Laminas

Laminas (), V klasės tarpinių gijų baltymai – fibriliniai baltymai, veikiantys kaip ląstelės branduolio apvalkalo atraminiai baltymai ir dalyvaujantys transkripcijos branduolyje reguliacijoje. Laminai, reaguodami su asocijuotais apvalkalo vidinės membranos baltymais, sudaro branduolio pamušalą. Jie dalyvauja branduolio apvalkalo išardyme ir sumontavime kariokinezėje bei branduolio porų išdėstyme.

A, B ir C tipų laminai 
Gyvūninėse ląstelėse yra A ir B tipų laminų, kurie skiriasi ilgiu ir pI. Žmogaus ląstelėse yra trys jų genai, valdomi diferencijuotai.

 B tipo laminai. Jų yra visose eukariotinėse ląstelėse. B1 ir B2 laminai yra koduojami genų LMNB1 ir LMNB2, esančių lokusuose 5q23 ir 19q13. 
 A tipo laminai sintetinami tik po gastruliacijos. A ir C laminai yra įprastiniai A tipo laminai, gaunami skirtingai sukerpant iš LMNA geno (lokusas 1q21) gautą transkriptą.
 C tipo laminai yra ekspresuojami diferencijuotai pagal audinių tipus.

Funkcija ir sandara
Laminai būna sutelkti dviejose branduolio vidaus vietose. Jie sudaro branduolio pamušalą, esantį po vidine apvalkalo membrana, ir savotišką šydą, nukleoplazmoje. 

Lyginant laminus su citoplazmos tarpinių gijų baltymais aptikta, kad laminai turi papildomas 42 aminorūgščių liekanas (šešias heptadas) spiralėje 1b. Domeno C galas turi lokalizavimo branduolyje žymę (), Ig klostės tipo domeną. 

Laminas A toliau apdorojant praranda paskutines 15 aminorūgščių ir farnezilintą cisteiną. A ir C laminai, jungdamiesi galva prie uodegos, sudaro homodimerus.

Mitozės metu laminus fosforilina MPF veiksnys ( 'mitozę skatinantis veiksnys'), kas pradeda branduolio pamušalo ir apvalkalo išardymą. Kariokinezės metu atskyrus chromatides (ar chromosomas) branduolio pamušalo dalelių laminai būna defosforilinami, kas pradeda naujų branduolio apvalkalų sumontavimą.

Baltymai