Pasaulio paveldo komitetas

Pasaulio paveldo komitetas – komitetas, atrenkantis objektus UNESCO pasaulio paveldo sąrašui (Pasaulio paveldo sąrašą ir Pasaulio paveldo, kuriam gresia pavojus, sąrašą), apibrėžia Pasaulio paveldo fondo naudojimą ir skiria finansinę pagalbą valstybių, Konvencijos šalių, prašymu. Jį sudaro atstovai iš 21 šalių narių, kuriuos renka Generalinė valstybių narių asamblėja ketverių metų kadencijai. Šios šalys balsuoja dėl sprendimų ir pasiūlymų, susijusių su Pasaulio paveldo konvencija ir Pasaulio paveldo sąrašu.

Remiantis Pasaulio paveldo konvencija, komiteto nario kadencija trunka šešerius metus. Nepaisant to, daugelis šios Konvencijos šalių savanoriškai apriboja savo kadenciją iki ketverių metų tam, kad kitos Konvencijai priklausančios valstybės turėtų galimybę būti išrinktos į komitetą. Visi nariai, išrinkti 2005 m. vykusiojoje 15-ojoje Generalinėje asamblėjoje, savo noru nusprendė sutrumpinti savo kadenciją nuo šešerių iki ketverių metų.

Pasaulio paveldo komiteto svarstymams padeda trys patariamieji organai – Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija, Tarptautinė paminklų ir paminklinių vietovių taryba ir Tarptautinis kultūros paveldo apsaugos ir restauravimo tyrimo centras.

Sesijos 
Pasaulio paveldo komitetas renkasi kartą per metus į eilinę sesiją, kad aptartų esamų Pasaulio paveldo vietų tvarkymą ir priimtų šalių kandidatūras. Neeiliniai susirinkimai gali būti šaukiami dviejų trečdalių valstybės narių prašymu. Posėdžiai vyksta Pasaulio paveldo komiteto valstybių narių teritorijoje jų kvietimu. Atrankos metu atsižvelgiama į rotaciją tarp regionų ir kultūrų, o kitos sesijos vietą kiekvienos sesijos pabaigoje parenka komitetas.

Biuras 
Kiekvienos eilinės sesijos pabaigoje komitetas išrenka pirmininką, penkis pirmininko pavaduotojus ir reporterį iš tų narių, kurių kadencija tęsis kitą sesiją. Pirmininkas ir penki jo pavaduotojai vadinami biuru, o jų atstovai yra atsakingi už Pasaulio paveldo komiteto darbo koordinavimą, įskaitant darbo susitikimų tvarkos nustatymą.

Balsavimas 
Kiekviena Pasaulio paveldo komiteto narė turi vieną balsą. Sprendimams priimti reikalinga paprasta balsų dauguma, o susilaikiusieji laikomi nebalsuojančiais. Balsuojama pakeliant ranką, nebent slapto balsavimo prašo pirmininkas arba bent dvi valstybės narės.

Nariai 
Dabartiniai UNESCO Pasaulio paveldo komiteto nariai

Kritika 
Teigiama, kad vis didėjantis Pasaulio paveldo komiteto sprendimų politizavimas kertasi su paveldo išsaugojimo tikslais, įskaitant naujas nominacijas Pasaulio paveldo sąrašui ir Pasaulio paveldo, kuriam gresia pavojus, sąrašui. 2010 m. komiteto narės šalys, įskaitant Vengriją, Šveicariją ir Zimbabvę, pateikė oficialų protestą prieš tokį politizavimą.

Išorės auditas, kurio paprašė Pasaulio paveldo komitetas dėl Pasaulio paveldo sąrašo pasaulinės strategijos, 2011 m. padarė išvadą, kad sprendimų politinis pobūdis iš tiesų turėjo įtakos sprendimams. Audito išvadose pastebima, kad nepaisant Pasaulio paveldo konvencijos 9 straipsnio, tarp komiteto atstovų padaugėjo diplomatų ir sumažėjo ekspertų bei nustatė, kad patariamųjų institucijų nuomonės dažnai skiriasi nuo Pasaulio paveldo komiteto sprendimų.

2016 m. Izraelis atšaukė savo ambasadorių UNESCO po to, kai Pasaulio paveldo komitetas slaptame balsavime priėmė rezoliuciją, kurioje viena iš švenčiausių Jeruzalės vietų – Šventyklos kalnas – buvo paminėta tik kaip „musulmonų šventoji garbinimo vieta“, nenurodžius, kad ši vieta šventa ir žydams bei krikščionims.

Taip pat skaitykite 
 Pasaulio paveldo sąrašas

Išnašos 

UNESCO