Kęstutis Pyragas

Kęstutis Pyragas (g. 1952 m. birželio 14 d. Tomske, Rusijoje) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

Biografija 

1974 m. baigė teorinės fizikos magistro studijas Vilniaus valstybiniame universitete. Čia 1979 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją „Nestacionarūs kinetiniai reiškiniai puslaidininkiuose neelastinės sklaidos ir pabėgimo atveju“, o 1994 m. Puslaidininkių fizikos institute – habilituoto fizinių mokslų daktaro disertaciją „Determinuoto chaoso netiesinėse dinaminėse sistemose tyrimo ir valdymo metodai“.

Nuo 1972 m. dirba Puslaidininkių fizikos institute, nuo 1994 m. – vyriausiais mokslo darbuotojas, o nuo 2007 m. – Kietojo kūno laboratorijos vedėjas. 1998–2008 m. buvo Vilniaus pedagoginio universiteto profesorius, nuo 2004 m. – Vilniaus universiteto profesorius. 1992–1994 ir 2002 m. stažavosi Vokietijos universitetuose.

Draugijų „International Physics and Control Society“ ir „Lithuanian Association of Nonlinear Analysis“ narys.

Penkių mokslinių žurnalų redakcijos kolegijų narys:
 „International Journal of Bifurcation and Chaos (IJBC) in Applied Sciences and Engineering“,
 „International Review of Physics“ (IREPHY),
 „Chaos and Complexity Letters“,
 „Nonlinear Phenomena in Complex Systems“,
 „Nonlinear Analysis: Modeling and Control“ (Lietuva, ISSN 1392-5113).

Mokslinė veikla 

Svarbiausi darbai iš netiesinės dinamikos ir chaoso (chaoso valdymas ir sinchronizacija), sudėtingų sistemų, kietojo kūno ir lazerių fizikos. Daugiau, kaip 100 mokslinių publikacijų autorius ir bendraautoris, vienas iš labiausiai cituojamų Lietuvos mokslininkų. 1992 m. išrado vieną iš chaoso valdymo metodų, pagrįstą uždelsto ryšio valdymu (), literatūroje vadinamą Pyrago metodu (). Šis straipsnis cituojamas daugiau kaip 2600 kartų.

Įvertinimas 

 1992 m. – Aleksandro fon Humbolto fondo stipendija.
 1994 m. – International Science Foundation stipendija.
 1995 m. – Valstybės stipendija nusipelniusiems mokslininkams.
 1999 m. – Lietuvos mokslo premija už 1983–1998 m. darbų ciklą „Dinaminio chaoso teorinis ir eksperimentinis tyrimas“ (kartu su Antanu Čeniu ir Arūnu Tamaševičiu).
 2006 m. – Šv. Kristoforo statulėlė už nuopelnus mokslui.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Asmeninė svetainė Puslaidininkių fizikos instituto puslapyje

Lietuvos fizikai
Lietuvos mokslo premijos laureatai