Arano slėnis

Arano slėnis (, , ) – tarpukalnių slėnis ir administracinis vienetas Ispanijoje, šiaurės vakarų Katalonijoje, Leridos provincijoje. Administracinis centras – Vielja Midžaranas. Turi atskirą statusą Katalonijoje, nors bendrai prilyginamas komarkai.

Arano slėnis yra toliausiai į šiaurę nutolusi Katalonijos teritorija, vienintelė, esanti anapus (į šiaurę) nuo Pirėnų. Slėniu teka Garonos aukštupys, o šalia Garonos prasidedanti Nogera Paljaresos upė teka į pietus (Segrės intakas) ir priklauso Viduržemio jūros baseinui.

Be katalonų ir ispanų kalbų (oficialios Katalonijoje), Arano slėnyje dar oficiali yra oksitanų kalba (jos vietinė araniečių tarmė). 2001 m. 38,78 % slėnio gyventojų savo gimtąja kalba laikė ispanų, 34,19 % – araniečių, 19,45 % – katalonų.

Arano slėniui 1313 m. Aragono karalius Jokūbas II suteikė autonomiją, už araniečių pasirinkimą prisijungti prie Aragono, o ne prie Prancūzijos. 1834 m. įtrauktas panaikinus autonomiją į Ispanijos valstybę. 1944 m. spalio 19–27 d. Arano slėnį buvo užėmę Ispanijos komunistai, bandydami toliau veržtis į Franko valdomą Ispaniją.

Savivaldybės 

Arano slėnį sudaro 9 savivaldybės (gyv. skaičius, 2014 m.):
 Vielja Midžaranas (Vielha e Mijaran, 9993)
 Naut Aranas (Naut Aran, 1782)
 Bosostas (Bossòst, 1140)
 Lesas (Les, 968)
 Es Bordesas (Es Bòrdes, 234)
 Vilamosas (Vilamòs, 171)
 Kanechanas (Canejan, 102)
 Aresas (Arres, 73)
 Bausenas (Bausen, 49)

 

Katalonijos geografija