Krak de Ševaljė

Krak de Ševaljė () arba Kalat al Hišnas () – viduramžių pilis šiaurės vakarų Sirijoje, Homso muchafazoje, 40 km į vakarus nuo Homso, netoli Libano sienos, ant 650 m aukščio virš jūros lygio esančios kalvos. Šalia kalvos eina vienintelis kelias tarp Antiochijos ir Beiruto.

Istorija 

Pilis pastatyta 1031 m. Alepo emyro. 1099 m. ją užėmė kryžininkai, vadovaujami Raimundo IV, bet apleido patraukę link Jeruzalės. 1110 m. pilį vėl užėmė Tankredas (Galilėjos princas). 1142 m. Krak de Ševaljė Tripolio grafo Raimundo II perduota hospitalijeriams. Pilis tapo hospitalijerių ordino karių strateginiu centru. Tarp 1150 ir 1250 m. pilis buvo rekonstruota, išplėsta ir talpino 2000 karių garnizoną.

1163 m. pilį nesėkmingai bandė užimti Nur ad Dinas Zengi. XII-XIII a. pilis nukentėjo nuo žemės drebėjimų, bet buvo atstatyta. 1188 m. Krak de Ševaljė bandė užimti Saladinas, bet kryžininkai atrėmė šį antpuolį. 1217 m., V kryžiaus žygio metu, karalius Andrius II sutvirtino pilį bei finansavo jos įgulą. 1271 m. pilį pavyko užimti mameliukų sultonui Beibarsui I. Jis, pasinaudojęs apgaule privertė pilies įgulą pasiduoti. Užėmęs pilį sultonas ją įtvirtino, o vietoje buvusios koplyčios įrengė mečetę.

Architektūra 

Krak de Ševaljė laikoma viena geriausiai išlikusių ir gražiausių pasaulio pilių. 1935 m. ją išpirko Prancūzijos valdžia, pradėjo restauravimą. Joje yra išlikusių kryžininkų freskų.

Viršutinė siena yra apie 3 m storumo, su 7 gynybiniais bokštais. Tvirtovėje gyveno 50-60 riterių bei 2000 pėstininkų. Hospitalijierių didysis magistras ir riteriai gyveno viename iš bokštų. Tvirtovės vidiniai pastatai pastatyti gotikiniu stiliumi – sambūrių salė, koplyčia, sandėlis, dvi akmeninės arklidės, kuriose galėjo būti laikoma virš 1000 žirgų. Pilies požemiuose buvo įrengti dideli sandėliai, kuriuose pilies įgulai buvo laikomas maistas net 5 metų apgulčiai. Centrinėje pilies dalyje buvo vandens cisterna, pildoma akveduko tiekiamu vandeniu.

Krak de Ševaljė 2006 m., drauge su Saladino pilimi, įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Sirijos archeologija
Pilys