Asogli

Asogli – istorinė gbe (eve) valstybė Vakarų Afrikoje, Vergų krante (dabartinės pietryčių Ganos teritorijoje) su centru Ho mieste. Jos gyventojai kalba atskiru eve kalbos dialektu ho.

Istorija 
Kaip ir dauguma eve valstybių Asogli buvo įkurta XVII a. migrantų iš seniausios jų valstybės – Notsės. Legendos pasakoja, kad Notsėje valdė ypač žiaurus valdovas Togbe Agorkolis, iš kurio priespaudos norėję pabėgti gyventojai gudrumu prasiskverbė pro storas miesto sienas. Jiems vadovavo Kakla. Pabėgėliai migravo į vakarus, kur pasiekė pirmąją įkurtą savo gyvenvietę Komedzralę. Čia jų vadas turėjo tris sūnus ir dukterį.

Kadangi Komedzralėje eve galiausiai išsekino žemę, Kaklos palikuonys išvedė savo grupes ieškoti derlingesnių vietų ir įkūrė 4 savo gyvenvietes, kurios sudaro karalystės tradicines teritorijas. Jauniausias sūnus Asoras įkūrė Ho gyvenvietę, kuri tapo naujosios karalystės sostine.

Asoglio valstybė buvo prijungta prie Vokietijos Togolando XIX a. pabaigoje, išlaikant jos tradicinę monarchiją. Po 1918 m. Ho miestas perėjo britams kaip Britų Togolendo dalis, o vėliau prijungtas prie Ganos.

Asoglio valdovų titulas yra agbogbomefia, o prieš vardus naudojamas pagarbus eve titulas togbe. Asoglis turi tradicinę vyriausybę, kurią sudaro 5 skyriai: Ahoe, Bankoe, Dome, Heve ir Hliha. Kiekvienas skyrius turi savo vadą, kuris savo ruožtu turiu savo tarybą, karo vadą asafofia ir jaunimo reikalų vadą sohefia. Agbogbomefia tiesiogiai vadovauja Bankoe skyriui.

Valdovų sąrašas 
 Togbe Afede I
 Togbe Ati Akporsor (Afede II)
 Togbe Afede Agbonyoe (Afede III)
 Togbe Afede IV
 Togbe Afede Korwu (Afede V)
 Togbe Afede Nkudze (Afede VI)
 Togbe Afede Adi (Afede VII)
 Togbe Afede Koko (Afede VIII)
 Togbe Afede Akpo (Afede IX)
 Togbe Afede Kwame (Afede X)
 iki 1904/05 Togbe Fia Kodzo Akpo (Afede XI)
 1905–1948 Togbe Aogbe Korsi (Afede XII)
 1952–2001 Togbe Afede Asor II (Afede XIII)
 2001–2003 Togbe Kasa III (regentas)
 nuo 2003 Togbe Afede XIV

Nuorodos 
 Anlo valdovų sąrašas
 Asogli valstybės tinklalapis 

Vergų kranto valstybės
Ganos istorija