Banska Štiavnica

Banska Štiavnica (, ) – miestas Slovakijoje, Banska Bistricos krašte, į pietvakarius nuo Banska Bistricos, Štiavnicos kalnuose, prie Štiavnicos upės. Medienos apdirbimo, spalvotosios metalurgijos (švino, cinko, vario lydymas), tekstilės ir trikotažo, maisto (ypač tabako) pramonė. Svarbus turistinis centras. Yra kalnakasybos muziejus, botanikos sodas. Veikia miškų ūkio akademija, įkurta 1763 m. (buvusi Kasybos akademija). Apylinkėse trykšta mineralinės versmės.

Paveldas 

Banska Štiavnica žymi savo architektūros paveldu. Yra XIII a. pr. pilis su bažnyčia (1497–1515 m. perstatyta vėlyvosios gotikos stiliumi), 1571 m. pastatyta naujoji pilis, XV–XVI a. vėlyvosios gotikos bažnyčios (Šv. Kotrynos ir Švč. Mergelės Marijos Dievo Motinos), barokinis kalvarijų ansamblis (1751 m., architektas F. Pergeris), 1748 m. Švč. Trejybės paminklas (skulptorius D. Stanetti), 1892 m. neorenesansinis Kasybos akademijos pastatas. 1993 m. Banska Štiavnicos senamiestis įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Istorija 

Vietovė buvo gyvenama nuo neolito laikų. III a. pr. m. e. hunai čia įkūrė sidabro kasyklą ir gyvenvietę. X-XI a. toje vietoje įsikūrė slavai. Teritorija priklausė Vengrijos karalystei, čia buvo pagrindinė vengrų sidabro kasykla. 1238 m. Banska Štiavnicai suteiktas karališkojo miesto statusas, miestas buvo įtvirtintas. Banska Štiavnica buvo svarbus reformacijos centras, 1735 m. įkurta pirmoji Vengrijoje kalnakasybos mokykla, vėliau virtusi akademija (pirmąja technine aukštąja mokykla pasaulyje). 1782 m. Banska Štiavnica buvo trečias pagal dydį Vengrijos karalystės miestas, bet XIX a. baigus aukso ir sidabro gavybą, miesto reikšmė sumenko.

Galerija

Šaltiniai 

Slovakijos miestai