Chreptavičiai

Chreptavičiai (), kartais dar vadinami Chreptavičiais-Liutaurais arba Bohurinskiais (Voluinėje) – LDK didikų giminė, pirmą kartą užfiksuota XV a. pab. ir įtaką išlaikiusi iki LDK gyvavimo pabaigos XVIII a. pabaigoje.

Giminės herbas – Odrowąż. Jį sudaro balta strėlė raudoname lauke, tas pats herbas vaizduojamas ant povo uodegos virš šalmo. Todėl kartais giminės pradininku įvardinamas Vizgirdas, tokį herbą gavęs 1413 m. Horodlės unijoje. Tačiau Chreptavičių giminės memuaruose Joachimas Liutauras Chreptavičius giminės pradžia laiko XV a. ir savo pasakojimą pradeda nuo giminės tėvonijos – Ščiorsų (, ) – padalinimo tarp Jokūbo Chreptavičiaus sūnų.

Nors XVII a. Voluinėje Chreptavičiai vadinti Bohurinskiais, tačiau jie yra tos pačios kilmės, kaip ir Liutaurai.

Giminės atstovai užėmė aukštus LDK postus. XVIII a.-XX a. pr. valdė Glubokoje, Bešenkovičius, Šciorsų dvarą (Naugarduko vaivadijoje) ir Višnevo Ašmenos paviete (Vilniaus vaivadija).

Giminės pradininkai 
Vaitiekus Vijūkas Kojelavičius taip aprašo giminės pradininkus:
 Danielius Liutauras
 Ivanas
 Jokūbas Chreptavičius
 Danila Chreptavičius
 Vasilijus Chreptavičius (?-1495) – 1491 m. kaip Kazimiero pasiuntinys vyko į Maskvą ir iš nelaisvės parvedė lietuvius, patekusius į totorių nelaisvę ir kaip karo grobis atitekusius maskvėnams
 Mitka Chreptavičius
 Bogdanas Chreptavičius - vedė Oną Glinskytę ()

Toliau giminės linijos vedamos pagal šio Bogdano vaikus

Bazilijaus linija 
 Bazilijus Chreptavičius – 1491 m. vykdė pasiuntinybę į Maskvą, nuo jo eina Chreptavičių Boharinskių () linija Volynėje

Liutauro linija 
 Liutauras Chreptavičius () (?-1495) – LDK maršalka 1492 m. Vilniuje Lietuvos didžiuoju kunigaikščiu inauguravo Aleksandrą, ištiesęs jam kalaviją ir lazdą. 1499 m. kartu su Konstantinu Ostrogiškiu prie Vedrošos jis, Aleksandro jau apdovanotas Naugarduko ir Slanimo seniūnijomis, maskvėnų buvo paimtas į nelaisvę, iš kurios jį išvadavo tik 1508 m. Žygimantas Senasis. Buvo Naugarduko vaivada su Alšėnų kunigaikštyte susilaukė:
 dukters, kuri ištekėjo už LDK maršalkos Kmitos
 dukra, ištekėjo už Sluškos
 Mikalojus Sluška
 Jonas Liutauras Chreptavičius (, , ?-1513) – 1482–1493 LDK dvaro paiždininkis, Slonimo vietininkas nuo 1492 m., Drogičino vietininkas nuo 1512 m., Kobrinsko vietininkas nuo 1513 m. 1493 m. buvo Aleksandro pasiųstas į Maskvą užbaigti derybų su Ivanu III dėl vedybų su jo dukra Elena. 1499 m. kaip Naugarduko maršalka pasirašė po atnaujinta Lenkijos ir Lietuvos unija. Buvo vedęs Jedvygą Alšėniškę (), tikriausiai Aleksandro Alšėniškio dukrą.
 Kazimieras Chreptavičius
 Ona
 Sofija

Martyno linija 
 Martynas Chreptavičius (?-1526) – LDK paiždininkis 1502–1504, arklininkas ir medžioklis 1505–1509. Už dalyvavimą Glinskio maište 1508 m. uždarytas į kalėjimą 1509–1511 m. Karaliaus maršalka nuo 1524 m. Vedė Fr. Owdotii Horskiej
 Bogdanas - mirė bevaikis
 daughter
 Petras Chreptavičius - vedė Marijoną Liubkovną ()
 Bogdanas Chreptavičius - 1584 m. iš Stepono Batoro gavo Lietuvos referento pareigas, vedė Kotryną Dlužnievską ()
 dukra - 1600 m. ištekėjo už Jono Maskevičiaus ()
 Jonas
 Albrechtas
 Mykolas Chreptavičius - žemės raštininkas
 Adomas (iš Smolensko vaivadaitės Maryanna Sakowicz) – Naugarduko stalininkas, 1674 išsiųstas pavieto pasiuntiniu į Seimą balsavo už Joną Sobieskį, vedė Elžbietą Pacaitę
 Mykolas Chreptavičius - 1683 m. paskirtas į pareigas Vendeno paviete, buvo karaliaus šalininkas, 1688 m. šiam lankantis Vilniuje paskelbė pašlovinimą, 1697 m. kartu su pavietu rėmė Augusto II išrinkimą.
 dar 3 vaikai
 (su Felicija Kiersnovska) Jonas Aleksandras Chreptavičius (1703-?) – 1731 m. Naugarduko stalininkas, 1735 m. buvo pavieto pasiuntiniu konvokaciniame Seime, kur rėmė Stanislovą Leščinskį. 1752 m. tapo Bresto kaštelionu, o 1756 m. - Naugarduko kaštelionu. 1759 m. iš Augusto III gavo Baltojo erelio ordiną, o 1765 metais Lietuvos ir Rusijos karinį Šv.Andriejaus ordiną. 1729 m. su broliu Martynu buvo pasidalinęs Ščiorsus, tačiau šie atiteko Joachimui Liutaurui po bevaikės mirties.
 Martynas Chreptavičius (1698–1766) – 1733 m. balsavo už Augustą III, buvo Verbelsko (?Virbalio) seniūnas, vedė Reginą Vojnianką ()
 Ona - 1751 m. ištekėjo už kraujo ryšiais susijusio Karolio Liutauro
 Joachimas Liutauras Chreptavičius (, , ) (1729 m. sausio 4 d. – 1812 m. kovo 4 d.) – Vyriausiojo Lietuvos Tribunolo maršalka nuo 1765 m., LDK pakancleris nuo 1773 iki 1791 m., vienas iš Edukacinės sistemos organizatorių, vadovavo LDK akademijų ir mokyklų departamentui. Užsienio reikalų ministras nuo 1791 m., LDK kancleris 1792-1795 m.
 Adomas Chreptavičius (1768–1844) – Kosciuškos sukilimo dalyvis 1794 m., Vilniaus apskrities mokyklų vizitatorius.
 Irinėjus Chreptavičius
 Mykolas Chreptavičius (1809–1892) – oberkamergeris, Rusijos imperijos Valstybės tarybos narys. Tarnavo Užsienio reikalų ministerijoje, 1840–1843 m. pasiuntinybės Londone vyr. sekretorius, 1853–1856 m. ypatingasis pasiuntinys Belgijoje, 1856–1858 m. ypatingasis pasiuntinys D. Britanijoje, 1862–1963 m. didžiojo kunigaikščio Konstantino Nikolajevičiaus dvaro valdytojas. Vaikų neturėjo
 dar 4 sūnūs

Fedkos (Teodato) linija 
 Teodatas Chreptavičius (?Teodoras, Fiodoras, Fedko, ?-1528) – Lietuvos referentas, LDK dvaro paiždininkis 1493 m., 1508 m. Astrynos seniūnas, LDK ponų tarybos narys. Lietuvos žemės paiždininkis 1501–1508 m. Už dalyvavimą Glinskio maište uždarytas į kalėjimą 1509–1511 m.
 Mykolas Chreptavičius – Naugarduko žemės teismo raštininkas, pasižymėjęs laisvės meile, kai senate priešais karalių gynė bajorų teises. Minimas tarp Vladislovo IV rinkėjų iš Naugarduko vaivadijos
 Elijas Chreptavičius – išsiskyrė iš Naugarduko bajorų karo tarnybomis ir žygiais. 1656 ir 1657 metais buvo pavieto kareivių vadas žygiuose prieš savivaliaujančius kazokus
 Bonifacas Chreptavičius – dar vadintas Bagdonu, palikęs Jėzaus Draugiją, kovojo po Jonušo Radvilos vėliavomis ir žuvo prie Šklovo nuo maskvėnų 1654 m. rugpjūčio 12 d.
 Jurgis Chreptavičius (, ?-1555) – Vladimiro vietininkas, nuo 1551 m. Polocko arkivyskupas, palaidotas Polocke.
 Jonas Chreptavičius (, ?-1566, palaidotas Naugarduke) – vedė Skuminaitę ():
 Adomas Chreptavičius (1557–1628) – Naugarduko vaivadijos pakamaris, bazilijonų funduotojas Naugarduke. 1593 m. už 200 kapų lietuviškų grašių pardavė dalį Tytuvėnų Kristupui Zenavičiui. Su Ona Komajevskaite () paliko: 
 Jurgis Chreptavičius (1586–1650) – fundavo dominikonų vienuolyną prie Šv. Jokūbo bažnyčios Vilniuje, 1632 m. kaip Merkinės ir Varėnos miškų viršininkas paminėtas tarp balsavusiųjų už Vladislovą IV. Paskirtas iš pradžių Smolensko (1632-1643), paskui Žemaičių kaštelionu (1643-1644), vėliau buvo Mstislavlio, o paskui Naugarduko vaivada (1646-1650):
 Bogdanas
 Adomas Chreptavičius
 Jurgis Chreptavičius (1586–1650) – Žemaitijos kaštelionas nuo 1632 m., Pernu vaivada nuo 1645–1646 m., Naugarduko vaivada nuo 1646 m.
 Teodatas  Chreptavičius – žuvo per mūšį su kazokais
 Jonas Chreptavičius – (?) Ožių seniūnas, minimas tarp balsavusiųjų už Joną Kazimierą
 Ona
 Elžbieta
 Zuzana - ištekėjo už Aleksandro Hilario Palubinskio
 Aleksandras Chreptavičius – mirė bevaikis
 Eustachijus Chreptavičius – Naugarduko vaivadijos pakamaris, atsisakė suteiktos senatoriaus pareigybės
 Stanislovas Chreptavičius – pavadavo dėdę Naugarduko vaivados pareigose, Vilniuje studijavo laisvuosius menus ir filosofiją, 1647 m. Vyriausiajame Lietuvos Tribunole pelnė išmintingo ir doro teisėjo šlovę. 1648 m. jis minimas tarp balsavusiųjų už Joną Kazimierą. Per Tvaną jis kovėsi po tų pačių etmonų vėliavomis ir narsiai grūmėsi, ypač prie Varšuvos 1657 metais, kai dvi husarų kuopos privertė pasitraukti iš mūšio lauko visą švedų ir prūsų kariuomenę. Čia kaudamasis pirmose eilėse (mat buvo pirmasis etmono Povilo Jono Sapiegos kuopoje), jis ir žuvo
 dar vienas sūnus.
 Jonas Chreptavičius
 Elžbieta
 Kristina
 Ona

Kol kas nepriskirti atstovai 

 Meletijus Chreptavičius-Bohurinskis () (?-1593.01.13) – rusėnų apeigų, nuo 1574 m. kovo 15 d. Kijevo Pečersko Lavros archimandritas, nuo 1576 m. pagal susitarimą su vyskupu Teodosijum (Lazovskiu) tapo Vladimiro-Volynės koadjutorium, o po Teodosijaus mirties 1588-aisiais ir 19-u vyskupu, taip pat ir Beresteiske.
 Konstantinas Chreptavičius (?-1645) – Kijevo stalininkas

 Karolis Liutauras Chreptavičius Bohurinskis (, ?-1593) – Pečiorų vienuolyno archimandritas
 Mykolas Chreptavičius
 Jokūbas Chreptavičius
 Karolis Chreptavičius (?-apie 1801) – Baro konfederacijos dalyvis, Gardino maršalka

Šaltiniai 

 Herbarz Rycerstwa Polskiego
 Wojciech Wijuk Kojakwicz. Herbarz, 184–186 p.
 Jaminy Parish and Area History
 Krzysztof Tracki, Ostatni kanclerz Litewski