Kantono sala

Kantono sala () arba Abariringa – koralinis atolas Ramiajame vandenyne, Polinezijoje, priklauso Kiribačio valstybei. Tai didžiausia, toliausiai į šiaurę nutolusi ir vienintelė gyvenama Fenikso salyno sala. Atolas yra maždaug pusiaukelėje tarp Fidžio ir Havajų, 1765 km į vakarus nuo Taravos atolo, 63 km į šiaurę nuo artimiausios salos – negyvenamo Endeberio atolo. Plotas – 9,2 km², lagūnos plotas – 50 km².

Atolo ilgis šiaurės vakarų–pietryčių kryptimi 14,5 km. Atolo žiedo plotis 50–600 m, aukštis – 1,5–7 m. Vakaruose yra lagūną ir vandenyną jungiantis sąsiauris. Atole auga daugiausia žolės, krūmokšniai, kokospalmės. Lagūnoje sutinkamos 153 žuvų rūšys, jūriniai vėžliai, krabai. Svarbios jūrinių paukščių perimvietės. Nuo 2006 m. Kantono sala patenka į Fenikso salų saugomą teritoriją.

2010 m. Kantono saloje gyveno 31 gyventojas. Vienintelė gyvenvietė – Tebaronga. Yra oro uostas (beveik nenaudojamas). Verčiamasi žvejyba ir kokosų auginimu. Sala gana izoliuota – ją retsykiais aplanko žvejybiniai laivai, JAV pakrantės sargyba ar Kiribačio laivai.

Salą 1595 m. pasiekė pirmieji europiečiai – ispanų ekspedicija, vadovaujama Alvaro de Mendanjos. Vėliau atolą tik 1824 m. priplaukė anglų banginių medžioklės laivai Phoenix ir Mary. Pagal pastarojo laivo vardą sala vadinta Merės sala (arba Merės Balkut – pagal savininko žmoną). 1854 m. čia pasirodė kitas medžioklės laivas Canton, kurio vardas ir prigijo salai.

XIX a. vid. į salą pretenzijas pareiškė Didžioji Britanija, o 1937 m. kartu su kitomis Fenikso salomis įjungė į Gilberto ir Eliso koloniją. 1937 m. Kantono saloje pastatyta radijo antena, 1941 m. – pašto skyrius. 1937 m. birželio 8 d., jungtinei mokslininkų grupei stebint Kantono saloje saulės užtemimą, amerikiečiai bandė užimti salą. Ginčai tarp Britanijos ir JAV tęsėsi iki 1939 m., kai buvo įkurtas Kantono ir Enderberio salų kondominiumas ir abi šalys salą valdė bendrai.

II pasaulinio karo metais Kantono saloje amerikiečiai pastatė karinį aerodromą. Sala tapo svarbiu sustojimu lėktuvų kelionėse iš JAV į Australiją ir Naująją Zelandiją bei baze puolant japonų valdomas Gilberto salas. Karo metu prie Kantono salos nuskendo vienas karo laivas ir nukrito pora lėktuvų. Frontui pasislinkus į vakarus, Kantono salą kaip bazę ėmė naudoti katalikų misionieriai.

Nuo 1946 m. bendrovė „Pan American World Airways“ Kantono oro uostą naudojo kaip sustojimo tašką skrydžiuose tarp JAV ir Australijos. Lėktuvų ir keleivių aptarnavimui pastatyta elektrinė, viešbutis, medicinos punktas, kita infrastruktūra. Tačiau palaipsniui vystantis tolimųjų skrydžių technologijoms Kantono oro uosto reikšmė menko, ir 1965 m. čia nusileido paskutinis maršrutinis komercinis lėktuvas. Kantono sala liko kaip avarinio nusileidimo vieta. 1960–1976 m. amerikiečiai saloje tobulino raketų sekimo technologijas. Vėliau sala buvo apleista, o 1979 m. atiteko Kiribačiui. Valstybė čia vėl atidarė paštą, perkėlė žmonių iš tankiai apgyvendintų Gilberto salų. 2007 m. atidaryta seismologinė stotis.

Kiribačio salos