Turbina

Turbina – vandens, garo arba dujų srovės sukamasis variklis, verčiantis kinetinę energiją mechaniniu darbu. Turbinos pagamintas mechaninis darbas gali būti panaudotas elektrai gaminti, turbiną integravus į elektros generatorių. Turbiną sudaro bent viena besisukanti dalis, vadinama rotoriumi, kuri yra velenas arba būgnas su primontuotomis mentėmis. Ankstyvųjų turbinų pavyzdžiai – vėjo malūnai ir vandens ratai.

Žodis kilęs iš prancūzų k. turbine, suformuoto iš lotynų k. turbo, o šis – iš senovės graikų k. τύρβη (tyrbē), reiškiančių sūkurį. Termino autorystė priskiriama prancūzų inžinieriui Klodui Burdenui, pavartojusį žodį savo trumpame straipsnyje Des turbines hydrauliques ou machines rotatoires à grande vitess (Hidraulinės turbinos, arba greitai besisukančios mašinos), kurį išsiuntė Karališkajai mokslų akademijai Paryžiuje. Benua Furnėronas, Klodo Burdeno buvęs mokinys, sukonstravo pirmąją praktiškai pritaikomą vandens turbiną.

Turbinų tipai pagal paskirtį gali būti skirstomi:
 Garo turbina
 Dujų turbina, plačiai naudojama orlaiviuose
 Viršgarsinė turbina.
 Priešingai besisukanti turbina.
 Turbina, neturinti statoriaus.
 Keramikinė turbina
 Kanalinis ventiliatorius
 Beašmenė turbina

 Vandens turbina
 Peltono turbina
 Francio turbina
 Kaplano turbina, arba modifikuota Francio turbina
 Turgo turbina, arba modifikuotas Peltono ratas
 Bankio-Mišelio turbina
 Sraigtinė turbina, kurios veikimas pagrįstas III a. pr. m. e. Archimedo išrastam sraigtu
 Vėjo turbina
 Vertikaliosios ašies turbinos
 Horizontaliosios ašies turbinos, plačiausiai naudojamos vėjo jėgainėse
 Gyvsidabrio garų turbina, naudota iki 1950 m., kol buvo išsiaiškinta apie toksišką gyvsidabrio poveikį žmogui

Lietuvoje pirmoji garo turbina įrengta Vilniaus elektrinėje 1912 metais, o jos galia siekė 960 kW. 1959–1960 metais keturios hidraulinės turbinos, kurių kiekvienos galia po 25,2 MW, buvo įrengtos Kauno hidroelektrinėje.

Šaltiniai 

Elektros inžinerija