Rusų melsvoji katė

Rusų melsvoji katė (, ) – trumpaplaukių kačių veislė.

Istorija 

Nors veislės pavadinimas byloja, jog šios katės kilo iš Rusijos, šis faktas nėra iki galo patikrintas. Pasakojama, kad prieš porą šimtų metų prie Archangelsko gyveno melsvo plauko katės. XIX a. viduryje anglų pirkliai atvežė jas į Britaniją.  Šios katės gavo „Archangelsko melsvųjų“ pavadinimą.

XIX a. pabaigos kačių parodose visos melsvosios katės buvo eksponuojamos kartu, neišskiriant veislių. Rusų melsvosios čia smarkiai nusileido britų melsvosioms. Rusų melsvosios ėmė sparčiai nykti. 1912 m. užsienio kačių veislės buvo išskirtos į atskiras grupes. Po Spalio revoliucijos britai atsižadėjo visko, kas susiję su Rusija, todėl iki 1939 m. veislė vadinosi „užsienio melsvosios“. 

Per Antrąjį pasaulinį karą rusų melsvosioms iškilo nauji pavojai. Karo pabaigoje buvo likę vos keletas grynaveislių kačių, jas pradėta mišrinti su kitų veislių katėmis. Visų pirma, su Siamo kate melsvomis žymėmis. Atkurtos veislės katės buvo daug liaunesnės nei jų pirmtakės, mažai skyrėsi nuo melsvų Rytų trumpaplaukių kačių.

XX a. septintajame dešimtmetyje kačių mylėtojai atkūrė tradicinį rusų melsvosios katės tipą.

Daugiausia šių kačių auginama Didžiojoje Britanijoje, Švedijoje ir JAV. Iš šių šalių jos paplito po visą pasaulį.

Charakteris 

Paprastai ramios, mėgsta patogumus ir ilgą poilsį vienoje vietoje. Nemėgsta triukšmo, mažų vaikų draugijos. Bijo nepažįstamų žmonių, nuo jų slepiasi. Nesidrasko, tačiau gali demonstruoti nepasitenkinimą. 

Gerai sutaria su kitomis katėmis, šunimis. Balsas tylus, malonus.

Fizinės savybės 

Kūnas gana ilgas, grakštus, dailus. Kojos ilgos, kaulai smulkūs, letenos mažos ir ovalios. Uodega ilga, smaili, nestora.

Galva plati, trumpa. Kaukolė plokščia, žandikauliai stori.Ausys aukštai ant viršugalvio, plačios ties pagrindu, didelės ir smailios. Akys migdolo pavidalo, toli viena nuo kitos. Smakras tvirtas, ūsų pagalvėlės ryškios. Kaklas ilgas ir storas.

Kailis trumpas, labai minkštas, su poplaukiu, panašios į pliušą faktūros. Būna trijų skirtingų spalvų. Seniausia ir populiariausia spalva – melsvai pilka.

Šaltiniai 

 Esther J.J. Verhoef-Verhallen. Kačių enciklopedija, vert. Danguolė Žalytė. Vilnius: Aktėja, 2002.

Kačių veislės