Kruopių laisvamanių kapinės

Kruopių laisvamanių kapinės – senosios laisvamanių kapinės, esančios Kruopių miestelyje, Akmenės rajone, prie kelio . Kapinės įrašytos į į Kultūros vertybių registrą. Stovi vartai su mūriniais, tinkuotais stulpais ir metalinėmis ažūrinėmis varčiomis. Gyvatvore apjuostoje teritorijoje yra išlikę 8 kapai, antkapinių paminklų fragmentų, betoninių kapų apvadų, kauburėlių.

Istorija 

Laisvamanių etinės kultūros draugija, atsižvelgdama į tai, kad mirusių netikinčių parapijiečių kunigai nenorėdavo įsileisti į katalikų kapines, Lietuvoje ėmėsi steigti savo kapines. Kruopių valsčiaus inteligentijos, ūkininkų atstovus vienijo laisvamanių idėjas propagavęs „Kultūros būrelis“. Jo narių dėka kapinės įsikūrė 1926 m., kai žemę joms skyrė Kruopių dvaro savininkas Juozas Liekis. Dvarininkas pasirūpino jų aptvėrimu, pastatė puošnius vartus. Kapinės iškilmingai atidarytos dalyvaujant žymiems to meto visuomenės veikėjams 1926 m. rugsėjo 1 d., sekmadienį. Iškilmėms vadovavo Jonas Šliūpas, savo kalboje pažymėjęs šių kapinių reikšmę ir nurodęs, kad jose bus palaidota daug kovotojų už lietuvių sąžinės laisvę. Kalbas pasakė Jonas Ilgūnas, Jonas Kairiūkštis, Mikalojus Kuprevičius, Kostas Korsakas.

Kruopiuose atsiradus laisvamanių kapinėms, netrūko įtampos vietos kunigų ir laisvamanių tarpusavio santykiuose. Mirus dvarininko J. Liekio sūnui, tėvas pageidavo, kad jo sūnui amžino poilsio vieta būtų laisvamanių kapinėse. Kai kurie giminės ir Kruopių klebonas užprotestavo, esą „bedievio“ sūnus buvęs pakrikštytas, tad pastarasis galų gale buvo palaidotas parapijos katalikiškose kapinėse su bažnytinėmis apeigomis.

Pirmasis šiose laisvamanių kapinėse buvo palaidotas veterinarijos gydytojas iš Žagarės J. Luobikis. Kapinėse yra gydytojo, tautosakininko Mikalojaus Kuprevičiaus (1864–1932) kapas. Jose po mirties atgulė ir buvęs dvarininkas Juozas Liekis (1887-1955).

Šaltiniai 

Akmenės rajono paveldas
Lietuvos kapinės
Kruopiai