Vasarinis skydvėžis

Vasarinis skydvėžis (Triops cancriformis) – skydvėžių (Notostraca) būriui priklausantis vėžiagyvis. Rūšis laikoma viena iš seniausių planetoje, beveik nepakitusi, palyginus su šios rūšies fosilijom iš vėlyvojo triaso.

Išvaizda, gyvenimo būdas 
Užauga iki 11 cm ilgio (nelaisvėje tik iki 6 cm). Galvą ir kojas dengia skydas, dėl ko skydvėžis savo išvaizda panašus į mažą kardauodegį.

Gyvena vasarą išdžiūstančiuose vandens telkiniuose, kūdrose, senvagėse. Minta smulkiais bestuburiais, augalų liekanomis, žuvų ar varlių ikrais. Plaukioja paprastai skydeliu į viršų, bet jei telkinyje mažai deguonies, gali plaukioti aukštyn kojom ir arti vandens paviršiaus.

Iš kiaušinių išsirita gegužės mėnesio pradžioje, subręsta per 2 savaites. Dauginasi iki rugsėjo (ar kol išdžiūsta telkinys). Kiaušiniai išdžiūvusiame dumble išlieka gyvybingi kelerius metus.

Paplitimas 
Aptinkamas Europoje ir Azijoje iki Viduriniųjų rytų ir Indijos.

Lietuvoje žinomos tik trys radimvietės: Voniškių kaimas (Šakių r.), Dukstynos entomologinis draustinis (Ukmergės r.) ir Meškalaukio apylinkės (Pasvalio r.). Nuo 1991 m. saugomas, įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

Šaltiniai

vėžiagyviai