Šachmatų olimpiada

Šachmatų olimpiados – kas dveji metai vykstančios šachmatų varžybos, kur iš viso pasaulio šalių, ar teritorijų, šachmatų komandos tarpusavyje kovoja dėl nugalėtojos titulo. Varžybas organizuoja FIDE, kuri parenka valstybę, kurioje vyks olimpiada. Trys geriausiai pasirodžiusios komandos įgyja teisę žaisti  pasaulio komandiniame šachmatų čempionate.

Šachmatų olimpiados

Istorija 
XX a. pradžioje pradėjo plisti komandinės šachmatininkų varžybos. Tačiau dažniausiai susitikdavo kaimyninių šalių šachmatininkai: Olandija su Vokietija, Anglija su Olandija, ar Švedija su Danija. Pasibaigus I pasauliniam karui, susidomėjimas šachmatais vėl atgijo. 1924 m. buvo mėginta įtraukti šachmatus į Olimpines Žaidynes, bet nepavyko dėl nesutarimų, kaip atskirti šachmatų mėgėjus nuo profesionalių žaidėjų. Nepavykus šachmatų įtraukti į Olimpinių žaidinių programą, 1924 m. liepos 12 Paryžiuje prasidėjo, taip vadinama, neoficialioji šachmatų olimpiada, kurios pabaigoje, paskutinę dieną susirinkę turnyro dalyviai įkūrė Pasaulio šachmatų Federaciją – FIDE.
Įkurtoji FIDE 1927 m. organizavo pirmąją oficialią šachmatų olimpiadą Londone. Iki II pasaulinio karo Olimpiados vyko kasmet, ar su pertraukomis. Nuo 1931 metų jos vyksta kas dveji metai. Nuo 1927 m. iki 1940 m. olimpiados dar buvo vadinamos „Nacijų turnyru“.

Pirmosios olimpiados taisyklės 
Pirmosios FIDE taisyklės 1927 m. Olimpiadai, iš esmės, su nedideliais pakeitimais, išliko iki mūsų dienų. Olimpiadoje šachmatų varžybos – komandinės. Kiekviena šalis turi teisę išstatyti tik vieną komandą iš penkių žaidėjų iš kurių vienas atsarginis (1950-2008 m. iš šešių žaidėjų - du atsarginiai). Žaidimas vyksta prie keturių lentų. Nuo 39-osios olimpiados komandos vieta nustatoma sumuojant mačuose iškovotų taškų skaičių: už pergalę mače - 2 taškai, už lygiąsias - 1. Esant lygiam taškų skaičiui, panaudojami papildomi rodikliai - laimėtų mačų skaičius ir t. t. Ankstesnėse olimpiadose komandų vietos buvo nustatomos pagal visų žaidėjų surinktų taškų sumą.

Šachmatų olimpiadų dalyvių augimas 
Pirmojoje oficialioje 1927 m. šachmatų olimpiadoje dalyvavo 16 komandų, 1939 m. – 27, 1956 m. -34, 1966 m. 52, 1978 m. -65, 1986 m. 108,  2012 m. -157. Dabar didžioji dalis pasaulio šalių atsiunčia savo šachmatų komandas į šachmatų olimpiadas .
</center>

Šachmatai – sporto šaka 
Šachmatus, kaip sporto šaką yra pripažinęs Tarptautinis Olimpinis komitetas (TOK). Nuo 1999 m. birželio mėn. FIDE pripažino Tarptautinė Sporto Federacija.Kaip TOK narė FIDE laikosi TOK taisyklių, tame tarpe dopingo patikros reikalavimų. Tačiau perspektyvos, kad artimoje ateityje šachmatai būtų įtraukti į Olimpinių žaidynių programą lieka neaiškios. Šiuo metu vykstančių FIDE komandinių varžybų pavadinimas Šachmatų Olimpiada yra greičiau sąlyginis, istorinis.

Varžybos 
Kiekviena šachmatų federacija, kuri yra FIDE narė, gali pasiųsti savo nacionalinę komandą (rinktinę) dalyvauti šachmatų olimpiadoje.
Šachmatų Olimpiada yra atviras turnyras: komandos nariais gali būti vyrai ir moterys, be to, jie turi būti registruoti FIDE, kaip komandiruojančios federacijos nariai.
  Bet nuo 1957 pradėtos vykdyti ir atskiros moterų šachmatų olimpiados.  Kiekvieną komandą sudaro penki žaidėjai ir vienas atsarginis (iki turnyro Drezdene galima buvo turėti du atsarginius) Olimpiadų pradžioje kiekviena komanda žaisdavo su visomis komandomis, bet didėjant dalyvių skaičiui tai tapo neįmanoma. Vėliau buvo bandoma vykdyti varžybas pogrupiuose ir taip išskirstyti pagal rezultatus komandas į finalinę A grupę, kur komandos kovoja dėl prizinių vietų, ir į kitas grupes -B, C, D, kovojančias dėl tolimesnių vietų. Tačiau teko pripažinti tokio skirstymo trūkumus, todėl nuo 1976 m. olimpiadose varžovų komandai parinkti buvo pradėta naudoti Šveicariškoji sistema.
Nugalėjusiajai komandai įteikiama auksinė Hamiltono Raselo Taurė, kurią, kaip 1-osios Olimpiados (1927 m. Londonas) prizą įsteigė anglų magnatas Frederikas Hamiltonas-Raselas. Taurė yra pereinamoji: laimėjusioji komanda taurę gali laikyti iki kitos Olimpiados, nes ji perduodama kitos Olimpiados komandai nugalėtojai. 
Moterų Olimpiados nugalėjusiai komandai įteikiama pirmosios moterų pasaulio čempionės Veros Menčik Taurė.
2010 m. Olimpiada vyko  Chanty-Mansijske (Rusija). 2012 m. –  Stambule (Turkija). 2014 m. Olimpiada vyks Tromso mieste (Norvegija)

Olimpiadų prizininkai 
Lentelė 1. Šachmatų olimpiadų vykdymo vieta ir komandos prizininkės bei pasiekti rezultatai.

* 1976 m. Sovietų Sąjunga, ir kitos komunistinės šalys dėl politinių priežasčių nedalyvavo olimpiadoje.

Geriausios komandos 
Lentelė 2. Šalys vyrų šachmatų olimpiadose daugiausiai iškovojusios medalių. Komandos užima vietas pagal pirmų vietų skaičių, o esant lygiam rezultatui vietos nustatytos pagal antrų vietų skaičių ir t. t.

 Apima Vakarų ir Rytų Vokietijų pasiekimus.

Geriausi individualūs rezultatai 
Lentelė 3. Geriausi olimpiadų dalyvių individualūs rezultatai.

Pastabos

  Tik žaidėjai dalyvavę 4-iose Olimpiadose yra įtraukti į lentelę

  Dalyviai lentelėje išrikiuoti pagal rezultatyvumo procentą.
 
  Medaliai – tik gauti už individualų žaidimą (ne komandiniai) yra pateikti tokia eile: aukso – sidabro – bronzos
 
  Garis Kasparovas pirmas keturias olimpiadas žaidė už Tarybų Sąjungą, likusias už Rusiją. Keturi aukso medaliai yra už geriausią pasirodymo Olimpiadoje reitingą (pirmą kartą tokia tvarka įvesta Salonikų Olimpiadoje 1984 m.) ir trys už geriausią rezultatą pirmojoje lentoje.
 
  Paulius Keresas pirmas tris Olimpiadas žaidė už  Estiją – likusias už Tarybų Sąjungą.

Lietuva šachmatų olimpiadose

Bendri pasiekimai 
Lietuvos šachmatininkai šachmatų olimpiadose pradėjo dalyvauti 1930 m. trečiojoje šachmatų olimpiadoje, vykusioje  Hamburge, už Lietuvos komandą žaidė:
Machtas Aleksandras 1–oje lentoje; Šembergas M. 2-oje;  Vistaneckis Isakas 3-ioje, Abramavičius, Leonardas 4-toje lentoje, Kolodnas, Z. – atsarginis. Daugiausiai taškų pelnė Machtas A. ir Šembergas M. - po 6 (pirmasis iš 17-kos galimų, antrasis iš 16-kos).

Lentelė 4. Lietuvos komanda šachmatų olimpiadose.

Pastaba. Mačų taškai skaičiuojami taip: už pergalę -  2 taškai, už lygiąsias - 1.

Mačai prieš varžovų komandas 

Lentelė 5. Lietuvos komandos atskirų susitikimų rezultatai prieš varžovų komandas.

Lietuvos šachmatininkų asmeninis indėlis 

Lentelė 6. Individualūs pasirodymai.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Henrikas Puskunigis. Kaip „kavinių riteriai“ tapo „didmeistrių siaubu“. 2012 m.
 FIDE žinynas: Šachmatų olimpiadų pravedimo tvarka
   Šachmatų olimpiadų istorija

̽Šachmatų olimpiados