Juodagalvis garnys

Juodagalvis garnys arba Juodakaklis garnys (Ardea melanocephala) – garninių (Ardeidae) šeimos paukštis.

Išvaizda 
Pilkojo garnio dydžio. Kūno ilgis 85 – 92 cm, atstumas tarp sparnugalių 150 cm, kūno svoris 710–1650 g. Kakta, pakaušis ir nugarinė kaklo sritis juodos spalvos. Rainelė geltona. Plikos odos plotas tarp snapo ir akių geltonas arba žalias. Antsnapis juodas, o posnapis geltonas. Smakras ir gerklė balti. Kaklo priekis baltas, išmargintas juodais ruoželiais. Nugara, sparnai ir visa kūno apačia pilki. Kaklo ir nugaros pailgėjusios plunksnos juodos. Sparno apatinė pusė balta. Kojos juodos.

Paplitimas 
Paplitęs Užsachario Afrikoje ir Madagaskare. Dažnas.

Biologija 
Biotopas – raistai, apaugę nendrėmis ir papirusais, upių ir ežerų pakrantės, estuarijos ir pievos.

Šiaurinių regionų paukščiai liūčių sezono metu traukia į Sahelį ir Sudano – Gvinėjos zoną. Pusiaujo Afrikos ir pietinės Afrikos paukščiai yra labiau sėslūs.

Minta sliekais, krabais, voragyviais, smulkiais žinduoliais (žiurkėmis, vandeniniais pelėnais, kirstukais ir pelėmis, driežais, gyvatėmis, varlėmis, paukščiais ir žuvimi. liūčių laikotarpiu svarbia maisto raciono dalimi tampa vabzdžiai. Grobio ieško pavieniai, dažniausiai, naktį.

Įprastai, veisimosi periodas prasideda liūčių sezono metu. Peri šimtų paukščių mišriose kolonijose, viename medyje gali būti virš 35 lizdų . Lizdą krauna aukštuose medžiuose (eukaliptuose, baobabuose, akacijose ir palmėse) arba nendrynuose, papirusuose . Lizdui šakas su lapais renka patinas. Krauna abu partneriai, 15 dienų. Dėtyje 2 – 6 žalsvai žydri kiaušiniai. Inkubacija trunka 25 dienas, peri abu tėvai. Išsiritę paukščiukai yra apaugę pilkais pūkais ir turi kuoduką. Abu tėvai maitina jauniklius į lizdą atrytu maistu ir saugo nuo kaitrios saulės. 40 – 50 dienų jaunikliai apsiplunksnuoja. 60 dienų jaunikliai savarankiški.

Šaltiniai 

Garniniai