Senasis tiurkų raštas

Senasis tiurkų raštas arba tiurkų runos, Orchono raštas, gioktiurkų raštas – rašto sistema, naudota gioktiurkų ir kitų ankstyvųjų tiurkų chanatų užrašyti senajai tiurkų kalbai. Naudotas VIII–X a.

Raštas dažnai vadinamas Orchono vardu, nes šiame slėnyje Mongolijoje atrasti pirmieji įrašai senuoju tiurkų raštu. Orchono įrašus, išraižytus akmenyje, 1889 m. atrado rusų keliautojas, turkologas Nikolajus Jadrincevas, o 1893 m. juos iššifravo danų kalbininkas Vilhelm Thomsen. Vėliau tiurkiškų įrašų rasta nemažai plačioje srityje – Rytų Turkestane, Mongolijoje, Tianšanyje ir kt.

Svarbiausi tiurkų rašto paminklai yra Orchono slėnyje (54, tame tarpe 735 m. pastatyta stela gioktiurkų princui Kiul Tiginui ir jo broliui, imperatoriui Bilge Kaganui), Jenisiejaus baseine (106), Talaso regione (15), Altajuje (78). Taip pat daug smulkių įrašų randama ant archeologinių radinių. Svarbiausias rankraštis, užrašytas senuoju tiurkų raštu yra lemties ženklų knyga Irk Bitig (IX a.).

Kilmė 

Senojo tiurkų rašto kilmė nežinoma. Iš išvaizdos ženklai primena gotų, graikų, etruskų, finikiečių ženklus. Populiariausia teorija senąjį tiurkų raštą kildina iš aramėjų rašto, į Vidurinę Aziją patekusio per Pehlevi ir Sogdo raštus (naudoti Irane) arba per Kharošthi raštą (Pietų Azijoje). Kita teorija šį raštą kildina iš kinų rašto ir tamgų (tiurkų–mongolų naudotų simbolių). Gali būti, kad tiurkų raštas susidarė savarankiškai. Kinų šaltiniuose minima, kad Šiongnu žmonės tarpusavyje bendravo raižytomis lentelėmis.

Ženklai 

Senasis tiurkų raštas rašytas iš dešinės į kairę. Sudarytas abugidos principu – balsiai žodžio viduryje dažniausiai praleidžiami. Kadangi tiurkų kalboms būdinga balsių harmonija, o balsiai dažniausiai nežymimi, jų kietumą ir minkštumą parodo skirtingi priebalsiai. Perrašoje kietą eilę žymintys priebalsiai žymimi ¹, o minkštąją – ². Priklausomai nuo vietos ir laikotarpio ženklai gan ryškiai skiriasi.

Balsiai

Priebalsiai 

harmoniai rinkiniai

kiti priebalsiai

Kartais naudojamas dvitaškio ženklas  žodžiams atskirti.

Žodis 𐱅𐰭𐰼𐰃 bus transkribuojamas kaip t²ṅr²i (Tengri), žodis 𐰴𐰺𐰀 – kaip k¹r¹a (kara – „juodas“).

Bibliografija 
 Diringer, David. The Alphabet: a Key to the History of Mankind, New York: Philosophical Library, 1948, pp. 313–315
 Erdal, Marcel. 2004. A grammar of Old Turkic. Leiden & Boston: Brill.
 Faulmann, Carl. 1990 (1880). Das Buch der Schrift. Frankfurt am Main: Eichborn. ISBN 3-8218-1720-8
 Février, James G. Histoire de l’écriture, Paris: Payot, 1948, pp. 311–317
 Ishjatms, N. „Nomads In Eastern Central Asia“, in the „History of civilizations of Central Asia“, Volume 2, UNESCO Publishing, 1996, ISBN 92-3-102846-4
 .
 Kara, György. 1996. “Aramaic scripts for Altaic languages”, in Peter T. Daniels and William Bright, eds. The world’s writing systems. New York; Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-507993-0
 Kyzlasov, I.L. „Runic Scripts of Eurasian Steppes“, Moscow, Eastern Literature, 1994, ISBN 5-02-017741-5
 Malov, S.E. 1951, Pamjatniki Drevnitjurkskoj Pisʹmennosti (Памятники Древнитюркской Письменности), Moskva & Leningrad.
 Muxamadiev, Azgar. (1995). Turanian Writing (Туранская Письменность). In Zakiev, M. Z.(Ed.), Problemy lingvoėtnoistorii tatarskogo naroda (Проблемы лингвоэтноистории татарского народа). Kazan: Akademija Nauk Tatarstana.
 Róna-Tas, A. 1991. An introduction to Turkology. Szeged.
 Scharlipp, Wolfgang Ekkehard. 2000. Eski Türk run yazıtlarına giris ̧: ders kitabı = An introduction to the Old Turkish Runic inscriptions: A textbook in English and Turkish. Engelschoff: Auf dem Ruffel. ISBN 3-933847-00-X
 Tekin, Talat. A Grammar of Orkhon Turkic. Indiana University Uralic and Altaic Series, vol. 69 (Bloomington/The Hague: Mouton, 1968)
 Thomsen, Vilhelm. Inscriptions de l’Orkhon déchiffrées, Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki Toimituksia, no. 5 Helsingfors: La société de literature Finnoise 
 Vasilʹiev, D.D. Korpus tjurkskix runičeskix pamjatnikov Bassina Eniseja [Corpus of the Turkic Runic Monuments of the Yenisei Basin], Leningrad: USSR Academy of Science, 1983
 von Gabain, A. 1941. Alttürkische Grammatik mit Bibliographie, Lesestücken und Wörterverzeichnis, auch Neutürkisch''. Mit vier Schrifttafeln und sieben Schriftproben. (Porta Linguarum Orientalium; 23) Leipzig: Otto Harrassowitz.

Nuorodos 
 Senųjų tiurkų tekstai, vertimai
 Tiurkų ženklų atvaizdavimas (fonts) kompiuteriui

Abugidos
Senovės tiurkai