Pryšmančių Laumės kūlis

Pryšmančių akmuo, vadinamas Laumės kūliu (regioninio reikšmingumo lygmens registrinis kultūros paveldo objektas: unikalus kodas – 5257, senas registro kodas – M255, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR539) – mitologinis akmuo pietvakarinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Pryšmančiuose (Kretingos seniūnija), 0,67 km į pietus nuo kelio , Tenžės dešiniajame krante.

Akmuo 
Riedulys natūralus, rausvo stambiagrūdžio granito, netaisyklingo trikampio kūgio pavidalo, apie 2,6 m ilgio šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 1,3 m storio ir 0,8–1,85 m aukščio virš žemės paviršiaus. Priekinė plokštuma (nuo Tenžės pusės) apkerpėjusi, aptrupėjusi ir suskeldėjusi, grioveliai kiek primena didelį ženklą „#“. Į pietus nuo akmens šlaite įkastas betoninis stovas su seno pavyzdžio archeologinio paminklo anotaciniu ženklu.

Teritorijos plotas – 194 m².

0,32 km į šiaurės vakarus yra Pryšmančių III kapinynas, 0,54 km ta pačia kryptimi Pryšmančių II kapinynas, 0,69 km į pietvakarius – Pryšmančių I kapinynas, 0,85 km ta pačia kryptimi – Pryšmančių senovės gyvenvietė.

Istorija 
Akmuo vadinamas  (). Guli kaimo žemių vakariniame pakraštyje, Tenžės upės slėnio dešiniajame šlaite, prie Žydo gerklės pievos. Pasakojama, kad seniau čia ateidavusios laumės, kurios ant akmens skalbinius skalbdavo. Viena laumė nepatikusi dievui Perkūnui, todėl jis į ją kelis kartus trenkęs, paleidęs žaibus, tačiau pataikęs tik į akmenį. Todėl akmuo suskeldėjo ir ištrupėjo. Naktimis Pryšmančių gyventojai bijodavo eiti pro Laumės kūlį, nes šalia jo vaidendavosi, klaidino.

1959 m. žvalgė Juozas Mickevičius, 1982 m. – MMT (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas),1984 m. – Julius Kanarskas, 1992 ir 2012 m. – KPC (1992 m. ekspedicijos vadovas Vilnius Morkūnas, 2011 m. – Arūnas Strazdas).

Nuo 1972 m. – respublikinės reikšmės archeologijos paminklas (AR539), 1992 m. įrašytas į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą, 2003 m. registruotas kultūros vertybių registro mitologinių vietų sąraše (M255), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paveldo objektu, kuriam 2012 m. suteiktas regioninio reikšmingumo lygmuo.

Literatūra 
 Petras Tarasenka. Pėdos akmenyje. – Vilnius, 1958. – P. 71
 Juozas Mickevičius. Ypatingieji akmenys. – Stalinietis – 1958 m. spalio 8 d.
 Rimantas Matulis. Istoriniai akmenys. – Vilnius, 1990. – P. 58
 Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės: Žemaitija. – Vilnius, 1998. – P. 93.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kultūros vertybių registras
 Julius Kanarskas. Pryšmančiai. Kretingos parapijos kaimai
 
Lietuvos mitologiniai akmenys
Kretingos rajono paveldas