Geminacija

Geminacija, arba dvigubinimas ( 'dvigubinu, dvejinu') – tokių pačių arba artimų (skardusis – duslusis) priebalsių ėjimas iškart vienas po kito, priebalsių ilginimas. Geminacija atsiranda dėl skirtingų priežasčių ir gali turėti skirtingą paskirtį. Geminacija retorikoje – kontaktinis to paties žodžio arba sakinio dalies kartojimas stilistiniais tikslais.

Geminacijos pavyzdžiai

Baltų kalbos
 Priebalsių sankirta dūriniuose
 latv. pamats 'pagrindas, pamatas' + tonis 'priegaidė; tonas' = pamattonis 'pagrindinė priegaidė; pagrindinis tonas'.
 liet. švarus + raštas = švarraštis; paprastai liet. k. sudvigubinti priebalsiai tariant neilginami.
 Morfemų sandūra
 lat. izzust 'pradingti', liet. užželti
 Išskyrus sklandžiuosius, latvių kalboje ilginami tarp dviejų trumpųjų balsių atsidūrę priebalsiai; rašyboje neatspindima.
 visa [vis:a] 'visà'
 upe [up:e] 'upė'
 Istoriškai išnykusios geminatos
 latv. rast 'rasti', liet. rasti < *radtei; plg. liet. rado, latv. rada 'rado' ir bendraties priesaga -t, -ti.

Italų kalba 
 Žodžių skyrimo paskirtis
 coma 'koma' –  comma 'punktas, skirsnis' 
 pala 'kastuvas' – palla 'kamuolys'

Lotynų kalba 
 Asimiliacija
 affero < ad-fero 'atnešu'
 Ekspresinis dvigubinimas
 bucca 'skruostas'

Suomių kalba 
 Formų skyrimo paskirtis
Suomių kalboje geminacija atsiranda dėl šiai kalbai būdingos stipriųjų ir silpnųjų priebalsių laipsnių šaknyje kaitos.
 Linksniavimas
 harakka 'šarka' (vardininkas) – harakan 'šarkos' (kilmininkas)
 Asmenavimas
 antaa 'duoti' – annat 'duodi'

Japonų kalba 
 Žodžių skyrimo paskirtis
 kite 'ateiti' – kitte 'pašto ženklas'

Vokiečių kalba
 Vokiečių kalboje geminatos taip pat kartais susidaro žodžių arba morfemų sandūrose:
 annehmen [ˈan‿ne: mən] 'priimti'
 am Mittag [ˈam‿mɪtɑ:k] 'vidurdienį'
(Sudvigubintų priebalsių rašymas paprastai nerodo geminacijos, šitaip žymimas prieš priebalsį einančio balsio trumpumas:
 beten [ˈbe: ten] 'melstis' – Bett [bet] 'lova'.)

Geminacija retorikoje 
Tas pats dėmuo kartojamas, dvigubinamas be formos pokyčių, jis neatskiriamas kitais dėmenimis. Taip siekiama atkreipti skaitytojo dėmesį, sustiprinti reikšmę arba sukurti norimą skambesį.
 Iš negandingų vakarų 
 Audrų perkūnijų prikrauti 
 Lingavo debesų laivai. 
 Tada graži, graži buvai, 
 Akim tyliųjų ežerų... 
 Lyg eidama linelių rauti.
(S. Nėris „Lietuvai”)

Šaltiniai 

Fonetika
Retorika