Moliūgų sėklų aliejus

Moliūgų sėklų aliejus (, , , , ) – augalinis aliejus, gaunamas iš paskrudintų, išlukštentų įvairių rūšių moliūgų (pvz., paprastojo moliūgo) sėklų.

Tai specialus kulinarinis patiekalas pietryčių Austrijoje (Štirija), rytų Slovėnijoje (Štirija ir Prekmurjė), Rumunijoje (centrinė Transilvanija, Orastie-Cugir regionas), šiaurės vakarų Kroatijoje (Medžimurjė) ir gretimuose Vengrijos regionuose. Tai Europos Sąjungos Saugomų kilmės vietos nuorodų (SKVN) produktas.

Aliejus pietinėse Štirijos regiono vietovėse gamintas ir naudotas mažiausiai nuo XVIII a. Šiandieną tai yra svarbi Austrijos ir Slovėnijos eksporto prekė.

Savybės 
Tirštas aliejus gali būti nuo šviesiai iki labai tamsiai žalios, iki tamsiai raudonos spalvos, priklausomai nuo paimto mėginio tirštumo. Skystas aliejaus sluoksnis atrodo žalias, tuo tarpu tirštas – raudonas. Toks optinis reiškinys vadinamas dichromatizmu. Moliūgų aliejus yra viena iš stipriausiu dichromatizmu pasižyminčių medžiagų. Aliejų sumaišius su jogurtu, jis tampa šviesiai žalios spalvos ir kartais vadinamas „žaliuoju auksu“.

Panaudojimas kulinarijoje 
Moliūgų sėklų aliejus turi stiprų riešutų skonį, jame gausu polinesočiųjų riebalų rūgščių. Paskrudintas aliejus įgauna aitrų skonį. Moliūgų sėklų aliejus naudojamas salotų padažų ruošime kartu su medumi ir alyvų aliejumi. Tipiškas Štirijos padažas susideda iš moliūgų sėklų aliejaus ir sidro acto mišinio. Aliejus taip pat naudojamas ir desertams, pvz., paprastiems vaniliniams ledams jis suteikia riešutų skonį. Moliūgų sėklų aliejus Austrijoje laikomas delikatesu, keletas jo lašų pilama į moliūgų sriubą ar kitus vietinius valgius. Tačiau naudojant jį kaip kepimo aliejų, jis praranda savo svarbias riebalų rūgštis.

Šaltiniai 

Augaliniai aliejai