COVID-19 pandemija Lietuvoje

Apie kasdienę užsikrėtimų statistiką žr. :Šablonas:COVID-19 atvejai Lietuvoje.

COVID-19 pandemija Lietuvoje – šiuo metu besitęsiantis koronaviruso SARS-CoV-2 sukeltos ligos COVID-19 pasaulinės pandemijos išplitimas Lietuvos teritorijoje. Pirmasis COVID-19 atvejis Lietuvoje buvo patvirtintas 2020 m. vasario 28 d. Dėl pandemijos šalyje nuo vasario 26 d. paskelbta ekstremalioji situacija, o kovo 16 d. dviem savaitėms įvestas karantinas, kuris tesėsi iki birželio 17 d. Vasaros metu epidemiologinė situacija šalyje buvo rami, tačiau rudenį šalyje prasidėjus antrajai pandemijos bangai lapkričio 4 d. vėl buvo įvestas visuotinis karantinas, kuris tesėsi iki liepos 1 d.    2020 m. gruodžio 27 d. pradėtas Lietuvos gyventojų skiepijimas nuo COVID-19 ligos.

Pandemijos valdymas 
Už pandemijos valdymą atsakingu paskirtas Operacijų vadovas, kuriuo buvo Sveikatos apsaugos ministrai Aurelijus Veryga ir Arūnas Dulkys (paeiliui).

Už pandemijos statistikos rinkimą ir skelbimą pandemijos pradžioje buvo atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC), tačiau netrukus (nuo 2020 m. galo) šią funkciją perėmė Lietuvos statistikos departamentas (LSD).

Už SARS-CoV-2 viruso diagnostinių tyrimų laboratorijose organizavimą buvo atsakinga Nacionalinė visuomenės sveikatos priežiūros laboratorija (NVSPL), o už mėginių paėmimą ir logistiką buvo atsakingos savivaldybės.

Visuomenė apie pandemijos eigą informuojama kasdien atnaujinamose švieslentėse  bei "paros ataskaitoje" . Apie pandemijos valdymo priemones visuomenė buvo informuojama svetainėje https://koronastop.lrv.lt . Registracija diagnostiniam tyrimui, imunizacijos tyrimui bei skiepams vyko centralizuotai svetainėje https://1808.lt.

Įvykių seka

2020 m. 
2020 m. sausio 25 d. Vilniaus, Kauno ir Palangos oro uostų atvykimo salėse keliautojams informaciją apie koronavirusą pradėjo teikti Nacionalinio visuomenės sveikatos centro specialistai.

Vasario 26 d. dėl koronaviruso grėsmės Lietuvos vyriausybė šalyje paskelbė ekstremalią situaciją. Taip pat buvo nuspręsta steigti Valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centrą.

Vasario 28 d. Lietuvoje nustatytas pirmasis COVID-19 ligos atvejis. Tai 39 metų amžiaus moteris, atvykusi į Kauną po darbo kelionės į Veroną Šiaurės Italijoje. Ji buvo hospitalizuota Respublikinėje Šiaulių ligoninėje.

Kovas 

Kovo 10 d. buvo nustatyti du nauji COVID-19 ligos atvejai Kaune. Pacientai buvo pora grįžusi iš slidinėjimo kurorto Kortina d’Ampece, Šiaurės Italijoje.

Kovo 12 d. vyriausybės sprendimu dėl viruso prevencijos buvo paskelbti draudimai, dviem savaitėms stabdantys švietimo, kultūros, sporto ir laisvalaikio įstaigų veiklą, viešus renginius patalpų viduje bei renginius lauke, jeigu dalyvių skaičius viršija 100.

Kovo 13 d. buvo nustatyti trys nauji COVID-19 atvejai Lietuvoje – Ispanijos pilietė iš Madrido gyvenanti Vilniuje, moteris Klaipėdoje atvykusi iš Tenerifės, ir vyras Kaune, atvykęs iš Šiaurės Italijos.

Kovo 14 d. nustatyti dar trys COVID-19 ligos atvejai Lietuvoje. Vienas iš jų buvo studentas, grįžęs iš Danijos ir keliavęs autobusu iš Kauno į Vilnių ir Kretingą. Kitas iš jų buvo 31 metų vyras, grįžęs į Panevėžį iš Olandijos. Kovo 14 dieną taip pat buvo paskelbta apie pirmosios COVID-19 liga susirgusios Lietuvoje pacientės išgijimą.

Kovo 15 d. Lietuvoje nustatyti dar trys nauji COVID-19 ligos atvejai . Šios infekcijos, kaip ir kitos patvirtintos infekcijos iki šios dienos, įvyko užsienyje.

Kovo 16 d. nuo vidurnakčio Lietuvoje paskelbtas karantinas, kovo 26 d. pratęstas iki balandžio 13 d.:
 su tam tikromis išimtimis draudžiama užsieniečiams atvykti į Lietuvos Respubliką;
 su tam tikromis išimtimis draudžiama Lietuvos Respublikos piliečiams išvykti iš Lietuvos Respublikos;
 taikomi apribojimai ir papildomi reikalavimai tarpmiestiniam viešajam transportui;
 draudžiama kruiziniams laivams patekti į Klaipėdos jūrų uostą;
 draudžiami tiek uždarose erdvėse, tiek lauke organizuojami renginiai bei susibūrimai;
 ribojama viešojo sektoriaus institucijų veikla;
 stabdoma švietimo įstaigų veikla;
 draudžiamas kultūros, laisvalaikio, pramogų, sporto įstaigų lankymas ir fizinis lankytojų aptarnavimas;
 su tam tikromis išimtimis stabdoma parduotuvių veikla;
 draudžiamas nuteistųjų, suimtųjų lankymas;
ir kt.

Kovo 16 d. taip pat buvo nustatyti penki nauji ligos atvejai Lietuvoje. Visos šios infekcijos įvyko užsienyje.

Kovo 17 d. buvo nustatytas pirmasis sunkus COVID-19 ligos atvejis Lietuvoje. Tai buvo vyresnis, nei 60 metų, vyras, grįžęs į Panevėžį iš Pietų Afrikos per Stambulą, kurio gydymui reikėjo dirbtinės ventiliacijos. Be šio paciento, buvo nustatyti dar septyni ligos atvejai, kurių infekcijos įvyko užsienyje. Kovo 17 dieną buvo įrengti ir pradėti naudoti trys mobilieji COVID-19 patikros punktai – du Vilniuje ir vienas Kaune.

Kovo 18 d. buvo patvirtintas pirmasis ligos atvejis, kai infekcija įvyko Lietuvos teritorijoje. Be šio paciento, Lietuvoje nustatyti dar septyni COVID-19 ligos atvejai. Kovo 18 dieną taip pat prasidėjo kraujo mėginių testavimai Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Šiaulių ligoninių laboratorijose.

Kovo 19 d. buvo paskelbti dar du infekcijos, įvykusios Lietuvoje, atvejai. Vienas iš šių atvejų – gydytoja ir pirmoji COVID-19 ligos pacientė iš Ukmergės. Šią dieną Lietuvoje buvo nustatyta dar 12 ligos atvejų. Kovo 19-tąją Lietuvos vyriausybė sustiprino šalies masto karantiną – tarp kitų laikinų viešosios tvarkos pakeitimų, nuo šios dienos Lietuvos gyventojams buvo uždrausta lankytis viešose vietose didesnėmis, nei penkių žmonių, grupėmis.

Kovo 20 d. Lietuvoje įvyko pirmoji mirtis nuo COVID-19 komplikacijų. Mirusi pacientė buvo 83 metų moteris Ukmergėje. Šią dieną taip pat buvo nustatytas 21 naujas ligos atvejis.

Kovo 21 d. Raseinių rajono savivaldybė, Palangos miesto savivaldybė ir Marijampolės savivaldybė paskelbė apie pirmuosius atvejus savo regionuose. Iš viso, kovo 21 dieną Lietuvoje buvo nustatyta 30 COVID-19 ligos atvejų.

Kovo 22 d. anksti ryte patvirtintų COVID-19 ligos atvejų Lietuvoje skaičius peržengė 100. Jurbarko, Biržų, Radviliškio ir Vilkaviškio rajonų savivaldybės paskelbė apie pirmuosius atvejus savo regionuose. Iš viso šią dieną buvo nustatyti 44 nauji ligos atvejai. Dėl diagnostikos priemonių stygiaus, Kauno ir Klaipėdos mobiliuosiuose testavimo punktuose laikinai sustabdyta diagnostinė veikla, tačiau vėlai vakare Lietuvos kariuomenės Karinės oro pajėgos pristatė reagentus iš Belgijos ir mobilūs testavimo punktai tęsė savo veiklą.

Kovo 23 d. Alytaus ir Joniškio rajono savivaldybės paskelbė apie pirmuosius COVID-19 ligos atvejus savo regionuose. Vėlai vakare sveikatos apsaugos ministerija įpareigojo šalies savivaldybes skubos tvarka ir priverstinai savivaldybių patalpose nuo kovo 24 dienos izoliuoti dvi asmenų grupes – visus atvykusius į Lietuvą ir šalies gyventojus, kurie turi bet kokius COVID-19 ligai būdingus simptomus.

Kovo 24 d. Lietuvos vyriausybė karantino pagrindu pratęsė valstybės sienų kontrolės sugriežtinimus iki balandžio 12 dienos. Taip pat ji dar kartą sugriežtino karantino tvarką – tarp kitų tvarkos pakeitimų, gyventojams buvo rekomenduota naudoti veido kaukes ir uždrausta viešose vietose sudaryti didesnes, nei dviejų žmonių grupes, o parduotuvėms buvo liepta valdyti pirkėjų srautus. Šios dienos vakare buvo pranešta apie antrąją COVID-19 ligos mirtį. 90 metų amžiaus moteris mirė Vilniaus universiteto ligoninės Santaros Klinikose užsikrėtusi liga ligoninėje Ukmergėje. Be to, kovo 24 dieną ši liga buvo nustatyta aštuoniems NATO bataliono Lietuvoje kariams. Iš viso šią dieną COVID-19 liga buvo nustatyta 30-čiai pacientų ir patvirtinta viena nauja paciento mirtis. Šią dieną taip pat buvo atidaryti mobilieji COVID-19 testavimo punktai Šiauliuose, Alytuje, Marijampolėje ir Telšiuose.

Kovo 25 d. didžiosios tarpmiestinių autobusų kompanijos laikinai nutraukė savo autobusų reisus Lietuvoje dėl žemos kelionių paklausos. Šios dienos popietę Lietuvos vyriausybė pratęsė karantino padėtį iki balandžio 13 dienos. Taip pat ji priėmė sprendimą suburti ministro pirmininko Sauliaus Skvernelio vadovaujamą specialųjį situacijos valdymo komitetą, kuris padės vyriausybei valdyti ekstremaliąją padėtį. Šią dieną įvyko dar dvi mirtys nuo COVID-19, o liga patvirtinta 65 naujiems pacientams.

Kovo 27 d. buvo patvirtinta patvirtinta penktoji Lietuvos COVID-19 pandemijos mirtis. Šakių, Tauragės ir Mažeikių savivaldybės pranešė apie pirmuosius atvejus jų regionuose. Iš viso, kovo 27 dieną buvo paskelbta apie 46 naujus COVID-19 atvejus. Taip pat Tauragėje, Panevėžyje ir Utenoje buvo atidaryti nauji mobilieji COVID-19 patikros punktai, o Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija įpareigojo savivaldybes įrengti „karščiavimo klinikas“, kur taipogi būtų vykdoma patikra dėl pandemijos viruso.

Kovo 28 d. Lietuvoje įvyko šeštoji ir septintoji mirtys nuo COVID-19 ligos.

Kovo 29 d. Lietuvoje buvo patvirtinti 66 nauji COVID-19 atvejai.

Kovo 30 d. buvo patvirtintas 31 naujas atvejis. Paskelbta, kad Lietuvoje hospitalizuota 116 pacientų, kuriems nustatytas COVID-19, o 5 iš jų yra sunkios būklės. Likę žmonės, kuriems nustatyta COVID-19 liga, gydėsi namuose. Nepaisant to, kad šalies mokyklose nuotolinio ugdymo iš namų procesas prasidėjo su nesklandumais, Vyriausybė nusprendė nenutraukti mokslo metų anksčiau laiko. Vyriausybė taip pat paskelbė, jog užsakomieji skrydžiai skirti Lietuvos piliečių sugrįžimui iš užsienio šalių bus stabdomi nuo balandžio 3 dienos. Šią dieną Klaipėdos miesto meras pranešė apie 6 nuo COVID-19 pasveikusius Klaipėdos Universiteto Ligoninės pacientus. Todėl kovo 30 dieną pasveikusiųjų nuo ligos skaičius Lietuvoje išaugo iki 7.

Kovo 31 d. patvirtintų ligos atvejų skaičius Lietuvoje peržengė 500. Akmenės rajono savivaldybė pranešė apie pirmuosius atvejus savo regione. Po pietų, buvo paskelbta apie aštuntąją COVID-19 mirtį. Vilniuje miręs pacientas buvo 77 metų amžiaus vyras pervežtas iš Ukmergės ligoninės. Jis buvo vienas iš šešių taip į Vilniaus universiteto Santaros klinikas pervežtų COVID-19 sergančių pacientų po to, kai Ukmergės ligoninės slaugos skyriuje išplito SARS-CoV-2 infekcija. Be šių pacientų, iki kovo 31 dienos (imtinai) Ukmergės ligoninėje SARS-CoV-2 infekcija iš viso 28 medikams.

Balandis 
Balandžio 1 d. Lietuvos vyriausybė uždraudė eksportuoti medicininius įrenginius į šalis už Europos Sąjungos ribų.

Balandžio 2 d. buvo paskelbta, kad Lietuvoje COVID-19 liga nustatyta iš viso jau 108 medikams. Vilniaus Šeškinės poliklinika buvo uždaryta po to, kai joje diagnozuoti keturi ligos atvejai. Užkrečiamųjų ligų ir AIDS centro direktorius Saulius Čaplinskas pranešė, kad įtariama, jog 79% visų COVID-19 atvejų Lietuvoje gali būti nenustatyti. Vėliau šią dieną buvo paskelbta apie devintąją šios pandemijos mirtį.

Balandžio 3 d. Lietuvos karo policija pradėjo padėti policijai ir Lietuvos šaulių sąjungai patruliuoti gatves, siekiant užtikrinti gyventojų karantino taisyklių laikymąsį.

Balandžio 4 d. valstybės sienos su Baltarusija ir Rusija buvo uždarytos keleivių transportui. Nuo šios dienos, keleivių transportas per Lietuvos sienas vyko tik per du patikros punktus Lenkijos ir Latvijos pasieniuose. Vienintelės asmenų grupės, kuriems vis dar buvo leidžiama kirsti valstybės sieną šiuose punktuose, buvo grįžtantys Lietuvos piliečiai, per Lietuvą keliaujantys užsieniečiai, ir tie, kurie turi rezidavimo arba darbo leidimus Lietuvoje. Balandžio 4 dieną buvo pranešta apie dešimtąją ir vienuoliktąją COVID-19 ligos mirtis.

Balandžio 5 d. buvo pranešta apie dar dvi ligos mirtis. Šie asmenys buvo Šiaulių ir Merkinės gyventojai.

Balandžio 6 d. buvo paskelbta apie dar dvi mirtis ir vieną pasveikimą. Mirę pacientai buvo Panevėžio ir Marijampolės gyventojai. Šią dieną COVID-19 mirčių skaičius Lietuvoje pasiekė 15.

Balandžio 7 d. Seimas priėmė įstatymų pataisas, nuo šios dienos leidusias vyriausybei tiesiogiai valdyti būtinų prekių ir paslaugų kainas.

Balandžio 8 d. valstybės masto karantinas buvo pratęstas iki balandžio 27 dienos, buvo paskelbta apie naują viešosios tvarkos reikalavimą dėvėti apsaugines veido kaukes visose viešose erdvėse nuo balandžio 10 dienos. Lietuvos vyriausybė taip pat pranešė apie draudimą į visas gyvenvietes atvykti ne jų gyventojams, galiojusį per tuomet artėjusį Velykų savaitgalį.

Balandžio 9 d. Klaipėdoje buvo patvirtinta šešioliktoji mirtis nuo COVID-19 ligos.

Balandžio 10 d. Šiauliuose buvo patvirtinta septynioliktoji šios pandemijos mirtis. Šią dieną sveikatos apsaugos ministras Aurelijus Veryga spaudos konferencijoje pranešė apie dar penkias mirtis ir 33 pasveikimus.

Balandžio 11 d. Oficialus Lietuvoje patvirtintų COVID-19 ligos atvejų skaičius pasiekė vieną tūkstantį.

Balandžio 14 d. buvo paskelbta, kad 73% visų ligos atvejų Lietuvoje infekcijos įvyko šalies viduje, kad šalyje yra 40 aktyvių infekcijos židinių, ir jog tarp 62% ir 64% visų SARS-CoV-2 užsikrėtusių žmonių yra vyresni, nei 61 metų amžiaus.

Baladžio 15 d. buvo nuspręsta uždaryti Nemenčinės miestelį nuo balandžio 16 iki 30 dienos dėl ligos protrūkio vietiniame fabrike. Ministras pirmininkas Saulius Skvernelis pranešė, jog tik tie, kurie dirba ir gyvena Nemenčinėje galės atvykti į gyvenvietę. O išvykti iš miestelio bus leidžiama tik tiems, kurie dirba už jo ribų arba privalo išvykti dėl sveikatos priežasčių. Prekės ir toliau buvo pristatomos į Nemenčinę. Šią dieną Lietuvos vyriausybė taip pat paviešino keturių etapų karantino pabaigos planą, kurio pirmasis etapas įsigaliojo tą pačią dieną. Jo metu tam tikri verslai, įskaitant ne maisto pardavėjus ir parduotuves, kurios teikia konkrečiai įvardintas paslaugas, galėjo ir vėl atsidaryti visuomenei. Tokios parduotuvės privalėjo užtikrinti, kad klientai ir pirkėjai į jas galėtų patekti tiesiai iš gatvės, būtų aptarnaujami po vieną, nesusirinktų tankiau, nei vienas į 10 kvadratinių metrų, ir nebendrautų su parduotuvių personalu ilgiau, nei 20 minučių.

Balandžio 17 d. buvo paskelbta, kad profilaktiškai dėl ligos bus tiriami visi Nemenčinės gyventojai.

Balandžio 18 d. buvo nustatyti dar 90 COVID-19 ligos atvejų šalyje, iš kurių 52 atvejai buvo kilę iš Nemenčinės infekcijos židinio. Dalis likusių atvejų kilo iš naujo infekcijos židinio Klaipėdoje esančiuose palaikomosios slaugos namuose. Ten COVID-19 liga nustatyta 30 iš 38 pacientų ir dešimčiai iš 25 darbuotojų. Šis protrūkis buvo reikšmingas, kadangi per savaitę iki šios dienos Lietuvoje kasdien buvo diagnozuojami vidutiniškai tik 22,5 nauji ligos atvejai.

Balandžio 22 d. valstybės masto karantinas buvo pratęstas iki gegužės 11 dienos, ir vyriausybė pradėjo antrąjį karantino pabaigos plano etapą. Viešos lankytinos vietos, kaip apžvalgos takai ir bokštai, parkai, bei zologijos ir botanikos sodai, nuo šios dienos ir vėl galėjo atsidaryti. Pradėta vykdyti automobilių vairavimo ir aviacijos egzaminus.

Balandžio 23 d. buvo pirmoji diena, kai pagal antrąjį karantino pabaigos plano etapą buvo leista atsidaryti visiems pardavėjų verslams, įskaitant ir prekybos centrus, tačiau neįskaitant ne maisto turgaviečių.

Balandžio 27 d. buvo pirmoji diena, kai pagal antrąjį karantino pabaigos plano etapą savo veiklą įprastai tęsti galėjo grožio paslaugų teikėjai, bibliotekos, golfo bei teniso aikštynai, šaudyklos, vandens parkai, lauko kavinės, restauranai, bei barai.

Balandžio 29 d. pastebėtas naujas COVID-19 protrūkis Kartenos slaugos ligoninėje, kur nustatyti 23 ligos atvejai.

Balandžio 30 d. prasidėjo trečiasis karantino pabaigos plano etapas su daugeliu viešosios tvarkos pakeitimų. Pagal jį buvo nutrauktas reikalavimas dėvėti apsaugines kaukes viešose vietose, kurios nėra apgyvendintos, ir kuriose yra užtikrintas žmonių tankumas, mažesnis nei vienas asmuo per 20 metrų. Apsauginių kaukių nedėvėti taip pat leista vaikams iki 6 metų amžiaus, šeimoms, kurios važiuoja tuo pačiu automobiliu, ir sportininkams tam tikrose varžybose. Pagal karantino pabaigos planą pradėjo vykti tam tikri skrydžiai iš šalies, ne maisto turgavietėms vyriausybė leido įprastai tęsti veiklą, ne skubios sveikatos priežiūros įstaigos galėjo ir vėl atsidaryti, o šalies gyventojams leista užsiimti bet kokia pramogine ar sporto veikla viešose vietose. Įmonės ir vėl galėjo uždarose erdvėse teikti paslaugas, kurios trunka daugiau, nei 20 minučių. Galiausiai, vėl pradėjo vykti jūrininkų ir motociklų praktiniai vairavymo mokymai bei egzaminai. Šio plano etapo metu šalies gyventojai vis dar privalėjo užtikrinti, jog užsiimant bet kokia veikla atviroje erdvėje, jie būtų ne didesniu tankumu, kaip 10 kvadratinių metrų asmeniui.

Gegužė 
Gegužės 4 d. nuo šios dienos Lietuvos piliečiai galėjo netrukdomai keliauti iš šalies, jeigu jie galėjo argumentuoti, kad jų išvykimas neturės įtakos epidemiologinei situacijai šalies viduje.

Remiantis mokslinio tyrimo duomenimis, pirmos COVID-19 bangos metų asmens apsaugos (medicininės kaukės, pirštinės, respiratoriai, veido skydai, kombinezonai ir kt.) ir dezinfekcinių priemonių trūkumas buvo pagrindinė beveik visų meidicinos ir socialinių įstaigų problema. Tik kelios socialinės globos įstaigos turėjo nedidelį šių apsaugos priemonių rezervą (nes priemonės naudotos ankstesnėje – ikikrizinėje veikloje). Tai padėjo pirmosiomis savaitėmis, o vėliau pavyko įsigyti naujų ar buvo aprūpinta darbui būtinomis priemonėmis .

Lapkritis 
Lapkričio 7 d. dėl smarkiai augančio užkrėtimų skaičiaus Lietuvoje įvestas karantinas. Karantinas buvo kelis kartus pratęstas, šiuo metu galioja iki 2021 m. liepos d.

Gruodis 

2020 m. gruodžio 27 d. prasidėjo gyventojų skiepijimas, visų pirma – medicinos darbuotojų.

Šaltiniai 

2020 metai
2021 metai
2022 metai
COVID-19
Lietuva