Ropinė gumbapupė

Ropinė gumbapupė (Pachyrhizus erosus) – pupinių šeimos augalas, vertinamas dėl valgomų šakniagumbių. Augalas kilęs iš Meksikos, Centrinės Amerikos, vėliau įveistas Filipinuose, Rytų ir Pietryčių Azijoje.

Tai iki 4–5 m užaugantis vijoklinis augalas. Lapai stambūs, širdiški, žiedai melsvi. Šakniagumbiai išauga iki 2 m ilgio ir gali sverti net 20 kg. Dideli gumbai išauga tik ten, kur bent 9 mėnesius būdingi šilti orai, vidutinio klimato srityse išauga smulkesni. Šakniagumbio odelė geltona, popieriška, vidus traškus, konsistencija primena žalią bulvę ar kriaušę.

Ropinės gumbapupės šakniagumbiai dažniausiai valgomi žali, pagardinti druska, citrinos sultimis ar raudonaisiais pipirais. Taip pat dedami į sriubas, troškinius, yra garnyro dalis. Gali būti taip pat vaisinių salotų dalis. Visos kitos augalo dalys nuodingos, sėklose yra toksino rotenono, naudojamo insekticidų gamyboje.

Ropinė gumbapupė Meksikoje ir kitur Amerikoje vadinama  (actekai vadina ), Azijoje , , , .

Gumbiniai augalai
Pupiniai
Nuodingieji augalai