Pasaulio tautų teisuoliai iš Lietuvos

Pasaulio tautų teisuoliai iš Lietuvos (hebr. ‏חסיד אומות העולם‏‎) – Lietuvos gyventojai, turintys Pasaulio tautų teisuolio garbės vardą, kurį suteikia Izraelio valstybė kitų šalių piliečiams, kurie, rizikuodami savo gyvybe, holokausto metu gelbėjo žydų tautybės asmenis nuo sunaikinimo.

Vardo atsiradimas ir suteikimo sąlygos 
1953 m. buvo įkurtas oficialus Izraelio memorialas holokausto aukoms atminti (Jad Vašem, hebr. ‏יָד וַשֵׁם‏‎). Viena iš jo veiklų yra įamžinti ne žydų kilmės asmenis, kurie rizikavo savo gyvybe be jokio materialinio išskaičiavimo ir gelbėjo žydus nuo genocido holokausto metu. Pasaulyje, kuriame vyravo visiškas moralinis nuosmukis dalis žmonių tiesiog stebėjo, kaip buvo žudomi jų kaimynai. Dalis bendradarbiavo su nusikaltėliais pasisavindami žydų turtą ar prisidėdami prie jų naikinimo. Tačiau atsirado ir tokių žmonių, kurie parodė drąsą ir aukščiau už viską iškėlė žmogiškumą. Jie šiandien vadinami Pasaulio tautų teisuoliais.

Nuo 1963 m. specialiai Izraelio aukščiausiojo teismo teisėjų vadovaujamai komisijai yra pavesta apdovanoti nusipelniusius asmenis Pasaulio teisuolio vardu. Remdamasi specialiais kriterijais, komisija kruopščiai ištiria visą dokumentaciją, įskaitant išgyvenusiųjų asmenų ir kitų liudytojų, parodymus, įvertina istorines aplinkybes ir pačiam gelbėtojui egzistavusią grėsmę, ir tuomet nusprendžia ar asmuo atitinka keliamus reikalavimus. Šie kriterijai yra:

 Tik žydų tautybės asmuo gali kreiptis dėl šios nominacijos teikimo
 Pagalba šeimos nariui arba asmeniui atsivertusiam į krikščionybę nesiskaito
 Suteikta pagalba turi būti ilgalaikė (pakartotina) arba esminė
 Suteikta pagalba buvo negaunant jokios finansinės naudos

Šis apdovanojimas yra suteikiamas neatsižvelgiant į asmens socialinį statusą, todėl jį yra gavę ir tokie karališkųjų šeimų asmenys, kaip Danijos ir Graikijos karalienė Helena ir princesė Alisa, Belgijos karalienė Elizabeta.

Asmeniui, kuris yra pripažįstamas turintis teisę gauti Pasaulio teisuolio vardą, yra įteikiamas specialus medalis, garbės pažymėjimas. Jo vardas yra iškalamas specialioje garbės sienoje esančioje Teisuolių sode Izraelyje. Anksčiau kiekvieno asmens garbei būdavo sodinamas medis, tačiau dėl vietos trūkumo šio metu Teisuolio vardas įamžinamas sienoje. Šie apdovanojimus gelbėtojams ir jų artimiesiems yra įteikiami specialios ceremonijos Izraelyje metu. Jei asmuo neturi galimybės atvykti – jam apdovanojimą įteikia jo šalyje reziduojantys Izraelio diplomatai. Daugiausia apdovanota Lenkijos (6992) ir Nyderlandų (5778) piliečių. Pagal žmonių, kurie gelbėjo žydus karo metais skaičiaus santykį su visų gyventojų skaičiumi, Lietuva užima antrą vietą. Santykinai daugiau Pasaulio teisuolių yra tik Nyderlanduose.

Pasaulio tautų teisuoliai – Lietuvos piliečiai 
Lietuvoje už žydų gelbėjimą grėsė mirties bausmė ne tik gelbėtojui, bet ir visai jo šeimai. Gelbėjantys žydus nacių akyse prilygo patiems žudomiems ir persekiojamiems žydams. Gyventojai apie tai buvo įspėjami iškabintais skelbimais. Karo sąlygomis asmuo buvo slepiamas ne tik nuo valdžios, bet ir kaimynų ar bendradarbių. Gyvenant baimės atmosferoje bet kas galėjo įskųsti dėl asmeninės naudos siekimo. Didžioji dalis gelbėtojų buvo paprasti žmonės taip pasielgę vedini savo vertybių. Kiek Lietuvos piliečių dėl šios veiklos buvo nubausti mirtimi duomenų nėra, nes to neįmanoma suskaičiuoti. Dažniausi būdai, kuriais buvo padedama žydams, tai prieglobsčio suteikimas savo namuose. Taip pat būdavo parūpinami suklastoti asmens dokumentai, padedama jiems pabėgti iš getų ar kalėjimų.

Pagal 2019 m. rugpjūčio 11 d. duomenis Teisuolių sąraše yra 27362 žmonių, iš jų – 915 Lietuvos piliečiai. Tarp jų yra ne tik lietuviškų, bet ir lenkiškų, rusiškų pavardžių. Izraelio memorialas holokausto aukoms atminti žydus gelbėjusius asmenis pradėjo apdovanoti jau nuo 1963 m. Pirmoji šiuo vardu apdovanota lietuvė buvo Ona Šimaitė. Gaudama apdovanojimą 1966 m. ji gyveno Prancūzijoje.

Daugelis žydų gelbėtojų, pripažintų Pasaulio tautų teisuoliais, yra gavę ir Lietuvos Valstybės apdovanojimą – Žūvančiųjų gelbėjimo kryžių.

Teisuolių paieška yra vykdoma ir šiuo metu. Praėjus daugiau nei šešiasdešimt metų po karo yra vis sunkiau sekti kiekvieno gelbėjimo atvejo pėdsakais, surasti išsigelbėjusius, kurie galėtų patvirtinti patį faktą ir papasakoti savo išgyvenimo istoriją. Vis tik visus tuos, kurie taip ir liks nežinomi didvyriai, Izraelyje įamžina Teisuolių alėjoje jų garbei pastatytas paminklas.

Asmeninės istorijos 
Tarp žymiausių Lietuvos Pasaulio tautų teisuolių yra Prezidentas Kazys Grinius, 1942 m. vokiečių generaliniam komisariatui Kaune įteikęs protesto raštą dėl Lietuvos žydų žudymo. Jo šeimos namuose

1941–1942 m. keliolika mėnesių glaudėsi Dmitrijus Gelpernas. Jo neišdavė ir gausiai pas Prezidentą besilankantys asmenys.

Rašytojas Kazys Binkis ir jo žmona Sofija slėpė žydus savo name Kaune, ieškojo jiems kitų slapstymosi vietų. Binkių namai vokiečių okupacijos metais neoficialiai buvo vadinami „žydų viešbučiu“. Po karo S. Binkienė sudarė pirmą išsamią knygą apie gelbėtojus Lietuvoje „Ir be ginklo kariai“.

Vilniaus universiteto bibliotekininkė Ona Šimaitė, pasinaudodama savo darbine padėtimi patekdavo į Vilniaus getą tvirtindama, jog turi atsiimti iš studentų žydų knygas. Į getą ji įnešdavo maisto ir kitų reikalingų daiktų, o išsinešdavo vertingus istorinius ir literatūrinius dokumentus, taip išsaugodama ir labai svarbų žydų kultūros paveldą. Po pirmojo apsilankymo gete Ona tapo nuolatine ryšininke tarp dviejų pasaulių. Ji nešė maistą badaujantiems žmonėms, rūpinosi vaistais, dokumentais, pinigais, kuriuos rinkti aktyviai padėjo Onos bičiulis rašytojas Kazys Jakubėnas, taip pat Vilniaus universiteto kolegos. Iš geto Ona išnešdavo laiškus, dokumentus, rankraščius. Ona Šimaitė gelbėjo žmones ieškodama jiems prieglobsčio, išnešdavo pintinėse užmigdytus vaikus. Jauną žydaitę Tanią Wachsman ji išslapstė Vilniaus universiteto bibliotekoje.

Rašytoja Danutė Čiurlionytė-Zubovienė ir architektas Vladimiras Zubovas slėpė keletą žydų iš geto, juos globojo ir parūpino dokumentus. Tarp jų buvo M. ir D. Elinai, jų duktė Estera, Tamara Levi, Ruth Peer, Judita Zupavičienė-Sperling, Leonas Gurevičius, Anatolijaus Rozembliumo penkių asmenų šeima, Marija Kamberienė ir jos sūnus Aleksandras.

Artistė Olga Kuzmina-Dauguvietienė Kaune slėpė ir globojo Ilją Tauberą, Solomoną Nabrickį, Borisą Voščiną, Margitą Stenderytę, Frumą Vitkinaitę, Irutę Bagrianskytę.

Šiaulių burmistras Jackus Sondeckis išgelbėjo dabar žinomą ir garsų teatrologą Marką Petuchauską ir jo motiną.

Vaikų gydytojas Petras Baublys Kaune, vaikų namuose „Lopšelis“, gelbėjo geto vaikus T. Levinienę, V. Kacą, R. Milnerytę, Tamarą Ratnerytę, M. Kotlerį.

Kauno profesorius Pranas Mažylis slapta gabeno iš geto mažamečius vaikus ir rūpinosi tolesne jų apsauga bei globa.

1918 m. vasario 16 d. akto signataras, inžinierius Steponas Kairys kartu su žmona Ona 1942 m. priglaudė žydų mergaitę iš Vilniaus geto. Vienuolikmetė Anusė Keilsonaitė jų šeimoje gyveno beveik metus.

Įamžinimas 
Valstybinio Vilniaus Gaono žydų muziejaus iniciatyva 1997 m. pradėtas spausdinti leidinys „Gyvybę ir duoną nešančios rankos“, kuriame aprašomos dramatiškos žydų gelbėjimo istorijos

Nuo 2005 m. Lietuvoje vyksta Pasaulio tautų teisuolių pagerbimo ceremonijos (2005 m. – 3 ceremonijos; 2006 m. – 2 ceremonijos; 2007 m. – 4 ceremonijos; 2008 m. – 2 ceremonijos; 2009 m. – 2 ceremonijos;  2010 m. – 1 ceremonija; 2011 m. – 1 ceremonija;  2012 m. – 1 ceremonija; 2013 m. – 1 ceremonija;  2014 m. – 1 ceremonija;  2015 m. – 1 ceremonija;  2016 m. – 3 ceremonijos; 2017 m. – 1 ceremonija;  2018 m. – 1 ceremonija; 2019 m. – 2 ceremonijos).

2015 m. Vilniuje gatvė pavadinta Onos Šimaitės vardu.

2018 m. rugsėjo 21 d. Vilniuje esančioje Maironio gatvėje buvo atidengtas paminklinis akmuo, skirtas žydų gelbėtojams nacių okupuotoje Lietuvoje pagerbti. Akmuo žymi vietą, kur ateityje iškils paminklas žydų gelbėtojams.

2018 m. parengtas dokumentinių laidų ciklas „Pasaulio teisuoliai“.

Po šalį keliauja kilnojama paroda „Išgelbėjęs vieną gyvybę, išgelbėja visą pasaulį“, kurioje pasakojamos 105 gelbėtojų istorijos.2019 m. išleistas išsamus šios parodos katalogas. 

2019 m. Šiauliuose atidarytas „Pasaulio teisuolių“ vardo skveras.

Nuo 2019 m. architekto Tauro Budzio iniciatyva Pasaulio tautų teisuolių paminkliniai akmenys kapinėse yra ženklinami 76 milimetrų skersmens žalvariniu ženklu, puoštu dviem susikibusiomis rankomis, simbolizuojančiomis pagalbą, raidėmis A. A. (amžiną atilsį) ir užrašais, pranešančiais apie čia palaidotą Pasaulio tautų teisuolį lietuvių, anglų ir jidiš kalbomis

Sąrašas

Išnašos