Remso-Muro apskritis

Remso-Muro apskritis () – administracinis teritorinis vienetas Vokietijoje, Badeno-Viurtenbergo žemėje. Administracinis centras – Vaiblingenas. Sudaryta 1973 m. iš buvusios Vaiblingeno apskrities, didesnės buvusios Baknano apskrities dalies, taip pat mažesnės Švabijos Gmiundo apskrities dalies. Apskritis pavadinta pagal šalia tekančias upes – Remsą ir Murą. Plotas – 858,14 km².

Remso-Muro apskritis priklauso Štutgarto regionui, Štutgarto apygardai.

Geografija 
Remso-Muro apskritis pietvakariuose ribojasi su Badeno-Viurtenbergo žemės sostine Štutgartu, taip pat Liudvigsburgo, Heilbrono, Švabijos Halio, Ostalbkraiso, Giopingeno ir Eslingeno apskritimis.

Centrinę ir vakarinę apskrities dalį dengia Švabijos-Frankonijos miško gamtinis regionas, kuriam priklauso apskrities teritorijoje esantys Velcheimo ir Murharto miškai, pietinė dalis Mainharto miškų bei Lėvenšteino kalvos. Miškų plotus pertraukia Muro, Vyslaufo, Lauterio ir Buchenbacho upių slėniai. Tarp Muro, Remso ir Vyslaufo slėnių iškilusios Bergleno kalvos. Vakaruose apskritis siekia Nekaro slėnį. Apskrities pietinėje dalyje teka Remsas, už jo stūkso Šurvaldo kalvos.

Daugiausia apskrities gyventojų susitelkę apskrities vakarinėje dalyje ir Remso slėnyje. Iš viso yra 510 gyvenviečių (miestų, kaimų, kaimelių, vienkiemių ir sodybų).

Istorija 
Remso-Muro apskritis sudaryta per 1973 m. Badeno-Viurtenbergo žemės teritorinę administracinę reformą. Tada senoji Vaiblingeno apskritis buvo sujungta su didesne senosios Baknano apskrities dalimi ir naujasis darinys pavadintas Remso-Muro apskritimi. Vėliau buvo prijungtas ir Švabijos Gmiundui priklausantis Alfdorfas.

1977 m. sausio 1 d. apsikeista nedidelėmis teritorijomis su Ostalbo apskritimi.

Pasibaigus teritorinei administracinei reformai, Remso-Muro apskritį sudarė 31 gyvenvietė, 8 miestai, iš jų 6 turi regiono didžiojo miesto (Große Kreisstadt ) statusą (Baknanas, Felbachas, Šorndorfas, Vaiblingenas, Vainštadas ir Vinendenas). Iš jų didžiausias miestas yra Vaiblingenas, mažiausia gyvenvietė Špygelbergas.

Gyventojai 
Žemiau pateikti Remso-Muro apskrities gyventojų surašymo duomenys, kurie buvo oficialiai pateikti Badeno-Viurtenbergo statistikos departamento.

Savivalda 
Apskritį valdo taryba (Kreistag) ir apskrities viršininkas (Landrat). Apskrities taryba yra renkama gyventojų penkeriems metams. Apskrities viršininką išrenka taryba aštuonerių metų kadencijai. Viršininkas atstovauja apskričiai ir ją reprezentuoja, taip pat ir pirmininkauja taryboje. Jis vadovauja apskrities biurui ir yra oficialus apskrities pareigūnas, atsakingas už tarybos ir komitetų posėdžių rengimą, vadovavimą jiems ir priimtų sprendimų vykdymą.

Apskrities vadovai 

Baknano vadovai 1945–1972 m.:
 1945: Josef Schäfer (laikinas)
 1945–1946: Friedrich Tränkle (laikinas)
 1946–1960: Karl Limbeck
 1960–1972: Wilhelm Schippert

Vaiblingeno vadovai 1945–1972 m.:
 1945–1946: Anton Schmidt
 1947–1948: Fritzmartin Ascher
 1948–1950: Karl Georg Pfleiderer, DVP
 1950–1973: Werner Bertheau, nepartinis

Remso-Muro vadovai nuo 1973 m.:
 1973–2002: Horst Lässing, CDU
 2002–2015: Johannes Fuchs, FDP
 Nuo 2015: Richard Sigel, nepartinis

Herbas 

Apskrities herbe pavaizduotas elnio ragas simbolizuoja Viurtembergų giminę, valdžiusią dabartinės apskrities didžiąją dalį nuo XIV a. Abi bangos simbolizuoja Remso ir Muro upes, nuo kurių kilo apskrities pavadinimas.

Partnerystė 
Remso-Muro apskritis bendradarbiauja su Meiseno apskritimi Saksonijoje (nuo 1990 m.), su Baranijos komitetu Vengrijoje (nuo 1991 m.), su Dmitrovo miestu ir jo rajonu Rusijoje (nuo 1991 m.) ir su Pietų Hemptono miestu Didžiojoje Britanijoje (nuo 1991 m.).

Ekonomika ir infrastruktūra 
Be „Ericsson“ ir „Tesat-Spacecom“ įmonių, dar yra dvi aukštųjų technologijų įmonės Baknane. Grandininių pjūklų ir mažos galios prietaisų gamintojo „Stihl AG & Co. KG“ pagrindinė būstinė įsikūrusi Vaiblingene-Noištate. „Robert Bosch GmbH“ turi dvi plastiko ir pakavimo gamyklas Vaiblingene, taip pat vieną Murhardte. Vinende yra valymo įrangos gamintojas „Kärcher“. Amerikietiškų automobilių dalių įmonė „TRW Automotive“ įkūrė savo oro pagalvių ir saugos diržų technologinį centrą Alfdorfe.

Transportas

Kelių transportas 
Apskrityje nėra nei vieno greitkelio, o planų tiesti Odenvaldo-Nekaro-Albo (A 45) ir 85 greitkelius atsisakyta. 81 greitkelis Štutgartas–Viurcburgas vakarinėje apskrities dalyje kerta tik keletą kilometrų apskrities teritorijos. Mundelshaimo sankryžoje nuo jo atsišakoja šalikelis L 1115 į Baknaną.

Svarbiausi apskrities keliai yra keturių juostų Vaiblingeno-Aleno plentas (B 29) ir Štutgarto–Švabijos Halio plentas (B 14), kuris išsiplečia iki keturių juostų prie Nelmersbacho. Planuojama plentą pratęsti iki Baknano.

Geležinkelių transportas 

Per apskritį driekiasi Štutgarto geležinkelio tinklas. Linija S2 nutiesta nuo Filderštato, kerta apskritį ties Felbachu, Vaiblingenu ir Šorndorfu. Tai dviejų eismo juostų, elektrifikuota linija, jungianti Štutgartą ir Aleną. Šia linija reguliariai kursuoja tarpmiestiniai traukiniai Karlsrūjė-Niurnbergas. Nuo Šorndorfo atsišakoja linija į Rudersbergą, kuria kursuoja Viurtembergo geležinkelių bendrovės (WEG) dyzeliniai traukiniai.

Šiltuoju metų laiku atidaromas reguliarus eismas turistiniu Švabijos Miško geležinkeliu. Dažniausiai juo važinėja garvežiai iš Rudersbergo iki Velchaimo.

Apskritį kerta S3 traukinio linija, einanti iš oro uosto per Štutgartą į Baknaną ir toliau iki Švabijos Halio. Linija elektrifikuota tik XX a. paskutiniame dešimtmetyje ir jungia Štutgartą su Niurnbergu. Iš Baknano atsišakoja S4 linija į Liudvigsburgą.

Felbacho miestą su gretimo Štutgarto centru jungia U1 tramvajaus linija.

Apskrities įstaigos

Mokyklos 
Remso-Muro apskrityje yra kelios profesinės mokyklos: Amatų, Eduardo Broiningerio (prekybos) ir Anos Hag (namų ūkio) mokyklos Baknane, Grafenbergo (amatų) ir Johano Filipo Palmo (prekybos mokykla) mokyklos Šorndorfe, Amatų, Prekybos ir Marijos Merian (namų ūkio) mokyklos Vaiblingene. Taip pat yra specializuotų mokyklų vaikams, turintiems fizinių ar psichinių sutrikimų. Tokios mokyklos yra Felbache-Šmidene, Murhardte, Kerner Štetene (Teodoro Dyrlamo mokykla), Šorndorfe. Vaiblingene, Šorndorfe ir Zulcbache veikia krikščioniška mokykla kalbos negalią turintiems vaikams  Vaiblingene – mokykla vaikams, daug laiko praleidusiems ligoninėse.

Ligoninės 
Pagrindinės apskrities ligoninės veikia Šorndorfe ir Vinendene. Taip pat yra Vinendeno psichiatrijos klinika (visuomeninė institucija), privati Centrinė Vaiblingeno klinika ir speciali klinika gydyti priklausomybes nuo alkoholio ir medikamentų Vilhelmshaime.

2008 m. liepos 14 d. apskrities taryba nutarė perimti trijų iki tol savarankiškai veikusių ligoninių Vaiblingene, Baknane ir Šorndorfe administravimą. Tame pačiame nutarime buvo nuspręsta pastatyti naują apskrities ligoninę Vinendene. Ligoninės statybos kainavo apie 266 milijonus eurų, kiek daugiau nei tikėtasi prieš pradedant statybas. 2014 m. liepą atidarius šią ligoninę Vinendene, buvo uždarytos ligoninės Vaiblingene ir Baknane.

Kitos 
Gamtos paminklų apsauga rūpinasi apskrities biuras, kuris, skirtingai nei kitur Vokietijoje, išlaiko Kraštovaizdžio priežiūros grupę (Landschaftspflegetrupp) su vienu etatiniu darbuotoju ir keturiais savanoriais.

2008 m. rugsėjo 23 d. Remso-Muro apskričiai Federalinė valdžia suteikė „Kultūrinės įvairovės vietos“ (Ort der Vielfalt) titulą.

Miestai ir bendruomenės 
Miestai:

 Baknanas
 Felbachas
 Murhardtas
 Šorndorfas
 Vaiblingenas
 Vainštadas
 Velchaimas
 Vinendenas

Komunos:

 Alfdorfas
 Almersbachas prie Talio
 Altiutė
 Aspachas (prie Baknano)
 Auenvaldas
 Berglenas
 Burgštetenas
 Groserlachas
 Kaizersbachas
 Kernenas Remstalyje
 Kirchbergas prie Muro
 Korbas (Viurtenbergas)
 Loitenbachas (Viurtenbergas)
 Openvaileris
 Pliuderhauzenas
 Remshaldenas
 Rudersbergas
 Švaikhaimas
 Špygelbergas
 Zulcbachas_prie_Muro
 Urbachas (Badenas-Viurtenbergas)
 Vaisachas prie Talio
 Vinterbachas (Remstalis)

Automobilių numeriai 
Nuo 1973 m. sausio 1 d. Remso-Muro apskričiai skirtas skiriamasis ženklas WN, kuris naudotas Vaiblingeno apskrityje nuo 1956 m. sausio 1 d. 

Nuo 2013 m. gruodžio 2 d. apskričiai leista naudoti ir buvusios Baknano apskrities skiriamąjį ženklą BK. Nuo 2007 m. BK ženklą naudoja ir į vakarus nuo Magdeburgo esanti Berdės apskritis Saksonijoje-Anhalte. Kad atskirti abiejų apskričių numerius, kiekvienai apskričiai skirtos tam tikros skaičių ir raidžių kombinacijos.

Literatūra 
 Horst Lässing (Hrsg.) – Der Rems-Murr-Kreis, Konrad Theiss Verlag, Stuttgart 1980, ISBN 3-8062-0243-5.
 Das Land Baden-Württemberg – Amtliche Beschreibung nach Kreisen und Gemeinden (in acht Bänden); Hrsg. von der Landesarchivdirektion Baden-Württemberg; Band III: Regierungsbezirk Stuttgart – Regionalverband Mittlerer Neckar, Stuttgart 1978, ISBN 3-17-004758-2.
 Reinhard Wolf (Hrsg.) – Die Naturschutzgebiete im Regierungsbezirk Stuttgart. Jan Thorbecke Verlag, Stuttgart 2002. ISBN 3-7995-5173-5.

Išnašos

Nuorodos 

 Oficiali svetainė

Vokietijos apskritys