Fomalhaut b

Fomalhaut b – kosminis objektas, iš pradžių laikytas egzoplaneta; nuo Saulės sistemos nutolęs apie 25 šm ir yra Pietų Žuvies žvaigždyne. Fomalhaut b atrastas skriejantis aplink A spektrinės klasės pagrindinės sekos žvaigždę Fomalhautą 2008 m. Hablo kosminiu teleskopu darytoje nuotraukoje. Fomalhaut b ir trys egzoplanetos prie žvaigždės HR 8799, kurių atradimas buvo paskelbtas vienu metu, buvo pirmosios egzoplanetos, kurių orbitinis judėjimas buvo patvirtintas naudojantis tiesiogine nuotrauka.
  
2020 metais buvo gauti papildomi duomenys, rodantys jog „planeta“ savo elgesiu labiau primena kosminių dulkių debesį, jog jos masė atrodo per maža ir ji kažkodėl neįtakoja likusio disko formos. Objektas taip pat pernelyg blyškus infraraudonojoje spektro srityje. Visa tai kartu gali rodyti jog stebimas darinys nėra planeta, bet gali būti dviejų nedidelių planetų susidūrimo liekana.

Atradimas 
Planetą primenantis darinys skrieja apie Fomalhautą vidutiniškai 115 AV (1.72×1010 km; 1.07×1010 mi) atstumu, o tai yra apie 18 AV (2.7×109 km; 1.7×109 mi) arčiau žvaigždės negu vidinis nuolaužų disko kraštas. Ji buvo aptikta po aštuonių sistemos tyrimo metų.

Išvados apie planetos egzistavimą buvo paskelbtos 2005 m., ištyrus objekto poveikį Fomalhauto dulkių žiedui; žvaigždė nėra žiedo centre, o paties žiedo vidinė riba yra smailesnė, negu paprastai galima to tikėtis. Visgi planeta buvo aptikta Paul Kalas ir James R. Graham tik 2008 gegužę, nors HST nuotraukos buvo gautos dar 2004 m. ir 2006 m.
NASA išleido kombinuotą atradimo nuotrauką, padarytą Hablo kosminiu teleskopu ACS kamera 2008-11-13. Nuotraukoje matoma ryški elipsės formos juosta yra dulkių žiedas, kurio savybes nulemia sklaidoma žvaigždės šviesa.

Fomalhaut b būtų pirmoji egzoplaneta stebėta tiesiogiai regimojoje šviesoje, pirmoji po Neptūno teoriškai numatyta ir nufotografuota ten, kur ji turėtų būti, bei pirmoji, kuri buvo sėkmingai numatyta pagal sąveiką su žvaigždę supančiu dulkių disku. Taip pat manoma, kad tai yra šalčiausias ir mažiausios masės objektas nufotografuotas už Saulės sistemos ribų.

Fizikinės charakteristikos 

Apskaičiuota, kad planeta turėtų būti panašaus dydžio kaip Jupiteris, ne didesne kaip 3 Jupiterių mase, o labiausiai tikėtina, kad planetos masė yra tarp 0,5 ir dviejų Jupiterių masės. Ji yra 115 AV (17 mlrd. km, 11 mlrd. mi, apie 20% toliau, negu Saulės sistemoje yra nykštukinės planetos Eridės afelis ir 3,8 karto didesnis negu Neptūno orbitos didysis pusašis) atstumu nuo Fomalhauto, kas atitinka 872 Žemės metų orbitinį apskriejimo periodą. Kadangi Fomalhautas yra 16 kartų spindulingesnis už Saulę, tai žiūrint iš Fomalhaut b planetos, Fomalhautas atrodytų kaip Saulė stebint iš Neptūno (pagal spinduliuotės atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnį).

Fomalhaut b kaip manoma, dėl pakankamai stiprios spinduliuotės regimajame diapazone ir silpnesnės infraraudonajame, turėtų būti supamas aplinkplanetinio disko, kurio dydis gali būti apie 20–40 Jupiterio spindulių (palyginimui išorinis Saturno žiedų sistemos kraštas yra tik 2 Jupiterio spindulių atstumu nuo Saturno centro). Šis atstumas yra panašus į Jupiterio didžiųjų palydovų orbitų spindulius ir todėl diskas gali būti kaip planetos palydovų formavimosi vieta aplink planetą.

Taip pat skaitykite 
 Egzoplaneta
 Egzoplanetų sąrašas

Išnašos

Nuorodos 
 Hubblecast 22: Hubble directly observes planet orbiting Fomalhaut 
 Preprint of discovery paper
 Preprint of prediction paper

Egzoplanetos