Stanislovas Chomentovskis

Stanislovas Chomentovskis (, 1673 m. gruodžio 13 d. – 1728 m. rugpjūčio 31 d.) – ATR valstybinis ir karinis veikėjas, Karūnos lauko etmonas nuo 1726 m., Mazovijos vaivada nuo 1706 m., 1725 m. tapo Karūnos dvaro maršalka.

Biografija 
Lenkijos bajorų Chomentiovskių giminės atstovas, herbo „Lis“ savininkas. Braclavo vaivados Martyno Chomentovskio ir Anos Veržbovskos sūnus.

Nuo 1696 m. Radomo seniūnas, nuo 1706 m. – Zvoleno, nuo 1708 m. – Drohobyčiaus ir Zlotorijsko. Vienas iš ištikimų Augusto Stipriojo šalininkų. Vienas iš Šiaurės karo su švedais didvyrių. 1704 m. gegužę dalyvavo Sadomiro konfederacijoje.

1712 m. buvo paskirtas ATR ypatinguoju pasiuntiniu į Osmanų imperiją, 1713 m. vedė derybas dėl Karolio XII išsiuntimo iš šalies. Už tą paslaugą grįžęs iš Turkijos gavo apdovanojimą – 25 tūkstančius talerių. Derybos tęsėsi nuo 1713 m. iki 1714 m. balandžio 22 d. Derybose lenkams padėjo Rusijos diplomatas Petras Šafirovas, Austrijos rezidentas Francas Anselmas Fleišmanas ir prancūzų pasiuntinys markizas Pjeras Piušo Dezaljeras, taip pat Krymo chanas Kaplanas Girėjus, papirktas Lenkijos pasiuntinio Petro Lamaro.

1714 m. balandžio 22 d. buvo pasirašyta sutartis tarp ATR ir Turkijos. Turkai atsisakė ketinimų peržiūrėti 1699 m. Karlovicų sutartį, o lenkai sutiko laikytis Rusijos–Turkijos 1711 m. Adrianopolio susitarimų nuostatų, rusų kariai turėjo būti išvesti iš Lenkijos žemių, o Karolis XII galėjo grįžti į tėvynę per Lenkijos žemes.

Literatūra 
 Historia Dyplomacji Polskiej, tom II 1572–1795 pod red. Zbigniewa Wójcika, PWN Warszawa 1982, s. 365–366, 372.
 Arkuszewski A. «Kazimiera z Leszczyńskich Romanowa Cichowska 6.II.1828 – 11.V.1885», Warszawa, 1989 r.

|-

Lenkijos bajorai
Karūnos lauko etmonai
Mazovijos vaivados
Karūnos dvaro maršalkos
Radomo seniūnai
Drohobyčo seniūnai