Salio jūros mūšis

Salio jūros mūšis – mūšis, vykęs 1609 m. kovo 23–24 d. Salacgryvos uoste, dab. Latvijos teritorijoje.

Priežastys 
Salacgryva buvo vienas iš atraminių Švedijos armijos tiekimo punktų kare dėl Infliantų. 

1609 m. vasario 28–kovo 2 d. Jonas Karolis Chodkevičius dabartinės Estijos pietvakarinėje dalyje sėkmingai atsiėmė Pernu, kur iš švedų perėmė du prekybinius laivus ir keletą mažesnių barkų (tristiebių burlaivių).

Mūšio eiga 
Palikęs 200 karių įgulą saugoti Pernu, LDK didysis etmonas iš užgrobtų laivų suformavo flotilę, kurią apginklavo Pernu tvirtovės patrankomis ir laivais pėstininkus išplukdė link Salacgryvos. Uosto prieigose buvo parengti du (kituose šaltiniuose – keturi) branderiai (padegamieji laivai).

Kovo 23 d. naktį branderiai, pasinaudoję palankiu vėju nuo jūros, įplaukė į Salacgryvos įlanką. Juos vairavo etmono pasamdyti vietiniai Livonijos jūreiviai tiesiai į reide susispietusius švedų laivus, saugomus nieko nesitikinčios sargybos.

Tuo metu dreife laukė etmono sudarytos flotilės kariniai laivai ir barkai. Pirmieji turėjo pasitikti priešus ugnimi, o iš barkų etmono pėstininkai turėjo abordažu užgrobti bandančius prasiveržti priešo laivus. 

Du švedų karo laivai buvo sėkmingai padegti ir paskendo čia pat, o likę sugebėjo prasiveržti į jūrą.

Pasekmės 
Salacgryvos uosto ir tvirtovės atsargos, įskaitant ginklus, amuniciją ir proviziją, atiteko LDK didžiajam etmonui. Rygos miesto, iki kurio buvo likę dar apie 100 km, blokada buvo sėkmingai nutraukta. Nuostolių didysis etmonas nepatyrė.

Šis mūšis - pirmas dokumentuotas atvejis, kai Baltijos jūroje panaudoti branderiai.

Nuorodos 
 „Jūros Salaspilio“ mūšis – pamiršta lietuvių laivyno pergalė
 Lietuvos karinio jūrų laivyno istorija ir Salacgryvos mūšis 1609 
 Salacgryvos jūriniam mūšiui – 400 metų 

ATR-Švedijos karo (1600–1629) mūšiai