Kukutenio-Tripolės kultūra

Kukutenio-Tripolės kultūra (, ) vadinama neolito pabaigos-eneolito archeologinė kultūra, paplitusi pietryčių Europoje, tarp Dunojaus ir Dniepro (apie 4800–3000 m. pr. m. e.). Didžiausio kultūros klestėjimo laikotarpis buvo nuo 4500 iki 3000 m. pr. m. e. Šią kultūrą pakeitė Duobinių kapų kultūros tautos.

Atradimo istorija 

Kukutenio kultūra vadinama pagal kaimo Rumunijoje, Jasų apskrityje, pavadinimą, kur buvo rasti primieji su šia kultūra siejami artefaktai. 1884 m. rumunų tyrinėtojas Teodoras Burada netoli Kukutenio kasinėdamas rado molinių indų elementus ir terakotines figūrėles. Po to, kai mokslininkai susipažino su jo radiniais buvo nuspręsta tęsti kasinėjimus, kurie šioje vietoje pradėti 1885 m. pavasarį.

Vėliau su Tripolės kultūra susietų archeologinių paminklų tyrimai Ukrainoje pradėti XIX a. aštuntajame dešimtmetyje. 1893 m. garsus Kijevo savamokslis archeologas Vikentijus Chvoika pirmą kartą aptiko šios kultūros likučius kasinėdamas Kijeve. Ukrainietiškas Tripolės kultūros pavadinimas kilęs nuo Tripolės kaimo prie Kijevo, kur taip pat kasinėjo V.Chvoika. Savo radinius jis pristatė 1899 m. rugpjūčio mėn. archeologų suvažiavime Kijeve.

Arealas 

Kultūros arealas tęsėsi nuo Karpatų kalnų iki Dniestro ir Dniepro, centras buvo šiuolaikinėje Moldovoje, apėmė didelę dalį vakarų Ukrainos ir šiaurės rytų Rumunijos, iš viso 350 000 kv. km.

Gyvenvietės 

Didžioji dalis Kukutenio-Tripolės kultūros gyvenviečių buvo nedidelės, tankiai sustatytos, išsimėčiusios Sireto, Pruto ir Dniestro upių slėniuose (3–4 km viena nuo kitos). Viduriniosios Tripolės fazėje (apie 4000–3500 m. pr. m. e.) Kukutenio-Tripolės kultūros gyventojai statė didžiausias neolitinės Europos gyvenvietes, kuriose buvo iki 3000 statinių ir gyveno galbūt net 20 000–46 000 žmonių.

Antropologija 
Kai kurie istorikai Tripolės kultūros žmones laikė seniausiais ukrainiečių protėviais, tačiau dabar dauguma mokslininkų Tripolės kultūros nesieja su indoeuropiečiais.

Nuorodos 

Europos neolito kultūros Europos eneolito kultūros Moldavijos archeologija Ukrainos archeologinės kultūros