Senkai (Kretinga)

Senkai – kaimas vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurę nuo Kretingos ir 2 km į šiaurės rytus nuo Rūdaičių, kairiajame Tenžės krante.

Etimologija 

Kaimo vardas kilo iš asmenvardžio Senkus. Anksčiau vietovė vadinosi Senkaičiai, nuo XIX a. – Senkai.

Istorija 

Archeologinė medžiaga liudija, kad kaimo žemėse žmonės nuolatos gyvena nuo II–IV a. XVI a. buvo įkurtas bajorkaimis, kuris vadinosi Senkaičiais, o nuo XIX a. – Senkais.

Bajorkaimis plytėjo abipus Tenžės upės, tarp Palangos ir Kretingos dvarų valdomų Joskaudų, Rūdaičių, Tarvydų, Ankštakių ir Kurmaičių žemių. XVIII a. nuo Joskaudų bajorkaimį atskyrė dešiniajame Tenžės krante įkurtas Jazdų (Jazdaičių) palivarkas. Bajorkaimio ir aplinkinių kaimų ribos buvo nustatytos 1566 m., vykdant valakų reformą. Tarp Senkų ir Kurmaičių įdirbtos plėšininės žemės liko ginčytinos. Todėl perduodant Kretingos dvarą Jonui Chodkevičiui, 1572 m. didžiojo kunigaikščio matininkas Jokūbas Laškovskis patikslino žemėnaudos ribą, o ginčytiną žemę perdavė Senkų bajorkaimiui.

XVII a. pradžioje Senkų bajorai prisidėjo prie Kretingos katalikų bažnyčios statybos. Jie padovanojo medžiagas, iš kurių vienuolyno meistrai padarė suolus vienuolių ir pasauliečių chorams.

Bajorkaimis buvo nedidelis. 1846 m. jame stovėjo 9 sodybos. Iš pradžių bajorkaimio gyventojų dvasiniu gyvenimu rūpinosi Palangos parapijos kunigai, o XVIII a. kaimas buvo priskirtas naujai įkurtai Darbėnų parapijai.

1831 m. sukilimo metu į Senkus užklysdavo paplėšikauti žvalgybon pasiųsti rusų raiteliai, žvalgę Darbėnų ir Kretingos apylinkėse susitelkusias sukilėlių kariuomenės pozicijas.

Panaikinus baudžiavą, XIX a. antroje pusėje Senkų bajorai buvo priversti didesnę dalį žemių išparduoti valstiečiams. Kaimo žemių ribas dar kartą koregavo tarpukariu vykdyta Lietuvos žemės reforma. Jos metu dešiniajame Tenžės upės krante buvusioje Senkų bajorkaimio ir Jazdų palivarko žemėje atsirado naujas kaimas, kuriam naujakuriai sugrąžino istorinį Nagarbos (Negarbos) vardą.

Senkams liko tik kairiajame Tenžės krante buvusi žemė. 1923 m. kaime buvo 8 ūkiai, 1932 m. atidaryta Tarvydų pradžios mokykla, kurią lankė Ankštakių, Nagarbos, Senkų ir Tarvydų kaimų vaikai.

Baigiantis II pasauliniam karui, Senkuose rusų kariškiai 1944-1945 m. buvo įrengę laikiną vokiečių karo belaisvių stovyklą.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė
 Ignotas Šalkauskas, 1831 m. sukilėlis, kovų dėl Palangos dalyvis.
Gyveno
 Vladas Petronaitis, Lietuvos kariuomenės savanoris kūrėjas, karininkas, Nepriklausomybės kovų dalyvis, advokatas, Rainių kankinys;
 Jurgis Ožeraitis, Lietuvos karininkas, Lapės-Kardų-Kardo partizanų rinktinės vadas.

Kultūros paveldas 
 Senkų kapinynas (III–IV a.).
 Ankštakių-Senkų kapinynas (II–XIII a.).
 Piliakalnio liekanos (I tūkstantmetis).
 Senovės žemdirbystės vieta (II tūkstantmečio I pusė).
 Šaltinis su dubenuotu akmeniu.
 Bajorkaimio kapinės, vadinamos Marų kapeliais (XVI–XIX a.).
 Mūrinė koplytėlė (1937 m.).

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės