Marijampolės apskrities istorija

Marijampolės apskritis – 1795–1950 m. egzistavęs administracinis vienetas dab. pietvakarių Lietuvoje, su centru Marijampolėje, kurio priklausomybė ir teritorija keletą kartų keitėsi. Istorinė Marijampolės apskritis atkurta 1994 m. kaip keletą savivaldybių apimanti Marijampolės apskritis.

Rytų Prūsijos sudėtyje 
1795 m. žlugus Abiejų Tautų Respublikai, Užnemunė atiteko Prūsijai. Šioje pirmą kartą suformuota Marijampolės apskritis, kuri iš pradžių ji vadinosi Starapolės, Senapilės apskritimi. 1795–1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos Balstogės departamentui.

XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje apskrityje buvo:
 7 karališkieji miestai:
 Liudvinavas
 Marijampolė
 Naumiestis (dab. Kudirkos Naumiestis)
 Pilviškiai
 Prienai
 Sudargas
 Zapyškis
 3 dvarininkams priklausantys miestai:
 Balbieriškis
 Panemunė
 Šakiai

Rusijos imperijos sudėtyje 

Per XIX a. apskrities pavaldumas keletą kartų keitėsi. 1807–1815 m. ji priklausė Varšuvos kunigaikštystės Lomžos departamentui, 1816–1837 m. į Rusijos imperiją įeinančiai Lenkijos karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1867 m. Augustavo gubernijai, 1867–1915 m. Suvalkų gubernijai. Iki I pasaulinio karo apskritis ribojosi su Suvalkų gubernijos Kalvarijos, Naumiesčio ir Vilkaviškio apskritimis bei Vilniaus gubernijos Trakų apskritimi ir Kauno gubernijos Kauno apskritimi.

1867 m. dalis apskrities teritorijos atiteko naujai sudarytai Naumiesčio apskričiai.

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymą apskrityje gyveno 114 262 žmonės. Marijampolės mieste gyveno 6 737 žmonės, o Prienų mieste 2 477 žmonės. Tuometinė tautinė apskrities sudėtis buvo tokia:
 Lietuviai – 76,9% (87 960);
 Žydai – 10,3% (11 806);
 Vokiečiai – 4,98% (5 691);
 Rusai – 3,97% (4 545);
 Lenkai – 2,89% (3 312);
 Gudai – 0,42% (489);
 Ukrainiečiai – 0,14% (171);
 Totoriai – 0,08% (94);
 Čiuvašai – 0,03% (42);
 Čeremisai – 0,007% (8);
 Kiti – 0,12% (144).

Suskirstymas

|-
| 1897 || ~2000 || 114 262 || ||
 2 miestai: Marijampolė, Prienai
 miesteliai: Balbieriškis, Garliava, Gižai, Gudeliai, Kazlų Rūda, Pilviškiai, Šunskai, Veiveriai, Zapyškis
|-
| 1913 || || || 14 valsčių: Aleksoto valsčius, Antanavo valsčius, Balbieriškio valsčius, Veiverių valsčius, Gudelių valsčius, Kvietiškio valsčius, Mikališkių valsčius, Pilviškių valsčius, Pagirmuonių valsčius, Panemunės valsčius, Fredos valsčius, Klebiškio valsčius, Šunskų valsčius, Javaravo valsčius.
|-
| 1914 || 1307 || 127 400 || ||
|}

1915–1950 m. 

1915–1916 m. priklausė Oberosto Suvalkų, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1917 m. buvo prijungta Kalvarijos apskritis. 

Po 1918 m. apskritis įėjo į Lietuvos valstybę. 1941–1944 m. okupavus vokiečiams įėjo į Kauno krašto apygardą.

1946 m. Balbieriškio, Prienų ir Šilavoto valsčiai kartu su Prienais priskirti Prienų apskričiai, 1948 m. Kalvarijos, Krosnos, Liubavo valsčiai – Kalvarijos apskričiai, 1949 m. Veiverių valsčius – Kauno apskričiai. 1950 m. apskritis panaikinta, jos teritorija perduota Marijampolės rajonui (41 apylinkė), Kazlų Rūdos rajonui (15 apylinkių), Prienų rajonui (2 apylinkės) ir Simno rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1919 m. || || || 22 valsčiai: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Mikališkio valsčius, Padovinio valsčius, Prienų valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šunskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius ||
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 2199 || 99 220 || 20 valsčių: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Mikališkių valsčius, Padovinio valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šumskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius ||
 3 miestai: Kalvarija, Marijampolė, Prienai
 2 miesteliai
 734 kaimai
 15 bažnytkaimių
 63 dvarai ir palivarkai
 60 vienkiemių
 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2080 || 93 656 || 13 valsčių ir 194 seniūnijos  || 2 miestai: Kalvarija, Prienai
|-
| 1939 m. || || 120 000 || ||
|-
| 1940 m. || || || 13 valsčių: Balbieriškio valsčius, Gudelių valsčius, Igliškėlių valsčius, Kalvarijos valsčius, Kazlų valsčius, Krosnos valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Prienų valsčius, Sasnavos valsčius, Šilavoto valsčius, Veiverių valsčius || 2 miestai (Kalvarija, Prienai)
|-
| 1942 m. || || 102 400 || ||
|-
| 1949 m.  || 1155 || || 7 valsčiai ir 65 apylinkės || 1 miestas: Marijampolė
|-
| 1950 m. || || || 64 apylinkės ||
|-
| 2001 m. || 4463 || 188 634 || 5 savivaldybės: Kalvarijos savivaldybė, Kazlų Rūdos savivaldybė, Marijampolės savivaldybė, Šakių rajono savivaldybė, Vilkaviškio rajono savivaldybė ||
 9 miestai
 1567 kaimai
|}

Suskirstymas 

Valsčiai 1919–1950 metais:

Tautinė sudėtis

Pagal 1923 m. gyventojų surašymą apskrityje gyveno 99 220 žmonių, o jų tautinė sudėtis buvo pasiskirsčiusi taip:

 Lietuviai – 87,92% (87 236);
 Žydai – 6,45% (6 407);
 Vokiečiai – 3,42% (3 395);
 Lenkai – 1,3% (1 296);
 Rusai – 0,33% (331);
 Baltarusiai – 0,10% (105);
 Kiti – 0,45% (450).

Šaltiniai

Nuorodos 
 Apskrities istorija (1) 
 Apskrities istorija (2)
 Aprašymas apie Marijampolės apskritį Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom VI (Malczyce – Netreba) z 1885 m. (lenk.).

 
Tarpukario Lietuvos apskritys