Marijos Magdalenos (Šlapieji) vartai

Marijos Magdalenos (Šlapieji) vartai – buvos sudėtinė Vilniaus gynybinės sienos dalis. Šlapieji vartai stovėjo dabartinių Lauryno Stuokos–Gucevičiaus ir Universiteto gatvių sankryžoje. Pavadinimas „Šlapieji” kilo nuo ankstesnio gatvės, ėjusios nuo de Reusų rūmų iki centrinio telegrafo, pavadinimo. Gatvė vadinta „Šlapiąja“, nes čia buvusi žema, durpinga bei drėgna vieta. Kitą pavadinimą vartai gavo dėl netoliese stovėjusios Marijos koplyčios arba bažnytėlės, kuri buvo Vilniaus arkikatedros filija. Minėta bažnytėlė nugriauta, rekonstruojant miesto aikštę.

Vartų istorija 

Kada buvo pastatyti šie vartai, duomenų nėra, jie nebuvo numatyti Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Aleksandro 1503 m. privilegijoje, išleistoje Gardine.

Šlapieji vartai turėjo aukštą įvažiavimo arką, iš abiejų pusių arkos buvo įrengtos dvi šaudymo angos. Vartus dengė valminis stogas. Statinys buvo šiek tiek aukštesnis už miesto gynybinę sieną. 1601 m. Šlapieji vartai užversti rąstais kaip nebereikalingi.

1789 m. Šlapieji vartai sumūryti iš naujo. Šie vartai panaudoti gynybai 1794 m. sukilimo metu. 1799 m. buvo pasiūlyta Šlapiuosius vartus nugriauti. Jie nugriauti 1800–1803 m. laikotarpiu.

Šlapieji vartai pavaizduoti Pranciškaus Smuglevičiaus nutapytoje Vilniaus miesto Šiaurinės dalies panoramoje (1785 m.),   Juozo Kamarausko akvarelėje (1892 m.).

Nuorodos 

Vartai
Vilniaus senamiestis