Gvadalupės sala

Gvadalupės sala () – vulkaninės kilmės sala, esanti šiaurės rytų Ramiajame vandenyne, 241 km į vakarus nuo Meksikos Kalifornijos pusiasalio.

Gvadalupės salos bendri duomenys 
Priklauso Meksikos Žemutinės Kalifornijos valstijos Ensenados savivaldybei. Pagal 2008 metų duomenis, 150 gyventojų, kurie daugiausia dirba žvejybos sektoriuje. Oficiali kalba – ispanų.

Gvadalupės salos geografija 
Salos plotas 243,988 km². Jos forma pailga, iš šiaurės į pietus besitęsianti 35 km, didžiausias plotis 9,5 km. Aukščiausias vulkaninės kilmės kalnas salos šiaurės rytuose – Augustos kalnas (1298 m), kuris yra jaunesnis už antrą pagal aukštį, taip pat vulkaninės kilmės kalną esantį salos pietuose – El Pikačo (975 m). Palei salos pietvakarius, šiaurę ir vakarus yra grupė mažesnių salelių.

Gvadalupės salos geologija 
Sala formavosi iš dviejų ugnikalnių, besiveržiant skystai lavai, ant vandenyno vidurio kalnagūbrio, kuris jau išnykęs. Salos uolienos daugiausia olivinas ir trachitas.

Gvadalupės salos klimatas 
Nuo jūros lygio iki 800 m aukštyje vyrauja labai sausas, pusiau karštas klimatas su +18–22 °C temperatūros metiniu vidurkiu. Virš 800 m aukštyje klimatas labai sausas, šilčiausiame metų mėnesyje temperatūra daugiau kaip +22 °C.

Daugiausia kritulių iškrenta žiemos mėnesiais, vyraujant šiaurės vakarų vėjams ir ciklonams.

Salos pietuose, beveik jūros lygyje, lietaus pavidalu vidutiniškai iškrinta apie 133 mm kritulių, bet dar daugiau kritulių salos šiaurinėse aukštumose.

Gvadalupės salos augalija 
Saloje nemažai endeminių augalų rūšių. Jos šiaurės viduryje, 800–1000 m aukštyje auga endeminių gvadalupinių kiparisų (Cupressus guadalupensis) miškas, kuriame išlikę apie 4000 senų medžių. Šiaurės vakaruose, 400–900 m aukštyje auga endeminių gvadalupinių palmių (Brahea edulis) giraitė. Salos šiaurinėje, šiaurės rytų dalyje, iki 1000 m aukščio auga endeminių, retų gvadalupinių spindulinių pušų (Pinus radiata var. binata) debesų miškas, kartu tarp jų augančiais Quercus tomentella ąžuolais. Saloje auga Coreopsis gigantea, Perityle emoryi, Cylindropuntia prolifera kaktusai ir kiti augalai. Žemiau, salos endeminių augalų sąrašas:
 Gvadalupinė palmė (Brahea edulis)
 Camissonia guadalupensis ssp. guadalupensis
 Castilleja fruticosa
 Cistanthe guadalupensis
 Gvadalupinis kiparisas (Cupressus guadalupensis)
 Cryptantha foliosa
 Deinandra frutescens
 Deinandra greeneana ssp. greeneana
 Deinandra palmeri
 Dudleya guadalupensis
 Eriogonum zapatoense
 Erysimum moranii
 Eschscholzia elegans – beveik endeminė rūšis.
 Eschscholzia palmeri
 Galium angulosum
 Githopsis diffusa var. guadalupensis
 Hemizonia frutescens
 Hemizonia greeneana ssp. greeneana
 Hemizonia palmeri
 Heteromeles arbutifolia var. macrocarpa
 Lavatera lindsayi
 Lupinus niveus
 Perityle incana
 Phacelia phyllomanica
 Gvadalupinė spindulinė pušis (Pinus radiata var. binata)
 Satureja palmeri
 Senecio palmeri
 Sphaeralcea palmeri
 Sphaeralcea sulphurea
 Stephanomeria guadalupensis
 Triteleia guadalupensis

Gvadalupės salos gyvūnija 
Saloje yra didžiausia besiveisiančių gvadalupinių jūrų lokių (Arctocephalus townsendi) ir šiaurinių jūrų dramblių (Mirounga angustirostris) kolonijos, palei salos krantus nuolat stebimi didieji baltieji rykliai (Carcharodon carcharias). Žemiau endeminės gyvūnų rūšys:
 Gvadelupinis jūrų lokys (Arctocephalus townsendi)
 Salpinctes obsoletus guadalupensis
 Carpodacus mexicanus amplus
 Junco hyemalis insularis
 Gvadalupinė karakara (Caracara lutosa) – išnykusi.
 Habronattus gigas
 Herpyllus giganteus
 Kibramoa isolata
 Sergiolus guadalupensis

Šaltiniai

Nuorodos 
 google.co.uk / Guadalupe Island (map)

Meksikos salos