Merės Berd žemė

Merės Berd žemė () – kraštas vakarų Antarktidoje, tarp Roso šelfinio ledyno vakaruose ir Elsvorto žemės rytuose. Ledo dangos storis vietomis viršija 4000 m. Ledo guoliai vietomis slūgso 500–1500 m žemiau jūros lygio. Netoli pakrantės virš ledo dangos iškyla nunatakai ir kalnagūbriai (Edselfordo, Halflado, Egzekiutiv Komiti ir kt.), siekiantys 3000–4000 m aukštį.

Į Merės Berd žemę jokia valstybė nėra oficialiai pareiškusi teritorinių pretenzijų (nors dėl Antarkties sutarties visas žemynas yra politiškai neutralus, daugumą jo teoriškai susiskirsčiusios keletas valstybių). Tai didžiausia Žemės sausumos teritorija (~1 610 000 km²), į kurią niekas nėra pareiškęs pretenzijų. Krašte veikia JAV Berdo stotis, seniau veikė ir TSRS stotis Ruskaja (1978–1990 m.).

Merės Berd žemę 1929 m. atrado amerikiečių lakūnas Ričardas Berdas ir pavadino savo žmonos Meri garbei.

Šaltiniai 

Antarktidos geografija