Autai

Autai –  medžiagos gabalai, dažniausiai stačiakampiai, apie 35×90 cm dydžio, užvyniojami ant kojos ir atstojantys kojines avint batus. Galimi autų variantai vasarai iš medvilnės ar panašaus audinio ir žiemai – iš storesnės medžiagos, su vilna. Anksčiau autai nešioti su auliniais batais, vyžomis, vyturais.

Istorija 

Autų dėvėjimo madą į Rusiją atvežė caras Petras I iš Olandijos kariuomenės 1690–aisiais.
 
Autai plačiai naudoti įvairių šalių kariuomenėse. Rytų Europos eiliniai kareiviai juos nešiojo iki XXI a.  Vokiečių vermachtas autus naudojo iki pat Antrojo pasaulinio karo pabaigos, VDR kariuomenė autų atsisakė 1968 m., Suomijos – 1990 m., Ukrainos – 2004 m. Rusijos Gynybos ministerija apie perėjimą prie komplekto „kareiviški batai + kojinės“ pranešė 2014 m. pradžioje.

Savybės 

Iš autų privalumų minimi:
 tradicinius kareiviškus batus avint su kojinėmis, skirtingai nei su autais, kojinės greitai susidėvi dėl grubios medžiagos, iš kurios pagaminti batai; 
 ilgai einant ar bėgant, kojinė ilgainiui nuslysta nuo pėdos, ko nebūna su teisingai užvyniotais autais;
 užvyniojus ant kojos papildomą autų sluoksnį, galima avėti didesnius batus;
 galima pagaminti iš bet kurios po ranka esančios medžiagos gabalo;
 lengviau centralizuotai skalbti dideliam kolektyvui, nes autai yra vienodi pagal dydį, neturi poros kaip kojinės;
 mažiau dėvisi ir ilgiau tarnauja už kojines;
 sušlapus ar nuo prakaito sudrėkusius autus galima greičiau išdžiovinti arba ant pėdos pervynioti sausu kraštu;
 koja į autą įvyniojama po dviem sluoksniais medžiagos, todėl geriau išlaiko šilumą.

Iš trūkumų minima būtinybė mokėti tinkamai užsidėti autus, priešingu atveju gresia blogai įtvirtintos bate pėdos pažeidimas, nuospaudų dėl trinties į bato sieneles susidarymas.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Kodėl kareiviai vietoje kojinių dėvėdavo autus? nodum.lt

Aprangos detalės
Karinė uniforma