Alytaus mokytojų seminarija

Alytaus mokytojų seminarija – mokytojų seminarija, specialioji vidurinė mokykla, veikusi Alytuje 1941–1957 m., rengusi pradinių mokyklų mokytojus. Seminarija karo ir pokario metais parengė virš 800 pradžios mokyklos mokytojų, kurie papildė po tremčių išretėjusias Pietų Lietuvos mokytojų gretas. Nemažai šios įstaigos mokytojų tapo laisvės kovotojais ir kankiniais.

Alytaus mokytojų seminarija buvo viena iš vėliausiai įkurtų ir ilgiausiai išlaikė tokį pavadinimą - tik 1952 m. pervadinta Alytaus pedagogine mokykla.

Istorija 

Švietimo įstaigos įkūrėjas ir pirmasis direktorius buvo Juozas Mičiulis, mokytojų rengimo patirties įgijęs Panevėžio, Tauragės, Marijampolės ir Trakų mokytojų seminarijose.  Jis redagavo leidinį „Ateitis”, publikavo straipsnius „Lietuvos mokykloje”, parašė vadovėlį seminaristams „Pedagogika ir didaktika” (1927). Jį pakeitė kiti žinomi švietėjai - Kazys Klimavičius ir Stasys Totorius. Direktorių pavaduotojais dirbo Konstantinas Bajerčius, Juozas Vidūnas, Ona Plikynaitė bei kiti.

Seminarija per savo gyvavimo laiką neturėjo nuosavo pastato, buvo įsikūrusi keliose vietose. Pirmiausia – pastate netoli Šv. Angelų Sargų bažnyčios. Statant Dainavos gastronomą šį pastatą nugriovė. Kai mokinių padaugėjo, seminarijai buvo skirta dalis pradžios mokyklos patalpų (dab. Senamiesčio pradinė mokykla, Birutės g. 26). Vėliau įsikūrė dab. Adolfo Ramanausko-Vanago gimnazijoje,  Birutės g. 2. 

1941 m. spalio 16 d. įvyko pirmasis pedagogų tarybos posėdis, kuriame buvo nutarta mokslo metus pradėti spalio 21 d. Pirmuosius mokslo metus pradėjo 154 mokiniai (57 berniukai, 97 mergaitės). Daugiausia buvo iš Alytaus gimnazijos, atvyko iš Trakų seminarijos (ji buvo uždaryta) ir aplinkinių kaimų. 1943 m. pavasarį buvo uždaryta Marijampolės mokytojų seminarija. Iš jos į Alytų atvyko 22 moksleiviai (5 vaikinai ir 17 merginų). 1943 m. Alytaus mokytojų seminariją baigė 53 būsimieji pedagogai. Moksleivių vis daugėjo iki 1949 m. – tais metais buvo 9 kursai, kuriuose mokėsi 362 moksleiviai (107 berniukai ir 255 mergaitės). Berniukų labai sumažėjo, nes daugelis įsitraukė į partizaninę kovą arba, vengdami kariuomenės, įsidarbino, nebaigę seminarijos. Paskutiniaisiais šios švietimo įstaigos metais mokėsi 71 moksleivis (12 berniukų ir 59 mergaitės). Iš viso seminariją baigė penkiolika laidų – 837 pedagogai.

Direktoriai 

 Juozas Mičiulis 
 Kazys Klimavičius
 Stasys Totorius

Žymūs pedagogai 

 Konstantinas Bajerčius, pedagogas, rezistentas
 Adolfas Ramanauskas-Vanagas, žurnalistas, partizanų vadas
 Regina Žepkaitė, pedagogė, istorikė

Žymūs auklėtiniai 

 Vincas Auryla, pedagogas, vadovėlių autorius
 Kajetonas Julius Čeginskas, išeivijos veikėjas, sociologijos daktaras
 Juozas Šibaila, rezistentas
 Aldona Sabaitytė-Vilutienė, Lietuvos partizanų ryšininkė, kraštotyrininkė, visuomenės veikėja

Nuorodos 

 Žvilgsnis į Alytaus mokytojų seminariją
 Alytaus mo­ky­to­jų se­mi­na­ri­ja - ne­at­ski­ria­ma mies­to is­to­ri­jos ir kul­tū­ros da­lis
 Alytaus mokytojų seminarijos 70-mečio jubiliejus
Mokytojų seminarijos
Buvusios Alytaus miesto savivaldybės mokyklos