Jungtinių Tautų taikdarystė

Jungtinių Tautų taikdarystė apima Jungtinių Tautų (toliau – JT) įtakos panaudojimą užtikrinant taiką pasaulyje, jėgos taikymo praktiką, poreikį ir priemones reaguoti į karinius konfliktus. JT svarba ypač išaugo pasibaigus Šaltajam karui, kai žlugo globali konfrontacija, tačiau pasaulyje kilo daugybė vietinių ilgai trunkančių, sekinančių ir žiaurių karų ir tarptautinių konfliktų.

Taikos palaikymo misijos 

Pagal JT Chartijos VII skyriaus 39 straipsnį, esant grėsmei taikai suteikiama teisė imtis prievartos priemonių, įskaitant ir karines akcijas, planuoti ir steigti taikos palaikymo misijas. JT yra dislokavusios karius ir civilius visame pasaulyje, taip pat sprendžia globalius saugumo klausimus. JT nediferencijuoja regionų ir nesirenka jų pagal prioritetus. JT yra atsakingos už saugumą ir stabilumą pasaulyje, nors pats taikos palaikymo mechanizmas yra kritikuojamas ir kvestionuojamas dėl politinių ir praktinių priežasčių. Dalį JT funkcijų bando perimti NATO ir ES. Kitos organizacijos (Afrikos Sąjunga ar Arabų Lyga) siekia didesnio regioninio saugumo.

Saugumo Taryba vertina parengtus preliminarius misijų planus, informaciją su išsamia analize apie politinę ir saugumo padėtį konflikto zonose, įvertina valstybių karinius, ekonominius, socialinius faktorius. JT taikdarystės funkcijos ir pobūdis nėra pastovūs, nuolat plečiasi. Šiuo metu gali funkciškai apimti 5 sritis:
 Paliaubų susitarimų įgyvendinimas ir ilgalaikis stebėjimas.   
 Parama taikos procesui po pilietinio karo: parama civiliams šalies viduje, ginkluotų grupių pažabojimas, humanitarinė pagalba. Misija neišsprendžia nacionalinių karinių pajėgų ir policijos nekompetencijos problemų.
 Ilgalaikės taikos ir stabilumo užtikrinimas. 
 Saugumo civiliams ir humanitarinės paramos organizacijų atstovams užtikrinimas tebevykstant konfliktui. 
 Parama kitiems taikos ir saugumo proceso dalyviams, parama pajėgumų plėtrai.
 
Taikos palaikymo misijose dalyvauja vadinamieji „mėlynieji šalmai“, kurie JT valstybių narių yra priskiriami Saugumo Tarybos sankcionuotoms operacijoms vykdyti. Nors priskirtos pajėgos vykdydamos tarptautines operacijas dėvi JT simboliką, tačiau jos išlieka pavaldžios savo valstybėms. JT pajėgų vadovaujanti struktūra yra Taikos palaikymo  departamentas  (Department  of  Peacekeeping  Operations, DPKO). Operacijos ir misijos apima beveik visus pasaulio regionus, tačiau dauguma įsteigtos Viduriniuosiuose Rytuose ir Afrikoje.

1988 m. JT Taikos palaikymo pajėgoms skirta Nobelio taikos premija. Žuvusieji taikos palaikymo misijų kariškiai, policininkai ir civiliai po mirties apdovanojami Dag Hammarskjöld medaliu.
 
JT operacijų ir misijų sąrašas 

Per metus taikos palaikymo operacijoms išleidžiama apie 7 mlrd. JAV dolerių. 2010–2012 m. pagrindinę taikos palaikymo biudžeto dalį sudarė  įnašai  iš  JAV  (27 proc.),  Japonijos  (12 proc.),  Didžiosios  Britanijos  (8 proc.),  Vokietijos  (8 proc.)  ir  Prancūzijos  (7 proc.).  Pagrindinės karius siunčiančios valstybės yra Pakistanas (10 707 kariai), Bangladešas (10 615 karių), Indija (8 805 kariai) ir Nigerija (5 815 karių). Nuo 1948 m. JT operacijose žuvo 2 850 pareigūnų. 

2015 m. Taikos palaikymo misijose dalyvavo daugiau nei 125 tūkst. karių ir policininkų iš 124 valstybių.

Kritika  

Per daugiau nei 60 JT gyvavimo metų suorganizuotos 63 taikos palaikymo misijos, 16 iš jų tebesitęsia ir dabar. Ironiška, kad daugiausia jų Afrikoje - kontinente, kur po dekolonizacijos teoriškai turėjo taikiai sugyventi Afrikos tautos. Liberijoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ruandoje vyko žiauriausi pastarojo meto karai. Darfūras išlieka viena pavojingiausių vietų pasaulyje (čia tarnauja apie 10 tūkst. „žydrųjų šalmų“). Tebesitęsia ir pati pirmoji paliaubų stebėjimo misija, sukurta 1948 m. ir pasiųsta į Palestiną, kur vis dar egzistuoja. Nuo to laiko, nepaisant UNTSO misijos pastangų, čia įvyko penki karai. Lieka neišspręstas ir Kašmyro konfliktas, kuriame taikos palaikytojai taip pat budi nuo 1948 m. JT nesugebėjo įvesti tvarkos Somalyje, o Bosnijos Srebrenicos žudynėse leista išžudyti 8000 vyrų ir jaunuolių, Ruandoje žuvo apie 800 tūkst. žmonių. Metami kaltinimai, neva JT struktūros neracionaliai naudojančios resursus, turinčios išpūstus personalo etatus, klesti korupcija, nemokšiškumas, prasta vadyba.

Jungtinių Tautų pastangos teigiamai vertintos Centrinėje Amerikoje, Namibijoje, Kambodžoje ir Mozambike. Šiose šalyse rūpintasi 15 milijonų pabėgėlių, buvo teikta pagalba kenčiantiems nuo bado, atliktas lemiamas vaidmuo aplinkosaugos reikaluose, padėta sustabdyti ligų plitimą ir užtikrinti vaikų gerovę. Irakui paskelbtos sankcijos, kurių iš esmės buvo laikomasi.

Lietuvos taikdarių misijos 

Lietuvai įsitraukti į JT taikdariškas misijas atsidarė galimybės po to, kai 1991 m. ji tapo JT nare. 1994 m. sausio mėn. buvo pasirašyta sutartis dėl dalyvavimo Partnerystės taikos labui programoje, vėliau gimė ilgalaikis Baltijos šalių taikos palaikymo projektas BALTBAT. 

Pirmasis Lietuvos  taikdarių būrys JT taikos misijoje UNPROFOR II 1994 m. buvo pasiųstas į Kroatiją. Tuomet pirmieji 32 lietuvių kariai buvo dislokuoti Danijos bataliono DANBAT sudėtyje. Iki 1996 m. jame tarnavo 90 lietuvių.
Į vėlesnes misijas Afganistane, Gruzijoje, Sirijoje, Kosove buvo siunčiami taip pat karo medikai, kariniai stebėtojai, kitas personalas.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Oficiali svetainė
 Sukanka 20 metų, kai Lietuva dalyvauja tarptautinėse operacijose

Tarptautiniai santykiai
Jungtinės Tautos