Kietasis kūnas

Kietasis kūnas – viena iš medžiagos būsenų (kitos yra skystis ir dujos).

Ši būsena yra apibūdinama pagal struktūrinį kietumą ir pasipriešinimą formos arba tūrio pokyčiams. Priešingai negu skystis, kietasis kūnas neteka, kad įgautų indo formą, kuriame jis yra, nei nesiplečia ir neužpildo viso tūrio kaip tai daro dujos. Atomai kietajame kūne turi tarpusavyje tvirtą ryšį, sudaro gardelę, kuri gali būti taisyklinga, pvz., ledas arba netaisyklinga – amorfinis kūnas.

Kietųjų kūnų klasės 
Ryšiai tarp atomų kietajame kūne gali būti įvairūs. Pavyzdžiui, natrio chlorido kristalai (paprastoji druska) yra sudaryta iš joninės formos natrio ir chloro, kurie yra kartu dėl joninio ryšio. Deimante arba silicyje atomai dalinasi elektronais ir suformuoja kovalentinius ryšius. Metaluose elektronai yra pasidalinami per metališkąjį ryšį. Kai kurie kietieji kūnai, dažniausiai organiniai junginiai laikosi kartu dėl Van der Valso sąveikos. Skirtumus tarp kietųjų kūnų apsprendžia juose esančios sąveikos.

Metalai 

Metalai paprastai yra stiprūs, tankūs ir geri elektros ir šilumos laidininkai.

Mineralai 

Mineralai yra natūraliai randami kietieji kūnai, kurie susidarė dėl geologinių procesų, kurie vyko esant aukštam slėgiui. Kad kietasis kūnas būtų laikomas tikruoju mineralu jis turi turėti kristalinę struktūrą.

Keramika 
Keraminiai kietieji kūnai yra sudaryti iš neorganinių junginių, dažniausiai cheminių elementų oksidų. Jie yra chemiškai inertiški ir dažnai atlaiko cheminę eroziją rūgštinėse ar kaustinėse aplinkose. Keramika taip pat paprastai gali atlaikyti aukštas temperatūras nuo 1000 iki 1600 °C (1800 to 3000 °F).

Organiniai junginiai

Medis 

Medis yra natūrali organinė medžiaga, sudaryta iš celiuliozės skaidulų, kuriose yra įtvirtintas ligninas.

Šaltiniai 

Medžiagos būsenos