Dresdeno Švč. Trejybės katedra

Dresdeno Švenčiausios Trejybės katedra () – Švenčiausiajai Trejybei skirta Vokietijos Romos katalikų bažnyčios Dresdeno–Meiseno vyskupijos katedra Dresdene, ji kartu yra ir miesto parapijinė bažnyčia. Vėlyvojo baroko stiliaus architektūros paminklas. Iškilusi šalia Vetinų dinastijos rezidencinės pilies, todėl dažnokai vadinama [Vetinų] Dvaro bažnyčia ().

Istorija 
Bažnyčia yra vienas didžiausių Naujųjų laikų sakralinių pastatų istorinėse Saksonijos žemėse. Vadinamojo Dresdeno baroko stiliaus šventovė iškilo Lenkijos karaliaus–Lietuvos didžiojo kunigaikščio–Saksonijos kurfiursto Augusto III užsakymu. Pastatą 1739–1751 m. suprojektavo žymūs italų architektai Gajetano Kjaveri () ir Frančesko Plačidi (), abu kūrėjai buvo dirbę ir ATR. Jiems talkino tautietis skulptorius Antonio Zuči ().

Konsekracijos metu pirmosios Šv. Mišios buvo aukojamos 1751 m. birželio 29 d., jų metu skambėjo vokiečių kompozitoriaus Johano Adolfo Hasės () kūriniai Messe in d-Moll ir Te Deum in D-Dur. Naująją bažnyčią pašventino Romos popiežiaus nuncijus Lenkijos–Lietuvos valstybei arkivyskupas Alberiko Arkinto ().

1945 m. vasario 13–15 d. Sąjungininkų antskrydžio metu keletas numestų bombų pataikė į šventovę, dauguma perdangų įgriuvo į vidų. Išliko bokštas ir beveik visa vidaus įranga. Nors paskubomis aptvarkytoje bažnyčioje pirmosios pokarinės pamaldos įvyko jau 1945 m. birželyje, bet kapitaliniai atstatymo darbai užsitęsė net iki 1965 metų. 1980 m. bažnyčia tapo Dresdeno–Meiseno vyskupijos katedra.

Galerija

Architektūra

Išmatavimai 
 Centrinė nava: ilgis – 52,36 m; plotis – 17,56 m; aukštis – 32,20 m.
 Šoninės navos: ilgis – 39,20 m; plotis – 9,52; aukštis – 15,95 m.
 Pastato ilgis: 92 m; plotis: 54 m; bendras vidaus plotas: 4800 m².
 Bokšto aukštis: 86 m
Pastatas plane primena ovalą. Trijų navų, šoninės yra dviaukštės. Šoninių navų viršus sudaro emporą, todėl tiek pirmame aukšte, tiek ir antrajame centrinę navą galima apeiti juosiančiu ambitu. Perdangą sudaro cilindriniai skliautai su liunetėmis. Šoninių navų galuose įrengtos keturios koplyčios: Švč. Sakramento; Šv. Kryžiaus, Šv. Jono Nepomuko ir Šv. Beno.  

Nors tai katalikiška šventovė, bet jos išorė ir ypač vidus yra gerokai įtakoti protestantiškos Saksonijos architektūros, o padalijimas į aukštus ir langų išdėstymas primena liuteronišką bažnyčią. Eksterjeras puoštas ore plevenančiomis dekoracijomis ir 78 monumentaliomis šventųjų skulptūromis. Ažūrinio bokšto du viršutinius tarpsnius sudaro kolonos, jį puošia Tikėjimo, Vilties, Meilės ir Tesingumo alegorinės figūros (italų skulpt. Lorenco Matieli ().

Monumentalus centrinis altorius pagamintas iš baltojo marmuro, papuoštas rudais ornamentais. Altoriuje patalpintas dail. Antono Rafaelio Mengso () 1752–1761 m. nutapytas „Kristaus žengimo į dangų“ paveikslas. Gausiai dekoruota skulptūromis sakykla (menininkas Baltazaras Permozeris (). Bažnyčioje 1755 m. buvo sumontuoti Gotfrydo Zilbermano () pagaminti keturių klaviatūrų ir 47 rejestrų vargonai. Prospekto autorystė priskiriama Jozefui Hakliui ().

Požemių kriptos 

Dresdeno Šv. Trejybės katedros požemiuose įrengtos kriptos, kuriuose ilsisi kilmingos Saksonijos asmenybės. Kai kurių palaidotų valdovų sąrašas (pasirinktinai):

Senoji kripta 
 Augustas II (1670–1733) – Saksonijos kurfiurstas, Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis
 Augustas III (1696–1763) – Saksonijos kurfiurstas, Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis
 Marija Žozefa Habsburgaitė (1699–1757) – Saksonijos kurfiurstė, Lenkijos karalienė ir Lietuvos didžioji kunigaikštienė
 Frydrichas Kristijonas Saksas (1722–1763) – Saksonijos kurfiurstas
 Marija Antanina Bavarietė (1724–1780) – Saksonijos kurfiurstė
 Frydrichas Augustas I (1750–1827) – pirmasis Saksonijos karalius
 Amalija Wittelsbach (Pfalz-Birkenfeld) (1752–1828) – pirmoji Saksonijos karalienė

Karalių kripta 
 Frydrichas Augustas II (1797–1854) – Saksonijos karalius
 Marija Ona Bavarė (1805–1877) – Saksonijos karalienė
 Johanas Saksas (1801–1873) – Saksonijos karalius
 Amalija Augustė Bavarė (1801–1877) – Saksonijos karalienė
 Albertas Saksas (1828–1902) – Saksonijos karalius
 Karolina Saksė (1833–1907) – Saksonijos karalienė
 Jurgis Saksas (1832–1904) – Saksonijos karalius
 Frydrichas Augustas II (1865–1932) – Saksonijos karalius

Didžioji kripta 
 Antonas Saksas (1755–1836) – Saksonijos karalius
 Marija Teresė Austrė (1767–1827) – Saksonijos karalienė

Naujoji kripta 
1980 m. įrengta kripta, skirta Dresdeno–Meiseno vyskupijos aukštiems dvasininkams laidoti.

Literatūra 
 Johannes Derksen. Ein Haus voll Glorie – Leipzig: St.-Benno-Verlag, 1962
 Friedrich August Forwerk. Geschichte und Beschreibung der katholischen Hof- und Pfarrkirche zu Dresden – Dresden, 1851
 Jürgen Helfricht. Dresden und seine Kirchen – Leipzig: Evangelische Verlagsanstalt, 2005 ISBN 3-374-02261-8
 Eberhard Hempel. Gaetano Chiaveri, der Architekt der kath. Hofkirche zu Dresden – Dresden, 1955
 Thorsten Pietschmann. Dresden. Architektur und Kunst (= Cybela Bildhandbuch Architektur und Kunst, Band 2) – Oybin-Lückendorf: Cybela Verlag, 2013 ISBN 978-3-944470-00-9
 Christoph Pötzsch. Episoden um die Hofkirche zu Dresden – Tauchaer Verlag, 2002 ISBN 3-89772-052-3
 Siegfried Seifert, Klemens Ullmann. Katholische Hofkirche Dresden: Kathedrale des Bistums Dresden-Meißen – 1751–2001 – 250 Jahre – Leipzig: St.-Benno-Verlag, 2000 ISBN 3-7462-1392-4
 Clemens Ullmann, Udo Pellmann (Fotos). Katholische Hofkirche Dresden Kathedrale Ss. Trinitatis – Dresden: Pellmann, 1994

Internetiniai šaltiniai 
  Kościół Hofkirche (Nadworny)

Nuorodos 
 Katedra Dresdeno–Meiseno vyskupijos internetinėje svetainėje
 Hofkirche am Theaterplatz – 360° panorama (būtina Java instaliacija)

Dresdenas
Vokietijos bažnyčios
Katedros