Diatoniniai intervalai

Diatoniniai intervalai – visi intervalai, sudaryti iš bet kurių dviejų diatoninės dermės garsų, šių garsų nealteruojant (t. y. nepaaukštinant ir nepažeminant).

Iš diatoninio mažoro dermės garsų sudaromi šie intervalai: 
 grynoji prima - tarp dviejų vienodų garsų: do-do, re-re, ir pan.
 mažoji sekunda - tarp III ir IV (mi-fa), VII ir VIII (si-do) diatoninio mažoro dermės laipsnių;
 didžioji sekunda - tarp I-II (do-re), II-III (re-mi), IV-V (fa-sol), V-VI (sol-la), VI-VII (la-si) laipsnių.
 mažoji tercija - tarp II-IV (re-fa), III-V (mi-sol), VI-VIII (la-do), VII-II (si-re) laipsnių;
 grynoji kvarta - tarp I-IV, II-V, III-VI, V-VIII, VI-II, VII-III
 padidintoji kvarta - tarp IV-VIII (fa-si)
 sumažintoji kvinta (gaunama apvertus padidintąją kvartą) – tarp VII-IV (si-fa)
 grynoji kvinta (gaunama apvertus grynosios kvartos intervalą);
 mažoji seksta (gaunama apvertus didžiąją terciją);
 didžioji seksta (gaunama apvertus mažąją terciją);
 mažoji septima (gaunama apvertus didžiąją sekstą);
 didžioji septima (gaunama apvertus mažąją sekundą);
 grynoji oktava
 nona (sekunda+oktava)
decima (tercija+oktava)
undecima (kvarta+oktava)
duodecima (kvinta+oktava)
tercdecima (seksta+oktava)
kvartdecima (septima+oktava)
kvintdecima (dvi+oktavos)

Diatoniniais vadinami ir sudėtiniai intervalai, sudaryti diatoninius intervalus praplėtus oktava: mažoji ir didžioji nona, mažoji ir didžioji decima, grynoji ir padidintoji undecima, grynoji ir sumažintoji duodecima, mažoji ir didžioji tercdecima, mažoji ir didžioji kvartdecima, grynoji kvintdecima.

Muzikos teorija