Raportų knyga Vytauto Didžiojo garbei

Raportų knyga „Vytauto Didžiojo garbei“ – Vytauto Didžiojo jubiliejinius metus mininti knyga, kurią 1930 m. parengė Kaune įkurtas Vytauto Didžiojo komitetas. Ši knyga – didelio formato rankomis pagamintas albumas odiniais viršeliais. Knygoje sudėta gausi parašų ir spaudų kolekcija, 1930 m. iškilmingos knygos kelionės metu surinkta iš įvairių Lietuvos kampelių. Parašai su spaudais užima 162 didelės knygos puslapius, joje 1540 spaudų, o parašų – trigubai daugiau.

Nuo 2017 m. Raportų knyga įrašyta UNESCO programos „Pasaulio atmintis“ Lietuvos nacionaliniame registre, pripažinta nacionalinės reikšmės dokumentu.

Istorija 

1929 m. gruodžio 31 d. „Vyriausybės žiniose“ buvo paskelbtas Vytautui Didžiajam minėti įstatymas 1930-uosius pavadinti Vytauto Didžiojo metais. 1930 m. pradžioje išplatintas kreipimasis į Lietuvos visuomenę dėl naujo šventės komiteto steigimo. Taip Lietuvos laikinojoje sostinėje Kaune buvo įkurta visuomeninė organizacija – Vytauto Didžiojo komitetas. Jo garbės pirmininku išrinktas prezidentas Antanas Smetona. 1930–ieji metai sutapo su 500-osiomis kunigaikščio Vytauto neįvykusio karūnavimo ir mirties metinėmis.

Vytauto Didžiojo komiteto narių iniciatyva kilo sumanymas vežti per Lietuvą Vytauto Didžiojo paveikslą ir Raportų knygą „Vytauto Didžiojo garbei“. Šio sumanymo pagrindinė idėja – pagerbti Vytautą Didįjį ir dar kartą priminti okupuoto Vilniaus krašto klausimą. Vytauto Didžiojo paveikslo kelionė per Lietuvą tapo bene pagrindine metų misija. Mintį apnešti Lietuvos valstybės sienomis Vytauto atvaizdą pirmą kartą Komiteto posėdyje 1930 m. gegužės 7 d. išsakė pulkininkas Vladas Braziulevičius. Lietuvos šaulių sąjunga pateikė kiek  kitokį pasiūlymą – siųsti šauklius su atitinkamomis prakalbomis, tačiau vėliau jie pritarė pirminiam pasiūlymui. 

Buvo parengtas paveikslo nešimo žemėlapis su datomis. Tačiau tai buvo ne paveikslas, o mediniuose rėmuose įstatytas Petro Rimšos sukurtas padidintas medalis, iškeltas ant stiebo su dviem atramomis. Dokumentuose jis vadintas Vytauto medalionu, tačiau tuometėje spaudoje prigijo paveikslo pavadinimas. Jį turėjo nešti uniformuoti šauliai, ginkluoti kariai ar šaulių garbės sargyba, palydovai – Raportų knygos nešėjai. Buvo numatyti paveikslo sutikimo scenarijai.

Žygis pradėtas Kaune 1930 m. liepos 15 d. Paveikslas ir knyga pabuvojo beveik visuose didesniuose Lietuvos miestuose, daugelyje miestelių ir rugsėjo 7 d.  grįžo į Kauną. 1930-aisiais Vilniaus kraštas buvo okupuotas lenkų, todėl į maršrutą nebuvo įtrauktas. Raportų knyga buvo iškilmingai sutinkama kiekvienoje sustojimo vietoje. Keliai, kuriais judėjo procesija, buvo papuošiami gėlėmis, pastatomi sutiktuvių vartai. Knygoje pasirašė ir antspaudus sudėjo įstaigų, organizacijų, draugijų miestų, miestelių ir kaimų vietos valdžios, įvairių įstaigų tarnautojai, organizacijų atstovai, taip pat rašėsi kunigai, šauliai, savanoriai, kariškiai, kiti veikėjai. Paveikslo kelionė buvo plačiai nušviesta spaudoje. Daugelyje vietų šią šventę rėmė žydų, kitų tautinių mažumų, evangelikų, stačiatikių organizacijos, pasirašiusios Raportų knygoje. Iš Raportų knygos galima spręsti apie vienos ar kitos vietovės kultūrinę erdvę. Knygoje buvo užrašoma, kada paveikslas atvyko ir išvyko. Beje, iš paskelbtų datų aiškėja, kad knygos kelionė ne visada sutapdavo su iš anksto sudarytu ir paskelbtu grafiku. Joje buvo įrašyta nemažai ir įvairių kitų asmenų įrašų. 

Po kelionės per Lietuvą, knyga buvo perduota saugoti į Kauno karo muziejų. Sovietmečiu knyga buvo saugoma muziejuose Kaune ir Kauno miesto archyve. Iš jo 1963 m. Raportų knyga perduota Lietuvos centriniam valstybės archyvui, kuriame 1965 m. iš gautų dokumentų buvo sudarytas Antano Smetonos fondas.

2017 m. birželio 5 d. Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcijoje įvyko iškilminga ceremonija, kurios metu dokumentinio paveldo saugotojams buvo įteikti penki UNESCO programos „Pasaulio atmintis“ nacionalinio registro liudijimai, tarp kurių – Raportų knyga „Vytauto Didžiojo garbei“.

Aplankytos vietovės 

 Aleksandrija
 Alytus
 Alovė
 Alvitas
 Andrioniškis
 Anykščiai
 Antanavas
 Ariogala
 Aukštadvaris
 Babriškės
 Bagotoji
 Balbieriškis
 Barzdai
 Batakiai
 Betygala
 Birštonas
 Biržai
 Blinstrubiškių dvaras
 Bubiai
 Čekiškė
 Darbėnai
 Darsūniškis
 Daugai
 Degėsiai
 Dūmiškiai
 Dusmenys
 Gadonavas
 Garliava
 Gelgaudiškis
 Gelvonai
 Giedraičiai
 Gražiškiai
 Griškabūdis
 Grūšlaukė
 Gudeliai
 Igliauka
 Inturkė
 Ylakiai
 Jieznas
 Kairiai
 Kaišiadorys
 Kaltinėnai
 Kalvarija
 Kaunas
 Kaunas ties Vytauto bažnyčia
 Kaunas. Vilijampolė
 Kaunas. Karininkų kursai
 Kaupiškiai
 Kelmė
 Kengių dvaras
 Kernavė
 Kiduliai
 Kybartai
 Klaipėda
 Kražiai
 Kretinga
 Krokialaukis
 Krosna
 Kruonis
 Kudirkos Naumiestis
 Kukoraičiai
 Kurtuvėnai
 Lauksargė
 Lazdijai
 Leipalingis
 Leliūnai
 Liduokiai
 Liepalotai
 Linkuva
 Liudvinavas
 Lygumai
 Lukšiai
 Luokė
 Marijampolė
 Mauručiai
 Mažeikiai
 Merkinė
 Miežiškiai
 Miroslavas
 Mitkiškiai
 Molėtai
 Mosėdis
 Musninkai
 Naujoji Ūta
 Nemakščiai
 Nemaniūnai
 Nevarėnai
 Onuškis
 Pabaiskas
 Pabiržė
 Pagėgiai
 Pajavonys
 Pakražantis
 Pakruojis
 Palanga
 Panevėžys
 Paparčiai
 Pasvalys
 Pašilė
 Pavandenis
 Perloja
 Pievėnai
 Piktupėnai
 Pilviškiai
 Plokščiai
 Plutiškės
 Priekulė
 Prienai
 Pumpėnai
 Raguvėlė
 Raseiniai
 Raudondvaris
 Rimkai
 Salantai
 Saločiai
 Sasnava
 Seirijai
 Seredžius
 Simnas
 Sintautai
 Skaudvilė
 Skriaudžiai
 Skuodas
 Slavikai
 Stakliškės
 Subačius
 Suginčiai
 Šakiai
 Šaukėnai
 Šešuoliai
 Šiauliai
 Šiauliai. Gubernija
 Šilutė
 Širvintos
 Šumskai
 Tauragė
 Telšiai
 Tirkšliai
 Ūdrija
 Ukmergė
 Upyna
 Utena
 Užventis
 Valakbūdis
 Varėna
 Varniai
 Vaškai
 Veisiejai
 Veiveriai
 Veliuona
 Velžys
 Vidiškis
 Viduklė
 Viešintai
 Viešvėnai
 Vilkaviškis
 Vilkija
 Virbalis
 Zapyškis
 Zibalai
 Žalioji
 Žasliai
 Žemaitkiemiai
 Židikai
 Žiežmariai
 Žiūriai Gudeliai

Šaltiniai

Nuorodos 

 Raportų knygai „Vytauto Didžiojo garbei“ – 85 metai (knygos aplankytų vietovių abėcėlinis sąrašas) 
 Lietuvos žinios. Vytauto Didžiojo kelionė per Lietuvą

Lietuviškos knygos
Pasaulio atminties registras