Škotų nulėpausė katė

Škotų nulėpausė katė () – kačių veislė, pasižyminti nulėpusiomis ausimis. Neretai savo išvaizda primena pelėdą. Ką tik gimusių kačiukų ausys būna stačios. Tų, kurie turi nulėpausių geną, ausys pradeda linkti sulaukus trijų – keturių savaičių. Kačiukai, neturintys tokio geno, priskiriami Škotų stačiaausių veislei.

Istorija 

1961 m. Škotijoje viena ūkininko katė atsivedė kačiukų, vienas jų turėjo nulėpusias ausis. Tai buvo patinėlis. Neilgai trukus juo susidomėjo veislininkai. Kryžminant tinkamas namines kates ir britų trumpaplaukes su šio patino palikuonimis, dėl mutacijos atsiradusios nulėpusios ausys tapo skiriamuoju naujos veislės, pavadintos škotų nulėpausėmis, požymiu. Genas, lemiantis katės ausų nulėpimą, yra paveldimas, dominuojantis.

Pasirodė, kas šis genas lemia ne tik nulėpusias ausis, bet ir kaulų deformacijas, ypač jei abu tėvai nulėpausiai. Dabar vengiama poruoti du nulėpausius – veislė mišrinama su britų trumpaplaukėmis ir kitomis katėmis.

Charakteris 

Šios veislės katės paklusnios, meilios. Ramios, tačiau kartais mėgsta žaisti. Gerai sutaria su kitomis katėmis ir šunimis, jei augo kartu nuo mažens. Škotų nulėpausę sunku suerzinti, paprasta ji tyli. Mėgsta švelnumą, tačiau dėmesio įkyriai nereikalauja. Mėgsta draugiją, tačiau keletą dienų gali išbūt ir vienos.

Fizinės savybės 

Škotų nulėpausė vidutinio dydžio, raumeninga, gana stambių kaulų. Uodega vidutinio ilgumo arba ilga. Galva apvali, kaklas gana trumpas. Akys didelės ir apvalios, toli viena nuo kitos. Žvilgsnis meilus. Ausų galiukai apskriti.

Škotų nulėpausės kailis su poplaukiu, labai tankus, minkštas ir stangrus. Gali būti įvairių gamtinių spalvų. Dažniausiai pasitaikantys atspalviai – melsva, rausva, juoda ir kreminė, gali būti su balta su dryžiais arba visiškai balta. Akys paprastai vario spalvos arba oranžinės.

Šaltiniai 

 Esther J.J. Verhoef-Verhallen. Kačių enciklopedija, vert. Danguolė Žalytė. Vilnius: Aktėja, 2002.

Kačių veislės