Čanų dinastija

Čanų dinastija (; adaptuotais kiniškais rašmenimis: 家陳; sinovietnamietiškai: 陳朝, Trần triều) – laikotarpiu tarp 1225 m. ir 1400 m. Daivieto karalystę valdžiusi dinastija. Dinastija įkurta imperatoriui Čan Thai Tongui užėmus sostą po to, kai jo dėdė suorganizavo Ly dinastijos nuvertimą. Paskutiniu dinastijos imperatoriumi buvo Čan Tieu Dejus, kuriam būnant penkerių buvo įsakyta pasitraukti iš sosto, jį užleidžiant motinos broliui Ho Kui Li. Čanų dinastijos laikotarpiu Daivietas atlaikė tris mongolų invazijas. Garsiausias mūšis 1288 m. vyko prie Baikdango upės.

Čanai patobulino kinų paraką ir tai leido dinastijai išplėsti valstybę į pietus bei sumušti ir vasalais paversti Čampą. Dinastijos valdymo metais pirmąkart pradėti naudoti popieriniai banknotai Vietname. Čan laikotarpis laikomas vietnamiečių kalbos, menų ir kultūros aukso amžiumi. Būtent šiuo laikotarpiu pirmąkart čiū nom raštu parašyti kūriniai, šnekamoji vietnamiečių kalba imta vartoti karališkuose rūmuose šalia kinų. Tai padėjo pamatus tolesnei vietnamiečių kalbos ir savasties vystymuisi bei įsitvirtinimui. Nors oficiali religija buvo budizmas, šalyje ėmė plisti konfucianistinis švietimo modelis. Pradžioje budistų šventyklose, o vėliau ir privačiose mokyklose būdavo mokoma konfucianistinių kanonų ir Kinijos istorijos. Praėjus septyneriems metams po Čanų dinastijos įsigalėjimo imperatorius Čan Thai Tongas paskelbė apie pirmuosius imperatoriškuosius egzaminus 1232 metais, kurių tikslas – išrinkti geriausius mokslininkus Daiviete prestižinėms pareigoms karaliaus dvare. Yra išlikę sąrašai su geriausiai pasirodžiusiais studentais 1232–1347 m. laikotarpiu.

Literatūra 

Čan laikotarpio literatūra laikoma tiek kokybe, tiek kiekybe labiau išvystyta, lyginant su Ly dinastijos laikų literatūra. Kita vertus, pačioje dinastijos pradžioje dauguma Čanų klano narių buvo neraštingi žvejai. Čan Thu Do, Čanų dinastijos įkūrėjas to meto rašytiniuose šaltiniuose buvo apibūdintas kaip „paviršutiniško išsimokslinimo“. Tačiau nuvertę Ly dinastiją ir uzurpavę valdžią Čanų imperatoriai ir kiti princai bei markizai šalyje ypatingai rėmė kultūrą ir ypač literatūrą.

Dinastijos valdymo metais populiariausios literatūros srovės buvo budistinė ir patriotiškoji. Norėdamas paminėti Daivieto pergalę prieš mongolus didysis kancleris Čan Kuang Khai parašė eiles pavadinimu Tụng giá hoàn kinh (Sugrįžimas į sostinę), kurios laikomos vienu charakteringiausiu patriotinės vietnamiečių literatūros dinastijos laikotarpiu pavyzdžiu. Kitas patriotinės literatūros pavyzdys – Hịch tướng sĩ (karių kvietimas), parašytas generolo Čan Kuok Tuano. Be Čanų klano narių, buvo keletas mandarinų ir mokslininkų, rašiusių patriotines eiles.

Budizmas buvo faktinė valstybinė religija, tad budistinė, ypač zen, tematika atsispindėjo to meto literatūroje, pvz., imperatoriaus Čan Nhan Tongo ir kitų parašyti kūriniai, priskiriami taip vadinamai Čuk Lam mokyklai. Be literatūros, kurią kūrė aukščiausieji visuomenės sluoksniai, buvo renkamas ir užrašomas sakytinis folkloras – liaudies pasakojimai, padavimai ir pasakos apie dvasias. Šiuos pasakojimus rinko ir užrašė Ly Te Senas ir Čan Thė Papas. Ši surinkta liaudies literatūra vertinga tuo, kad pasakoja apie ankstyvąją Vietnamo istoriją.

Čan literatūra atliko reikšmingą vaidmenį Vietnamo literatūros istorijoje, nes davė pradžią rašytinei vietnamiečių kalbai – ji nuo šiol buvo užrašoma čiū nom raštu. Manoma, kad imperatoriaus Čan Nhan Tongo valdymo metais ji pirmąkart vartota kaip antroji kalba po kinų oficialiuose karališkojo dvaro raštuose. Poezijos, užrašytos čiū nom raštu pradininku laikomas Han Thujenas, Nhang Tong rūmuose dirbantis tarnautojas, 1282 m. parašęs vietnamietiškas eiles. He was considered the pioneer who introduced chữ nôm in literature. Vėlesniais metais Čanų dinastijos mokslininkai ėmė dažniau vartoti čiū nom raštą rašydami vietnamietiškai.

Išnašos

Šaltiniai

Nuorodos 

Vietnamo istorija