Aridoamerika

Aridoamerika ( 'sausringoji Amerika') – gamtinis-kultūrinis regionas Šiaurės Amerikoje, apimantis šiaurinę Meksiką ir pietines Jungtines Valstijas. Kartu su šiauriau esančia Oazisamerika apjungiama į Pietvakarių regioną. Kartais dar įvardinamas kaip Didžioji Čičimeka (La Gran Chichimeca), nors šis terminas labiau taikytas pietinei Aridoamerikos daliai. „Sausringosios Amerikos“ terminą sukūrė archeologai, kaip kontrastą toliau į pietus besidriekiančiai derlingai Mezoamerikai.

Geografija 
Aridoamerikos regionas pasižymi sausringu klimatu su trumpu lietingu laikotarpiu ir ilgomis sausromis. Būdinga aukšta oro temperatūra, bet žiemomis ar naktį gali pasitaikyti šalnų. Paviršius kalnuotas, uolingas, upių tinklas retas. Būdingos pusdykumės, kur auga dygūs krūmokšniai ir kaktusai (vadinama čiaparalė). Dėl tokių gamtinių sąlygų Aridoamerikoje nesusidarė civilizacijos, o dauguma šio krašto indėnų buvo klajokliai, besivertę medžiokle ir rankiojimu. Kultūringesnės piečiau gyvenę tautos šias klajokliškas indėnų gentis įvardino čičimekais (t. y. barbarais). Tiesa, dalis gyventojų augino kukurūzus ir kūrė gyvenvietes.

Į pietus nuo Aridoamerikos buvo Mezoamerika, kur ikikolonijiniais laikais suklestėjo brandžios civilizacijos. Į šiaurės vakarus nuo Aridoamerikos išskiriamas Oaziamerikos regionas – ten gyvenusios tautos gyveno sėsliai ir kūrė miestus uolose. Šiaurėje regionas perėjo į prerijas, o šiaurės rytuose – į Pietryčių miškus.

Istorija 
Aridoamerika kolonizuota palyginti vėlai, tik XVIII-XIX a., nes šio krašto indėnai ypač aktyviai priešinosi užkariavimui. Jis buvo kolonizuojamas iš Naujosios Ispanijos vicekaralystės ir administraciškai įjungtas į Vidinių teritorijų generalkapitoniją. Po JAV-Meksikos karų, šiaurinė regiono dalis atiteko JAV.

Pietvakarių indėnai