Arabinozė

Arabinozė () – viena iš aldopentozių, t. y., monosacharidas, turintis 5 anglies atomus ir aldehidinę grupę (CHO). Tai bespalviai prizmiški ar adatiški kristalai. 

Dėl biosintezės ypatumų daugelis gamtinių monosacharidų yra "D" formos, t. y., struktūriškai analogiški D-gliceraldehidui.  Tačiau gamtoje L-arabinozė faktiškai yra gerokai dažnesnė nei D-arabinozė. Gamtoje ji aptinkama kaip kai kurių biopolimerų (hemiceliuliozė ir pektinas) komponentas. L-arabinozės operonas yra labai svarbus operonas molekulinės biologijos ir bioinžinerijos tyrimuose.

Klasikinis arabinozės organinės sintezės iš gliukozės būdas yra Wohl degradation.

{| class="wikitable" 
|- style="background-color:#FFDEAD;"
! colspan="2" | D-arabinozė
|- 
| align="center" | α-D-arabinofuranozė
| align="center" | β-D-arabinofuranozė
|- 
| align="center" | α-D-Arabinopiranozė
| align="center" | β-D-Arabinopiranozė
|}

Etimologija
Arabinozė buvo pavadinta pasinaudojus gumiarabiko pavadinimu, nes iš šios medžiagos buvo pirmą kartą išskirta.

Panaudojimas
Arabinozė naudojama mitybos terpėse, skirtose kai kurioms bakterijoms auginti.

Nuorodos

Monosacharidai