Kunai (tauta)

Kunai – indėnų tauta, gyvenanti Sąsmaukos-Kolumbijos kultūrinėje zonoje, dabartinės Panamos ir Kolumbijos teritorijose. Populiacija – apie 50 tūkst. žmonių. Kalba kunų kalba, priklausančia čibčų kalbų šeimai.

Panamoje kunų gyvenamose zonose sudarytos indėnų komarkos: Kuna Jala, Kuna de Madugandi ir Kuna de Vargandi. Taip pat šiek tiek kunų gyvena miestuose (Panamoje, Kolone ir kt.). Kolumbijoje kunai gyvena keliuose mažuose kaimuose.

Senovėje kunai, drauge su kitais čibčais apgyvendino Centrinę Ameriką. Atvykus ispanams, kunai gyveno daugiausia dabartinėje Kolumbijoje, prie Urabos įlankos. 1500–1501 m. jie susidūrė su Alonso de Ochedos ekspedicija, vėliau jų žemėse bandyta įkurti kolonijas. Kaip manoma dėl karų su kitomis gentimis kunai vėliau patraukė į šiaurę, o kadangi ten žemės buvo labai pelkėtos, daug jų persikėlė į San Blaso salas. XX a. pr. Panamos valdžia bandė apriboti kunų savivaldą ir tradicijas, tai lėmė 1925 m. Tulės revoliuciją. Po jos kunai išsikovojo dalinę kultūrinę autonomiją.

Kunų bendruomenei tradiciškai vadovauja saila – dvasinis lyderis, perduodantis žodinę tautos istoriją, atmenantis religines dainas. Kunai turi susirinkimų pastatą Onmaked Nega, kuriame atlieka religinius ritualus, pasakoja legendas, aptaria reikalus. Kuna Jalos komarka valdoma kunų generalinio kongreso, kurį sudaro trys didieji sailos.

Kunų tarpe itin dažnas albinizmas. Albinosams priskiriamos išskirtinės maginės galios – jų pareiga yra ginti mėnulį nuo drakono mėnulio užtemimo metu. Tokiomis naktimis jie, ginkluoti lankais ir strėlėmis, baido drakoną.

Kunai verčiasi žvejyba, žemės ūkiu, prekyba. Maistui naudoja daugiausia bananus, žuvį ir kokoso riešutus, taip pat prisiduria maisto iš medžioklės, perka atvežtinę mėsą. Taip pat užsiima turizmu, amatais. Kunai žymūs savo ypatinga spalvinga tekstile, vadinama mola. Kunų drabužiai, audiniai itin spalvingi, gausiai dekoruoti ir ornamentuoti.

Kolumbijos indėnai
Panamos indėnai
Čibčai
Sąsmaukos-Kolumbijos zona