Jorono tarmė

Jorono tarmė (ユンヌフトゥバ, junnu futuba) – amamių kalboms priklausanti tarmių grupė, kuria šnekama Kagošimos prefektūroje esančioje Jorondžimoje. Jorono tarmė yra viena labiausiai nykstančių kalbų Japonijoje.

Išleisti du žodynai japonų kalba. Pirmąjį (Yorontō-go jiten) 1995 m. išleido Jamada Minoru, kilęs iš Čiabano gyvenvietės saloje, antrąjį (Yoron hōgen jiten) 2005 m. išleido Kiku Čijo ir Takanašis Tošidzo, aprašydami Rytinėje Mugijoje vartojamą patarmę.

Patarmės 
Vietinis folkloristas Kiku Čijo Jorono tarmes skiria į tris grupes:
 Čiabanos patarmė
 Asato (/asi⸢tu/), Gusuku (/gusi⸢ku/ ～ /gusu⸢ku/), Ričio, Kano (/ha⸢noː/) ir Namos (/naː⸢ma/)
 Rytinės Mugijos, Vakarinės Mugijos ir Furusato (/puru⸢satu/)
Iš šių grupių labiausiai išsiskiria Mugijos apskrityje vartojama patarmė.

Tarmė turi daug balsių, palyginus su kitomis Riūkiū kalbomis. Jų yra penkios: , , ,  ir , tiek ilgos, tiek trumpos.

Tarmės bruožai, lyginant su šiuolaikine japonų kalba 
Žemiau pateikiami kai kurie fonetiniai Jorono tarmės bruožai.
 Japonų kalbos balsis  Jorono tarmėje pakitusi į .
 Japonų kalbos balsis  Jorono tarmėje pakitusi į .
  ir  balsiai Jorono tarmėje yra antrinės kilmės ir dažniausiai atitinka japonų kalbos dvibalsius.
 Jorono tarmė išlaikė japonų prokalbės , o japonų kalboje ji išvirto į .
 Japonų kalbos moras ,  ir  Jorono tarmėje atitinka  ,   ir  .
 Dabartinėje japonų kalbos priebalsio  kitimo paradigma įvairialypė. Dabartinės japonų kalbos  mora atitinka tiek , tiek  Jorono tarmėje.  atitinka  ir .  atitinka  su kai kuriomis išimtimis.  atitinka .
 Japonų kalbos mora  Jorono tarmėje sutinkama kaip .
 Jorono tarmė yra netekusi  žodžiuose, kur šis priebalsis apsuptas bet kurio balsio ir .
 Šiuolaikinės japonų kalbos balsis  paveldėtas iš ankstesnės japonų kalbos  Jorono tarmėje sutinkama kaip .

Šaltiniai 

Riukiu kalbos
Kagošimos prefektūra