Rauginti kopūstai

Rauginti kopūstai () – plonai pjaustyti kopūstai, išrūgę fermentavimo būdu, veikiant pieno rūgimo bakterijoms. Tai vienas iš Vokietijos nacionalinių valgių, taip pat plačiai paplitęs Vidurio ir Rytų Europoje, Nyderlanduose, Suomijoje.

Rauginimui ruošiami kopūstai smulkiai supjaustomi, į juos įmaišoma tarkuotų morkų, taip pat neretai spanguolių, pjaustytų obuolių, kmynų sėklų, viskas pasūdoma. Vokietijoje į raugintus kopūstus neretai dedama kadagių uogių Viskas sudedama į indą ir sumušuma, kad išsiskirtų sultys. Savaime išsiskyrusios rūgimo bakterijos užkonservuoja gaminį. Vėliau kopūstai sudedami į stiklainius ar kitas sandarias talpas ir gali būti laikomi vėsioje temperatūroje keletą mėnesių.

Rauginti kopūstai valgomi šalti kaip užkanda prie įvairių šiltų valgių, Rytų Europoje jais įdaromos bandelės, virtiniai, iš jų verdama kopūstų sriuba, bigosas. Pakepti rauginti kopūstai, paprastai drauge su virtomis bulvėmis, patiekiami prie dešrelių ir sardelių, maltinių (ypač populiaru Vokietijoje). Pensilvanijoje populiaru valgyti raugintus kopūstus su spirgais, Merilande – su Padėkos dienos keptu kalakutu. JAV raugintų kopūstų taip pat dedama ant dešrainių, sumuštinių.

Raugintuose kopūstuose gausu vitaminų C ir K, kurie dėl fermentacijos procesų įsisavinami lengviau, nei iš šviežių kopūstų. Termiškai neapdorotuose raugintuose kopūstuose yra gyvų pieno rūgimo bakterijų ir kitų, fermentavimo ir virškinimo procesą lengvinančių mikroorganizmų.

Šaltiniai 

Rytų Europos virtuvė
Vokietijos kultūra