Fraser Stoddart

Seras Džeimsas Freizeris Stodartas (, g. 1942 m. gegužės 24 d. Edinburge, Škotijoje) – škotų ir amerikiečių chemikas, Nobelio chemijos premijos laureatas.

Biografija 

D. F. Stodartas gimė 1942 m. Škotijoje, Edinburge. Daktaro laipsnį pelnė 1966 m. Edinburgo universitete. 1996 m. karalienės Elžbietos II įšventintas į riterius. 

1967–1970 m. dirbo Queen's universitete (Kingstone), 1970–1990 m. – Šefildo universitete, 1990–1997 m. – Birmingamo universitete, 1997–2008 m. – Kalifornijos universitete (Los Andžele), nuo 2008 m. – Šiaurės Vakarų universitete (Čikagoje).

Mokslo pasiekimai 

D. F. Stodartas daugiausiai pasižymėjo supramolekulinės chemijos ir nanotechnologijų srityje. Jis yra JAV Nacionalinės mokslų akademijos, Amerikos menų ir mokslų akademijos, Londono karališkosios draugijos narys, Šiaurės Vakarų universiteto profesorius.

1992–2002 m. laikotarpyje buvo 6–uoju labiausiai cituojamu chemiku, jo mokslinių publikacijų cituojamumo H indeksas viršijo 100.

2016 m. kartu su Jean-Pierre Sauvage ir Ben Feringa gavo Nobelio chemijos premiją už molekulinių mašinų, arba molekulinių įrenginių, sukūrimą ir sintezę.

Naudodami templatinį metodą, chemikai gali lengvai modifikuoti katenanų struktūrą – panašiai kaip grandines iš grandžių (žiedų), chemikai sukūrė katenanus iš trijų, keturių, penkių žiedų. Pastarasis rezultatas priklauso D. F. Stodartui. Analogiškai chemikai išmoko kurti molekulinius mazgus ir kitus neįprastus objektus. Be antros svarbios topologinių junginių klasės, rotaksanų sintezės, Stodartas pademonstravo svarbų molekulinių mašinų sukūrimui reiškinį, transliacinę izomeriją. Rotaksanai yra grandinėlės, ant kurių užmautas nedidelio diametro žiedas. Kad žiedas nenuslystų nuo grandinėlės, jos galuose yra specialios didelės atomų grupės.

Šaltiniai

Nuorodos 

 D. F. Stodarto biografija

Nobelio chemijos premijos laureatai
JAV chemikai
Škotijos asmenybės