Jacqueline Rose

Žaklina Rouz (, g. 1949 m. Londonas, Anglija, Jungtinė Karalystė) – britų akademikė, Birkbeko humanitarinių mokslų instituto humanitarinių mokslų profesorė, tikroji Britų akademijos ir Karališkosios literatūros draugijos narė.

Biografija 
Žaklina Rouz įžymi dėl savo darbų apie psichoanalizės, feminizmo ir literatūros sąsajas. Ji baigė Oksfordo universiteto Šventosios Hildos koledžą ir Sorbonoje, Paryžiuje apgynė magistro laipsnį. Londono universitete įgijo daktaro laipsnį, jos vadovas buvo literatūros kritikas Frenkas Kermodas. Vyresnioji Žaklinos Rouz sesuo – filosofė Džiliana Rouz.

Ž. Rouz knyga „Albertina“ („Albertine“), 2001 m. romanas, yra feministinis M. Prusto romano „Prarasto laiko beieškant“ variantas.

Ž. Rouz žinomiausia dėl 1991 m. kritinio darbo apie amerikiečių poetę Silviją Plat „Silvijos Plat vaiduokliai“ („The Haunting of Sylvia Plath“). Šioje knygoje Ž. Rouz pateikia postmodernistinę feministinę Silvijos Plat veikalų interpretaciją ir kritikuoja jos vyrą Tedą Hjusą bei kitus Silvijos Plat kūrinių redaktorius. Ž. Rouz aprašo iš T. Hjuso ir jo sesers patirtą priešiškumą (sesuo elgiasi kaip literatūrinio S. Plat paveldo
perėmėja), mini T. Hjuso išsakytus grasinimus dėl kai kurių S. Plat eilėraščio „Triušių gaudytojas“ („The Rabbit Catcher“) analizės aspektų. „Silvijos Plat vaiduokliai“ sulaukė kritikų pripažinimo, bet taip pat tapo garsios kritikos objektu Džanetos Malkolm knygoje „Tylioji moteris: Silvija Plat ir Tedas Hjusas“ („The Silent Woman: Sylvia Plath and Ted Hughes“).

Ž. Rouz yra diktorė ir britų žurnalo „London Review of Books“ („Londono knygų apžvalga“) bendradarbė.

Žaklinos Rouz „Fantazijos būsenos“ („States of Fantasy“, 1991) amerikiečių kompozitorių Mohamedą Fairuzą įkvėpė sukurti to paties pavadinimo dvigubą koncertą.

2022 m. Ž. Rouz buvo išrinkta į Karališkosios literatūros draugijos narius.

Ž. Rouz aštriai kritikuoja sionizmą, jį apibūdina kaip „[padariusį] traumą tiek žydams, tiek palestiniečiams“. Tame pačiame interviu Žaklina Rouz cituodama Martiną Buberį ir Ahadą Haamą tęsia: „Jei sionizmas gali sukurti tokius balsus, kaip šie, tai yra retos vertės fermentacijos įrodymas.“

Bibliografija 
 
 
 
 (Redaktorė) 
 
 
  (romanas)

Išnašos 

Jungtinės Karalystės rašytojai
Feminizmas
Literatūrologai