Grimšo tema

Grimšo tema – tai dviejų, skirtingai einančių juodųjų linijinių šachmatų figūrų tarpusavio užstojimas, jų susikirtimo laukelyje, be baltųjų figūros aukos.

Tarpusavio užstojimai naudojami tarp rikio ir bokšto, arba tarp rikio ir pėstininko.

Rikio ir pėstininko tarpusavio užstojimas vadinamas pėstininko Grimšu.

Grimšo užstojimas baltosiomis figūromis vadinamas baltuoju Grimšu.

Istorija 

Temą 1850 m. atrado anglų šachmatų kompozitorius Valteris Grimšas. Jo vardu ir pavadinta tema.

Grimšo temos uždaviniai

Savitumas 

Grimšo temą iliustruoja Vernerio Špekmano miniatiūra.

Po 1. Va2! baltieji grasina 2. Vg8#. Juodieji laukelį g8 nuo šio baltųjų valdovės grasinimo gali laukelyje d5 užstoti figūromis, bet tai jų negelbsti, nes po 1…. Bd5 užstojamas savas rikis laukelyje f3, todėl šis laukelio a8 nebekontroliuoja ir baltųjų valdovė skelbia matą ėjimu 2.Va8#.

Jei juodieji ginasi ėjimu 1…Rd5, jie užstoja savo bokštą laukelyje f5, todėl baltieji
gali matuoti ėjimu 2.Va3#.

Grimšo tema uždavinyje gali būti naudojama ir po kelis kartus. Levo Lošinskio kompozicijoje turime trigubą Grimšą laukeliuose: b7, f6 ir g7, kuriuose susikerta trys poros linijinių figūrų.

H. Aueso uždavinyje baltojo Grimšo tema panaudota klaidinančiųjų pėdsakų  fazėje, bet ji naudojama ir uždavinio tikrojo sprendinio fazėje (žr. T.R. Dosonas. Refleksinis matas dviem ėjimais).

|width="33%" |

|width="33%" |

Paplitimas 
Šią temą šachmatų kompozitoriai naudoja, kurdami :tiesioginius, sutarto mato, atvirkščio mato, refleksinio mato, pasakiškus ir su pasakiškosiomis figūromis šachmatų uždavinius ir etiudus.

{|

|width="33%" |

|width="33%" |

Šaltiniai

Nuorodos 
 Grimšo tema dviejų ėjimų tiesioginiuose uždaviniuose
 Grimšo tema atvirkščio mato uždaviniuose
 Grimšo tema refleksinio mato uždaviniuose
 Grimšo tema sutarto mato uždaviniuose
 Grimšo tema pasakiškuose uždaviniuose

Šachmatų kompozicijos temos