Alytaus apskritis (1915–1950)

Alytaus apskritis – Lietuvos Respublikos administracinis vienetas, egzistavęs 1915–1950 m.

Istorija 

Apskritį 1915 m. rugsėjį sudarė vokiečių okupacinė valdžia (pavadino Kreis Alita), čia įsikūrė Kreishauptmann – apskrities viršininko įstaiga ir žandarmerijos nuovada. 1915–1916 m. ji priklausė Oberosto Suvalkų sričiai, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų sričiai, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1917 m. prijungta Merkinės apskritis. Vokiečių valdžia išsilaikė iki 1918 m. spalio. 

1919 m. įstatymu Lietuvoje įkurtos naujos apskritys, į Alytaus apskritį įėjo 22 valsčiai. 1920–1939 m. pietrytinę apskrities dalį buvo okupavusi Lenkija, ji grąžinta Lietuvai 1939 ir 1940 m. Toje dalyje 1941 m. sausio 15 d. atkurti Druskininkų, Marcinkonių ir Rudnios valsčiai, perduoti iš Gudijos TSR Pariečės rajono ir Rodūnios rajono žemių. 

1941–1942 m. Alytaus apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės apygardos Vilniaus krašto apygardą, čia buvo 12 valsčių. 1942–1944 m. priklausė Kauno krašto apygardai. 

1945 m. Lietuvoje vėl įkurta 41 apskritis, tarp jų ir Alytaus. 1946 m. Birštono, Jiezno ir Stakliškių valsčiai perduoti naujai Prienų apskričiai, o Druskininkų, Marcinkonių, Merkinės, Rudnios ir Varėnos valsčiai – Varėnos apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritis per administracinę reformą apskritis pertvarkyta į Alytaus rajoną (23 apylinkės), dalis teritorijos atiteko Daugų rajonui (14 apylinkių), Jiezno rajonui (6 apylinkės), Lazdijų rajonui (8 apylinkės), Simno rajonui (16 apylinkių) ir Veisiejų rajonui (2 apylinkės).

1995 m. apskritis buvo atkurta su kita teritorija kaip Alytaus apskritis.

|-
| 1919 m. || || || 26 valsčiai: Alytaus valsčius, Alovės valsčius, Antnemunio valsčius, Birštono valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Druskininkų valsčius, Jiezno valsčius, Kabelių valsčius, Krokialaukio valsčius, Liškiavos valsčius, Marcinkonių valsčius, Merkinės valsčius, Metelių valsčius, Miroslavo valsčius, Nemajūnų valsčius, Nemunaičio valsčius, Perlojos valsčius, Pivašiūnų valsčius, Punios valsčius, Rudnios valsčius, Seirijų valsčius, Simno valsčius, Stakliškių valsčius, Ūdrijos valsčius, Varėnos valsčius ||
 1 miestas: Alytus
 13 miestelių: Birštonas, Butrimonys, Daugai, Druskininkai, Krokialaukis, Marcinkonys, Merkinė, Nemunaitis, Rudnia, Seirijai, Simnas, Stakliškės, Varėna
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 2849 || 109 678 || 20 valsčių: Alytaus valsčius, Antnemunio valsčius, Alovės valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Jiezno valsčius, Krokialaukio valsčius, Liškiavos valsčius, Merkinės valsčius, Miroslavo valsčius, Metelių valsčius, Nemunaičio valsčius, Nedzingės valsčius, Nemajūnų valsčius, Pivašiūnų valsčius, Seirijų valsčius, Stakliškių valsčius, Simno valsčius, Ūdrijos valsčius, Varėnos valsčius ||
 1 miestas: Alytus
 15 miestelių
 658 kaimai
 6 bažnytkaimiai
 159 dvarai ir palivarkai
 208 vienkiemiai
 31 kita gyvenvietė
|-
| 1930 m. || 2828 || 124 147 || ||
|-
| 1932 m. || 1903 || 108 618 || 18 valsčių ir 192 seniūnijos 
|-
| 1939 m. || || 152 726 || 13 valsčių ||
 1 miestas
|-
| 1940 m. || || || 12 valsčių: Alytaus valsčius, Alovės valsčius, Birštono valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Jėzno valsčius, Merkinės valsčius, Miroslavo valsčius, Seirijų valsčius, Simno valsčius, Stakliškių valsčius, Varėnos valsčius
|-
| 1942 m. || || 116 900 || ||
|-
| 1944 m. || 1747 || || 12 valsčių ||
|-
| 1949 m.  || 1737 || || 8 valsčiai ir 69 apylinkės ||
 1 miestas
|-
| 1950 m. || || || 69 apylinkės ||
|-
| 2001 m. || 5425 || 187 769 || 5 savivaldybės: Alytaus miesto savivaldybė, Alytaus rajono savivaldybė, Druskininkų savivaldybė, Lazdijų rajono savivaldybė, Varėnos rajono savivaldybė ||
 7 miestai
 1171 kaimas
|}

Valsčiai 

Apskrityje 1919–1950 m. buvo šie valsčiai:

Tautinė sudėtis 
Pagal 1923 m. surašymo duomenis apskrityje gyveno 109 678 žmonės, kurių tautinė sudėtis buvo pasiskirsčiusi taip:

 Lietuviai – 87,2 % (95 648);
 Žydai – 7,04 % (7 729);
 Lenkai – 3,62 % (3 974);
 Rusai – 0,69 % (757);
 Vokiečiai – 0,38 % (419);
 Baltarusiai – 0,17 % (190);
 Kiti – 0,87 % (961).

Viršininkai 
 1918–1919 m. – Stasys Čiurlionis
 1922–1927 m. m. – Vaclovas Runta
 1927–1929 m. – Petras Aravičius
 1937-1940 m. – Bronius Stosiūnas

Šaltiniai 

Alytaus apskrities istorija
Tarpukario Lietuvos apskritys
Dzūkijos istorija