Rusijos transportas

Rusijos transporto sistema yra viena plačiausių visame pasaulyje. Šalies kelių, geležinkelių ir oro linijų tinklas tęsiasi apie 7 700 km nuo Kaliningrado iki Kamčiatkos. Pastaruoju metu Rusijos transporto ministerija parengė dvi šalies transporto strategijas – 2005 m. buvo priimta strategija iki 2020 m., o 2008 m. ji atnaujinta laikotarpiui iki 2030 m.

Transporto paslaugų eksportas yra svarbi Rusijos BVP dalis. Vyriausybė tikisi, kad nuo 2007 iki 2030 m. transporto eksporto vertė sudarys 80 milijardų JAV dolerių.

Geležinkeliai 

Rusijos geležinkelių tinklas yra trečias pagal ilgį pasaulyje (nusileidžia JAV ir Kinijai). 2011 m. traukinių tinklas sudarė 87 157 km. Iš jų 86 200 km yra įprastos 1 520 mm pločio vėžės. 

Nacionalinė traukinių vežėja yra Rusijos geležinkeliai (). Ji laikoma šios srities monopolininke ir viena didžiausių transporto kompanijų pasaulyje. Įmonė įkurta 1992 m. ir yra įdarbinusi 950 000 darbuotojų. 2009 m. duomenimis ji sukuria apie 2,5 proc. šalies BVP. 2007 m. Rusijos geležinkeliai aptarnavo 1,3 milijardus keleivių ir pervežė 1,3 milijardo tonų krovinių.

Metro sistemos Rusijoje
Maskvos metropolitenas – 13 linijų, 207 stotelės, 349,5 km
Sankt Peterburgo metropolitenas – 5 linijos, 69 stotelės, 113,2 km
Novosibirsko metropolitenas – 2 linijos, 13 stotelių, 15,9 km
Žemutinio Naugardo metropolitenas – 2 linijos, 14 stotelių, 18,8 km
Samaros metropolitenas – 1 linija, 10 stotelių, 12,7 km
Jekaterinburgo metropolitenas – 1 linija, 9 stotelės, 12,7 km
Kazanės metropolitenas – 1 linija, 10 stotelių, 15,8 km

Sausumos keliai 
2006 m. Rusijoje buvo 933 000 km sausumos kelių, iš kurių 755 000 km buvo asfaltuoti. 

Šalies kelių saugumas yra labai menkas. Žūčių skaičius kelyje yra ženkliai didesnis nei kitose didžiosiose pasaulio šalyse. 2008 m. duomenimis galimybė keliuose patekti į incidentą Rusijoje yra didesnė apie 60 kartų nei Jungtinėje Karalystėje.

Pagrindinė šalies automagistralė yra 1966 m. atidarytas kelias M4 – jis jungia Maskvą, Voronežą, Rostovą prie Dono ir Krasnodarą ir siekia 1 517 km.

Vandens keliai 

2014 m. per šalies jūrų uostus pervežta 623,3 milijonai tonų krovinių – iš jų 30 proc. sudarė nafta, 20,6 proc. – naftos produktai, 18,6 proc. – akmens anglis.

Vienas didžiausių šalies uostų yra Novorosijske, Juodojoje jūroje. Uostas veikia visus metus, taip pat jame įkurta viena svarbiausių šalies karinių jūros pajėgų flotilė.

Naftotiekiai 
Rusijoje yra didžiausia naftotiekių sistema pasaulyje. Draugystės naftotiekis yra ilgiausias pasaulyje. Jo ilgis siekia apie 4 000 km. Šiuo naftotiekiu nafta tiekiama iš Rusijos rytų į Ukrainą, Baltarusiją, Lenkiją, Slovakiją, Čekiją ir Vokietiją. Iki 2003 m. ja buvo tiekiama nafta eksportui į Latvijos Ventspilio uostą ir iki 2006 m. − Lietuvos Mažeikių naftos perdirbimo gamyklai, bei Būtingės naftos terminalui.

Oro transportas 
2015 m. Rusijoje veikė 282 oro uostai. 2010 m. šalies viduje oro transportu buvo pervežta 1,1 milijono tonų krovinių ir 59 milijonai keleivių. Didžiausias šalies oro uostas yra Šeremetjevo oro uostas. Jis 2018 m. aptarnavo daugiau nei 45 milijonus keleivių.

Orlaivių gamyba

Oro transporto gamybos srityje šalyje dirba apie 350 000 žmonių. 2006 m. buvo įkurta Jungtinė lėktuvų korporacija. Ši įmonė konsoliduoja beveik visas didžiausias Rusijos įmones, besispecializuojančias aviacijos pramonėje. Pagrindinė kompanijos veikla – lėktuvų projektavimas, gamyba, pardavimas ir priežiūra.

Kariniai lėktuvai 
 Ilyushin Il-76
 Ilyushin Il-78
 Jakovlev Yak-130
 Mikoyan MiG-29
 Mikoyan MiG-35
 Sukhoi Su-25
 Sukhoi Su-27
 Sukhoi Su-30
 Sukhoi Su-33
 Sukhoi Su-34
 Sukhoi Su-35BM
 Sukhoi PAK FA

Keleiviniai lėktuvai 
 Ilyushin Il-114
 Ilyushin Il-96
 Irkut MS-21
 Sukhoi Superjet 100
 Sukhoi Superjet 130
 Sukhoi Su-80
 Tupolev Tu-204

Kroviniai lėktuvai 
 Ilyushin Il-114T
 Ilyushin Il-96-400T
 UAC/HAL Il-214
 Tupolev Tu-204C

Sraigtasparniai

Šaltiniai 

 
Rusija