Balstogės istorijos kalendorius

Balstogės istorijos kalendorius:

XV amžius 
 1426 – Vytautas Didysis suteikė šias žemes Motiejui iš Tikocino;

XVI amžius 
 1510 – pirmą kartą paminėta mieste tekanti Bialos upė;
 1514 – pirmą kartą paminėtas Balstogės (Białegostoku) pavadinimas;
 1520 – mirė pirmasis gyvenvietės valdytojas Mikalojus Michnovičius Račkovičius Bakalažas;
 1547 – pastatyta pirmoji medinė bažnyčia;
 1547 – gyvenvietė atitenka Viesiolovskių šeimai; 
 1556 – mirė Petras Viesiolovskis Balstogės baronas;
 1569 – Liublino unijos metu Lenkijos karalystė atėmė šias žemes iš Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės;
 1584 – pastatyta antroji medinė bažnyčia;

XVII amžius 
 1617 – sudegė medinė bažnyčia ir prasidėjo naujos mūrinės bažnyčios statybos;
 1626 – pastatyta Balstogės Marijos Dangun Žengimo arkikatedra bazilika ir įkurta parapija;
 1637 – po Kristupo Viesiolovskio mirties gyvenvietė atiteko valstybei;
 1658 – į miestą atsikraustė pirmieji žydai;
 1660 m. balandžio 4 d. – už nuopelnus kare gyvenvietė padovanota etmonui Stefanui Čarneckiui;
 1689 m. rugsėjo 21 d. – gimė Janas Klemensas Branickis;
 1692 – karalius Jonas Sobieskis suteikė gyvenvietei miesto teises;
 1692 – prasidėjo Stefano Branickio rūmų statybos;

XVIII amžius 
 1711 – pastatyta Balstogės Nomer Tamido sinagoga;
 1727 – pastatyta unitų Šv. Nikolajaus cerkvė;
 1749 m. vasario 1 d. – karalius Augustas III suteikė miestui Magdeburgo teises;
 1753 – įvyko didelis gaisras, kurio metu sudegė daug miesto pastatų;
 1758 – pastatyta Balstogės Šv. Marijos Magdalenos cerkvė;
 1761 – pastatyta Balstogės rotušė;
 1764 – pastatyta Balstogės Senoji sinagoga;
 1767 – mieste įvyko Niccolò Piccinni pastatyta opera Il cavaliere per amore;
 1769 m. liepos 13 d. – šalia miesto įvyko Olmontų mūšis tarp Baro konfederacijos ir Rusijos kariuomenės;
 1771  m. spalio 9 d. – mirė Janas Klemensas Branickis;
 1784 – mieste lankėsi karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis;
 1789 – raupų epidemija, mirė 22 vaikai;
 1794 m. birželį – vyksta 1794 m. sukilimas;
 1795 – po III padalijimo miestas atiteko Rytų Prūsijai;
 1795 – miestas tapo Naujosios Rytų Prūsijos sostine;
 1796 m. sausio 26 d. – miestą oficialiai perėmė Prūsijos valdžia;
 1796 – įkurta evangelikų parapija;
 1798 – pradėtas leisti pirmasis periodinis leidinys vokiečių ir lenkų kalbomis;
 1799 – sukurtas miesto detalusis planas;

XIX amžius 
 1802 m. kovo 1 d. – mieste įsigaliojo Prūsijos įstatymai;
 1802 m. balandžio 2 d. – Izabela Poniatovska pardavė visą savo turtą Prūsijos valdžiai už 270,000 talerių;
 1802 m. rugsėjo 29 d. – atidaryta vidurinio lavinimo mokykla;
 1806 – oficialiai atidaryta masonų ložė zum golden Ring;
 1807 m. liepos 7 d. – po Tilžės taikos miestas atiteko Rusijos imperijai;
 1808 m. vasario 14 d. – mirė Izabela Poniatovska;
 1812 m. liepos 3 d. – į miestą įžengė Napoleono kariuomenė;
 1812 m. liepos 13 d. – miestiečiai paskelbė deklaraciją pritariančią Abiejų Tautų respublikos atkūrimui;
 1812 m. rugpjūčio 4 d. – į miestą įžengė Rusijos kariuomenė;
 1812 m. rugpjūčio 8 d. – caras Aleksandras I (Rusija) suteikė miestui naują herbą;
 1830 m. gruodžio 13 d. – dėl 1831 m. sukilimo mieste paskelbta karo padėtis;
 1831 – panaikinta muitų sąjunga tarp Lenkijos Kongreso karalystės ir Rusijos imperijos;
 1831 m. vasario 1 d. – į miestą atvyko Rusijos karininkas Hans Karl von Diebitsch, kurio užduotis buvo slopinti sukilimą;
 1834 – įsigaliojo draudimas mokyklose mokytis lenkų kalba;
 1842 – panaikinta Balstogės sritis ir miestas įtrauktas į Gardino gubernijos sudėtį;
 1859 m. gruodžio 15 d. – mieste gimė Liudvikas Zamenhofas, Esperanto kalbos kūrėjas;
 1860 m. birželio 13 d. – paskelbta manifestacija prieš vykdomą rusifikaciją ir priespaudą;
 1861 m. birželio 9 d. – į miestą atvyko Baltųjų sukilėlių vadas Andžejus Arturas Zamojskis;
 1862 – atidarytas per miestą einantis Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis;
 1863 m. balandžio 24 d. – įvyko susirėmimai tarp 1863 m. sukilėlių ir Rusijos kariuomenės;
 1877 – prie miesto prijungta geležinkelio stotis ir keli aplinkiniai kaimai;
 1886 – atidaryta geležinkelio linija Balstogė-Valkaviskas-Baranovičiai;
 1891 – nutiesta pirma telefono linija;
 1895 – atidarytos trys arklių tramvajaus linijos;
 1898 – įkurta gaisrinė;
 1898 – pastatyta nauja cerkvė;

XX amžius 
 1900–1905 – perstatyta Balstogės Marijos Dangun Žengimo arkikatedra bazilika;
 1905 m. sausio 30 d. – įvyko darbininkų streikas, kuriame dalyvavo 80 % miesto darbininkų;
 1906 m. birželio 14-16 d. – įvyko žydų pogromas;
 1909–1912 – pastatyta Balstogės Šv. Vojcecho bažnyčia;
 1909–1913 – pastatyta Balstogės Didžioji sinagoga;
 1910 m. lapkričio 1 d. – atidaryta elektrinė, kurioje buvo du garo varikliai 600 arklio galių su generatoriais 329 kW;
 1913 m. liepos 1 d. – atidarytas Ritz viešbutis;
 1915 m. balandžio 20 d. – miestą bombardavo vokiečių lėktuvai, žuvo 13, sužeisti 34 žmonės;
 1915 m. rugpjūčio 9 d. – rusai susprogdino geležinkelio viaduką;
 1915 m. rugpjūčio 13 d. – į miestą įžengė vokiečiai;
 1916 – pradėjo formuotis lenkų karinės organizacijos;
 1917 m. balandžio 14 d. – mirė Liudvikas Zamenhofas;
 1919 m. vasario 14 d.– pirmieji lenkų ir rusų susirėmimai;
 1919 m. vasario 19 d. – miestą pradeda valdyti lenkų valdžia;
 1919 m. gegužės 10 d. – prie miesto prijungti šie kaimai: Antoniuk, Białostoczek, Dojlidy, Dziesięciny, Marczuk, Ogrodniczki, Pieczurki, Skorupy, Starosielce, Słobodę, Wygodę, Wysoki Stoczek i Zacisze;
 1919 m. rugpjūčio 2 d. – įkurta Balstogės vaivadija;
 1919 m. rugsėjį – pirmieji rinkimai į miesto savivaldybę;
 1920 m. liepos 28 d. – miestą užėmė bolševikai;
 1920 m. rugpjūčio 22 d. – įvyko Balstogės mūšis po kurio lenkai užėmė miestą;
 1927 – prasidėjo Balstogės Šv. Roko bažnyčios statybos;
 1939 m. rugsėjo 11 d. – miestą bombardavo vokiečių aviacija;
 1939 m. rugsėjo 15 d. – į miestą įžengė vokiečių kariuomenė;
 1939 m. rugsėjo 22 d. – vokiečiai miestą perdavė sovietams;
 1939 m. lapkričio 29 d. – miestas tapo Baltarusijos TSR dalimi;
 1940 – rusai pradėjo griauti miesto rotušę ir statyti paminklą Josifui Stalinui;
 1940 m. balandžio 13 d. – į Kazachstaną ištremta apie 3,000 miesto gyventojų;
 1940 birželį – ištremta dar apie 5,000 žmonių;
 1941 m. birželio 22 d. – vokiečių aviacija bombardavo miestą;
 1941 m. birželio 27 d.– vokiečiai užėmė miestą, tą dieną buvo nužudyta apie 2,000 žydų;
 1941 m. liepos 22 d. – įkurta Balstogės sritis;
 1941 m. liepos 26 d. – įkurtas Balstogės getas;
 1943 m. rugpjūčio 16 d. – įvyko Balstogės geto sukilimas;
 1944 m. liepos 27 d. – Raudonoji armija įžengė į miesto centrą;
 1944 m. liepos 29 d. – vokiečiai pasitraukė iš miesto;
 1944 m. rugpjūčio 7 d. – NKVD pradeda suiminėti Armijos Krajovos dalyvius;
 1945 m. gegužės 8 d. – įkurta Balstogės kunigų seminarija;
 1946 m. rugpjūčio 18 d. – pašventinta Šv. Roko bažnyčia;
 1949 m. gruodžio 1 d. – atidaryta inžinerijos mokykla;
 1950 m. vasario 3 d. – atidaryta Balstogės medicinos akademija;
 1951 – pradėtas leisti laikraštis Gazeta Białostocka;
 1952 – atidarytas kino teatras Pokój;
 1952 m. spalio 1 d. – įkurtas Balstogės radijas;
 1953 – prie miesto prijungti šie kaimai: Bacieczek, Bacieczek Kolonii, Korycina, Klepacz, Krupnik, Fast, Zawad, Ignatek, Dojlid, Zaścianek oraz miasta Starosielce;
 1958 – atstatyta Balstogės rotušė;
 1991 m. birželio 5 d. – mieste lankėsi popiežius Jonas Paulius II;
 1992 m. kovo 25 d. – įkurta Balstogės metropolija.

Nuorodos 
 Miesto istorijos kalendorius (lenk.) .

Balstogės istorija