Tiruvanantapuramas

Tiruvanantapuramas (, ) arba Trivandrumas () – miestas pietų Indijoje, Indijos vandenyno pakrantėje; Keralos valstijos sostinė ir didžiausias miestas. Yra tarptautinis oro uostas, jūrų uostas (Vižindžame), geležinkelio stotis. Elektronikos ir aukštųjų tecnhologijų pramonės centras. Taip pat vystoma metalo apdirbimo, chemijos, maisto, tekstilės pramonė. Svarbus turistinis, filmų industrijos centras. Mieste veikia daug universitetų, institutų, tyrimų centrų (tame tarpe Vikram Sarabhai kosmoso centras, biotechnologijų, informacijos valdymo centrai).

Miestas žymus savo paplūdimiais, yra zoologijos sodas, ajurvedos centrai, Kovdiaro rūmai (1915 m.), Kuthira Malika rūmai (XIX a.), Padmanabhasvami šventykla (VI-IX a.), keletas kitų hinduistų šventyklų, Palajam Džuma mečetė (1813 m.), Šv. Marijos katedra (1965 m.).

Istorija 

Dar XI a. pr. m. e. Tiruvanantapuramas buvo svarbus prekybinis uostas, prekiavęs prieskoniais, santalu, dramblio kaulu. Ilgą laiką miestas buvo nepriklausomas, valdomas Ay dinastijos. Tuo metu uostą bandė užimti Čola imperija ir Pandijų dinastija. Mirus karaliui Vikramaditjai Varagunai 925 m., Ay dinastijos galia nusilpo ir beveik visas jų valdas užėmė Čera. X a. Čola kelis kartus nusiaubė regioną. XII a. Ay dinastiją prijungė Venadas. Šiuolaikinis Tiruvanantapuramas iškilo kai  Martanda Varma įkūrė Travankoro karalystę 1729 m. Tiruvanantapuramas tapo karalystės sostine 1745 m., perkėlus ją iš Padmanabapuramo. Miesto aukso amžius buvo XIX a., valdant maharadžai Svati Tirunaliui. Tiruvanantapuramas tapo svarbiu kultūros, menų, mokslo centru, įkurta vakarietiška ligoninė (1839 m.), observatorija (1837 m.), anglų mokykla (1834 m.), sanskrito, teisės kolegijos. Sri Mulam susirinkimas, įkurtas 1904 m., buvo pirma Indijos demokratiškai išrinkta įstatymų leidybos taryba. Nors britai miesto tiesiogiai nevaldė, jis dalyvavo kovose dėl Indijos nepriklausomybės. Tiruvanantapuramo savivaldybė atsirado 1920 m. ir 1940 m. tapo korporacija. 1947 m. miestas tapo Indijos dalimi, o 1956 m. – sukurtos Keralos valstijos sostine.

Išnašos 

Keralos miestai