Maryam Mirzakhani

Marjam Mirzachani (; 1977 m. gegužės 12 d. – 2017 m. liepos 14 d.) – Irano matematikė, Stanfordo universiteto dėstytoja. Pirmoji moteris, laimėjusi Fildso medalį. Ji tyrinėjo tokias temas, kaip Teichmiulerio teorija, hiperbolinė geometrija, ergodinė teorija, simpletinė geometrija.

2017 m. liepą mirė nuo krūties vėžio.

Ankstyvasis gyvenimas ir išsilavinimas 
Maryam Mirzakhani gimė 1977 m. Teherane, Irane. Baigė mergaičių Tehran Farzanegan mokyklą, kurią lankė tik išskirtinai gabiausios šalies mokinės. 1994 m. vienuoliktoje klasėje, kartu su drauge Roya Beheshti Zavareh pateko į Irano matematikos olimpiados komandą. 1994 m. Tarptautinėje matematikos olimpiadoje, Honkonge, Maryam surinko 41 tašką iš 42 ir laimėjo aukso medalį, o Roya – sidabro. 1995 m. Maryam vėl nugalėjo tarptautinėje olimpiadoje, Toronte, surinkdama 42 taškus iš 42. Maryam ir Roya tapo pirmosiomis, moterimis Irane, patekusiomis į šią olimpiadą. 

1998 m. M. Mirzakhani ir kiti geriausi Šarifo technologijos universiteto studentai dalyvavo olimpiadoje Ahvaze, tačiau iš olimpiados vežęs autobusas pateko į autoavariją. Autobusas nukrito nuo uolos, žuvo septyni studentai bei du autobuso vairuotojai. Maryam ir Roya liko gyvos. Šis įvykis yra plačiai žinomas kaip Irano nacionaline tragedija.

1999 m. gavo matematikos bakalauro laipsnį Šarifo technologijos universitete. Dar bestudijuodama bakalaurą Maryam išleido keletą mokslinių darbų. Vienas iš jų paprastas Šulo teoremos įrodymas už, kurį gavo pripažinimą iš Amerikos matematikų draugijos. Baigusi studijas išvyko į Jungtines Amerikos Valstijas, kur 2004 m. įgijo daktaro laipsnį Harvardo universitete už disertaciją „Paprastos geodezinės kreivės ant hiperbolinio paviršiaus ir tūris kreivių erdvinių modulių“. Disertacijos vadovu tapo Harvado dėstytojas, Curtis T. McMullen, kuris 1998 m. laimėjo Fildso medalį.

Karjera 
2004–2008 m. M. Mirzakhani buvo Klėjaus matematikos instituto tyrimų nare. 2004 m. buvo paskirta matematikos dėstytoja – asistente Prinstono universitete. 2009 m. tapo Stanfordo universiteto matematikos profesore.

Moksliniai darbai 
Maryam Mirzakhani prisidėjo prie modulinės erdvės – visų galimų hiperbolinių struktūrų rinkinys tam tikrame paviršiuje, tai pat Rymano paviršių teorijos. Maryam išsprendė paprastų uždarų geodezinių kreivių ant hiperbolinio Rymano paviršių skaičiavimo problemą, nustatant ryšį tarp tūrio skaičiavimų modulinėje erdvėje.

Buvo žinoma, kad ilgio  uždarų geodezinių kreivių and hiperbolinio paviršiaus, skaičius auga eksponentiškai, augant geodezinių kreivių ilgiui . Tačiau Čikagos universiteto, topologo, Bensono Farbo teigimu, analogiška paprastų uždarų geodezių skaičiavimo problema išliko, nepaisant to, kad ji yra „pagrindinis objektas atrakinti viso paviršiaus struktūrą ir geometriją“. Matematikai nežinojo, kiek paprastų uždarų geodezinių kreivių, ilgio , ant hiperbolinio paviršiaus gali būti. 2004 m. Maryam savo disertacijoje parengė formulę, kaip paprastų  ilgio geodezinių linijų skaičius didėja, kai  didėja. Tuo pačiu Maryam užsikabino už dar dviejų matematinių klausimų ir juos išsprendė. Vienas iš jų buvo susijęs su modulinės erdvės tūrio formule. Kitas – buvo stebinantis naujas senos hipotezės įrodymas, kurį pasiūlė fizikas Edvardas Vitenas iš Pažangiųjų studijų instituto Prinstono valstijoje, Naujajame Džersyje, apie tam tikrus topologinius modulinių erdvių matavimus, susijusius su stygų teorija. E.Viteno hipotezė yra tokia sudėtinga, kad pirmasis matematikas, kuris ją įrodė – Maksimas Kontsevičius iš „Institut des Hautes Études“, esančio netoli Paryžiaus, 1998 m. buvo apdovanotas Fildso medaliu už dalį šio įrodymo.

Vėliau dirbo su Teichmulio dinamika modulinėje erdvėje. Ji sugebėjo įrodyti seną spėjimą, kad Viljamo Turstono žemės drebėjimo srautas Teichmiulerio erdvėje yra ergodiškas.

Fildso medalio laimėjimas 
2014 m. tapo pirmąja moterimi, laimėjusia Fildso medalį už indėlį į Rymano paviršių dinamiką bei geometriją ir erdvinius modulius. Apdovanojimas buvo įteiktas Seule, rugpjūčio 13 d. tarptautiniame matematikų suvažiavime.

2014 m. Irano prezidentas Hassan Rouhani pasveikino laimėtoją už svarbiausią pasaulyje matematikų apdovanojimą.

M. Mirzakhani Erdős skaičius yra 3.

Asmeninis gyvenimas 
2008 m. Maryam ištekėjo už Jan Vondrák, teorinės informatikos ir taikomosios matematikos mokslininko iš Čekijos. Šiuo metu Jan Vondrák yra Stanfordo universiteto docentas. Jie turi dukrą vardu Anahita. M. Mirzakhani gyveno Palo Alto, Kalifornijoje.

Maryam save apibūdino kaip „lėtą“ matematikę: „reikia išnaudoti daug energijos ir pastangų, kad pamatytum matematikos grožį“. Spręsdama matematines problemas M. Mirzakhani piešdavo piešinukus ant popieriaus ir rašydavo matematines formules aplink piešinius. Jos dukra apibūdino mamos darbą – „piešimu“.

Mirtis ir palikimas 
2013 m. M. Mirzakhani buvo diagnozuotas krūties vėžys. 2016 m. vėžys išplito į kaulus ir kepenis ir Maryam mirė 2017 m. liepą, būdama 40 metų, Stanfordo ligoninėje, Kalifornijoje.

Irano prezidentas Hassan Rouhani pareiškė užuojautą ir pagerbė Maryam pasiekimus savo pranešimu – „Neregėtas genialumas šios mokslininkės ir kuklaus žmogaus, kuris išgarsino Irano vardą pasaulio mokslininkų forumuose, buvo lūžis parodant Irano moters ir jauno žmogaus didžią valią, kelyje siekiant šlovės viršūnės ir įvairiose tarptautinėse arenose.“

Po M. Mirzakhani mirties keletas Irano valstybės valdomų laikraščių publikavo M. Mirzakhani nuotraukas, be hidžabo, taip pažeisdami griežtas Irano taisykles moterų aprangai viešumoje. Irano prezidentas Hassan Rouhani savo Instagram paskyroje taip pat įdėjo Maryam nuotrauką be galvos apdangalo. Šis gestas buvo plačiai aptarinėjamas spaudoje bei socialinėje medijoje. 

M. Mirzakhani mirtis atnaujino debatus apie Irano pilietybę vaikams, turintiems maišytą tautybę. 60 Irano parlamento narių pagreitino teisės pataisą, kuri leistų vaikams gimusiems Irano moters ir užsieniečio šeimoje suteikti Irano pilietybę, tam, kad Maryam dukra galėtų lengviau atvykti į Iraną.

2014 m. studentės įkūrė Mirzakhani draugiją, skirtą moterims studijuojančioms matematiką Oksfordo universitete. 2015 m. Maryam susitiko su šia bendruomene, kai atvyko į Oksfordą atsiimti Klėjaus matematikos instituto tyrimų apdovanojimo.

2016 m. Maryam Mirzakhani buvo išrinkta nacionalinės mokslų akademijos nare ir tapo pirmąja moterimi iš Irano priimta į šią akademiją.

2018 m. vasario 2 d. aukštos raiškos žemės stebėjimo ir analizės įmonė Satellogic paleido ÑuSat mikrosatelitą, pavadintą Maryam Mirzakhani garbei.

2019 m. lapkričio 4 d. The Breakthrough Prize Foundation sukūrė Maryam Mirzakhani premiją „Naujosios ribos“, kuri kiekvienais metais apdovanos išskirtines moteris matematikos srityje. 50 000 JAV dol. prizas bus teikiamas matematikėms, kurios baigė doktorantūrą, ne vėliau kaip prieš 2 metus. Prizą gali gauti daugiau nei vienas žmogus.

Apdovanojimai 

 Aukso medalis tarptautinėje matematikos olimpiadoje (1994 m. Honkongas)
 Aukso medalis tarptautinėje matematikos olimpiadoje (1995 m. Torontas)
 Fundamentaliųjų mokslų tyrimų instituto draugija finansavo studijas Šarifo technologijos universitete (Teheranas, Iranas 1995–1999 m.)
 2003 m. Merito draugija, Harvardo universitetas.
 2003 m. Harvard Junior Fellowship, Harvardo universitetas.
 2004 m. tapo Klėjaus matematikos instituto tyrimų narė.
 2009 m. Blumenthal apdovanojimas.
 2013 m. Simons Investigator apdovanojimas.
 2014 m. Klėjaus tyrimų apdovanojimas.
 2014 m. Fildso medalis.
 2015 m. Išrinkta į Amerikos filosofijos draugiją.
 Asteroidas 321357 Mirzakhani, kurį 1994 m. rugsėjo 3 d. atrado E. W. Elstas La Siljos observatorijoje, 2018 m. sausio 31 d. buvo pavadintas jos garbei.

Bibliografija 
 Maryam Mirzakhani: 1977–2017. Notices of the AMS. – November 2018 (vol. 65). – P. 1221–1247.

Išnašos

Nuorodos 

 https://www-history.mcs.st-andrews.ac.uk/Biographies/Mirzakhani.html
 https://scholar.google.com/citations?user=_nWTn_MAAAAJ&hl=en
 http://bedtimemathproblem.org/maryam-mirzakhani.html

Irano asmenybės
Matematikai