Bavarijos kurfiurstystė

Bavarijos kurfiurstystė, arba Bavarijos elektoratas () – Šventosios Romos imperijos kurfiurstystė Bavarijoje, gyvavusi nuo 1623, kai Bavarijos kunigaikštystei suteiktas kurfiurstystės titulas, iki 1806 m., kai ją pakeitė Bavarijos karalystė, tais pačiais metais išstojusi iš imperijos. Sostinė – Miunchenas.

Istorija 
Bavarijos kunigaikštystę valdžiusi Vitelsbachų dinastija pagal 1356 m. Aukso bulę () taip pat valdė Pfalco kurfiurstystę – vieną iš septynių Šventosios Romos imperijos imperatoriaus rinkėjų. Rinkimo teisės neturėję Bavarijos Vitelsbachai jos siekė nuo pat kurfiurstystės pripažinimo Pfalco giminės linijai.

Kurfiurstystės sukūrimas 

Trisdešimties metų karo metu 1621 m. Pfalco kurfiurstystės pfalcgrafui ir elektoriui Frydrichui V paskelbta imperatoriškoji nemalonė () – viso turto ir teisių panaikinimas – dėl dalyvavimo čekų sukilime (1618–1620). Kurfiursto titulas ir Veideno, Parkšteino bei Peilšteino amtai (valsčiai) perleisti Bavarijos kunigaikščiui Maksimilianui I. Bavarijos kunigaikštystė tapo kurfiurstyste. Imperatorius Ferdinandas II Maksimilianui 1628 m. taip pat pardavė Aukštutinio Pfalco teritoriją. Karą užbaigusi Vestfalijos taika (1648 m.) patvirtino Maksimiliano gautą titulą, teises ir valdas.

Karalystės titulo suteikimas 

Presburgo, arba Bratislavos, taika (1805 m. gruodžio 26 m.) Bavarijai pripažintas karalystės titulas. 1806 m. sausio 1 d. kurfiurstas Maksimilianas IV Juozapas pasiskelbė Bavarijos karaliumi Maksimilianu I Juozapu, o liepos 12 d. Bavarija prisijungė prie Reino konfederacijos. Tų pačių metų rugpjūčio 6 d. Pranciškui II atisakius Šventosios Romos imperijos sosto ir jos narius atleidus nuo visų priesaikų bei įsipareigojimų imperija panaikinta.

Galerija

Išnašos 

Buvusios monarchijos Europoje
Vokietijos istorinės valstybės
Bavarijos istorija