Tarybų Sąjunga olimpinėse žaidynėse

Tarybų Sąjunga olimpinėse žaidynėse dalyvavo nuo 1952 iki 1988 m. TSRS buvo viena iš pirmaujančių valstybių pagal sportininkų iškovotų medalių kiekį.

Istorija 
Tarybų Sąjunga politiniame žemėlapyje pasirodė 1922 m. ir ilgą laiką nedalyvavo pasauliniame olimpiniame judėjime, nežiūrint į tai, jog sportininkai demonstravo gerus pasiekimus net ir pasauliniu mastu. Dar 1920 m. Vsevobučas bandė siųsti pirmąją delegaciją į Antverpeno olimpines žaidynes, bet mėginimas nepasisekė. Iki 1933 m. Rusijos atstovu TOK buvo kunigaikštis Levas Urusovas, kuris iš Rusijos emigravo po revoliucijos.

Po Antrojo pasaulinio karo TSRS aktyviai įsiliejo į pasaulinį sporto judėjimą. Tarybų Sąjungos sportininkai sėkmingai dalyvavo didžiausiuose varžybose: Pasaulio ir Europos čempionatuose. 1951 m. balandžio 23 d. buvo įsteigtas Tarybų Sąjungos olimpinis komitetas. 1951 m. gegužės 7 d., 46-oje TOK sesijoje, Vienoje, Tarybų Sąjunga buvo priimta į Tarptautinį olimpinį komitetą. TOK nariu buvo išrinktas Konstantinas Andrianovas – TSRS olimpinio komiteto atstovas.

TSRS buvo surengtos vienerios olimpinės žaidynės – XXII vasaros olimpinės žaidynės, kurios vyko Maskvoje, 1980 m. Jos įvyko po nesėkmingo siūlymo jas surengti 1976 m. Dalis olimpinių rungčių vyko Leningrade, Kijeve, Minske, Taline, Mytiščiuose.

TSRS TOK nariai

Dalyvavimas žaidynėse 
1952 m. TSRS pirmą kartą dalyvavo Helsinkio vasaros olimpinėse žaidynėse. TSRS delegacija, susidedanti iš 295 sportininkų, dalyvavo visose sporto rungtyse (išskyrus žolės riedulį) ir iškart užėmė antrąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių. Taip pat antrąją vietą užėmė, pagal TSRS priimtą taškų skaičiavimo sistemą. Pirmąja olimpine čempione vasaros olimpinėse žaidynėse, disko metimo rungtyje, tapo Nina Romaškova. 1952 m. liepos 20 d. ji nugalėjo šioje rungtyje pagerindama olimpinį rekordą, diską numetusi 51,42 m.

1956 m. TSRS pirmą kartą dalyvavo VII žiemos olimpinėse žaidynėse ir užėmė pirmąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių. 1956 m. sausio 28 d. pirmąja olimpine čempione žiemos olimpinėse žaidynėse tapo Liubov Kazireva, nugalėjusi 10 km slidinėjimo kroso rungtyje.

1988 m. tarybinė delegacija pirmą kartą dalyvavo Seulo parolimpinėse žaidynėse. Parolimpinių žaidynių debiutantai užėmė 19-ąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių.

Per 41-erius Tarybų Sąjungos olimpinio komiteto egzistavimo metus buvo dalyvauta 18-oje žiemos ir vasaros olimpinių žaidynių, o pagal iškovotų medalių skaičių nebuvo užimta žemesnė kaip antra vieta. TSRS sportininkai visada varžėsi dėl pirmųjų vietų šiose rungtyse:
 vasaros žaidynėse: lengvoji atletika, sunkioji atletika, laisvosios imtynės, graikų-romėnų imtynės, gimnastika, fechtavimas, baidarių ir kanojų irklavimas, šaudymas, rankinis, tinklinis.
 žiemos žaidynėse: slidinėjimo krosas, greitasis čiuožimas, dailusis čiuožimas, biatlonas, ledo ritulys.

Boikotas 
1980 m. TSRS organizavo Maskvos vasaros olimpines žaidynes, tačiau šios žaidynės buvo boikotuojamos daugumos didžiausių vakarų valstybių, įskaitant JAV, VFR ir Japoniją, todėl šių šalių sportininkai turėjo šias žaidynes praleisti. TSRS sportininkai buvo pirmi pagal iškovotų medalių skaičių, iškovoję didžiausią auksinių medalių skaičių (80 vnt.) per visą Tarybų Sąjungos istoriją.

1984 m. Tarybų Sąjungos sportininkams savo ruožtu teko praleisti Los Andželo vasaros olimpines žaidynes, kurias boikotavo didžioji dalis Rytų bloko valstybių. Pirmaujantys tarybiniai sportininkai, tokie kaip Vladimiras Salnikovas, Jurijus Sedychas, Tatjana Kazankina, Vladimiras Artiomovas, būdami lyderiais savo sporto šakose negalėjo ginti savo titulų tiesioginėje konkurencijoje. Daugumai socialistinio bloko valstybių vasaros olimpinės žaidynės buvo pakeistos varžybomis „Draugystė-84“ ().

TSRS žlugimas 
TSRS olimpinis komitetas savo veiklą nutraukė 1992 m. kovo 12 d., tuoj po TSRS žlugimo 1991 m. gruodį. 1992 m. buvusios TSRS sportininkai dalyvavo Barselonos vasaros ir Albervilio žiemos olimpinėse žaidynėse kaip NVS šalių jungtinė komanda po olimpine vėliava.

Olimpiniai medalininkai 
Lentelėje surašyti tik tie sportininkai, kurie TSRS iškovojo ne mažiau kaip 3 auksinius medalius.  Yra nemažai sportininkų, kurie olimpinėse žaidynėse pradėjo dalyvauti iki 1991 m. būdami TSRS, bet vėliau aukso medalius laimėjo atstovaudami kitą šalį.  31 iš 44 sportininkų atstovavo vasaros olimpinėse žaidynėse, 13 – žiemos. Daugiausia gimnastų – 13 sportininkų.

Taškų skaičiavimo sistema 
TSRS buvo naudojama skaičiavimo sistema vietai, kurią užėmė komanda. Sistema buvo vadinama „Neoficiali komandinė įskaita“. Pagal šią sistemą sportininkų užimtos 1-6 vietos buvo vertinamos atitinkamu taškų skaičiumi. Už pirmą vietą buvo skiriami 7 taškai, antrą – 5, trečią – 4, ketvirtą – 3, penktą – 2, šeštą – 1. Ši sistema buvo naudojama ir kitose šalyse.. Priešingai šiai sistemai yra naudojama visuotinė užimtos vietos skaičiavimo sistema, vertinanti tik medalių skaičių.

Rezultatai 
TSRS sportininkai užėmė antrąją vietą po JAV pagal iškovotų medalių skaičių per visą olimpinių žaidynių istoriją, iš viso laimėję 1204 medalius, iš kurių 473 auksinius. Tuo pačiu TSRS užima antrąją vietą pagal auksinių, sidabrinių ir bronzinių medalių skaičių tiek kartu sudėjus vasaros ir žiemos olimpines žaidynes, tiek atskirai vasaros ir žiemos žaidynėse (visgi Norvegija aplenkė bendrą žiemos rodiklį praėjus metams po TSRS žlugimo). Tvirtai konkuruodama su JAV vasaros olimpinėse žaidynėse ir su Norvegija, o po to ir su VFR žiemos olimpinėse žaidynėse, antroje XX a. pusėje dažniau nei bet kuri kita šalis tapdavo medalių rekordininke vasaros (šešis kartus iš devynių žaidynių) ir žiemos olimpinėse žaidynėse (septynis kartus iš devynių žaidynių).

Dalyvavimas vasaros žaidynėse

Dalyvavimas žiemos žaidynėse

Medaliai vasaros olimpinėse žaidynėse 
     Pirmaujantys sporto šakoje

Medaliai žiemos olimpinėse žaidynėse

Vėliavnešiai

Vasaros olimpinės žaidynės

Žiemos olimpinės žaidynės

Šaltiniai