Mordų valsčius

Mordų valsčius () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Mazovijos vaivadijoje, Sedlcių apskrityje. Centras – Mordai. Ribojasi su Losicės, Olšankos, Paprotnios, Pžesmikų, Suchožebrų, Zbučino valsčiais ir Sedlcų miestu.

Istorija 

Nuo V a. pr. m. e. iki V-VI a. dabartinio valsčiaus teritorijoje gyveno jotvingių gentis. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijos Sedlcų cirkului. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui. Nuo 1816 m. iki 1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai, 1837–1844 m. Palenkės gubernijai, nuo 1844 m. iki 1866 m. Liublino gubernijai, nuo 1867 m. iki 1914 m. Sedlcų gubernijai.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Varšuvos generalgubernijai. 1919–1939 m. priklausė II Lenkijos Respublikos Varšuvos vaivadijai. 1939–1945 m. priklausė Trečiojo reicho Generalgubernijai. 1945–1975 m. priklausė Varšuvos vaivadijai. 1975–1999 m. priklausė Sedlcų vaivadijai.

Paviršiaus struktūra 

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 170,17 km², iš kurių:
 ariama žemė: 74 %
 miškai: 19 %
 vandens telkiniai ir pastatai: 7 %
Valsčius sudaro 10,61 % apskrities teritorijos.

Gyventojai 

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Administracinis suskirstymas 

Čepelinas, Čepelin Kolonija, Čolomijė, Dolivas, Gluchuvas, Klimontai, Kolonija Mordai, Kžimošė, Lešničuvka, Ogrodnikai, Olendai, Ostojė, Pienkai, Piuri Velkiai, Piuri Pitkai, Plosodža, Ptaškai, Radzikuv Velkai, Radzikuv Kornica, Radzikuv Očkai, Radzikuv Stopkai, Roguzecas, Sosenki Jaikai, Stara Viešas, Stok Ruskai, Suchodul Velkai, Suchodolekas, Velgožas, Vojnuvas, Vulka Sosenska, Vulka Bernatai, Vičulkai.

Šaltiniai