Kri

Kri (Cree, sav. Nēhiyaw) – indėnų tauta (ar tautų grupė), seniau gyvenusi beveik visame Kanados lygumų plote nuo Uolinių kalnų vakaruose iki Labradoro pusiasalio rytuose. Dabar Kanadoje gyvena virš 200 tūkst. kri indėnų ir kri kilmės žmonių (metisų). Vartoja kri kalbą, priklausančią algonkinų kalbų šeimai (dabar ženkli dalis kalba angliškai ar prancūziškai).

Kri skirstomi į 8 grupes:
 inu (naskapiai ir montaniečiai) – gyveno rytų Kvebeke ir Labradore;
 atikamekai – gyveno pietų Kvebeke (Sen Moriso upės slėnyje);
 Džeimso įlankos kri – šiaurės Kvebeke (Nunavike);
 Briedžių upės kri – Ontarijo dalyje prie Džeimso įlankos ir Briedžių upės;
 Pelkių kri – šiaurės Ontarijuje ir Manitoboje prie Hadsono įlankos pakrančių;
 Miškų kri – Albertoje ir Saskačevane;
 Lygumų kri – prerijose Manitoboje, Saskačevane, Albertoje ir Montanoje.

Istoriškai kri buvo medžiotojai–rankiotojai, gyvenę grupelėmis po 8–12 žmonių vigvamuose arba tipiuose. Medžioklės laikotarpiu susirinkdavo į gausesnius būrius. Tarp šeimų, sudarančių šiuos būrius, užsimegzdavo tarpvedybiniai, prekybiniai saitai. Svarbių bendruomeninių sprendimų metu susirinkdavo keletas būrių. Kildinantieji save iš bendro protėvio sudarydavo klaną. XVII a. pasirodžius europiečiams, kri įsitraukė į prekybą kailiais. Tai sukėlė dideles permainas kri ir aplinkinių indėnų tarpe, dalis kri (lygumų kri) pasitraukė į vakarus, kur perėjo prie bizonų medžioklės.

Dabar kri yra gausiausia iš visų Kanados „pirmųjų tautų“ – ji turi virš 200 tūkst. narių ir 135 būrius. Tiesa, kri pasižymėjo polinkiu užmegzti vedybinius ryšius su kitomis gentimis, o vėliau su europiečiais, bei asimiliuotis su kitomis kultūromis, todėl grynakraujų kri skaičius yra mažesnis. JAV, Montanoje gyvena Čipevos kri gentis, sudaryta iš lygumų kri bei odžibvių.

Šaltiniai 

Kanados indėnai
Algonkinai