Kryžkalnio viadukas

Kryžkalnio viadukas – automobilių transporto viadukas, stovintis Kryžkalnyje, senojo Žemaičių plento ir kelio  sankirtoje, šalia automagistralės . Tai pirmoji Lietuvos plentuose įrengta skirtingo lygio sankryža.

Viaduko važiuojamąja dalimi praeinantis Žemaičių plentas šioje vietoje dalijamas į dvi atkarpas –  ir . Statinys priskiriamas pastarajam keliui, iškilęs virš kelio A12. Netoliese, 200 m į Tauragės pusę, šį kelią kerta ir automagistralės Kaunas–Klaipėda viadukas, 84 m ilgio, pastatytas 1984 m.

Istorija 

1934 m. pradėjus tiesti 195 km ilgio magistralinį plentą iš Kauno į Klaipėdą, 111–ajame kilometre, Kryžkalnyje, buvo baigtas pirmasis statybų darbų etapas. Šis ruožas sujungė Kauną per Žemaičių plentą su Pagėgių–Joniškio plentu. Abiejuose keliuose tuomet nebuvo intensyvesnio eismo, tačiau buvo numatomas jo augimas kartu su kuriama gyvenviete sankryžos zonoje. Įvertinus ir kitas aplinkybes, nutarta įrengti dviejų plentų sankryžą skirtinguose lygiuose. Tyrinėjimų metu vietovėje surinkus reikiamus duomenis, sudarytas situacijos planas ir profiliai, parengtas Kryžkalnio viaduko projektas. 1937 m. buvo pastatytas 4,5 m aukščio, 23 m ilgio viadukas dviejų lygių sankryžoje su keturiomis nuovažomis.

Pagal Kelių muziejaus direktoriaus J. Stepankevičiaus užrašytus liudininko prisiminimus, viaduką statybos metu aplankė prezidentas Antanas Smetona. Tuo metu buvo pilamas betonas į kraštinės atramos klojinį. Prieš išvažiuojant linkėdamas, kad viadukas ilgai stovėtų, A. Smetona pagal paprotį įmetė į betoną penkių sidabrinių litų monetą. Jam išvažiavus darbininkai liovėsi betonavę ir pradėjo ieškoti brangaus pinigo. Tačiau monetos rasti nepavyko.

Duomenys 

Statinys gelžbetoninis, rėminės konstrukcijos, 10 m pločio, 4,5 m aukščio, važiuojamosios dalies plotis 7 m, šalitilčiai po 1 m.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Kryžkalnio viadukas žemėlapyje (maps.lt)

Kryžkalnis
Lietuvos viadukai
Raseinių rajono tiltai