Vaset (nomas)

Vaset nomas (egip.: wAst), Diospolio nomas (, ) – Senovės Egipto (nuo III tūkst. pr. m. e.), 30 m. pr. m. e.-307 m. ir Egipto provincijos administracinis teritorinis vienetas, priklausęs Aukštutiniam Egiptui ir žymėtas numeriu 4. Jo pavadinimas buvo užrašomas simboliu skeptras, dėl to jis dar vadinamas Skeptro nomu.

Sostinės (niwt) keletą kartų keitėsi. Jomis buvo Junu (Ptolemėjų laikų Hermontis), Tėbai (kitaip Vaset, Ptolemėjų laikų Diospolis). Kiti svarbūs miestai buvo Per-Hator, Džereti ir Madu. Nomas buvo abipus pagrindinės Nilo upės vagos, toje vietoje, kur upė staigiai pasisuka į rytus, ir apėmė dalį dabartinės Kenos muchafazos ir Luksoro muchafazą. Piečiau buvo Necheno (3), ryčiau - Nedžerui (5) nomai.

Istorija 
Nomas minimas nuo Senosios karalystės, nors ankstyvuoju Egipto istorijos laikotarpiu nebuvo toks svarbus kaip Necheno nomas piečiau, ar Ta-Ver nomas šiaurėje. Sesotrio laikais jo ilgis siekė 3 iteru (apie 32 km), o plotas - apie 2 cha-ta (apie 5,5 ha). Seniausias administracinis centras buvo Hermontis, tačiau ilgainiui, jau Pirmosios suirutės laikotarpiu, jį ekonomiškai aplenkė Tėbai, kurie tapo svarbiausiu Aukštutinio Egipto miestu. Nors XI dinastijos laikais Tėbai tapo viso Egipto sostine, nomo administracija ir toliau išliko Hermontyje. Tik XVIII dinastijos metais nomo administracija galutinai perkelta į Tėbus, kurie išlaikė abi funkcijas. Tėbų klestėjimo laikais nomo teritorijose išdygo daugybė nekropolių. Svarbiausi garbinami nomo dievai buvo Tėbų triada (Amonas, Muta ir Chonsas, taip pat karo dievas Montu.

XIX dinastijos laikais labai išaugusiame nome suformuoti du administraciniai padaliniai su centrais Tėbuose ir Per-Hathor. Vėlyvuoju laikotarpiu (I tūkst. pr. m. e.) šie du padaliniai traktuoti kaip du atskiri nomai. Ptolemėjų ir romėnų laikais abu nomai vėl sujungti į vieną - Diospolio nomą. Nomas panaikintas 307 m., įdiegiant Egipte ir visoje Romos imperijoje administracinių vienetų pagi sistemą. 

Egipto nomai