Osterodės apskritis

Osterodės apskritis () – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos, nuo 1905 m. Alnaštyno apygardos administracinis teritorinis vienetas. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą. Centras – Osterodė.

Geografija 

Osterodės apskritis apėmė pietvakarinę Rytų Prūsijos provincijos dalį, ribojosi su Morungo, Alnaštyno ir Neidenburgo apskritimis. Aukščiausia vieta – 312 m aukščio Dylevo kalnas, didžiausia upė – 145 km ilgio Pasargė. Apskrities teritorija 1848–1860 m. iškastas Elbingo kanalas, jungiantis Yluvos ežeryną su Aistmarėmis.

Istorija 
Apskrities teritorijoje prie Tanenbergo 1410 m. įvyko Žalgirio mūšis. Reorganizuojant Prūsijos kunigaikštystės valdymą 1752 m. įsteigta Morungo apskritis. 1818 m. iš jos dalies sudaryta Osterodės apskritis, Osterodėje įkurta Landrato įstaiga. Didžiausi miestai: Osterodė, Gilgenburgas, Hohenšteinas, Lybemiulis. 1900 m. apskrityje buvo 253 gyvenvietės.

1905 m. lapkričio 1 d. Osterodės apskritis priskirta naujai suformuotai Alnaštyno apygardai. 1938 m. liepos 16 d. prūsiški ir lenkiški gyvenviečių pavadinimai buvo suvokietinti, pav. Dluskai tapo Seebude, Januškava – Osterschau, Kalva – Kleintal.

1945 m. apskritis atiteko Lenkijai, jos teritorijoje suformuotas Ostrudos pavietas, kuris nuo 1999 m. įeina į Varmės–Mozūrų vaivadiją.

Gyventojai  

1890 m. apie 43 000 gyventojų užsirašė lenkais.

Gyventojai pagal tikėjimą

Landratai 
 1812: von Slomsky
 1818: Wilhelm Leopold Köhn von Jaski
 1844: Kühnast
 1848: Thamm
 1848: Karl Mathäus Schede
 1856: Otto Karl von Hüllessem-Meerscheidt
 1862: Rudolf Maria Ignatz von Brandt
 1886: von Stein-Grasnitz
 1886: Gustav Adametz
 1919: Willy Kramer
 1926: John Menger
 1933: Walter Kratz
 1934: Max Gunia
 1941: Carl Georg Wittich

Šaltiniai

Nuorodos 
 Osterodės apskritis GenWiki

Alnaštyno apygardos apskritys
Karaliaučiaus apygardos apskritys