavinių sprendimo konkursų prizininkus. Pirmuoju Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionu tapo Mečislovas Rimkus, sidabrą iškovojo Eugenijus Bachvalovas, o bronzą - M. Zasaitis.

Organizatorius
 Nuo 1972 iki 1990 m.Lietuvos SSR šachmatų federacijos šachmatų kompozicijos komisija.
 Nuo 1991 m. iki 1998 m. Lietuvos šachmatų federacijos šachmatų kompozicijos komisija.
 Nuo 1998 m. Lietuvos šachmatų kompozitorių Sąjunga

Čempionato tvarka
Pradžioje Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo varžybos  vyko pagal FIDE Šachmatų kompozicijų komisijos nustatyta  tvarką - dvi dienas: kiekvieną sprendžiant, nustatytą  uždavinių ar etiudų skaičių. Sprendimo laikas kiekviename ture ribotas. Nugalėtoją lemdavo ne tik už teisingus sprendinius surinkti balai. Esant lygiam surinktų balų skaičiui, pirmenybė  teikiama tam, kuris sugaišdavo mažiau laiko..

 1-as turas – 3 dviejų ėjimų tiesioginio mato uždaviniai. Sprendimui skirta laiko - 20 min.
 2-as turas – 2-3 trijų ėjimų  tiesioginio mato uždaviniai. Sprendimui - 60 min.
 3-ias turas –3 etiudai. Sprendimo laikas 100 min.
 4-as turas – 3 sutarto mato  uždaviniai. Sprendimui - 50 min.
 5-as turas –3 daugelio ėjimų  uždaviniai. Sprendimo laikas 80 min.
 6-as turas –3 atvirkščio mato uždaviniai. Sprendimui - 50 min.
Nuo 2006 m. pradėjus rengti atvirajį Lietuvos čempionatą, jis vyksta pagal kitokią tvarką. Jame yra du turai (po 90 min.), kiekviename po 6   uždavinius: #2, #3, etiudas, h#, #n, s#. 

Nuo 2016 m. bandyta uždavinių skaičių padidinti iki 7, pridedant pasakiškosios kompozicijos uždavinį, pav.,h# Madrasi, arba kitą; . 2016 m. ir 2017 m. čempionatai jau vyko su pasakiškaisiais uždaviniais, bet 2018 m. čempionatas - be jų.

Turas
Turo užduotys diagramų forma pateikiamos ant popieriaus lapų, kurie išdalinami kiekvienam dalyviui. Sprendimą dalyviai užrašo ant to paties lapo: šalia užduoties. Jis rašomas sprendimui skirto laiko metu algebrine notacija:
 mato 2 ėjimais uždaviniuose užtenka nurodyti tik pirmąjį ėjimą; 
 mato 3 ėjimais ir mato „n“ ėjimų uždaviniuose – visus baltųjų ir juodųjų ėjimus, išskyrus paskutinius;
 etiuduose sprendimas turi būti pilnas (iki akivaizdžių teorinių lygiųjų ar laimėjimo);
 sutarto mato uždaviniuose sprendimas turi būti pilnas;
 atvirkščio mato uždaviniuose –visus baltųjų ir juodųjų ėjimus, išskyrus matuojantį ėjimą.
Sprendėjas gali naudotis vienu ar keliais šachmatų komplektais. Neleidžiama naudotis elektroninėmis ir technologinėmis priemonėmis, kurios galėtų padėti išspręsti uždavinius.

Sprendimų vertinimas
Per varžybas dalyviams pateikiama spręsti visą eilę, skirtingų tipų, šachmatų kompozicijų. Už kiekvienos,  jei išsitenka galvojimui  skirto laiko  ribose,  teisingą sprendimą, priklausomai nuo atsakymo išsamumo, dalyviai gauna tam tikrą balų kiekį. 

Pasibaigus varžyboms jie sumuojami. Kas surenka daugiausiai balų, tas tampa nugalėtoju. Surinkus po lygiai balų, aukštesnę vietą užima dalyvis, sprendimui sunaudojęs mažiau laiko.

Už pilną užduoties sprendimą skiriami 5 (penki) balai. Nepilnas sprendimas vertinamas mažiau. Neteisingi ar neužbaigti variantai, vertinami nuliu balų. Jeigu sprendimų parašyta daugiau negu pagal sąlyga reikalaujama ir bent vienas iš jų yra neteisingas, tai sprendėjas už uždavinį gauna nulį balų. 

Jeigu gynybos variantų nurodoma daugiau nei vienas (ar daugiau nei viena grėsmė) ir bent vienas iš jų yra neteisingas, tai sprendėjas už variantą (grėsmę) gauna nulį balų.

Lietuvos čempionatai  
Lietuvos čempionatai nuo 1978 m.iki 2006 m. buvo uždari: dalyvaudavo tik Lietuvos sprendėjai. Nuo 2006 m. čempionatai tapo atviri. Į juos kviečiami dalyvauti ir kitų šalių sprendėjai.  Jie nekonkuruoja dėl Lietuvos čempionato medalių, bet dėl aukštesnės vietos turnyro lentelėje, prizų, balų, kurie pakeltų jų kaip sprendėjo reitingus ir t. t. Dėl medalių pagal savo, surinktus balus, varžosi tik Lietuvos sprendėjai.  

Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatai ir jų medalininkai.

Atvirojo Lietuvos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionato prizininkai

Šaltiniai

Išorinės nuorodos 

 Šachmatija

Šachmatų kompozicijų varžybos

Lietuvos šachmatų čempionatai