MMM

AB „MMM“ () – ypatingai plataus masto piramidinės schemos veiklos principu paremta privati akcinė bendrovė, 1989 m. įkurta Sergejaus Mavrodžio, veikusi ir buvusi pačia didžiausia Rusijos istorijoje, turėjusi apie 10–15 mln. indėlininkų. 

Milijonai rusų, skurstančių dėl didžiulės infliacijos šalies ūkyje, patikėjo įtaigia reklama apie žaibišką praturtėjimą, nešė į „MMM“ akcijų ir specialių bilietų pardavimo punktus visas savo santaupas. 

2003 m. S. Mavrodžiui teismas skyrė 13 mėn. laisvės atėmimo bausmę, o 2007 m. balandį – dar ketverių su puse metų bausmę. Kadangi jis tokį laikotarpį praleido už grotų laukdamas teismo, tad jau 2007 m. gegužę jis išėjo į laisvę.

Istorija 

Iki 1994 m. sausio 1 d. ši kompanija, 1989 m. įsikūrusi kaip kooperatyvas „MMM“, vienijęs kelias dešimtis komercinių struktūrų, tevykdė įprastą finansinę ir prekybinę veiklą. Kompanijos pavadinimas buvo sudarytas iš pagrindinių akcininkų – Sergejaus Mavrodžio, jo brolio Viačeslavo Mavrodžio ir Olgos Melnikovos – pavardžių pirmųjų raidžių. Nuo 1994 m. vasario 1 d. kompanijos akcijos tapo laisvai parduodamos. Vien per pirmąjį pusmetį pasiekta neregėtų rezultatų: 15 mln. indėlininkų, jų suneštos sumos sudarė trečdalį šalies biudžeto, akcijų kainų šuolis 128 kartus ir pan. Ši sėkmė paskatino kurtis ir kitas panašaus profilio kompanijas:  Tibet, Čiara, Choper-Invest, Selenga, Germes.

1994 m. liepos 22 d. valdžia uždarė „MMM“ dėl nesumokamų mokesčių. Rugpjūčio mėn. S. Mavrodis buvo suimtas, tačiau neilgam, nes minios indėlininkų tikėjo jo pažadais grąžinti pinigus. 1994 m. spalio mėn. S. Mavrodis buvo išrinktas deputatu į Rusijos Dūmą. 1995 m. spalio mėn. Dūmos nutarimu neteko deputato imuniteto, vėliau jis ėmė slapstytis. 1997 m. rugsėjo mėn. kompanijai paskelbtas bankrotas. 2003 m. Mavrodis buvo surastas ir areštuotas. Vien susipažinimui su keliais šimtais savo bylos tomų jis kalėjime sugaišo kelerius metus.

MMM atgimimas 

2011 m. S. Mavrodis paskelbė apie naujos kompanijos „MMM-2011“ įkūrimą. Buvo pažadėta paprastiems indėlininkams po 20 proc. mėnesinių palūkanų, o pensininkams ir invalidams – po 30 proc. Teigiama, kad ant naujos finansų piramidės kabliuko vėl užkibo dešimtys tūkstančių naivių Rusijos, Kazachstano ir kitų šalių gyventojų. 

Piramidė „MMM-2011“ bandė veikti ir Baltijos šalyse. Vilniuje kompanija reklamavosi didžiuliame ACM ekrane ant Operos ir baleto teatro pastato, įkurtoje lietuviškoje internetinėje svetainėje, naudojo kitas reklamos formas. Lietuvos bankas įtarė, kad ši kompanija siūlydama gyventojams padėti indėlius už itin dideles palūkanas pažeidė Lietuvos įstatymus, todėl apie tai perspėjo gyventojus bei kreipėsi į Generalinę prokuratūrą. Ketindamas pasislėpti, „MMM-2011“ įkūrėjas S. Mavrodis netgi dangstėsi suklastotu Lietuvos pasu. 

„MMM“ finansų piramidės įkūrėjas liko skolingas žmonėms milijardines sumas.

Įdomūs faktai 

 Po „MMM“ žlugimo kūrėsi eilė tęstinių projektų: „MMM-2011“, „MMM-2012“, „Politinė partija MMM“.
 2011 m. išėjo filmas „PiraMMMida“ (ПираМММида), paremtas realiais įvykiais. Šia tema išleista S. Mavrodžio knyga.
 „MMM“ savo reklamose naudojo profesionalaus aktoriaus Vladimiro Permiakovo vaidintą eilinį pilietį „Lionią Golubkovą“. Po banko žlugimo jis ilgai buvo „atstumtuoju“, nerasdamas aktoriaus darbo, užsiėmė memuarų rašymu.

Klientams pritraukti „MMM“ vykdė agresyvias marketingo kampanijas: 
 1992 m. kelis kartus organizavo vienos dienos nemokamą važiavimą Maskvos metro; 
 1993 m. S. Mavrodis savo reklaminiame klipe netikėtai pasveikino šalies gyventojus su Naujaisiais Metais; sumokėjo filmo „Gongofer“ (Гонгофер), laimėjusio Kinotauro prizą, išlaidas;
 1994 m. apmokėjo Maskvos Dienos šventės renginius, Spartako klubo futbolininko palydas tarptautiniame mače.

Šaltiniai 

Buvę bankai
Rusijos bankai
Sukčiavimas