Akosombo užtvanka

Akosombo užtvanka () – hidrotechninis statinys ant Voltos upės, pietrytinėje Ganoje, Akosombo tarpeklyje. Statant užtvanką buvo užlieta dalis Voltos upės baseino. Tokiu būdu susidarė Voltos tvenkinys, kuris pagal plotą (8502 km² – 3,6 % Ganos sausumos teritorijos) yra trečias didžiausias pasaulyje.

Pagrindinis užtvankos tikslas buvo elektros energija aprūpinti aliuminio pramonę. Pradžioje elektrinės galia siekė 912 MW. 2006 m. užbaigus elektrinės modifikavimo darbus, jos galia išaugo iki 1020 MW. Dėl teritorijos, kurioje susidarė Voltos tvenkinys, užtvindymo daugelis gyventojų buvo priverstinai iškeldinti, tai turėjo reikšmingą poveikį vietovės aplinkai. Akosombo užtvanka tiekia elektrą Ganos ir kaimyniniams Vakarų Afrikos valstybių, įskaitant Togą ir Beniną, ūkiams.

Istorija 
Pastatyti užtvanką 1915 m. sumanė geologas Albertas Ernestas Kitsonas (Albert Ernest Kitson), bet jokie užtvankos statymo planai nebuvo pateikti iki pat XX a. 5-ojo dešimtmečio.

1960 m. Ganos vyriausybė paskelbė paraiškų užtvankos statybai konkursą. Konkurso nugalėtoju 1961 m. paskelbtas Italijos konsorciumas „Impregilo“, kuris tik ką buvo baigęs statyti Karibos užtvanką. Užtvankos statybos darbai pradėti tais pačiais metais. Statybos sąnaudos siekė 130 mln. svarų sterlingų. Projektą prižiūrėjo Ganos vyriausybė. 25 % lėšų finansavo Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas (viena iš Pasaulio banko institucijų), Jungtinės Valstijos bei Jungtinė Karalystė. Bendrovė atliko upės dugno valymo, vagos nusausinimo darbus ir užbaigė užtvankos statybas mėnesiu anksčiau suplanuoto užbaigimo termino, nepaisant to, kad Voltos upės patvinimas 1963 m. pristabdė darbus trims mėnesiams. Statybų eigoje priverstinai buvo iškeldinta 80 tūkst. gyventojų. Nuo 1961 iki 1966 m., statybos laikotarpiu, žuvo 28 „Impregilo“ darbuotojai. Užtvanka atidaryta 1965 m.

2007 m. pradžioje kilo susirūpinimas dėl elektros energijos tiekimo, kurį sąlygojo nusekęs Voltos tvenkinys. Pasak kai kurių šaltinių, manyta, kad tai globalinio atšilimo padarinys. Vėliau tais pačiais metais susirūpinimas atslūgo, kuomet stipri liūtis pasipylė virš Voltos upės. 2010 m. pasiektas didžiausias tvenkinio vandens lygis, siekęs 84,45 m. Dėl to keletą savaičių teko priverstinai laikyti užtvankos šliuzus atidarytus, kas apačioje upės pasroviui sukėlė potvynius.

Charakteristikos 
Tai iš grunto supilta užtvanka. Jos ilgis yra 660 m, aukštis – 114 m. Pagrindo plotis siekia 366 m. Visos konstrukcijos tūris 7 900 000 m³. Užtvankos sudaryto Voltos tvenkinio tūris – 148 km³, o plotas – 8502 km². Tvenkinio ilgis 400 km². Didžiausias gylis yra 84,73 m, mažiausias – 73,15 m. Rytinėje užtvankos pusėje yra du gretutiniai slenksčiai, gebantys išpumpuoti apytiksliai 34 000 m³/s vandens. Kiekvienas iš slenksčių turi 11,5 m pločio ir 13,7 m aukščio plieninius šliuzus. Užtvankos hidroelektrinė turi šešias 170 MW galios Frensio turbinas, iš kurių kiekviena aprūpinama vandeniu 112–116 m ilgio ir 7,2 m skersmens šliuzo uždoriais, turinčiais 68,8 m hidraulinę galvutę.

Poveikis 
Akosombo užtvanka šalies ekonomikai atsiliepė tiek teigiamai, tiek neigiamai. Iš pradžių tai davė naudos vietos pramonei ir ūkinei veiklai, taip pat turizmui. Radosi susisiekimas tvenkiniu, išaugo žvejybos mastai, palei krantus iškasta naujų dirbamųjų laukų. Visgi dabartinė elektrinės infrastruktūra yra nepajėgi aprūpinti didėjančios elektros energijos paklausos, kas vietose pasireiškia elektros energijos dingimu, energijos tiekimo sustabdymais.

Mažėja žemės ūkio produktyvumas palei upės intakus. Plotai aplink Voltos tvenkinį nėra tokie derlingi kaip užtvindyta žemė po tvenkiniu. Dėl nuolatinių potvynių nebuvimo dirvožemiai praranda derlingumą ir maistingąsias medžiagas. Intensyvėjanti komercinė žemdirbystė pasireiškia trąšų nutekėjimu į upės vandenis, kas, kartu su nuotekomis iš fermų, savo ruožtu kelia užterštumą, upės vandens eutrofikaciją. Dėl to plinta skurdas, įvairių parazitų pernešamos ligos, kaip kad šistosomozė, onchocerkiazė, maliarija. Taip pat daugėja susirgimo ŽIV atvejų. Dėl skurdo ir blogų vietos gyvenimo sąlygų išaugo žmonių migracija.

Tvenkinio įrengimas sukėlė padidėjusį seismingumą. Ties upės delta pastebėtas upės žiočių slinkimas rytų kryptimi, kas savo ruožtu atsiliepia upės krantų erozija. Šie pokyčiai upės hidrologijoje sukėlė tokias mikroklimato permainas kaip sumažėjęs lietingumas, padidėjusi mėnesinė oro temperatūra. Visi šie didesnio masto aplinkos poveikiai ir toliau didins problemas, susijusias su vietos ūkinės veiklos žlugdymu ir blogomis žmonių gyvenimo sąlygomis.

Šaltiniai

Literatūra 
 Fobil, J.N., D.K. Attaquayefio, and Volta Basin Research Project [VBRP]. 2003. Remediation of the environmental impacts of the Akosombo and Kpong dams . HORIZON Solutions Site: Public Health. Yale University Department of Biology: HORIZON International.
 Gyau-Boakye, P. 2001. Environmental impacts of the akosombo dam and effects of climate change on the lake levels. Environment, Development and Sustainability 3(1): 17-29.
 Suave, N., A. Dzokoto, B. Opare et al.  2002. The price of development: HIV infection in a semiurban community of Ghana.  Journal of Acquired Immune Deficiency Syndrome [JAIDS] 20(4): 402-408.
 Van De Giesen, N., M. Andreini, A. Van Edig and P. Vlek.  2001.  Competition for water resources of the Volta basin.  Regional Management of Water Resources.  IAHS Publ. no. 268: 199-205.
 Zakhary, K. 1997. Factors affecting the prevalence of schistosomiasis in the Volta region of Ghana . McGill Journal of Medicine 3: 93-101.

Nuorodos 

 Akosombo užtvankos istorija (anglų k.)

Užtvankos
Ganos geografija