Baltasis santalas

Baltasis santalas (Santalum album) – santalinių (Santalaceae) šeimos nedidelių tropinių medžių rūšis.

Natūraliai paplitęs Indijoje, auginamas Šri Lankoje, Pietryčių Azijoje, Australijoje ir Okeanijoje.

Tai 4-9 m aukščio visžalis medis, išgyvenantis iki 100 metų. Jauno augalo žievė rausva ar ruda, lygi, vėliau pajuoduoja ir suaižėja. Mediena žalsva ar balta, tvirta, sunki, atspari termitams. Lapai priešiniai, lancetiški arba ovalūs. Žiedai raudoni, susitelkę į žiedynus. Subrandina nedidelius raudonus vaisius, kuriuos lesa paukščiai.

Baltasis santalas yra pusiau parazitinis augalas – jis pats vykdo fotosintezę, tačiau fosforą, azotą, kalį siurbia iš užgobtų augalų (parazituoja ~300 skirtingų augalų rūšių). Parazitavimas yra svarbus jauniems augalams, o vėliau nebe toks būtinas.

Baltasis santalas natūraliai auga tropiniuose sausuosiuose miškuose, iki 700 m aukščio. Mėgsta smėlingą, akmenuotą dirvą, regionus, kur metinis kritulių kiekis svyruoja tarp 500 ir 3000 mm. Natūralios baltojo santalo augavietės sparčiai nyksta, šio medžio medieną uždrausta išvežti iš Indijos.

Senovės Egipte baltojo santalo eterinis aliejus buvo naudojamas balzamavimo procese. Iš medienos Indijoje nuo seno statomos šventyklos, daromos šventųjų skulptūros. Mediena senovėje buvo eksportuojama į Kiniją, Senovės Egiptą, Graikiją, Romą.

Aromatinės savybės 
Iš baltojo santalo išgaunamas eterinis aliejus, kuris pasižymi stipriomis antiseptinėmis savybėmis. Aliejus naudojamas parfumerijoje kvepalų gamybai, juo tepama oda (drėkina, tonizuoja, valo nuo mikrobų, apsaugo nuo UV spindulių). 

Aromaterapijoje naudojami smilkalai skleidžia egzotišką, truputį sunkoką kvapą. Santalmedžio aromatas laikomas harmonizuojančiu, malšinančiu įtampą, stresą. Rytuose tikima, kad būtent šį aromatą labiausiai mėgsta Dievybės, tad santalmedžio smilkalai dažnai naudojami meditacijoms.

Aliejiniai augalai
Medžiai ir krūmai
Parfumeriniai augalai
Santaliniai