Sudas

Sudas ( – „riba, kraštas“) – didelė pelkynių sritis Pietų Sudane, sudaryta Bahr el Džabalio (Baltojo Nilo) upės. Tai didžiausia pelkynė Nilo baseine ir viena didžiausių pasaulyje.

Sudas plyti tuoj į pietus nuo Nilo ir Sobato santakos. Šiaurės-pietų kryptimi driekiasi ~500 km, rytų-vakarų kryptimi ~200 km. Sudas užima apytiksliai 30 000 km², tačiau priklausomai nuo laikotarpio plotas labai keičiasi. Drėgnuoju laikotarpiu pelkynė apima iki 130 000 km². Sudą sudaro daugybė protakų, senvagių, ežerėlių, nendrynų ir papirusų sąžalynų, plaukiojančių augmenijos salų. Nuo Bahr el Džabalio Sudo srityje atsišakoja protaka – Bahr el Zerafas.

Būdingi Sudo augalai yra paprastoji nendrė, ryžis (Oryza barthii), riemenė (Echinochloa stagnina), papirusinė viksvuolė, švendras (Typha domingensis). Pelkynuose veisiasi gausybė uodų ir kitų parazitų. Čia gyvena ar migracijos metu lankosi ~400 paukščių rūšių, tarp jų reti batasnapiai, karūnuotosios gervės. Čia prieglobstį ir vandens šaltinį randa antilopės, Nilo krokodilai, begemotai, drambliai, zebrai, nykstantys afrikiniai hieniniai šunys ir kt.

Dėl gausios augmenijos Sudo srityje laivyba itin sunki. Būtent dėl to arabai šia sritį pavadino „riba“, o europiečiai ilgą laiką negalėjo rasti Nilo ištakų. 1978 m. pradėtas statyti Džonglėjaus kanalas, kuris aplenktų Sudo pelkynes, tačiau dėl nestabilios politinės padėties nebaigtas. Nors planuojama statybas užbaigti, kanalo nauda vertinama prieštaringai. Sude išgaruoja 55 % iš Viktorijos ežero sutekančio vandens. Kanalas padidintų Nilo vandeningumą Sudane ir Egipte, tačiau išdžiuvusi Sudo pelkynė sukeltų didelius ekologinius, socialinius, ekonominius nuostolius, sulyginamus su Aralo ežero ar Čado ežero nusekimo padariniais.

Pietų Sudano geografija
Šlapynės