Trinidadiečiai ir tobagiečiai

Trinidadiečiai ir tobagiečiai (, šnek. Trinis, Trinbagonians) – kreolinė tauta, susidariusi Trinidado ir Tobago salose, esančiose Karibų jūroje. Kreolinės kilmės Trinidado ir Tobago gyventojai sudaro apie trečdalį šalies populiacijos. Taip pat gyvena išeivijoje JAV, Junginėje Karalystėje, Kanadoje, mažiau – Venesueloje, Australijoje.

Trinidado ir Tobago tautinė sudėtis labai marga, todėl tikslus kreolų skaičius nežinomas. 2011 m. 36,3 % šalies gyventojų buvo juodieji, 24,2 % – mišrios rasės (daugiausia mulatai), 0,63 % – baltieji (anglų, prancūzų kilmės). Likusį daugiau nei trečdalį gyventojų sudaro kreolams nepriskirtini Trinidado ir Tobago indai.

Dauguma kreolų yra krikščionys, priklausantys įvairiausioms bažnyčioms (katalikai, presbiterionai, anglikonai, metodistai, sekmininkai, baptistai ir kt.), yra bahajų, rastafarių, Jehovos liudytojų, išlikę afrikietiškų tikėjimų fragmentų. Vartoja šiek tiek skirtingas Trinidado bei Tobago salų kreolines kalbas, taip pat anglų kalbą.

Trinidadiečių ir tobagiečių pagrindą sudaro XVI–XIX a. ispanų ir britų užvežtų vergų iš Afrikos palikuonys, dalinai susimaišę su baltaisiais, ypač ispanais. Kreolai kilę daugiausia iš igbų, kongų, ibibijų ir malinkų. Didelė dalis kilę ne tiesiai iš Afrikos kraštų, bet į Trinidadą ir Tobagą patekę jau iš Gvadalupės, Martinikos, Grenados, Sent Vinsento

Verčiasi naftos, lengvąja, maisto pramone, dirba žemės ūkyje (augina cukranendres, kakavą, kavą, ryžius, vaisius ir kt.).

Kaip ir kitoms karibų tautoms, trinidadiečiams ir tobagiečiams būdinga afrikietiškos ir europietiškos kultūrų sampyna. Tradicinis afrikietiškas paveldas labiausiai reiškiasi muzikoje, šokiuose. Būdingos liaudies dainos, vadinamos kalipso, plieninių būgnų ansambliai. Rengia spalvingus karnavalus.

Šaltiniai 

Trinidadas ir Tobagas
Amerikos tautos