Aveso sala

Aveso sala ( 'paukščių sala') – nedidelė koralinė sala Karibų jūroje, Pavėjinių Antilų salų grupėje, 185 km į pietvakarius nuo Montserato, 225 km į vakarus nuo Dominikos, 550 km į šiaurę nuo Venesuelos krantų. Sala faktiškai priklauso Venesuelai (Federalinės valdos), tačiau į ją pretenzijas yra pareiškusi Dominika, Nyderlandai.

Geografija 

Aveso sala yra 375 m ilgio, ~50 m pločio ir iki 4 m aukščio. Pagal JTO jūrų įstatymą Aveso sala yra laikoma uola ir suteikia teisę į 19 km pločio ekonominę zoną, tuo tarpu Venesuela teigia, kad tai yra sala ir jos ekonominė zona siekia 320 km. Salą supa rifai, augalija skurdi. Paplūdimiuose ilsisi ir kiaušinius deda jūriniai paukščiai bei žalieji vėžliai. Salos plotas nuolat mažėja dėl erozijos, kurią sukelia dažni uraganai.

Istorija 

Manoma, kad salą 1584 m. pirmasis pasiekė keliautojas Avaro Sanzze. Vėliau į ją pretenzijas pareiškė Ispanija, Jungtinė Karalystė, Nyderlandai ir Portugalija. XVII-XIX a. Sint Estatijaus ir Sabos gyventojai lankė salą, čia rinko paukščių ir vėžlių kiaušinius. 1854 m. amerikiečiai Aveso saloje pradėjo guano gavybą, bet tam pasipriešino Nyderlandai ir Venesuela. 1865 m. Ispanijos karalienės nutarimu sala paskirta Venesuelai, bet Nyderlandų Antilų gyventojams leista žvejoti prie jos krantų. Nepaisant to, JAV iki pat 1912 m. saloje kasė guaną.

1895 m. Venesuela oficialiai įtraukė Aveso salą į savo sudėtį. 1978 m. saloje buvo įkurta mokslinė karinė bazė Simón Bolívar su nuolatiniu kariniu personalu. 1980 m. Venesuelos pretenzijas į jūrines valdas aplink Aveso salą pripažino JAV ir Prancūzija. 2006 m. Dominika pareiškė pripažįstanti salą Venesuelai, bet savo jūrinių valdų pretenzijų neatšaukė.

Venesuelos salos
Ginčytinos teritorijos
Pavėjinės Antilų salos