Karl Ragnar Öller

Karlas Ragnaras Ölleris, ,  (1893 m. liepos 6 d. Lahtyje – 1960 m. gruodžio 22 d. Helsinkyje) – Suomijos švedakalbis rašytojas ir vertėjas, kultūros veikėjas ir Lietuvos garbės konsulas.

Biografija 
Gimė ir augo švedo ir suomės šeimoje. Studijavo filologiją Grenoblio universitete, 1916–1917 m. dirbo Prancūzijos konsulate Helsinkyje. Vėliau darbavosi draudimo srityje, turizmo agentūroje ir kitur. 1923 m. apgynė filosofijos daktaro laipsnį iš suomių literatūros istorijos, 1922–1924 m. buvo renkamas Naujosios filologijos draugijos sekretoriumi. 

1922 m. vasario 1 d. pradėjo dirbti Lietuvos diplomatinėje pasiuntinybėje Helsinkyje kaip ELTOS atstovas – suomių spaudai teikdavo informacinius pranešimus. 1923 m. atstovybės vadovas Ignas Šeinius kartu buvo paskirtas ir ambasadoriumi Švedijai, todėl turėjo persikelti reziduoti į Stokholmą. Ragnaras Ölleris liko tvarkyti pasiuntinybės reikalus ir 1925 m. buvo paskirtas Lietuvos garbės konsulu Suomijoje. Nuo 1927 m. visus konsulinius reikalus tvarkydavo savo bute, kanceliarinės išlaidos jam būdavo padengiamos.  

Atstovaudamas Lietuvos Respubliką didelį dėmesį skyrė kultūrinių ryšių su gimtąja šalimi stiprinimui. 1924 m. buvo organizuotas choro „Suomen Laulu“ gastrolės, o 1925 m. – žurnalistų viešnagė Lietuvon. Be to, 1926 m. Kaune lankėsi Helsinkio aukštųjų mokyklų profesorių delegacija, 1931 m. – suomių mokytojai. R. Öllerio iniciatyva įvyko Suomijos šaulių organizacijos () vadovo Lauri Malmbergo vizitas į Kauną, į varžybas abiejuose šalyse nuo 1933 m. važiuodavo lietuvių ir suomių sportininkai. 1934 m. Suomijoje buvo išleistas iliustruotas kelionių vadovas po Lietuvą. Teko globoti ir lietuvius, besimokančius jūreivystės mokyklose. Savo veiklą jis derino su kitais garbės konsulais Vyborgo ir Turku miestuose. 

Darbo kiek sumažėjo, kai 1929 m. Lietuvos ambasadoriumi į Helsinkį buvo paskirtas Jonas Aukštuolis, rezidavęs Taline. Kultūrinį šalių bendradarbiavimą taip pat skatino 1931 m. įkurta Suomių–lietuvių draugija, kurios pirmininku buvo išrinktas Augustas Robertas Niemis, o pavaduotoju – Ragnaras Ölleris. Draugija veikė iki 1944 m. pabaigos, jos veikla buvo nutraukta pareikalavus TSRS vadovybei. 

1939 m. Helsinkyje paskutinį kartą buvo iškilmingai minima Vasario 16–oji. Netrukus prasidėjo Žiemos karas, o Lietuvos TSR Užsienio reikalų ministerija 1940 m. rugpjūčio 1 d. sprendimu garbės konsulatą likvidavo. Antrojo pasaulinio karo metais R.Ölleris dar padėjo pabėgėliams iš Lietuvos, o konsulato archyvą perdavė Švedijos lietuviams. Dalį asmeninių dokumentų išsaugojo brolio sūnus ekonomikos docentas Larsas–Erikas Ölleris. 

Nuo ketvirtojo dešimtmečio pabaigos R.Ölleriui teko užsiimti ūkine veikla: jis turėjo perimti žmonos Evos Margaretos tėvui Leonardui Lindelöfui priklausiusią mašinų gamyklą. 1938 m. jis tapo direktoriaus pavaduotoju, o 1943 m. – vadovu. 1950 m. pardavė mašinų gamyklos akcijas ir išėjo į užtarnautą poilsį.

Kūrybinė veikla 
Literatūrinė Ragnaro Öllerio veikla buvo itin intensyvi – Sten Söderskär slapyvardžiu ir savo vardu parašė bei išleido dvidešimt keturis romanus, pjeses. Nemaža kūrybos dalis skirta Lietuvai – suomių mokytojų kelionės į Kauną progą 1926 m. išspausdino leidinį apie švietimo reformas Lietuvos Respublikoje, tais pačiais metais pasirodė jo knyga apie Joną Basanavičių. 

Tobulai mokėdamas lietuvių kalbą, R.Ölleris į švedų kalbą išvertė Lietuvos rašytojų noveles ir 1940 m. kartu su Nilsu Bohmanu jas išleido. Jo iniciatyva 1938 m. Kaune pasirodė jaunųjų šiauriečių rašytojų antologija „Šeši suomiai“ (vertė Jonas Šimkus).

Dideli R.Öllerio nuopelnai ir suomių kinematografijai. 1921 m. jis įkūrė žurnalą švedų ir suomių kalbomis „Filmiaitta“ ir buvo jo redaktoriumi. 1925–1927 m. redagavo švediškai leistą „Filmrevyn“, 1928–1932 m. – suomišką „Elokuvą“ (). Jis iniciavo Suomijos filmų archyvo įsteigimą, 1935–1946 m. buvo Valstybinės kino komisijos narys.

Bibliografija 
Ragnaro Öllerio vardu:
 Ett kvarts sekel av vårt litterära liv 1828–1853: 1:  Poesin, väitöskirja. Söderström, Helsingfors, 1920
 Theodor Clásen,  1922
 Marssvalan och andra noveller.  Schildt, Helsingfors, 1923
 Liettuan koulutoimi: katsaus sen historialliseen kehitykseen ja nykyiseen tilaan. Tekijä, Helsinki, 1926
 Tohtori Jonas Basanavičius: Liettuan kansallisen herätyksen johtaja. Eripainos Helsingin Sanomain numerosta marrask. 28 p:ltä 1926. Tekijä, Helsinki, 1926
 Antti Juhana Mustonen: pohjoiskarjalainen suurliikemies 1810–1877. Tekijä, Helsinki, 1927
 Suomen liikemaailman miehiä / Affärsvärldens män i  Finland 1; toim. Eino Jauri, Ragnar Öller, B. Taulamo. Kustannusliike Suomen kauppa ja teollisuus, Helsinki, 1928
 Litauiska noveller: ett urval av modern litauisk novellkonst:  till svenska av Ragnar Öller och Nils Bohman. Vepe förlag, Stockholm, 1940
 Lindelöfin konetehdas 1886–1946: helsinkiläisen työpajan vaihtelevat kohtalot kuuden vuosikymmenen  aikana / Lindelöfs maskinfabrik 1886–1946: en  Helsingforsverkstads skiftande öden under sex årtionden. Lindelöfin konetehdas, Helsinki, 1945
 Pakistanin moskeijat, islamilaisen rakennustaiteen mestariteoksia. / Suomi-Pakistan yhdistys, Helsinki, 1959 

Steno Söderskärio vardu:
 Den stora sensationen: pjäs i en akt. Amatörteatern 13. Fritzes bokförlag, Stockholm 1931, 2. uppl. 1933
 Amor på sällskapsresa: komedi i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 32. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1932
 Ultimatum: diplomatiskt mellanspel i tre akt. Borgåbladets teaterbibliotek 39. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1933
 Hjälte för en dag: pjäs i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 45. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1934
  Jämlikhet: pjäs i tre akter.  Borgåbladets teaterbibliotek 50. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1934
 Draksådd: pjäs i en akt. Borgåbladets teaterbibliotek 67. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1936
 Romanpristävlingen. Helsingfors, 1936
 En sparv i paradis: en händelse i två scener. Borgåbladets teaterbibliotek 68. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1936
 Ödets spegel: pjäs i en akt. Borgåbladets teaterbibliotek 69. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1936 
 Hyresgäster i Paradiset: roman från 1930-talet. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1937
 Avgångssignalen: klipp ur dragkrönikan: pjäs i tre  akt . Borgåbladets teaterbibliotek 75. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1938
 Korsvägar: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1938
 Vårt dagliga arbete: pjäs i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 80. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1939
 Vårdtecknet: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1940
 Efterspel: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1941
 Vargavintern: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1941
 Gryningen: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1942
 Ny seger: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1944
 Gottgörelse: roman. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1947
 Den mörka punkten:  pjäs i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 90. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1947
 Nyckelmannen : pjäs i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 91. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1948
 Den breda vägen. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1953
 Utskärets lag: pjäs i en akt. Borgåbladets teaterbibliotek 92. Tryckeri & Tidnings, Borgå, 1954

Įvertinimas 
 Vytauto Didžiojo ordinas (1932 m.)
 Suteiktas garbės generalinio konsulo vardas (1932 m.)

Atminimo įamžinimas 
2005 m. birželio 21 d. Suomijos ambasadoriaus rezidencijoje Vilniuje įvyko seminaras, skirtas Dr.Ragnaro Öllerio veiklai pažymėti. Jo metu buvo pristatyta knyga Liettuan lipunkantaja Suomessa. Lietuvos vėliavnešys Suomijoje. Litauscher Fahnenträger in Finnland. Autoriai: Ulla-Liisa Heino, Eeva Kihlberg ir Stasys Skrodenis.

Šaltiniai 
 Sten Söderskär
 Prof. Dr. Juozas Skirius. Suomijos pilietis Dr.Ragnaras Olleris – Lietuvos konsulas // Mokslas Ir Gyvenimas, 2007 m. Nr. 5, psl. 10–12
 Sandra Grigaravičiūtė. Lietuvos konsulatai Švedijoje 1921–1940 m.
 Seminaras Ragnaro Öllerio garbei Vilniuje // Suomijos Respublikos ambasados Vilniuje inf.

Nuorodos 
 Suomen ja Liettuan väliset suhteet ennen ja nyt / Suomijos ir Lietuvos tarpusavio ryšiai seniau ir dabar / Beziehungen zwischen Finnland und Litauen in Vergangenheit und Gegenwart; käännös saksasta suomeksi Lars Westerstråhle; käännös liettuaksi suomenkielisen tekstin pohjalta Stasys Skrodenis; liettuankieliset sitaatit kääntänyt Virginia Dzvonkaitė–Koivula // Suomi-Liettua kulttuurisäätiö, Helsinki 2004

Suomijos rašytojai
Redaktoriai
Vertėjai
Kinematografininkai
Lietuvos garbės konsulai