NATO valstybės narės

Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO), tarptautinį karinį aljansą, sudaro 31 Europos ir Šiaurės Amerikos valstybė. NATO įkurta pagal Šiaurės Atlanto sutartį, pasirašytą 1949 m. balandžio 4 d. Vašingtone. Sutarties 5 straipsnis numato, kad vienos iš valstybių narių ginkluotas užpuolimas būtų laikomas jų visų užpuolimu, ir todėl kiekviena iš jų turėtų padėti užpultai valstybei, prireikus pasitelkdamos ginkluotąsias pajėgas. Sutarties 6 straipsnis apriboja 5 straipsnio taikymo sritį: teritorijos Europoje ar Šiaurės Amerikoje, Prancūzijos Alžyras, visa Turkijos teritorija, salos į šiaurę nuo Vėžio atogrąžos. Išpuolis prieš Havajus, Puerto Riką, Prancūzijos Gvianą, Seutą ar Melilją nesukeltų atsako pagal 5 straipsnį.

Iš 31 NATO narės 29 yra Europoje, 2 – Šiaurės Amerikoje. 1994–1997 m. buvo sukurti platesni regioninio bendradarbiavimo forumai tarp NATO ir jos kaimynių: Partnerystė taikos labui, Viduržemio dialogo iniciatyva ir Euroatlantinės partnerystės taryba.

Visos narės turi ginkluotąsias pajėgas, išskyrus Islandiją, kuri neturi reguliariosios kariuomenės (tačiau joje yra pakrančių apsauga ir nedidelis civilių specialistų padalinys NATO operacijoms). Trys NATO narės yra branduolinės valstybės: Prancūzija, Jungtinė Karalystė ir JAV. NATO įsteigė 12 valstybių. Trys valstybės prisijungė 1952–1955 m., dar viena – 1982 m. Po Šaltojo karo prie NATO prisijungė dar 15 valstybių.

NATO šiuo metu pripažįsta Bosniją ir Hercegoviną, Sakartvelą, Švediją ir Ukrainą narystės siekiančiomis valstybėmis.

Valstybės steigėjos ir plėtra 
NATO įkurta 1949 m. balandžio 4 d., pasirašius Šiaurės Atlanto sutartį. 12 Aljanso steigėjų: Belgija, Kanada, Danija, Prancūzija, Islandija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Jungtinė Karalystė ir JAV.

Šiuo metu Aljansą sudaro 31 valstybė. Šaltojo karo metais, be 12 šalių steigėjų, prisijungė keturios naujos narės: Graikija ir Turkija (1952), Vakarų Vokietija (1955) ir Ispanija (1982). 1990 m., susivienijus Vokietijai, buvusios Rytų Vokietijos teritorija tapo NATO dalimi. Pasibaigus Šaltajam karui, NATO išsiplėtė: prie jos prisijungė Čekija, Vengrija ir Lenkija (1999), Bulgarija, Estija, Latvija, Lietuva, Rumunija, Slovakija ir Slovėnija (2004), Albanija ir Kroatija (2009), Juodkalnija (2017), Šiaurės Makedonija (2020) ir Suomija (2023). Visos po 1990 m. į NATO įstojusios valstybės priklausė Varšuvos sutarties organizacijai (VSO), arba buvusiai Jugoslavijai (išskyrus Suomiją). Nė viena valstybė neišstojo iš NATO nuo jos įkūrimo.

Dabartinis NATO valstybių užimamas plotas siekia 27 131 087 km2.

Narystės siekiai 
Keturios valstybės yra oficialiai informavusios NATO apie savo narystės siekius: Bosnija ir Hercegovina, Sakartvelas, Švedija ir Ukraina.
 NATO narės 2008 m. Bukarešto viršūnių susitikime susitarė, kad Sakartvelas ir Ukraina „ateityje taps NATO narėmis“.
 2010 m. balandį NATO pakvietė Bosniją ir Hercegoviną prisijungti prie Narystės veiksmų plano (MAP).
 2022 m. gegužę Suomija ir Švedija vienu metu pateikė oficialius prašymus tapti NATO narėmis. Suomija tapo nare 2023 m. balandžio 4 d.

Valstybių narių sąrašas 
Dabartinės NATO valstybės narės:

Karinis personalas

Karinės išlaidos 
JAV išlaidos gynybai yra daugiau nei dvigubai didesnės nei visų kitų NATO narių kartu paėmus.

Pastabos

Šaltiniai 

NATO narės
NATO