Kauno apskritis (1795–1915)

Kauno apskritis () – Rusijos imperijos laikų administracinis-teritorinis vienetas, Kauno gubernijos (prieš tai – Lietuvos gubernijos) dalis. Administracinis centras – Kaunas.

Istorija 

Kauno apskritis sudaryta 1795 m. ATR teritoriją užėmus Rusijai. Į šią apkritį buvo įjungti LDK Kauno pavieto likučiai (į šiaurę nuo Nemuno buvęs Kauno miestas ir jo apylinkės) ir LDK Žemaičių seniūnijos (Raseinių reparticijos) pietrytinė dalis.

1915 m. I pasaulinio karo metu kraštą okupavusi Vokietijos imperija Kauno apskritį suskaldė į Kauno, Kėdainių ir Raseinių apskritis. 1918 m. Lietuvai paskelbus nepriklausomybę, šios trys apskritys tapo Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais.

|-
| ~1890 || || || ||
 22 miesteliai: Apytalaukis, Ariogala, Babtai, Betygala, Čekiškė, Dotnuva, Grinkiškis, Jonava, Josvainiai, Karmėlava, Kėdainiai, Krakės, Labūnava, Raudondvaris, Rumšiškės, Seredžius, Skaruliai, Surviliškis, Vandžiogala, Veliuona, Vilkija, Žeimiai
|-
| 1897 || 3800 || 227 431 || ||
 1 miestas: Kaunas
 miesteliai: Ariogala, Dotnuva, Jonava, Kėdainiai, Krakės, Seredžius, Surviliškis, Vilkija
|-
| 1914 || 4029 || 301 800 || ||
|}

Administracinis suskirstymas 

Apskritis apėmė šiaurinę dabartinio Kauno rajono dalį, didžiąją dalį Jonavos, Kėdainių, Jurbarko rajonų, Kaišiadorių, Raseinių, Radviliškio rajonų pakraščius. 1913 m. apskrityje buvo 16 valsčių:
 Aleksandravo valsčius (centras – Užusaliai, tuometinė Aleksandrovskaja Sloboda)
 Betygalos valsčius (Betygala)
 Babtų valsčius (Babtai)
 Veliuonos valsčius (Veliuona)
 Vilkijos valsčius (Vilkija)
 Žeimių valsčius (Žeimiai)
 Kėdainių valsčius (Kėdainiai)
 Krasnoselskajos (Raudondvario) valsčius (Šiaudinė)
 Krakių valsčius (Krakės)
 Raudonės valsčius (Raudonė)
 Rumšiškių valsčius (Rumšiškės)
 Seredžiaus valsčius (Seredžius)
 Surviliškio valsčius (Surviliškis)
 Ariogalos valsčius (Ariogala)
 Jonavos valsčius (Jonava)
 Josvainių valsčius (Josvainiai)

Gyventojai 

1897 m. surašymo duomenimis apskrityje gyveno 227,4 tūkst. gyventojų, iš kurių 41,4 % laikė save lietuviais, 23,2 % – lenkais, 19,8 % – žydais, 11,6 % – rusais, 2,3 % – vokiečiais.

Šaltiniai 

Kauno gubernijos apskritys
1795