Kvakerių patranka

Kvakerių patranka () – natūralaus dydžio medinis patrankos maketas, naudotas priešui dezinformuoti. Kvakerių patrankos būdavo rąstai, dažniausiai nudažyti juodai. Reikiamose vietose sustatytos kvakerių patrankos sudarydavo stiprių pajėgų vaizdą, todėl priversdavo priešą atidėti puolimą. Naudotos XVIII–XIX a.

Tokie įtaisai pavadinti pagal Religinę draugų bendriją (), dar vadintą Kvakeriais ). Kvakeriai tradiciškai sudaro opoziciją karui ir prievartai.

Pirmasis kvakerių patrankos panaudojimas 
JAV nepriklausomybės karo metu, praėjus beveik metams po konflikto tarp amerikiečių pulkininko Viljamo Vašingtono (William Washington) ir britų vado pulkininko leitenanto Banastro Tarletono (Banastre Tarleton), pulkininkas Vašingtonas 1780 m. spalį pasitraukė į Šiaurės Karoliną. Pulkininko Vašingtono daliniui trūko artilerijos. Gruodžio 4 d. Vašingtono dalinys apsupo lojalistų pulkininką Rowland Rugeley ir jo 125 žmonių kuopą Rugeley sodyboje netoli Camden (P. Karolina). Vašingtono kavaleristai nulipę nuo žirgų apsupo sodybą. Tada, suradę iš sodybos nematomą vietą, iš pušinio rąsto padarė patrankos maketą. Pulkininko Vašingtono kareiviai išstūmė link sodybos, kur buvo įsitvirtinę lojalistai, ir pagrasino apšaudyti. Netrukus Rugeley pajėgos pasidavė neiššovus nė šūvio.

Šaltiniai 

Lauko artilerija