Alnaštyno apskritis

Alnaštyno apskritis () – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos, nuo 1905 m. Alnaštyno apygardos administracinis teritorinis vienetas Mažojoje Lietuvoje. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą. Centras – Alnaštynas.

Geografija 

Alnaštyno apskritis apėmė pietvakarinę Varmės dalį, ribojosi su Braunsbergo, Heilsbergo ir Rešliaus apskritimis. Didžiausią dalį gyventojų (92,3%) sudarė katalikai. 1890 m. 53% gyventojų buvo lenkai; 1900 m. jų dalis sumažėjo iki 47%. 63,7% gyventojų pagrindinis užsiėmimas buvo žemdirbystė.

Istorija 
1817 m. sujungus Alnaštyno ir Vartenburgo valsčius bei dekanatus įkurta Alnaštyno apskritis. Nuo 1905 m. ji priklausė Karaliaučiaus ir Gumbinės apygardų pietinių apskričių pagrindu įkurtai Alnaštyno apygardai.

Gyventojai

Landratai 
 1818: von Pastau
 1824: von Knoblauch
 1831: Surkow
 1832: von Tucholka
 1841: von Lavergne-Pequehen
 1841: Martens
 1861: Otto Gisevius
 1872: Ernst von den Brincken
 1878: Kleemann
 1899: Felix Krahmer
 1907: Walter Pauly
 1915: von Stubenrauch
 1915: von Baumbach
 1917: Friedrich Otto Dilthey
 1919: Georg Graf von Brühl
 1935: Dr. Geßner
 1938: Franke
 1939: Heinrich von Bünau

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kraštiečių tinklalapis
 Alnaštyno apskritis GenWiki

Karaliaučiaus apygardos apskritys
Alnaštyno apygardos apskritys