Kirovohrado sritis

Kirovohrado sritis () – Ukrainos sritis šalies centrinėje dalyje. Vakaruose ribojasi su Odesos ir Vinycios, šiaurėje – su Čerkasų, šiaurės rytuose – su Poltavos, rytuose – su Chersono bei pietuose su Mykolajivo sritimis. Administracinis centras – Kropivnyckis (buv. Kirovohradas).

Geografija 

Kirovohrado srityje, Dobrovelyčivkos miestelyje yra Ukrainos geografinis centras.

Plotas 
Srities plotas 24588 km², kas sudaro 4,07 % Ukrainos teritorijos.

Vandens telkiniai 
Kirovohrado srityje yra 438 upės kurių bendras ilgis – 5558 km, priklausančios Dniepro ir Pietinio Bugo upių baseinams. Ilgiausios upės: Dniepro baseino – Tjasmynas, Inhulecas, Cybulnykas; Pietinio Bugo baseino – Inhulas, Syniucha, Synycia. Per sritį teka Dniepras (Kremenčuko tvenkinys). Regione yra 85 vandens saugyklos ir 2185 kūdros.

Reljefas 
Sritis išsidėsčiusi pietinėje Padnieprės aukštumos dalyje. Daug raguvų.

Klimatas 
Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Žiemos švelnios, vasaros šiltos. Vidutinė sausio temperatūra -5,5 °C, vasaros – 21 °C. Krituliai dažni rudenį, lietaus pavidalu (~450 mm per metus).

Augalija ir gyvūnija 
Miškai užima 179,1 tūkst. hektarų arba apie 7,2% visos srities teritorijos. Oleksandrijos ir Znamjankos rajonuose išsidėstęs vienas didžiausių Ukrainos miškastepių zonos miškų masyvas – „Juodasis miškas“.

Sutinkami tipiniai miškastepių gyvūnai: starai, kiškiai, lapės, vilkai, šernai.

Istorija 
Dabartinės srities teritorija priklauso istoriniam-kultūriniam Nadniprianščynos regionui.

Sritis įkurta 1939 m. sausio 10 d. Ukrainos Tarybų Socialistinės Respublikos sudėtyje. 1941–1944 m. teritorija buvo okupuota Trečiojo Reicho kariuomenės.

1991-ųjų gruodžio 1 d. įvyko istorinis referendumas. Visiška dauguma, 93,08 %, pasisakė už Ukrainos pasitraukimą iš TSRS. Šiandien Kirovohrado sritis – viena Ukrainos sudedamųjų dalių.

Gyventojai 

2006-aisias m. srityje gyveno 1 067 000 gyventojų ir tai sudarė beveik 2,27 % visų Ukrainos gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 60,2 %
 kaimo gyventojų − 39,8 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 90,1 %
 rusai – 7,5 %
 kiti (baltarusiai, moldavai) – 2,3 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 46 žm./km².

Administracinis suskirstymas

Ekonomika 
Kirovohrado sritis turi gerai išvystytą tiek žemės ūkio, tiek ir pramoninį potencialą. Didžiausią srities bendrojo vidaus produkto dalį sudaro: žemės ūkis – 32,1%, pramonė – 28,1%, transportas – 11,6%.

Labiausiai išvystytos pramonės šakos: mašinų gamybos, metalo apdirbimo, anglių kasimas (Dniepro anglių baseinas), statybinių medžiagų gamybos, popieriaus apdirbimo (Oleksandrijos diagraminių popierių fabrika), maisto (ypatingai cukraus gamyba – 11 gamyklų).

Žemės ūkio šakos pasiskirsto į augalininkystę (73%) ir gyvulininkystę (27%). Auginami kviečiai, miežiai, sojos, kukurūzai, grikiai, saulėgrąžos. Laikomos kiaulės, avys, paukščiai.

Ekonomikos rodikliai

Susisiekimas 

Regionas turi pakankamai gerai išvystytą transporto infrastruktūrą. Sritį kerta svarbios automobilių kelių arterijos – , . Svarbiausi geležinkelio mazgai – Znamjanka, Pomična, Hajvoronas, Dolynska. Kropivnyckyje išsidėstęs oro uostas.

Išnaša. skp – Sienos kirtimo punktas

Kelių rodyklė 
 Bendras automobilių kelių ilgis – 6256,4 km;

Švietimas ir kultūra 
Kirovohrado srityje yra 4 valstybinės aukštosios mokyklos.

Taip pat veikia viena filarmonija, 4 teatrai.
Elizavethrade (dab. Kropivnyckis) gimė garsus Ukrainos revoliucijos vekėjas – Volodymyras Vynyčenka, jo vardu pavadintas pedagoginis universitetas Kirovohrade.

Turizmas 
Dniepro pakrantėje daug išsidėsčiusių pansionatų, sanatorijų bei poilsio bazių.

Lankomos vietovės:
 Dobrovelyčivkos gyvenvietė – geografinis Ukrainos centras;
 Znamjankos ir Oleksandrijos rajonai – draustinis „Juodasis miškas“;
 Onufrijivka – žymi savo parkais;
 Bobrynecas – žymus soboras ir cerkvė, krašto istorijos muziejus;
 Kropivnyckis – architektūros ir kultūros paminklai, šventos Jelizavetos piliavietė.

Išnašos

Nuorodos 

 Kirovohrado sritis