Korla Awgust Kocor

Korla Avgustas Kocoras (,  ; 1822 m. gruodžio 3 d.  () kaimelyje (dab. Grospostvico miesto dalis – 1904 m. gegužės 19 d.  () kaimelyje (dab. Liobau miesto dalis)) – Lužicos sorbų kompozitorius, dirigentas ir visuomenės veikėjas.

Biografija 
Baigęs pradinę mokyklą Grospostvice nuo 1838 m. mokėsi Bauceno pedagoginėje mokykloje. Po baigimo dirbo mokytoju Vartos vietovėje. 1844 m. susipažino su sorbų poetu Handriju Ceileriu (), ši pažintis vėliau stipriai įtakojo abiejų gyvenimą: K.A.Kocoras kurdavo muziką H. Ceilerio eilėms, o pastarasis poetas tapo kompozitoriaus populiarių kūrinių libretistu. 

1845 m. Korla Avgustas Kocoras organizavo sorbų dainų festivalį, vėliau tapusį tradiciniu. 1852 m. pradėjo dirbti mokytoju ir vargonininku Kitlice – šiose pareigose jis darbavosi iki pat išėjimo į pensiją 1888 m.     

1895–1897 m. vadovavo Lužicos sorbų Mokslų akademijos () Muzikos skyriui. Yra vadinamas sorbų pasaulietinės muzikos pradininku. Lužicos sorbų himno () autorius.

Susipažinęs su Jurgio Zauerveino lietuviškai sukurtu eilėraščiu „Gals yr' tylėjims“ (arba  =  – tai citata iš Viljamo Šekspyro tragedijos „Hamletas, Danijos princas“ V veiksmo II scenos) K. A. Kocoras sukūrė ir jam melodiją. Tai vienas iš nedaugelio lietuvių–sorbų kultūrinio bendradarbiavimo pavyzdžių, garsi šiuolaikinė sorbų dainininkė Tanja Donatec dainą „Gals yr' tylėjims“ yra įtraukusi į savo repertuarą.

Kūriniai

Oratorijos 
 Serbski kwas (Sorbų vestuvės), 1849–1850 m.
 Žně (Derlius), 1849–1883 m.
 Nalěćo (Pavasaris), 1860 m.
 Israelowa zrudoba a tróšt (Izraelio sielvartas ir paguoda), 1861 m.
 Podlěćo (Vasara), 1883 m.
 Nazyma (Ruduo), 1886 m.
 Zyma (Žiema), 1889 m.
 So zwoni měr (Taikos varpai), 1891 m.
 Serbski rekwiem (Sorbų requiem), 1894 m.
 Wěnc hórskich spěwow (Kalniečių dainų ciklas), 1860 m.

Operos 
 Jakub a Kata (Jokūbas ir Katia), 1871 m.

Instrumentinė muzika (pasirinktinai)  
 Trys sonatinos smuikui ir fortepijonui, 1850 m.
 Fortepijonų trio, 1873 m.
 Styginių kvartetas, 1879 m.
 Trys vendų (sorbų) liaudies šokiai fortepijonui, 1879 m.
 Serenada smuikui, altui ir violončelei, 1889 m.

Išnašos

Literatūra 

 Frido Mětšk. Kocorowe zawostajenstwo – Bautzen, 1971
 Zbigniew Kościów. Korla Awgust Kocor – Bautzen, 1972
 Jan Raupp. Sorbische Musik – Bautzen, 1979

Vokietijos kompozitoriai
Vokietijos dirigentai
Lužica