Morungo apskritis

Morungo apskritis () – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos administracinis teritorinis vienetas Mažojoje Lietuvoje. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą. Centras – Morongas.

Geografija 

Morungo apskritis apėmė pietinę Aukštutinės Prūsijos, iškilusios iki 100 m virš jūros lygio, dalį, ribojosi su Prūsų Olandijos, Heilsbergo ir Osterodės apskritimis.

1848–1860 m. per apskritį iškastas Elbingo kanalas, jungiantis Yluvos ežeryną su Aistmarėmis. 1882 m. nutiestas plentas Marienburgas – Alnaštynas.

Istorija 
Prūsijos kunigaikštystės Morungo apskritis įsteigta 1752 m. reorganizuojant krašto valdymą. Morunge įkurta Landrato įstaiga. Apskričiai priklausė miestai:
 Hohenšteinas, 1100 gyventojų
 Lybemiulis, 1100 gyv.
 Lybštadtas, 1800 gyv.
 Morongas, 1700 gyv.
 Miulhauzenas, 1400 gyv.
 Osterodė, 1500 gyv.
 Prūsų Olandija, 2900 gyv.
 Zaalfeldas, 1350 gyv.

Po 1815–1818 m. reformos buvusioje apskrityje suformuotos Osterodės apskritis ir Prūsų Olandijos apskritis. Morungo apskritis padalyta į 20 parapijų. 1939 m. apskrityje buvo 112 gyvenviečių, iš jų su daugiau kaip 1000 gyventojų:
 Morongas, 8376 gyv.
 Zaalfeldas, 3129 gyv.
 Lybštadtas, 2735 gyv.
 Gersvaldas, 1028 gyv.
 Freivaldas, 1026 gyv.

1945 m. žiemą Raudonoji armija sugriovė daugelį apskrities gyvenviečių ir Elbingo kanalą. Apskritis atiteko Lenkijai, jos teritorijoje buvo suformuotas Morongo pavietas, vakarinė dalis prijungta prie Yluvos pavieto, rytinė – prie Ostrudos pavieto. Nuo 1999 m. apskrities teritorija įeina į Varmės–Mozūrų vaivadiją.

Gyventojai  

1939 m. iš 55 046 gyventojų 51 711 buvo evangelikai, 2665 katalikai, 6 judėjai. Gyventojų pagrindinis užsiėmimas buvo žemdirbystė.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Krašto istorija 
 Morungo apskritis GenWiki

Karaliaučiaus apygardos apskritys