Alantos sinagoga

Alantos sinagoga – buvusi žydų sinagoga Alantoje, Molėtų rajone. Sinagogą galima pamatyti dešinėje kelio Alanta–Molėtai pusėje. Ji stovi nedidelės kalvos šlaite, kiek atitolusi nuo Ukmergės gatvės. Viena iš 17-os teišlikusių, po visą Lietuvą išsibarsčiusių medinių sinagogų Lietuvoje.

Architektūra 
Romantizmo epochos statinys. Sinagoga pastatyta medinė. Jos fasadus skaido sąvaržos, vyrų salės langai pusapskričių arkų, apjuosti profiliuotais apvadais, dviaukštės dalies – nedideli stačiakampiai. Po Antrojo pasaulinio karo buvo naudojama kaip grūdų sandėlis.

Sinagogos pamatas – iš akmens mūro, sienos – stačiakampių rąstų.

Istorija 
Iki Antrojo pasaulinio karo žydai sudarė Molėtų krašto miestelių gyventojų daugumą. Alantoje žydai įsikūrė XIX a. antroje pusėje. 1921 m. Alantos žydų bendruomenei vadovavo šešių narių taryba. Miestelyje veikė pradinė hebrajų mokykla, kurioje dirbo du mokytojai. Ji gyvavo iki sovietų okupacijos 1940 m. Štetle būta ir bibliotekos su knygomis hebrajų bei jidiš kalbomis. Visos miestelio šeimos priklausė Žydų bankui. Prieš karą Alantos žydų bendruomenę sudarė apie pusė tūkstančio miestelio gyventojų. Alantos sinagoga pastatyta XIX a. II pusėje. Veikė iki 1941 m. Po karo 10 sinagogos langų apvalintomis arkomis buvo užkalti ir kolektyviniais tikslais ji buvo naudota kaip miestelio grūdų sandėlys.

Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, pastatas grąžintas Lietuvos žydų bendruomenei.

Dabartinė būklė 
2015 m. rugsėjį Alantos sinagoga paskelbta saugoma valstybės. Atlikti neatidėliotini tvarkymo darbai: paremtos griūvančios sijos, sutvirtintos sienos ir vidinės pertvaros, plokštėmis užsandarintos langų angos. 

2020 m. sinagogą pradėtą restauruoti. Sinagogoje pašalinta avarinės situacijos grėsmė, apipuvusios sinagogos rąstų sienos buvo sutvirtintos, per karą sugadintas skardinis stogas perdengtas, sudėti nauji mediniai langai.

Šaltiniai 

Lietuvos sinagogos
Molėtų rajono savivaldybė