Miškinė veka

Miškinė veka  arba miškinė vištelė  (Gallirallus sylvestris) – neskraidantis vandeninių vištų (Rallidae) šeimos paukštis. Endeminis  Lordo Hau salos paukštis.

Išvaizda 
Laukio dydžio. Patino kūno ilgis 34–42 cm, o svoris 410–780 (536) g, atstumas tarp sparnugalių yra 49–52 cm. Patelė yra smulkesnė: kūno ilgis 32–37 cm, svoris – 330–615 (456) g, o atstumas tarp sparnugalių – 47–49 cm . Plunksnų danga alyvuogių rudos spalvos, tik sparnai yra kaštoninės spalvos. Ilgas, lenktas snapas yra rausvai pilkas. Kojos tamsiai pilkos. Rainelė raudona.

Paplitimas 
Aptinkamas 600 km į rytus nuo Australijos nutolusioje Lordo Hau saloje.

Biologija 
Sėslus paukštis. Biotopas – subtropiniai miškai. Nuo ХIХ amžiaus vidurio miškinės vekos aptinkamos kalnuose, kur auga šakoti, samanoti medžiai. Kalnų papėdėse pastebimas Howea fosterana palmių miškuose .

Maisto ieško tarp lapų nuokritų. Minta kirmėlėmis, moliuskais ir kitais bestuburiais.

Monogamai, sudaro pastovias poras. Lizdus krauna sekliose daubose, tarp tankios žolės. Dėtyje 1 – 4 kiaušiniai. Po mėnesio išsirita juodais pūkais apaugę jaunikliai. Abu tėvai maitina jauniklius.

Gamtiniai priešai – pelėdos ir laukinės kiaulės.

Apsaugos būklė 
Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis miškinė veka yra nykstanti rūšis.  Populiacijoje yra 232 suaugę individai.

Pagrindinė populiacijos mažėjimo priežastis yra žiurkėms naikinti introdukuota Australinė liepsnotoji pelėda. 1970-ųjų viduryje buvo likę tik 30 individų. Pradėjus paukščius veisti nelaisvėje 2002 metais populiaciją sudarė jau 130 individų.

Šaltiniai 

Višteliniai