Perlejevo valsčius

Perlejevo valsčius () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Semiatičės apskrityje. Centras – Perlejevas. Ribojasi su Cechanoveco, Drohičino, Grodzisko ir Jablona Lackos valsčiais.

Istorija 
Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. 1807–1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842–1914 m. Gardino gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Bresto srities, Semiatičės rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paviršiaus struktūra 

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 106,32 km², iš kurių:
 ariama žemė: 74 %
 miškai: 19 %
 vandens telkiniai: 7 %
Valsčius sudaro 7,28 % Semiatičės apskrities.

Demografija 
Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1148,94 zlotai.

Administracinis suskirstymas 
Božimai, Čarkuvka Duža, Čarkuvka Mala, Glembočekas, Glodai, Grane, Kobila, Koski Duže, Koski Vipichai, Kruzai, Lazai, Lešnikai, Leščka Duža, Leščka Mala, Miodusi Dvorakai, Miodusi Inochai, Miodusi Pokživne, Močidli Dubinai, Močidli Kukielkai, Močidli Pščulkai, Nove Grane, Olševas, Osnuvka, Osnuvka Virembai, Pelchas, Perlejevas, Piečiskai, Poniatai, Stare Močidlai, Tvarogi Lackiai, Tvarogi Ruskiai, Tvarogi Mazurai, Tvarogi Trombnica, Tvarogi Vipichai ir Viktorovas.

Šaltiniai