Europos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatas

Europos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatas - tai kasmet vykstančios šachmatų uždavinių ir etiudų sprendimo varžybos, kurias organizuoja  WFCC, ar anksčiau rengė Nuolatinė FIDE šachmatų kompozicijos komisija.

Kartu rengiami, komandiniai ir individualūs čempionatai, o taip pat, kai susidaro pakankamas dalyvių skaičius ir moterų, senjorų (virš 60 m.), ar jaunimo (iki 23 m)  čempionatai. Pagal varžybų rezultatus dalyviai įgyja, ar jiems perskaičiuojami reitingai.

Istorija
Pirmas komandinis Europos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatas įvyko 2005 m. Legnicoje ( Lenkija). Dalyvavo 16 komandų, o individualiai – 75 dalyviai. 

Komandinėse varžybose pirma buvo Suomija (216 balų), antra – Didžioji Britanija (213,5), trečia – Serbija ir Juodkalnija (201,5). 

Individualiai Europos čempionato auksą iškovojo Suomijos atstovas Paulis Perkonoja, sidabrą – Piotras Murdžia  iš Lenkijos, bronzą – Marjanas Kovacevičius iš Serbijos ir Juodkalnijos.

Varžybos
Europos čempionatas organizuojamas su  WFCC pritarimu šalyje, kuri yra FIDE narė.
Europos komandinis čempionatas  vyksta, kai dalyvauja bent 7 šalys. Individualus čempionatas - kai dalyvauja ne mažiau, kaip 30 sprendėjų iš 10 šalių.  Jaunimo (iki 23 m.), moterų, senjorų (virš 60 m.) čempionatai vyksta, kai dalyvauja bent 10 sprendėjų iš 5 šalių.

Dalyviai
Dalyvauja Europos šalys, FIDE narės.   Jos į čempionatą gali siųsti tik vieną komanda. Išimtis daroma varžybas organizuojančiai šaliai, kuri gali sudaryti dvi savo komandas. Be to, šalis, kurios komanda dalyvauja čempionate, gali į individualųjį čempionatą papildomai pasiųsti vieną sprendėją, o iš jaunimo (iki 23 m.), moterų, senjorų (virš 60 m.) tarpo du sprendėjus.  Jame, taip pat, gali dalyvauti ir po vieną  komandiniame čempionate nedalyvaujančių šalių sprendėją.

Komandos susideda iš keturių sprendėjų ir komandos vadovo, kuriuo gali būti ir vienas iš jos narių. Leidžiama dalyvauti ir komandoms turinčioms tik tris sprendėjus.

Čempionato eiga

Varžybos vyksta dvi dienas. Jas sudaro 6 turai. Kiekviename iš jų sprendimui pateikiamos trys kompozicijos, kurios turi būti skirtingų tipų. Per 6 turus spręsti tenka 18-ka šachmatų kompozicijų . Dalyviai  pirmą dieną sprendžia 1-3, antrą – 4-6 turų kompozicijas. Pradedama nuo 1-o turo, toliau seka 2-asis ir t. t. Tarp turų būna bent 15-kos minučių pertrauka. 

 1-as turas – 3 dviejų ėjimų tiesioginio mato uždaviniai. Sprendimui skirta laiko - 20 min.
 2-as turas – 2-3 trijų ėjimų  tiesioginio mato uždaviniai. Sprendimui - 60 min.
 3-ias turas –3 etiudai. Sprendimo laikas 100 min.
 4-as turas – 3 sutarto mato  uždaviniai. Sprendimui - 50 min.
 5-as turas –3 daugelio ėjimų  uždaviniai. Sprendimo laikas 80 min.
 6-as turas –3 atvirkščio mato uždaviniai. Sprendimui - 50 min.

Sprendėjas gali naudotis vienu ar keliais šachmatų komplektais. Neleidžiama naudotis elektroninėmis ir technologinėmis priemonėmis, kurios galėtų padėti išspręsti uždavinius.

Turas
Turo užduotys diagramų forma pateikiamos ant popieriaus lapų, kurie išdalinami kiekvienam dalyviui. Sprendimą dalyviai užrašo ant to paties lapo: šalia užduoties. Jis rašomas sprendimui skirto laiko metu algebrine notacija:
 mato 2 ėjimais uždaviniuose užtenka nurodyti tik pirmąjį ėjimą; 
 mato 3 ėjimais ir mato „n“ ėjimų uždaviniuose – visus baltųjų ir juodųjų ėjimus, išskyrus paskutinius;
 etiuduose sprendimas turi būti pilnas (iki akivaizdžių teorinių lygiųjų ar laimėjimo);
 sutarto mato uždaviniuose sprendimas turi būti pilnas;
 atvirkščio mato uždaviniuose –visus baltųjų ir juodųjų ėjimus, išskyrus matuojantį ėjimą.

Varžybų direktorius kiekviename ture skelbia, kad laiko lieka 10 minučių, tą patį daro, kai  prasideda paskutinė minutė. Paskelbus, kad laikas baigėsi, visi sprendėjai nustoja rašyti ir laukia, kol bus surinkti visų dalyvių sprendimo lapai.

Sprendimų vertinimas
Per varžybas dalyviams pateikiama spręsti visą eilę, skirtingų tipų, šachmatų kompozicijų. Už kiekvienos,  jei išsitenka galvojimui  skirto laiko  ribose,  teisingą sprendimą, priklausomai nuo atsakymo išsamumo, dalyviai gauna tam tikrą balų kiekį. Pasibaigus varžyboms jie sumuojami. Kas surenka daugiausiai balų, tas tampa nugalėtoju. Surinkus po lygiai balų, aukštesnę vietą užima dalyvis, sprendimui sunaudojęs mažiau laiko (min.).

Dalyviui už pilną  kiekvienos užduoties sprendimą skiriami 5 (penki) balai. Nepilnas sprendimas vertinamas mažiau.  Apie pateikto sprendimo išsamumą sprendžia teisėjai, kurie skiria dalyviui balus. Neteisingi ar nepilni variantai, vertinami nuliu balų. Jeigu sprendimų parašyta daugiau negu pagal sąlyga reikalaujama ir bent vienas iš jų yra neteisingas, tai sprendėjas už uždavinį gauna nulį balų. 

Jeigu gynybos variantų nurodoma daugiau nei vienas (ar daugiau nei viena grėsmė) ir bent vienas iš jų yra neteisingas, tai sprendėjas už variantą (grėsmę) gauna nulį balų.

Europos čempionatai  
Europos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionatai ir jų prizininkai.

Lietuvos šachmatininkų pasiekimai 
Europos šachmatų kompozicijų sprendimo komandiniuose čempionatuose Lietuvos rinktinė pradėjo dalyvauti nuo 2005 metų. Pirmasis bandymas nebuvo sėkmingas – 11 vieta.

Vėliau rezultatai buvo geresni: 2014 m. Juodkalnijoje vykusiame 10-me Europos čempionate užimta 5-oji vieta, 2015 m. 6-oji, 2016 m. ir 2017 m.  - 7-oji, 2019 m. - 6-oji ir pagaliau 2022 m. Rygoje vykusiame čempionate Lietuvos rinktinė (Martynas Limontas, Vidmantas Satkus, Dmitrijus Chocenka, Stasys Steponavičius) iškovojo sidabro medalius.

Individualiai sėkmingiausiai šachmatų kompozicijas Europos čempionatuose iš lietuvių sprendė Martynas Limontas, kuris  2014 m. užėmė 4-ąją vietą. , 2015 m. - 7-ąją, 2016 m. vėl 4-ąją,  2017 m. - 5-ąją, 2022 m. - 6-ąją vietą.

Šaltiniai

Išorinės nuorodos 
 Šachmatų kompozicijų sprendimo varžybos
 10-ojo Europos šachmatų kompozicijų sprendimo čempionato Juodkalnijoje individualūs rezultatai
 2015 m. Europos čempionatas Jasuose
 2016 m. Europos čempionatas Atėnuose
 2017 m. Europos čempionatas Rygoje

Šachmatų kompozicijų varžybos

Europos šachmatų čempionatai