Varšuvos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

Varšuvos Švenčiausios Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia () – Romos katalikų bažnyčia Lenkijos sostinėje Varšuvoje. Iškilusi centrinėje Krakowskie Przedmieście () gatvėje Nr. 62, Varšuvos arkivyskupijos „Caritas“ organizacijos centre. Šis Centras yra vadinamas  (), kartais tuo vardu yra pavadinama ir pati katalikų šventovė. Ši paminklosauginė rektorinė bažnyčia priklauso Šv. Jono Krikštytojo parapijai, Šv. Mišios joje aukojamos lenkų, lietuvių ir armėnų kalbomis; be to, šventovės patalpomis naudojasi anglikonų tikintieji. Lietuviškos pamaldos vyksta sekmadieniais, kas dvi savaitės, o taip pat valstybinių švenčių progomis.

Istorija 
Vietoje švedų sugriautų Kazanovskių šeimos rūmų 1663 m. iškilo basųjų karmeličių vienuolyno koplyčia, nuo 1818 m. ją globojo šaritės. Nors pastatas Antrojo pasaulinio karo metu ir nukentėjo, bet po sudegusio stogo konstrukcijomis buvę skliautai, taip pat altorius ir įranga išliko. Pokaryje prasidėjo atstatymo darbai, tad 1949 m. bažnyčia jau galėjo priimti tikinčiuosius.

Miesto valdžios nurodymu 1955 m. bažnyčia turėjo būti nugriauta, bet dėl parapijiečių protestų šis įsakas buvo atšauktas. 1979 m. joje tarnavo žinomas Solidarumo kapelionas Jerzy Popiełuszko. Nuo XX a. pab. bažnyčioje organizuojamos pamaldos įvairiomis kalbomis, 2009 m. joje įkurta armėnų katalikų parapija (aptarnauja kunigas Artūras Avdalianas).

Architektūra 
Dabartinis interjero vaizdas – tai arch. Antonio Corazzi vykdytos pertvarkos iš barokinio stiliaus į klasicizmą rezultatas. Visgi  barokinė išorė išliko, dabar itin gerai matoma nuo Vyslos pusės. Vidaus vienanavės patalpos gilumoje iškilęs unikalus barokinis altorius su besikeičiančiais paveikslais, matyt, karmeličių perkeltas iš kitos bažnyčios. Navos pakraščius juosia balkonas su puošniomis grotelėmis. Leopoldo Hartmano 1908 m. gaminti vargonai. Šalia altoriaus dvejos durys su akmeniniais XVII a. apvadais.

Bažnyčios požemiuose įrengta kripta, joje palaidota virš šimto asmenų. Į šias patalpas patekti negalima, paskutinį kartą jose lankytasi XIX a., apie ką byloja užrašas ant sienos.

Išnašos

Šaltiniai 
 Res Sacra Miser bažnyčios internetinė svetainė (pl)
 Šventovė Varšuvos „Caritas“ puslapyje (pl)

Varšuvos bažnyčios