Kabulo oro uosto ataka

Kabulo oro uosto ataka – savižudžio sprogdinimas, įvykdytas netoli Hamido Karzajaus tarptautinio oro uosto Abbey vartų. Išpuolis įvykdytas 2021 m. rugpjūčio 26 d. 17:50 vietos laiku, evakuacijos iš Afganistano metu. Per išpuolį žuvo mažiausiai 182 žmonės, įskaitant 13 amerikiečių karių. Chorasano provincijos Islamo valstybė (ISIS-K) prisiėmė atsakomybę už išpuolį.

2021 m. rugpjūčio 15 d. Afganistanui patekus į Talibano kontrolę, Hamido Karzajaus tarptautinis oro uostas tapo vienintele saugia išeitimi išvykti iš Afganistano. Saugumo susirūpinimas išaugo po to, kai šimtai Chorasano provincijos Islamo valstybės (ISIS-K) narių pabėgo iš Bagramo ir Pule Čarchio kalėjimų. Rugpjūčio 16 d. Pentagonas įspėjo JAV Kongresą apie padidėjusią teroristinio išpuolio grėsmę iš Islamo valstybės. JAV prezidentas Džo Baidenas per savaitę prieš ataką gavo keletą pranešimų apie galimą išpuolį ir rugpjūčio 22 d. pranešimuose iš Baltųjų rūmų perspėjo, kad kuo ilgiau JAV kariai lieka šalyje, tuo didesnė Islamo valstybės keliama grėsmė JAV personalui ir civiliams, esantiems netoli Hamido Karzajaus tarptautinio oro uosto.

Likus kelioms valandoms iki išpuolio, JAV diplomatai Kabule įspėjo Amerikos piliečius palikti oro uostą dėl grėsmių saugumui. Jungtinės Karalystės ginkluotųjų oro pajėgų ministras Džeimsas Hipis taip pat įspėjo apie labai tikėtiną Islamo valstybės kovotojų išpuolio grėsmę Kabulo oro uoste. JAV, Jungtinės Karalystės ir Australijos ambasados ​​taip pat įspėjo dėl didelių grėsmių saugumui oro uoste.

Išpuolis 
2021 m. evakuojant žmones iš Afganistano, minia vietinių ir užsienio civilių spruko į oro uostą evakuotis. Prie Abbey vartų, vedančių į oro uostą, savižudis sprogdintojas detonavo sprogmenį. Po sprogimo prasidėjo šūviai ir visi vartai į oro uostą buvo uždaryti.

Sprogimas įvyko prie kanalo su amerikiečių pajėgomis vienoje pusėje, tikrinant evakuojamų asmenų pasus, vizas ir kitus dokumentus prieš įleidžiant juos į oro uostą.

Pirminiuose pranešimuose buvo klaidingai teigiama, kad antras sprogimas įvyko netoli „Baron“ viešbučio. Kitą dieną buvo patvirtinta, kad antro sprogimo nebuvo.

Aukos 
Per išpuolį žuvo mažiausiai 182 žmonės, įskaitant 13 JAV karių, 169 afganai, iš kurių du buvo dvigubos pilietybės Didžiosios Britanijos piliečiai ir vienas Didžiosios Britanijos piliečio vaikas. Iš pradžių buvo pranešta, kad per išpuolį taip pat žuvo 28 Talibano kovotojai, tačiau vėliau tai paneigė Talibano atstovas spaudai Zabiula Mudžahidas. Žuvę amerikiečiai buvo identifikuoti kaip dešimt jūrų pėstininkų, du kareiviai ir vienas karinio jūrų laivyno karininkas. Šios netektys tampa didžiausiomis JAV kariuomenei Afganistane per daugiau nei dešimtmetį. 2011 m. rugpjūtį specialiąsias JAV pajėgas gabenantis sraigtasparnis buvo numuštas Talibano pajėgų, tąsyk žuvo 30 JAV karių.

Mažiausiai 150 žmonių buvo sužeista, įskaitant 18 JAV karių ir keletą Talibano narių.

Vykdytojai 
Išpuolį įvykdė ISIS-K, kurie paskelbė pareiškimą ir jame prisiėmė atsakomybę už išpuolį bei įvardijo Abdul Rahman al-Logari kaip  sprogdintoją.

Nepaisant to, kad Talibanas ir ISIS-K yra džihadistų grupuotės, jie yra priešai ir kariavo kruviną karą tarpusavyje. JAV centrinės vadavietės vadas, generolas Kenetas F. Makenzis jaunesnysis, paneigė tikimybę, kad atakoje dalyvavo Talibanas.

Reakcijos ir atsakas
Savo atstovo spaudai Twitter Talibanas pasmerkė šią ataką sakydamas, kad „blogio ratai bus griežtai sustabdyti“. Vėliau Talibanas paskelbė, kad imsis visų įmanomų priemonių ISIL-KP lyderiui Šahabui al Muhadžirui suimti.

Abdula Abdulahas, buvęs Afganistano vadovas ir dabartinis Afganistano nacionalinės koalicijos lyderis, pasmerkė išpuolį. Kai kurie civiliai žurnalistams tvirtino, kad išpuolis sustiprino jų pasiryžimą evakuotis iš šalies, bijodami dar daugiau išpuolių.

Po šio išpuolio JAV prezidentas Džo Baidenas viešai kreipėsi į tautą. Jis pagerbė nužudytus amerikiečių tarnybos narius, vadindamas juos „didvyriais“ ir sakydamas, kad jie prarado gyvybę „tarnaudami laisvei“ bei pareiškė, kad JAV evakuavo daugiau nei 100 000 amerikiečių, afganų ir kitų. Jis taip pat išreiškė didelį liūdesį dėl  afganų aukų. Džo Baidenas tiems, kurie norėjo pakenkti JAV, sakė, kad „mes jus sumedžiosime ir priversime jus sumokėti“. Jungtinės Karalystės vyriausybė taip pat sakė, kad jie tęs operaciją „Pitting“, evakuaciją iš Afganistano.

Daugelis tautų išreiškė pasmerkimą dėl Kabulo oro uosto išpuolio ir solidarumą su aukomis bei kariais, vykdančiais evakuaciją oro uoste. Europos Komisija ir Jungtinės Tautos taip pat pasmerkė išpuolį.  Vokietijos kanclerė Angela Merkel atšaukė būsimą kelionę į Izraelį ir liks Vokietijoje stebėti Vokietijos karių evakuacijos. Dėl išpuolio Džo Baidenas taip pat atidėjo susitikimą su Izraelio premjeru Naftaliu Benetu. Jungtinė Karalystė teigė, kad civiliai, nepaisant išpuolio, toliau yra evakuojami.

JAV oro antskrydis
Rugpjūčio 27 d. JAV pradėjo antskrydį prieš ISIL-KP narį Nangarharo provincijoje. Taikinys važiavo automobiliu. Pasak Pentagono atstovo Džono Kerbio, jis buvo nužudytas kartu su kitu bendrininku, abu apibūdintais kaip „aukšto lygio ISIS taikiniai“, o trečias kovotojas buvo sužeistas. Pentagono atstovas juos pavadino „ISIS-K planuotojais ir tarpininkais“. Anoniminis gynybos pareigūnas sakė, kad antrasis pagrindinis taikinys buvo „susijęs su galimai būsimomis atakomis Kabule“. Įtariama, kad jis taip pat buvo atsakingas planuojant oro uosto  sprogdinimą.

Išnašos 

2021 metai
Islamo terorizmas
Afganistano istorija
Kabulas