Oslo paraiška 2022 m. žiemos olimpinėms žaidynėms

Oslas 2022 yra Oslo bei Norvegijos olimpinio ir parolimpinio komiteto ir Sporto konfederacijos paraiška organizuoti 2022 m. žiemos olimpines žaidynes. Miestas-rengėjas bus išrinktas  2015 m. liepos 31 d., 127-ojoje TOK sesijoje Kvala Lumpūre, Malaizijoje.

Istorija 

TOK narys iš Norvegijos Gerhard Heiberg pranešė, jog TOK laukia Norvegijos kandidatūros Žiemos olimpinėms žaidynėms. Lilehameris, rengęs žaidynes 1994 m., bei regionas Stavangeris-Bergenas-Vosas taip pat buvo laikomi galimais varžovais.

Lilehameryje vyks 2016 m. jaunimo žiemos olimpinės žaidynės. Norvegijos nacionalinio olimpinio komiteto generalinė sekretorius Inge Andersen mano, jog Norvegijos kandidatūra 2026 m. žaidynėms yra daug realesnė nei 2022-ųjų. 2012 m. birežlio mėn. Oslo miesto taryba balsavo už žaidynių finansavimą. 2013 m. rugsėjo 9 d. Osle šiuo klausimu vyko vietinis referendumas.

Dauguma (55%) balsavusiųjų vietiniame referedume palaikė finansavimo idėją. 2013 m. lapkričio 7 d. Oslas, kartu su jungtiniu miestu Lilehameriu patvirtino savo kandidatūrą 2022 m. žaidynėms. Kandidatūrai vis dar reikia finansinio garantijų iš vyriausybės; Parlamento sprendimo planuojama sulaukti 2014 m. rudenį. 2014 m. žiemos apklausos rodo stiprią norvegų opoziciją prieš kandidatavimą (55%-66% prieš, 20-36% už). Šiuo metu ir dauguma Oslo gyventojų yra prieš kandidatūrą.

Opozicija tęsiasi. 2014 m. kovo mėn. apklausos parodė, jog 59,2% balsavusiųjų yra prieš kandidatūrą, o 34,7% – už. Nors rugsėjį dauguma Oslo gyventojų balsavo už Olimpiadą, paskutinė apklausa rodo, kad 55,8% osliečių dabar priešinasi kandidatūrai, o 41,4% yra už.

2014 m. spalį Norvegijos vyriausybė nusprendė nebekelti Oslo kandidatūros 2022-ųjų žiemos olimpinėms žaidynėms rengti. Tad paraiška buvo atšaukta ir žiemos olimpiados-22 sostinė bus išrinkta iš vos dviejų kandidatų-miestų: Pekino ir Almatos.

Ankstesnės kandidatūros 
Oslas buvo kandidatas 1923 m. ir 1994 m. žiemos olimpinėms žaidynėms, tačiau atitinkamai pralaimėjo Leik Plesidui ir Kortina d'Ampecui. 1994 m. žaidynės buvo atšauktos dėl Antrojo pasaulinio karo. Kandidatūra 1952 m. žaidynėms Oslui buvo sėkminga. Vėliau miestas kandidatavo rengti 1968 m. Olimpiadą, bet pralaimėjo Grenobliui.

Ankstesnės kitų Norvegijos miestų kandidatūros 
Lilehameris kandidatavo organizuoti 1992 m. žiemos olimpines žaidynes, tačiau pralaimėjo Albertviliui. Lilehamerio kandidatūra pavyko 1994 m. Miestas taip pat bandė laimėti 2012 m. jaunimo žiemos olimpinių žaidynių konkursą, bet netapo net kandidatu. Šias žaidynes organizavo Insbrukas. Lilehameris buvo vienintelis miestas, kandidatavęs 2016 m. jaunimo žiemos olimpinėms žaidynėms, ir laimėjo.

Arenos 
Oslo 2022 kandidatūroje numatytos arenos aplink Oslą, tačiau kandidatūros tikslas rengti kiek įmanoma daugiau rungčių bei renginių pačiam mieste. Žinoma, kad alpinizmo rungtys tikrai vyktų Lilehameryje, kur vyko 1994 m. žaidynės. Būtų statomos kelios naujos arenos, o Valle Hovin būtų rekonstruojamas į uždarų durų areną. Rungtys vyktų Oslo zonoje ir Lilehamerio zonoje.
Pateiktų arenų sąrašas:

Oslo zona
 Wyllerløypa – snieglenčių sportas
 Grefsenåsen – akrobatinis slidinėjimas, snieglenčių sportas
 Nauja arena Stubberud'''e – ledo ritulys
 Jordal Amfi – ledo ritulys
 Valle Hovin (renovuotas) – greitasis čiuožimas
 Nauja arena Lørenskog'''e – akmenslydis
 Telenor arena – dailusis čiuožimas ir greitasis čiuožimas trumpuoju taku
 Holmenkollen – šiaurės čiuožinėjimas
 Grønmo/Huken – biatlonas

Lilehamerio zona
 Kvitfjell – kalnų slidinėjimas
 Hafjell – kalnų slidinėjimas
 Hunderfossen – bobslėjus, rogučių sportas, skeletonas

Transportas 
Oslą aptarnauja Oslo oro uostas, vykdantis tarpžemyninius skrydžius. Atstumas tarp Oslo ir Lilehamerio arenų yra nuo 190 km iki 230 km (toliausiai – Kvitfjell). Lilehamerio zonoje bus įrengtas susisiekimas keliais ir bėgiais. 2022 m. šalia kelio Oslas-Lilehameris (kelias E6) bus įrengtas 140 km keturių juostų automagistralė.

Biudžetas 
Kandidatavimo komitetas savo kandidatūroje olimpinėms ir parolimpinėms žaidynėms numatė 33 milijardų Norvegijos kronų biudžetą, iš kurių viešosios išlaidos sudarys nuo 21,5 iki 24,5 milijardo kronų. Po Olimpiados dalis infrastruktūros bus parduodama kaip privatūs namai arba verslo ar viešajam naudojimui.

Šaltiniai

Išroinės nuorodos 
 Oficialos Oslo 2022 tinklalapis 

2022 m. žiemos olimpinių žaidynių paraiškos
Paraiška 2022 m. žiemos olimpinėms žaidynėms