Didieji Dargužiai

Didieji Dargužiai (, 1936–1938 m. Groß Darguschen, nuo 1938 m. Tanneck) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 11 km į šiaurės rytus nuo Lazdynų, Lietuvos pasienyje, prie Šešupės, Vieškalnių girios šiauriniame pakraštyje.

Istorija 

1540 m. minimas Jotijos (Jathia) kaimas su septyniais činšininkais. 1556 m. nuo jo atsiskyrė Vorder Jothia kaimas, kurį nuo 1580 m. pradėta vadinti Didžiaisiais Dargužiais. Kaimo pavadinimas kilo nuo vieno iš toje vietoje gyvenusių brolių Dargužių (Darguseit) pavardės. Po 1709–1710 m. maro kaimas išliko lietuviškas: 1736 m. Mažuosiuose Dargužiuose gyveno 7 lietuvių šeimos. (1728 m. minimi valstiečiai Petratis, Kutzkatis/Tutkatis, Isokatis, Kurrodatis/Kundrotatis, Lehnbahrt/Lehnardt, Matzatis, Isokait). 1785 m. Didieji Dargužiai buvo karališkųjų valstiečių kaimas, pasienio gyvenvietė su 7 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais), 1821 m. – kaimas su 29 gyventojais. 1854 m. Didžiuosiuose Dargužiuose buvo 8 gyvenamieji pastatai ir 70 gyventojų. 

Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Lazdynų seniūnijai, 1723–1818 m. – Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Vieškalnių valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Lazdynų evangelikų liuteronų parapijai. 1850 m. prie kaimo prijungta paveldimosios nuomos valda Löpacken, įkurta 1823 m. per 1709–1710 m. marą išmirusio 8 ūbų dydžio Danwethen kaimo vietoje. 1905 m. Didžiuosiuose Dargužiuose buvo 13 sodybų, 80 gyventojų, iš jų – 43 lietuviai (54 %).

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko, užaugo mišku. Nuo 2008 m. buvusio kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pilkalnio apskrities gyvenvietės