Beata (sala)

Beatos sala () – nedidelė sala Karibų jūroje, 7 km į pietvakarius nuo Beatos kyšulio, piečiausio Haičio salos taško. Maždaug 12 km į pietvakarius išsidėsčiusi mažesnė Alto Velo sala. Beatos sala priklauso Dominikos Respublikai, Pedernaleso provincijai. Sala yra beveik trikampio formos, jos reljefas ganėtinai lygus. Plotas siekia 27 km². Sala patenka į Charagvos nacionalinio parko teritoriją.

Istorija 
Salą 1494 m., antrosios Kristupo Kolumbo kelionės metu, atrado europiečiai. Tuomet ji buvo apgyvendinta vietinių tainų. Archeologai rado tainų gyvenvietės griuvėsių. Manoma, kad vietiniai dažnai maitindavosi Strombus gigas moliuskais, kadangi rasta keletas didelių jų kriauklių krūvų.

Kolonijiniais laikais ispanai saloje laikė galvijus (kurie ganėsi iki vėlyvojo XIX a.), kad galėtų maistu aprūpinti savo laivų, plaukusių į žemyną, įgulas. Dėl strateginės salos vietos ir aprūpinimo maistu paskirties ji regėjo keletą susigrūmimų, kuriuose ispanų laivai buvo užpulti piratų ir kaperių, įsikūrusių Tortugos saloje.

XIX a. 8-ajame dešimtmetyje valdžios koncesija suteikė privatiems verslininkais išgauti druskos klodus šiaurinėje salos pakrantėje, iš kurios druska buvo kasama iki XX a. 7-ojo dešimtmečio.

Geografija 
Salos kraštovaizdis įvairus, šiaurinėje pakrantėje auga mangrovės, vakarinėje dalyje driekiasi smėlėti paplūdimiai ir užutėkiai. Didžiąją salos dalį dengia įvairių rūšių drėgmės stokojančių pusiau lapus metančių medžių miškai ant kalkakmenio substratų. Geologiniu požiūriu, salą sudaro kalkakmenio uolienos, kurių erozijos paveiktas paviršius vietomis labai dantytas. Taip pat yra smegduobių ir senotų. Sala negyvenama, bet joje kartais trumpam apsistoja žvejai.

Fauna 
Saloje sutinkama keletas sausumos paukščių rūšių, kaip kad Microligea palustris ir Columba leucocephala, ropliai, kaip, pvz., Rhinoceros iguana ir Alsophis anomalus. Daugybė pakrantės paukščių rūšių, tiek migruojantys, tiek ir vietiniai lankosi saloje.

Šiaurės Amerikos salos
Dominikos Respublikos geografija