Zoltán Kodály

Zoltán Kodály (1882 m. gruodžio 16 d. – 1967 m. kovo 6 d.) buvo vengrų kompozitorius, etnomuzikologas, muzikos pedagogas, kalbininkas ir filosofas . Jis tarptautiniu mastu gerai žinomas kaip Kodálio muzikinio ugdymo metodo kūrėjas.

Gyvenimas 
Gimęs Kečkemete, Vengrijoje, Kodális vaikystėje išmoko groti smuiku . 1900 m. įstojo į Budapešto universiteto Kalbų katedrą ir tuo pat metu pateko į Hanso von Kösslerio kompozicijos klasę Karališkojoje Vengrijos muzikos akademijoje. Baigęs mokslus, metus studijavo Paryžiuje.

1905 m. jis lankėsi atokiuose kaimuose rinkti dainų ir įrašyti jas į fonografo cilindrus . 1906 m. jis parašė disertaciją apie vengrų liaudies dainą „Strofinė konstrukcija vengrų liaudies dainoje“. Maždaug tuo metu Kodális susitiko su kolega kompozitoriumi ir tėvynainiu Bélu Bartóku, kurį supažindino su kai kuriais liaudies dainų rinkimo metodais. Jiedu tapo viso gyvenimo draugais.

Articles with hAudio microformats
Kodály iki 1923 m. nesulaukė didžiulės sėkmės. Tai buvo metai, kai vienas žinomiausių jo kūrinių Psalmus Hungaricus pirmą kartą buvo atliktas koncerte, skirtame Budos ir Pešto sąjungos penkiasdešimtmečiui paminėti (ta pačia proga įvyko Bartóko šokio siuitos premjera).

1958 m. lapkritį, po 48 santuokos metų, mirė pirmoji Kodály žmona Emma. 1959 m. gruodį Kodály vedė Sarolta Péczely. Mirė 1967 m., būdamas 84 metų Budapešte . 

1966 m. Kodály gastroliavo JAV ir skaitė specialią paskaitą Stanfordo universitete, kur jam dalyvaujant buvo atliekama dalis jo muzikos.