Stanislovas Kostka Potockis

Stanislovas Kostka Potockis (1755 m. Liublinas – 1821 m. rugsėjo 14 d. Vilanovas) – Lenkijos politikas, politikos rašytojas, meno istorikas.

Biografija 
Nuo 1778 m. ATR Seimo narys, nuo 1782 m. Nuolatinės tarybos narys. 1788–1792 m. vienas Ketverių metų seimo reformų ir Gegužės trečiosios Konstitucijos šalininkų (vadinamosios patriotų partijos) vadovų. Nuo 1792 m. Lenkijos artilerijos generolas. 1792 m. karo su Rusijos imperija dalyvis. Po Targovicos konfederacijos pergalės emigravo į Dresdeną, kur dalyvavo rengiant 1794 m. sukilimą. Sukilime nedalyvavo, nes buvo suimtas Austrijos valdžios. Paleistas 1795 m. išvyko į Italiją. 1798 m. sugrįžo į Lenkiją. Vienas Varšuvos mokslo bičiulių draugijos steigėjų. 1809 m. buvo Varšuvos kunigaikštystės Valstybės tarnybos ir Ministrų tarybos pirmininkas. 1815–1820 m. Lenkijos karalystės tikėjimo ir švietimo ministras, 1818–1821 m. – ir Senato pirmininkas. Prisidėjo prie švietimo plėtotės, Varšuvos universiteto įkūrimo 1816 m. ir prie spaudos cenzūros įvedimo (1818). Pašalintas iš pareigų už publicistiką – Švietimo amžiaus dvasioje kritikavo klerikalizmą. 1812–1821 m. masonų Didžiųjų Rytų ložės didysis magistras. Parašė poezijos, dramos kūrinių, kalbotyros, meno istorijos veikalų. Meno mecenatas, bibliofilas (sukaupė vertingą biblioteką), kolekcininkas (Stanislovo meno kūrinių kolekcijos pagrindu 1805 m. įkurtas vienas pirmųjų Lenkijos muziejų).

Šeima 
1776 metų birželio 2 d. Stanislovas Kostka Potockis vedė kunigaikštytę Aleksandrą Liubomirską (1760−1836), Karūnos didžiojo maršalkos ir Vinicos seniūno Stanislovo Liubomirskio (1722−1783) trečią dukterį nuo santuokos su Izabele Čartoriska (1736−1816). Jiems gimė vienintelis sūnus Aleksandras Stanislovas (1778−1845).

Šaltiniai

Nuorodos

Galerija 

Stanislovas Kostka
Lenkijos politikai
Lenkijos archeologai
Lenkijos rašytojai
Lenkijos žurnalistai
Karūnos artilerijos generolai
Karūnos didieji pastalininkai
Lenkijos masonai
ATR Seimo atstovai
1794 m. sukilėliai
Bibliofilai