Adomas Bartuševičius

Adomas Bartuševičius (1790 m. gruodžio 12 d. Jiezne, Trakų apskr. – 1881 m. lapkričio 7 d. Panemunio dvare, Nemajūnuose) – Birštono kurorto steigėjas. 1863 m. sukilimo dalyvis.

Šeima 
Adomas Bartuševičius gimė 1790 m. gruodžio 12 d. Jiezne, buvusios Jelenskio kuopos leitenanto Vincento Bartuševičiaus ir jo žmonos Kotrynos šeimoje.
1834 m. Jiezno bažnyčioje Adomas Bartuševičius vedė bajoraitę Dominyką Jodkovskytę, Jodkovskių Pranciškaus ir Onos dukterį. Po santuokos Adomas Bartuševičius pirko Panemunio dvarą, stovėjusį prie Nemuno įlankos, už poros kilometrų nuo Nemajūnų miestelio. Turėjo namą Vilniuje, Stanislovo Skapo gatvėje. Čia susilaukė vaikų: 1836 m. Vaclovo Bartuševičiaus, 1838 m. Adomo Dominyko Bartuševičiaus ir dukters Valerijos Bartuševičiūtės pagal vyrą Mendziblockos. Anksti mirus žmonai Dominykai, 1842 m., vaikų auklėjimo našta teko tėvui Adomui. Adomas Bartuševičius-Narsuolis jo provaikaitis.

Birštono kurorto įsteigimas 
1854 m. Adomas Bartuševičius bei gydytojas Benediktas Bilinskis gavę leidimą steigti Birštono kurortą tapo šio kurorto steigėjais. Tais pačiais metais jie sudarė sutartį su Birštono bažnyčios administratoriumi dėl mineralinių šaltinių (17 ha) nuomos dvylikai metų. Buvo pradėtos statyti pirmosios gydyklos.

Dalyvavimas 1863 m. sukilime 
Dar prieš 1863 m. sukilimą Adomas Bartuševičius savo dvare organizuodavo bajorų susirinkimus, platino draudžiamą spaudą. 1863 m. sukilimą aktyviai rėmė.
Visi trys jo vaikai: Vaclovas Bartuševičius, Adomas Dominykas Bartuševičius ir Valerija buvo 1863 m. sukilimo dalyviai, sūnūs ir organizatoriai Trakų apskrityje.
Adomas Bartoševičius kartu su sūnumi Vaclovu Pelėšiškėse 1863 m. balandžio-liepos mėnesiais sužeistiems sukilėliams buvo įsteigę slėptuvę-ligoninę.
Adomo Bartuševičiaus sūnūs Vaclovas Bartuševičius ir Adomas Dominykas Bartuševičius po 1863 m. sukilimo  buvo paskelbti ieškomais asmenimis visoje Rusijos imperijoje, jie pasitraukė į Vakarus, į Paryžių.

Adomas Bartuševičius 1864 m. buvo kalintas Trakų kalėjime, tardomas. Jį paleidus iš kalėjimo 1864 m. lapkričio mėn., raportas apie tai buvo siųstas pačiam generalgubernatoriui Michailui Muravjovui.

Prieš Adomą Bartuševičių po 1863 m. sukilimo daugybę metų Trakų žandarmerijos buvo vykdomas politinis sekimas. 1877 m. Adomas Bartuševičius buvo apkaltintas draudžiamos literatūros platinimu ir prieš jį (1877–1879 m.) politinis sekimas buvo sustiprintas. Šis sekimas vykdytas iki pat jo mirties.

Adomas Bartuševičius mirė 1881 m. lapkričio 7 d. Panemunio dvare nuo plaučių uždegimo. Palaidotas Nemajūnų kapinėse.

Išnašos 

Lietuvos bajorai
1863 m. sukilėliai