Vengrijos ryšiai

Vengrijos ryšiai apima radiją, televiziją, laidinius ir mobiliuosius telefonus bei internetą.

Ankstyvoji istorija 

Pirmoji telegrafo stotis tuometinėje Vengrijos teritorijoje buvo atidaryta 1874 m. gruodžio mėnesį Bratislavoje. 1848 m., vengrų revoliucijos metu, Budoje buvo pastatyta dar viena telegrafo stotis, kuri sujungė svarbiausius valdžios centrus. Pirmasis telegrafo ryšys tarp Vienos ir Budapešto buvo sudarytas 1850 m. 1884 m. Vengrijos karalystėje veikė 2 406 telegrafo skyriai, kurių dauguma buvo įrengti pašto skyriuose. 1914 m. telegrafo skyrių skaičius pasiekė 3 000. Dar 2 4000 skyriai buvo įrengti Vengrijos karalystės geležinkelio stotyse.

Pirmoji Vengrijos telefono stotis buvo atidaryta 1881 m. gegužės 1 d. Budapešte. 1893 m. buvo sujungtos visų Vengrijos karalystės miestų ir miestelių telefono stotys. 1914 m. Vengrijos Karalystėje daugiau nei 2 000 gyvenviečių turėjo telefono stotį.

1893 m. buvo įkurtas „telefoninis laikraštis“ Telefon Hírmondó (). Jo dėka Budapešto gyventojai dar prieš įvedant šalyje radijo transliacijas savo namuose ir viešose erdvėse galėjo kasdien klausytis naujienų, kabareto muzikos ir operų. Laikraštis veikė specialių telefono stočių sistemos dėka ir turėjo savo atskirą tinklą. Vėliau ši technologija gavo licenciją Italijoje ir Jungtinėse Valstijose.

1879 m. Janošas Neuholdas Budapešte įkūrė pirmąją Vengrijos telefonų gamyklą, kuri gamino telefonų mikrofonus, telegrafus ir telefonų stotis.

1884 m. vengrų elektronikos kompanija „Tungsram“ taip pat pradėjo gaminti mikrofonus, telefonų aparatūrą, telefonų skydus ir kabelius.

1911 m. švedų telekomunikacijų kompanija Ericsson Budapešte taip pat atidarė telefonų ir jų skydų gamyklą.

Radijas ir televizija 
Vengrijoje yra įvairių – tiek valstybės remiamų valstybinių, tiek privačių transliuotojų. 2013 m. pabaigoje Vengrija perėjo į skaitmeninę televiziją.

Radijo stotys:

 keturios valstybės remiamos radijo stotys ir daugybė vietinių radijo stočių, įskaitant komercines, ne pelno siekiančias ir bendruomenės radijo stotis;
 17 AM, 57 FM ir 3 trumpųjų bangų stotys.

Televizijos stotys:

 pagrindiniai nacionaliniai transliuotojai yra penkios valstybinės ir dvi privačios televizijos stotys; daugybė specialiųjų kanalų; apie du trečdalius žiūrovų naudojasi palydovinės ir kabelinės televizijos paslaugomis.

Telefonija 
Telefono kodas: +36

Tarptautinio skambučio priešdėlis: 00 

Laidiniai telefonai:
3 milijonai laidinių telefonų (46-ta pasaulyje).

Mobilaus ryšio tinklas:
10 milijonų mobiliųjų telefonų, 102 mobilieji telefonai 100-ui gyventojų (85-ta pasaulyje).

Telefonų sistema: modernizuota ir pajėgi patenkinti visus telekomunikacijų paslaugų poreikius; skaitmenizuota ir automatizuota; šiuo metu šalies mastu varinė infrastruktūra yra keičiama į optinio pluošto kabelius; šalyje rengiamasi įvesti 5G ryšio technologiją; konkurencija tarp mobiliojo ryšio paslaugų tiekėjų lėmė staigų mobiliųjų telefonų pardavimų padidėjimą ir laidinių telefonų naudotojų mažėjimą; COVID-19 protrūkis padarė neigiamą poveikį telekomunikacijų gamybos ir tiekimo grandinėms, taip pat sumažėjo vartotojų išlaidos telekomunikacijų paslaugoms.

Palydovinės Žemės stotys: 2 „Intelsat“ (Atlanto vandenyno ir Indijos vandenyno regionams), 1 „Inmarsat“, 1 Labai mažos apertūros () antžeminių terminalų sistema.

Internetas 
Interneto kodas: .hu

Interneto vartotojai:
7,8 milijonai vartotojų (54-ta pasaulyje); 79,3 % populiacijos.

IPv4: aptikta maždaug 5,9 milijonai adresų, kas yra 0,1 % viso pasaulio IP adresų; 606,7 adreso 1000 žmonių.

Fiksuotas plačiajuostis ryšys 
Šalyje yra 2,3 milijonai vartotojų (42-ta pasaulyje); 31,5 % populiacijos.

2001 m. šalyje pasirodė Asimetrinė skaitmeninė abonento linija (), o 2005 m. – antros kartos ADSL2+.

Pagrindiniai interneto tiekėjai yra „Magyar Telekom“, „Chello“, „Invitel“, „Externet“, „Emitel“, „Monortel“, „Pantel“, „TVnet“, „TvNetWork“, „VIVAnet“ ir „Digi TV“. Mažesni tiekėjai, pavyzdžiui, „TigerNet“ arba „HDSnet“, daugiausiai prieinami Budapešte.

Mobilusis plačiajuostis ryšys 
6,8 milijonų abonentų, 69,5 % populiacijos (2019 m.).

Tiekėjai:

Telenor:

 Paslaugos: LTE/HSDPA/3G/EDGE/GPRS/GSM ryšio technologijos, skirtos mobiliajam telefonui prisijungti prie interneto.
 Technologijos: UMTS () ir CDMA2000.
 Prieinamumas: LTE/3G ryšiai yra prieinami daugelyje šalies vietų (LTE800, LTE1800).

Magyar Telekom:

 Paslaugos: LTE/GSM/EDGE/3G/HSDPA ryšio technologijos, skirtos mobiliajam telefonui prisijungti prie interneto.
 Prieinamumas: LTE/3G ryšiai yra prieinami daugelyje šalies vietų (LTE800, LTE1800).

Vodafone:

 Paslaugos: LTE/3G/GPRS ryšio technologijos, skirtos mobiliajam telefonui prisijungti prie interneto.
 Prieinamumas: 3G ryšys prieinamas daugelyje miestelių. Didžiuosiuose miestuose prieinamas LTE ryšys.

DIGI Mobile Hungary:

 Paslaugos: LTE ryšio technologija, skirtos mobiliajam telefonui prisijungti prie interneto.
 Prieinamumas: 2G ryšys prieinamas daugelyje miestelių. Didžiuosiuose miestuose prieinamas LTE ryšys.

Interneto cenzūra ir sekimas 

Nėra įrodymų, kad Vengrijos vyriausybė filtruotų su politika, konfliktais ir saugumu susijusią informaciją.

Nėra pranešimų, kad vyriausybė stebi elektroninius laiškus arba internetines pokalbių svetaines. Asmenys ir jų grupės gali taikiai reikšti savo nuomonę internete, taip ir susirašinėdami elektroniniais laiškais. 

2014 m. liepos 15 d. Vengrijos nacionalinės mokesčių ir muitinės tarnybos () prašymu Nacionalinė žiniasklaidos ir informacijos tarnyba () trims mėnesiams užblokavo prieigą prie dviejų su lošimu susijusių interneto svetainių.

Konstitucija ir įstatymai numato žodžio ir spaudos laisvę bei draudžia savavališkai kištis į privatumą, šeimą, namus ir susirašinėjimus. Vyriausybė iš esmės gerbia šias žmogaus teises.

Europos žiniasklaidos reikalų komisarė Neli Krus, Vengrijos nevyriausybinės organizacijos bei užsienio žiniasklaida išreiškė susirūpinimą, kad naujieji Vengrijos žiniasklaidos įstatymai, reikalaujantys subalansuotų reportažų, reikalavo, kad jų laikytųsi visos žiniasklaidos priemonės, bet neapibrėžė aiškių ribų, todėl į jų sąrašus galėjo įeiti ir internetiniai tinklaraščiai. Vengrijos vyriausybė ir NMHH teigė, jog praktiškai tinklaraščiams šie reikalavimai nebus taikomi, mat jie yra nelaikomi „pelno siekiančiais“.

Interneto mokestis ir protestai 
2014 m. spalio 29 d. 100 tūkstančių vengrų Budapešte protestavo prieš planuojamą duomenų perdavimo internetu mokestį, kuris, jų teigimu, ne tik padidins mokesčių naštą, bet ir pažeis pagrindines demokratines teises ir laisves. Mokesčių įstatymo projekte buvo numatyta, kad interneto tiekėjai turės mokėti 150 Vengrijos forintų (apie 50 euro centų) mokestį už duomenų srauto gigabaitą. Vis dėlto, tai būtų leidę kompanijoms kompensuoti sumokėtą sumą nuo pajamų mokesčio. Programuotojas Žoltas Varidis kreipėsi į protestuotojus, sakydamas, kad „Interneto mokestis yra vyriausybės despotizmo simbolis. Mums reikia ne tik nugalėti mokestį, bet ir tikėti, jog esame pajėgūs kritikuoti ir daryti įtaką valstybei.“ Buvęs socialistų partijos narys Balažas Gujašas, „Facebook“ platformoje įkvėpęs savaitę trukusius protestus, teigė, kad „Tai riboja laisvą prieigą prie interneto ir informacijos. Tai yra bandymas sukurti skaitmeninę geležinę uždangą aplink Vengriją.“

Šaltiniai 

Vengrija
Valstybių ryšiai