Karachodžos karalystė

{{Infolentelė buvusi valstybė
|_noautocat = yes
|vietinis pavadinimas = 
|ilgas pavadinimas = Karachodžos karalystė
|paprastas_pav  = 
|žemynas    = Azija
|kilm = 
|regionas       = Rytų Turkestanas
|šalis          = Kinija
|image_map  = 
|image_map_caption  = 
|statusas       = Karakitajų vasalė (XII a. II pusė)Mongolų imperijos vasalė (1209–1335)
|era            = Viduramžiai
|valdymo_forma    = Monarchija
|year_start   = 856
|year_end     = 1335
|year_exile_start = 
|date_start   = 
|date_end     = 
|event_start  = Uigūrų migracija į Turfano įdubą
|event_end    = Nukariavo Čagatajaus chanatas
|p1           = Uigūrų kaganatas
|vėliava_p1      = 
|s1           = Čagatajaus chanatas
|vėliava_s1      = 
|image_coat   = 
|simbolio_tipas  
|herbas       = 
|image_flag   = 
|vėliavos_tipas    = 
|vėliava         = 
|nacionalinis_devizas   = 
|valstybinis_himnas  = 
|sostinė          = Karachodža, Bešbalikas
|sostinė_tremtyje   = 
|valstybinės kalbos = uigūrų kalba
|valiuta        = 
|valdovo_titulas = Idikutai
|valdymo_metai1  = 856-? (pirmasis)
|valdovas1       = Ulug Tengrida
|valdymo_metai2  = iki 1335 (paskutinis)
|valdovas2       = Esen Buka
}}
Karachodžos karalystė, dar vadinta Kočio karalyste – valstybė, egzistavusi IX–XIV a. Turfano įduboje ir teritorijose aplink ją.

Karalystė pavadinimą gavo nuo pagrindinio miesto Karachodžos (senovės Gaočangas), kuris dar buvo vadinamas ir Kočio (Qocho). Ji dar žinoma ir tokiais pavadinimais kaip Turfano uigūrų karalystė, Tianšanio uigūrų karalystė, Idikutų karalystė. Tuometiniuose kinų šaltiniuose valstybė vadinta Veivuer (), mongolai ją žinojo kaip Uihur. Pastarieji pavadinimai davė pradžią uigūrų etnonimui.

 Istorija 

Kuomet Uigūrų kaganatą nusiaubė Jenisiejaus kirgizai ir 847 m. įkūrė Mongolų stepėje Kirgizų kaganatą, dalis uigūrų diduomenės masiškai migravo į kirgizų nekontroliuojamas teritorijas pietuose. Viena uigūrų grupė įsikūrė Turfano įduboje ir aplinkinėse teritorijose Tianšanio kalnuose, pietinėje Džungarijoje (su svarbiausiu miestu Bešbaliku) bei šiaurės rytų Altišahre (su svarbiausiu miestu Janči).

Pirmuoju valstybės kaganu tapo Ulug Tengrida, kilęs iš Uigūrų kaganų giminės. 856 m. jis gavo kagano titulą iš Tangų imperatoriaus. Vėlesnieji valstybės valdovai atsisakė tradicinio tiurkiško kaganų titulo, ir vietoj jo pasirinko unikalų idikuto (Īdīqūt'') titulą. Karalystė klestėjo ekonomiškai prekybinio Šilko kelio dėka. Šiuo keliu į valstybę plūdo ir klestėjo Vidurinės Azijos kultūra.

XII a. II pusėje Idikutų valstybė pateko į Karakitajų chanato valdžią, tapdama jo vasale. 1211 m. Karakitajus užkariavus Mongolų imperijai, Karachodžos karalystė išlaikė autonomiją, tapdama mongolų vasale. Idikutai valdė toliau. Jie išsikovojo didelę pagarbą imperijoje, o uigūrai užėmė svarbius postus imperijos visuomenėje. Maždaug tada karalystės užimtas teritorijas pradėta vadinti Uigūristanu.

Po Mongolų imperijos padalinimo Karachodžos valstybė perėjo Čagatajaus ulusui. 1346 m. uluse prasidėjus vidaus krizei, Karachodžos idikutai trumpam tapo nepriklausomi. Apie 1390 m. karalystę nukariavo ir galutinai panaikino Mogulistanas.

Kultūra 

Uigūrų karalystėje klestėjo Vidurinės Azijos kultūra. Svarbiausios religijos buvo valstybės remiamas manicheizmas ir budizmas. Čia jie pasiekė didžiausią suklestėjimą, o valstybė savo kultūra pranoko kitas tuometines uigūrų karalystes. To liudininkai – klestintis Karachodžos miestas, Bezekliko Tūkstančio Budų urvai su puikia sienų tapyba.

Valstybė buvo labai daugiaetniška, nes čia be etninių uigūrų gyveno haniai, sogdai ir kitos etninės grupės. Senajai uigūrų kalbai rašyti naudotas uigūrų raštas.

Žinomų idikutų sąrašas 

 Bokut，?864–874?
 Il Bilga Tengri ilig ~954
 Arslan Bilga Tengri ilig ~981, 984
 Bugu Bilga Tengri ilig ~996–1007
 Alp Arsla Qutlugh Kul Bilga Tengri Qan ~1007–1019/24
 Kul Bilga Tengri kan 1019/24
 Tengri Bugu il Bilga Arslan Tengri Uighur Tarkan 1068
 Bilga 1123
 Mongolų vasalai:
 ??? 1229
 Barchuq-Art iduqqut 1229–1241
 Kesmez 1242–1246
 Salindi Tigin ?–1253
 Ogrunch Tigin 1253–1257
 Mamuraq Tigin 1257–1265
 Qosqar Tigin 1266–1280
 Neguril Tigin 1280–1318
 Tamir Buqa 1322–1330
 Senggi 1330–1332
 Taipindu 1332–1352

Rytų Turkestano istorija
Uigūrų valstybės