Bakterinė vaginozė

Bakterinė vaginozė (BV), dar vadinama makšties disbakterioze arba nespecifiniu vaginitu – makšties liga, kylanti sutrikus bakterijų pusiausvyrai makštyje. Dažniausias ligos simptomas: gausios išskyros iš makšties, kurios dažnai turi žuvies kvapą. Išskyros paprastai būna baltos arba pilkos. Taip pat gali varginti skausmingas šlapinimasis. Nedažnais atvejais gali niežėti. Atsitiktiniais atvejais liga gali nepasireikšti jokiais simptomais. Sergant BV padidėja rizika užsikrėsti įvairiomis kitomis lytiškai plintančiomis infekcijomis įskaitant ŽIV / AIDS. Jeigu sergančioji nėščia, padidėja priešlaikinio gimdymo pavojus.

Priežastis ir diagnozė 
BV kyla sutrikus natūraliai makštyje gyvenančių bakterijų pusiausvyrai. Bakterijų pusiausvyra sutrinka, kai tam tikroje terpėje natūraliai gausiausiai gyvenančios rūšies bakterijų sumažėja, o nebūdingų arba kenksmingų – padaugėja. Taip pat šimtus arba tūkstančius kartų padidėja bendrasis bakterijų skaičius. Ligos rizikos veiksniai: makšties plovimas, naujas lytinis partneris arba dažna jų kaita, antibiotikų vartojimas, į gimdą įsodinamų įtaisų naudojimas ir kiti. Ši liga nelaikoma lytiniu keliu plintančia infekcija. Diagnozė įtariama remiantis simptomais, o patvirtinama atlikus makšties išskyrų tepinėlio tyrimą, nustačius didesnį nei normalus makšties pH ir didelį bakterijų skaičių. BV dažnai painiojama su makšties grybeline infekcija arba trichomonų sukelta infekcija.

Profilaktika ir gydymas 
Dažnai gydoma antibiotikais klindamicinu arba metronidazolu. Šiuos vaistus galima vartoti ir antrajame arba trečiajame nėštumo trimestre. Visgi po gydymo būklė dažnai pasikartoja. Vartojant probiotikų ligos kartojimosi galima išvengti. Nežinoma, ar probiotikų arba antibiotikų vartojimas turi poveikį nėštumo baigčiai.

Epidemiologija ir istorija 
BV – dažniausiai pasitaikanti makšties infekcija vaisingo amžiaus moterims. Sergančių moterų skaičius įvairiu metu svyruoja nuo 5 % iki 70 %. BV daugiausia paplitusi Afrikoje, mažiau – Azijoje ir Europoje. Jungtinėse Amerikos Valstijose serga maždaug 30 % moterų nuo 14 iki 49 metų amžiaus. Įvairių šalių etninėse grupėse ligos dažnis gali stipriai skirtis. Į BV panašių simptomų aprašyta daugumoje senų šaltinių, tačiau pirmasis aiškiai dokumentuoto atvejo aprašas pasirodė 1894 m.

Išnašos 

Lytiškai plintančios ligos