Pranciškus Steponas Sapiega

Pranciškus Steponas Sapiega (apie 1646–1686 m. liepos 25 d., Liublinas) – LDK valstybinis veikėjas, Lietuvos didysis taurininkas (1666–1670 m.) ir Lietuvos didysis žirgininkas (1670–1686 m.), Gardino seimo maršalka (1678–1679 m.). Babruisko ir Breslaujos seniūnas.

Biografija 

Magnatų Sapiegų giminės, Čereisko-Ružano linijos atstovas, herbo „Lis“ savininkas. Trečiasis Lietuvos didžiojo etmono ir Vilniaus vaivados Povilo Jono Sapiegos ir Anos Barboros Kopecaitės sūnus. Turėjo brolius: Kazimierą Joną, Leoną Bazilį ir Benediktą Povilą.

1661–1663 metais Pranciškus Steponas Sapiega mokėsi Lioveno universitete (Belgija), po to kartu su broliais Leonu Baziliu ir Benediktu Povilu keliavo po Vakarų Europos šalis, grįžo į tėvynę 1664 metų balandį.

1664 metais Pranciškus Steponas Sapiega pirmą kartą buvo išrinktas pasiuntiniu į seimą. 1666 metais gavo Lietuvos didžiojo taurininko pareigybę. 1668 metais buvo Rusijos caro Aleksejaus Michailovičiaus kandidatūros į Lenkijos karaliaus sostą šalininkas. 1669 metais ATR karaliaus rinkimo metu iš pradžių palaikė pfalco kurfiursto Pilypo Vilhelmo kandidatūrą, bet po to perėjo į Mykolo Koributo Višnioveckio pusę. 1670 metais Pranciškus Steponas Sapiega tapo Lietuvos didžiuoju žirgininku.

1674 metais Pranciškus Steponas Sapiega vadovavo artilerijai mūšyje su turkais prie Chotyno, Lenkijos-Lietuvos armijai vadovaujant Jonui Sobieskiui. 1676, 1678 ir 1683 metais buvo renkamas į seimą. 1678–1679 metais – Gardino seimo maršalka.

1683 metais Lietuvos didysis žirgininkas Pranciškus Steponas Sapiega dalyvavo Lenkijos karaliaus Jono Sobieskio karinėje kampanijoje Slovakijoje ir Vengrijoje.

1684 metais Kazimieras Jonas ir Benediktas Povilas Sapiegos, vyresnieji Pranciškaus broliai, perėjo į ATR karaliaus Jono Sobieskio opoziciją. Dėl to Pranciškaus Stepono Sapiegos karjeros augimas baigėsi.

1686 metų birželio 25 dieną Pranciškus Steponas Sapiega mirė Liubline. Buvo palaidotas Beriozovsko vienuolyne.

Šeima ir vaikai 
1672 metais vedė kunigaikštytę Aną Kristiną Liubomirskaitę (m. 1701), Karūnos lauko etmono ir Karūnos didžiojo maršalkos Jurgio Sebstijono Liubomirskio (1616–1677) ir Barboros Tarlaitės (m. 1689) dukterį. Vaikai:

 Jonas Kazimieras Sapiega (m. 1730), Babruisko seniūnas , Didžiosios Lenkijos generalinis seniūnas, Lietuvos didysis etmonas
 Juozapas Pranciškus Sapiega (1679–1744), Lietuvos armijos generolas-majoras ir Lietuvos dvaro paiždininkis
 Jurgis Felicijonas Sapiega (1680–1750), Lietuvos didysis prievaizas ir Mstislavlio vaivada
 Pranciška Izabelė Sapiegaitė, Lietuvos didžiojo žirgininko ir Lenkijos artilerijos generolo Jakobo Henricho fon Flemingo žmona

Po mirties Pranciškaus Stepono Sapiegos žmona Ana Kristina Liubomirskaitė 1692 metais antrą kartą ištekėjo už Lietuvos didžiojo kanclerio Dominyko Mikalojaus Radvilos (1643–1697).

Literatūra 
 Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / рэд. Г. П. Пашкоў і інш. Т. 2: Кадэцкі корпус – Яцкевіч. – Мінск: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. – 788 с.: іл. ISBN 985-11-0378-0.

Pranciškus Steponas
Lietuvos taurininkai
Lietuvos didieji žirgininkai
Babruisko seniūnai
ATR seimo maršalkos
ATR Seimo atstovai
ATR kariai