Padegaliai

Padegaliai – buvęs kaimas pietinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 5 km į pietryčius nuo Kretingos, Petreikiuose (Žalgirio seniūnija), Degalo aukštupyje.

Etimologija 

Vietovardis kilęs iš upėvardžio. Juo vadinta prie Degalo upelio įsikūrusi valstiečių gyvenvietė. 

Rašytiniuose šaltiniuose kaimo vardas rašomas: , .

Geografija 

Kaimas plytėjo pajūrio žemumoje, dabartinio Petreikių kaimo žemių šiaurinėje – šiaurės rytinėje dalyje, Degalo aukštupyje. Iš šiaurės ir rytų pusių jį supo Žalgirio miškas. Vakaruose kaimas ribojosi su Bliūdsukių, šiaurės vakaruose – su Žygų ganyklomis, pietvakariuose – su Petreikiais, pro kuriuos ėjo vienintelis kelias, jungęs Padegalius su keliu . Kaimo pietrytiniame pakraštyje prasidėjo Degalo upelio ištakos.

Istorija 

Padegalių užusienis () pirmąkart paminėtas 1771 m. Kretingos grafystės inventoriuje. Tai buvo vienkieminė naujakurių gyvenvietė, įsikūrusi plėšininėse Kretingos dvaro Bliūdsukių laukininkijos žemėse, pasienyje su Kartenos grafystės valdomis. 

1771 m. kaimui priklausė 87 margai (61,77 ha) žemės, iš kurios 65 margai (46,15 ha) buvo dirbami, o 22 margus (15,62 ha) užėmė šienaujamos pievos, naudotos ir kaimo galvijams ganyti. Žemę iš Kretingos dvaro nuomojo 5 prievolininkai: Jonas Žvirblis, Mykolas Kubilius, Jonas Kubilius, Mykolas Kumštytis ir Motiejus Drungilas. Kaimo gyventojai buvo katalikai ir priklausė Kretingos parapijai. 

1846 m. buvo 4 dūmai, o 1849 m. Padegaliai (Padagahlen) pažymėti vokiečių išleistame Prūsijos Lietuvos žemėlapyje. 

Panaikinus baudžiavą ir vykdant valstiečių žemės reformą, Padegaliai XIX a. 7 deš. buvo prijungti prie Petreikių kaimo ir oficialiuose Kretingos valsčiaus gyvenamųjų vietovių sąrašuose daugiau nebeminimi.

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be gyventojų skaičiaus lentelės
Panaikintos Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės