Lietuvos ir Pietų Korėjos santykiai

Lietuvos ir Pietų Korėjos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Pietų Korėjos. Tarptautiniai santykiai tarp šalių oficialiai užmegzti 1991 m. spalio 14 d., Korėjai tų pačių metų rugsėjo 5 d. pripažinus Lietuvos nepriklausomybę (Pietų Korėja tapo trečioji tai padariusi Azijos valstybė po Kirgizijos ir Izraelio). Abi šalys yra Tarptautinės ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, Jungtinių Tautų narės. 2022 m. duomenimis, Pietų Korėja yra antra pagal dydį Lietuvos prekybos partnerė R. Azijoje po Kinijos.

Lietuva turi ambasadą Seule (veiklą pradėjo 2021 m. spalio 26 d.) ir garbės konsulatą Daegu. Pietų Korėja ambasados Lietuvoje neturi, šalį atstovauja ambasadoriai, reziduojantys Varšuvoje.

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Korėjos Respublika grupė (dabartinis pirmininkas – TS-LKD narys Andrius Kupčinskas).

Santykių istorija

Santykiai XX a. 

Lietuva ir Korėja neturėjo tiesioginių kontaktų tarpukariu, nes tuo metu Korėja buvo okupuota Japonijos. Po Antrojo pasaulinio karo Korėjos pusiasalis buvo padalintas ir 1948 m. įsikūrė dvi atskiros valstybės: JAV palaikoma Pietų Korėja (arba Korėjos Respublika) ir komunistinių valsybių užnugarį turinti Šiaurės Korėja (arba Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika). Dėl Šaltojo karo įtampų bei glaudžių Sovietų Sąjungos ir Šiaurės Korėjos santykių, sovietiniu laikotarpiu ryšiai su Pietų Korėja buvo itin riboti. Tai lėmė ir praktiškai neegzistavusius santykius tarp Pietų Korėjos ir sovietų okupuotos Lietuvos, išskyrus pavienes ir netiesiogines išimtis. Pavyzdžiui, 1964–1968 m. Vatikano apaštalinės delegatūros atašė, o vėliau, 1991–1997 m., apaštališkojo nuncijaus pareigas Pietų Korėjoje ėjo lietuvių katalikų dvasininkas Jonas Bulaitis, į korėjiečių kalbą išvertęs Sibiro lietuvių tremtinių maldaknygę Marija, gelbėk mus.

Dvišaliai ryšiai pradėti kurti tik po nepriklausomybės atgavimo, Pietų Korėjai 1991 m. rugsėjo 5 d. pripažinus Lietuvos nepriklausomybę ir abiem šalims užmezgus oficialius diplomatinius santykius tų pačių metų spalio 14 d. Netrukus po to, 1991 m. pabaigoje, įvyko pirmasis oficialus Lietuvos atstovo vizitas – Pietų Korėjoje lankėsi ir su tuometiniu prezidentu No Tėu susitiko premjeras Gediminas Vagnorius. Kitų metų vasarą Seule buvo įsteigtas Lietuvos garbės konsulatas, kuriam vadovavo verslininkas Kim Hong Kunas, ne kartą lankęsis Lietuvoje, lydėjęs korėjiečių delegacijas ir padėjęs stiprinti dvišalius ekonominius ryšius. 2001 m. Kim Hong Kunui buvo išimties tvarka suteikta Lietuvos pilietybė, skirtas Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino 5-ojo laipsnio ordino apdovanojimas.

1993 m. dvišaliai santykiai sustiprinti bendromis sutartimis: rugsėjo 22-26 d. Seule viešėjusi premjero Adolfo Šleževičaus vadovaujama delegacija pasirašė prekybos sutartį ir sutartį dėl abipusio investicijų skatinimo ir apsaugos. Vizitas buvo suderintas su rugpjūčio-lapkričio mėn. Tedžone vykusia pasauline paroda Expo '93, kurioje Lietuva su Latvija ir Estija turėjo bendrą Baltijos šalių stendą. Parodos metu rugsėjo 23-ioji buvo paskelbta Lietuvos diena.

1995 m. Lietuva vienašališkai įvedė bevizį režimą trumpam Lietuvoje besilankantiems Pietų Korėjos piliečiams.

1997 m. balandžio mėn. Seule lankėsi Seimo narių delegacija (Gediminas Kirkilas, Andrius Kubilius, Rasa Rastauskienė), dalyvavo Tarpparlamentinės Sąjungos 97-ojoje sesijoje.

Santykiai XXI a. 

2005 m. liepos 11 d. Lietuvoje lankėsi Korėjos Nacionalinės Asamblėjos delegacija, susitikusi su tuomečiu prezidentu Valdu Adamkumi.

Pirmasis aukšto rango P. Korėjos pareigūno vizitas Lietuvoje įvyko 2011 m. liepos 18 d., įvykus susitikimui tarp Vilniuje viešėjusio Korėjos Respublikos Asamblėjos pirmininko Pak Hitė ir Lietuvos prezidentės Dalios Grybauskaitės.

2012 m. Pietų Korėjos Josu mieste vykstančioje parodoje dalyvavo ir Lietuvos atstovai; Lietuvos paviljonas pelnė sidabro medalį.

2014 m. vasario mėnesį su darbo vizitu Pietų Korėjoje lankėsi Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė, kur Ulsano uoste vyko suskystintų dujų terminalo laivo-saugyklos krikštynos – būtent Pietų Korėjoje buvo pastatytas suskystintų dujų terminalas Independence.

Tų pačių metų liepos 16 d. Vilniuje esančiame Mykolo Romerio Universitete (MRU) atidarytas pirmasis Baltijos šalyse Karaliaus Sedžiongo institutas, paskatinęs daug glaudesnį kultūrinį bendradarbiavimą. 2018 m. liepos mėn. Institutas įsteigtas ir VDU, Kaune. Korėjiečių kalba dėstoma VU ir VDU, pastarajame nuo 2010 m. veikia ir populiariosios korėjiečių kultūros studentų klubas Hallyu.

2018 m. vasarį vykstant Pjongčango olimpinėms žaidynėms, kur dalyvavo Lietuvos delegacija, jų pasižiūrėti išvyko ir Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė, kur susitiko su Pietų Korėjos prezidentu Mun Džėinu, aptardama tarptautinę saugumo padėtį ir dvišalių ryšių stiprinimą ekonomikos, verslo ir inovacijų srityse.

2019 m. balandžio pabaigoje veiklą pradėjo Jungtinis Pietų Korėjos ir Baltijos šalių ekonomikos komitetas, kuriame be Pietų Korėjos dalyvauja Lietuva, Latvija ir Estija. Juo siekiama skatinti ekonominius ryšius. Tų pačių metų birželio 3 d. Lietuvoje lankėsi ir su prezidente Dalia Grybauskaite bei premjeru Sauliumi Skverneliu susitiko Korėjos Respublikos Nacionalinės asamblėjos pirmininkas Moon Hee-sang.

2021 m. birželio 12 d. Pietų Korėjoje buvo įkurta ten gyvenančių lietuvių bendruomenė, o tų pačių metų rudenį Seule planuota atidaryti Lietuvos ambasadą. Tai padaryta spalio 26 d. į Seulą atvykus Lietuvos laikinajam reikalų patikėtiniui Vilijui Samuilai. 2022 m. gegužę pirmojo ambasadoriaus pareigas pradėjo eiti Ričardas Šlepavičius.

2022 m. spalio pabaigoje Lietuvoje lankėsi Pietų Korėjos prekybos, pramonės ir energetikos ministras An Dokgionas, susitiko su ekonomikos ir inovacijų ministre Aušrine Armonaite.

2023 m. sausio 11–13 d. Pietų Korėjoje lankėsi užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis, susitiko su Pietų Korėjos prekybos ministru An Dokgionu, užsienio reikalų ministru Pak Džinu, Samsung, SK Group ir kitų įmonių atstovais.

Aukščiausio lygio susitikimai 

Lietuvos prezidentai su oficialiais vizitais Pietų Korėjoje lankėsi du kartus:

 2014 m. vasario 18 d. Dalia Grybauskaitė vizito Pietų Korėjoje metu susitiko su prezidente Pak Kinhė. Tai buvo pirmasis aukšto lygio abiejų valstybių vadovų susitikimas.
 2018 m. vasario 7 d. Dalia Grybauskaitė vizito Pietų Korėjoje metu susitiko su prezidentu Mun Džėinu.

Pietų Korėjos prezidentai su oficialiais vizitais Lietuvoje lankėsi vieną kartą:
 2023 m. liepos 11–12 d. Jun Sokjolas dalyvavo Vilniuje vykusiame NATO viršūnių susitikime, susitiko su prezidentu Gitanu Nausėda.

Ekonominiai mainai 

2022 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Pietų Korėjos siekė 211,04 mln. eurų, o Pietų Korėja buvo 38-a pagal prekybos apimtis Lietuvos prekybos partnerė.

Prekybos balanse vyrauja importas iš Pietų Korėjos į Lietuvą.

 Eksportas sudaro 114,06 mln. eurų, o 92,62 mln. viso eksporto sudarė lietuviškos prekės; Pietų Korėja yra 40-a pagal prekybos apimtis eksporto partnerė.
 Importas sudaro 96,97 mln. eurų; Pietų Korėja yra 38-a pagal prekybos apimtis importo partnerė. Daugiausiai importuojamos prekės: organiniai chemijos produktai (21%), plastikai ir jų dirbiniai (20%), įvairūs chemijos produktai (6%), mechaniniai įrenginiai, katilai (6%), geležis ir plienas (6%), kaučiukas ir jo dirbiniai (5%), farmacijos produktai (6%), optikos, fotografijos prietaisai ir aparatai (5%),  cheminiai štapelio pluoštai (5%).

2022 m. Pietų Korėjos tiesioginių užsienio investicijų dydis Lietuvoje buvo apie 40 000 eurų (116-a pagal dydį rinka). Prekybos dinamika tarp Korėjos Respublikos ir Lietuvos yra svyruojanti.

Turizmas 

Turistų iš Pietų Korėjos skaičius Lietuvoje nuolat augo iki 2020 m., tačiau vėliau stipriai sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos.

Į Lietuvą atvykstančių korėjiečių turistų skaičius:

Pilietiniai, kultūriniai mainai

1995 m. Pietų Korėjoje koncertavo Lietuvos nacionalinis simfoninis orkestras, vadovaujamas Juozo Domarko.

2021 m. rugsėjo 11 d. Seulo fotografijos muziejuje buvo atidaryta Lietuvos fotografų kūrinių paroda „Atodangos. Tapatybės paieškos Lietuvos fotografijoje“, pristatyti tokie autoriai kaip Antanas Sutkus, Romualdas Rakauskas, Aleksandras Macijauskas, Romualdas Požerskis, Violeta Bubelytė, Laura Garbštienė, Akvilė Anglickaitė ir kiti.

2022 m. kovo-balandžio mėn. Korėjos nacionalinėje bibliotekoje buvo surengta Baltijos šalims skirta paroda, kurioje pristatyta Lietuvos, Latvijos ir Estijos kultūra, istorija, paveldas. Tų pačių metų rugsėjį Seule atidaryta jaunosios kartos Lietuvos tapytojų paroda, eksponuoti Kristinos Ališauskaitės, Arnoldo Andersono, Ramintos Blaževičiūtės ir kitų autorių darbai.

2023 m. vasario 16-20 d. Pietų Korėjoje (Tegu, Kvangdžu, Seule) Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrinius atliko Sonata Zubovienė ir Rokas Zubovas. Koncerto Seulo Myeongdongo katedroje metu lietuvių ir korėjiečių kilmės muzikei, kompozitorei ir prodiuserei Kolleen Park, kuriai buvo atkurta Lietuvos pilietybė, Lietuvos ambasada Korėjoje įteikė lietuvišką pasą.

2023 m. liepą–spalį Radvilų rūmų dailės muziejuje surengta Korėjos pastarojo šimtmečio meninės fotografijos darbų paroda „Anapus kadro“.

Lietuvoje gyvena kelios dešimtys korėjiečių, o Korėjos lietuvių bendruomenę sudaro virš šimto asmenų.

Ambasadoriai 

Iš Lietuvos pusės:

 Ginutis Voveris (1997–2001 m.), rezidavo Pekine
 Artūras Žurauskas (2001–2006 m.), rezidavo Pekine
 Rokas Bernotas (2006–2010 m.), rezidavo Pekine
 Lina Antanavičienė (2010–2015 m.), rezidavo Pekine
 Ina Marčiulionytė (2015–2020 m.), rezidavo Pekine
 Diana Mickevičienė (2020–2021 m.), rezidavo Pekine
 Vilijus Samuila (2021 m. spalis – 2022 m. gegužė), laikinasis reikalų patikėtinis Seule
 Ričardas Šlepavičius (nuo 2022 m. gegužės), pirmasis Lietuvos ambasadorius Pietų Korėjai, reziduojantis Seule

Iš Pietų Korėjos pusės (sąrašas nėra baigtinis):
 Kim Sai-taik (1992–1994 m.), rezidavo Danijoje
 Geun-Hyeong Yim (2008–2011 m. (?)), rezidavo Danijoje
 Joon Jae Lee (2011 m. birželis – 2014 m.), rezidavo Varšuvoje
 Ji-in Hong (dvyliktasis, 2014 m. rugsėjis – 2017 m. sausis), rezidavo Varšuvoje
 Choe Sung-joo (tryliktasis, 2017 m. sausio 16 d. – 2018 m. lapkritis), rezidavo Varšuvoje
 Mira Sun (keturioliktoji, 2018 m. lapkritis – 2021 m. gruodis), reziduoja Varšuvoje
 Hoonmin Lim (penkioliktasis, nuo 2022 m. sausio), reziduoja Varšuvoje

Lietuvos ordinų kavalieriai Pietų Korėjos piliečiai 

Už nuopelnus Lietuvai apdovanotas vienas P. Korėjos pilietis – Hong Kun Kim. Jam 2001 m. birželio 13 d. įteiktas LDK Gedimino ordino Riterio kryžius.

Taip pat skaitykite 
 Lietuvos ir Šiaurės Korėjos santykiai
 Japonijos ir Lietuvos santykiai
 Kinijos ir Lietuvos santykiai
 Pietų ir Šiaurės Korėjos santykiai

Šaltiniai 

Lietuvos diplomatiniai santykiai
Pietų Korėjos užsienio politika