Mikalojaus Konstantino Čiurlionio fondas

Mikalojaus Konstantino Čiurlionio fondas – nevyriausybinis labdaros ir paramos fondas, įsteigtas kompozitoriaus Viktoro Paukštelio 1997 m. Vilniuje.

Veikla 
M. K. Čiurlionio fondas vykdo įvairius projektus kultūros, švietimo, meno ir diplomatijos srityse. Fondo veiklos tikslai – iškilaus Lietuvos dailininko, kompozitoriaus, visuomenininko M. K. Čiurlionio kūrybinio palikimo sklaida (M. K. Čiurlionio tapybos darbų albumo leidyba, M. K. Čiurlionio tapybos darbų reprodukcijų spausdinimas ir kt.), idėjų sklaida (menininko menų sintezės idėjos tąsa, kūrybinio simbolizmo perkėlimas į konkrečius renginius ir kt.), kultūriniai mainai, bendradarbiavimas su įvairiomis valstybinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, pasaulinio aukštojo meno sklaida Lietuvoje, žinomų ir nežinomų menininkų pristatymas. M. K. Čiurlionio fondo tikslai įgyvendinami geradarystės, švietėjiškų-kultūrinių projektų, kultūrinės diplomatijos kryptimis.

Svarbiausios fondo vykdomos veiklos programos 
Augame su M. K. Čiurlioniu – projektas, skirtas vaikams pažinti M. K. Čiurlionį. Projektas vykdomas mokyklose, vaikų globos namuose, socializacijos centruose, sutrikusio intelekto ir negalią turinčių vaikų centruose. Šis projektas supažindina su aukštosiomis vertybėmis, skatina vaikų iniciatyvumą, pilietiškumą, kūrybiškumą.

Projekto renginių forma – teatralizuotas spektaklis-koncertas-paroda, apjungiantis M. K. Čiurlionio kūrybos (muzikos, dailės, idėjų) ir biografijos pristatymą. M. K. Čiurlionio kūrybą ir biografinį gyvenimą pristato profesionalūs aktoriai ir muzikantai. Greta meninio M. K. Čiurlionio gyvenimo supažindinimo, šio projekto tikslas yra puoselėti ir kultūrinę bei tautinę visuomenės savimonę. Teatro, muzikos ir dailės menų sintezė yra patraukli forma vaikams ir jaunimui, padenanti suvokti keliamus projekto tikslus. Fondas, bendradarbiaudamas su režisiere Irma Bogdanovičiūte, Gabriele Malinauskaite, Virginija Kochanskyte (kurios vaidinimo metu persikūnija į Sofiją Kymantaitę-Čiurlionienę), pateikia M. K. Čiurlionio gyvenimo istoriją, interpretuojant išlikusius rašytinius šaltinius – M. K. Čiurlionio laiškus. Intarpuose tarp teatrinių momentų skamba muzikiniai kūriniai, kaip dekoracijos, eksponuojamos M. K. Čiurlionio paveikslų fotoreprodukcijos. Dažnai po tokių renginių, pamokų metu, vaikų laukia diskusija apie iškilųjį menininką, keliami vidiniai dialogai, kalbantys apie vertybes. Šis projektas yra vykdomas nuo 2009 metų.

Šviesuoliai – projektas, skirtas Lietuvos visuomenei, kurio tikslas pristatyti ir pagerbti, nusipelniusias Lietuvos kraštui ir pasauliui asmenybes. Projekto idėją inspiravo M. K. Čiurlionio paveiksluose „Bičiulystė“ ir „Karalių pasaka“ pasikartojantis fragmentas – šviesulys, išvystęs Šviesuolių koncepciją. Šį projektą sudaro dvi programos: Lietuvos šviesuoliai ir M. K. Čiurlionis pasauliui.

Lietuvos šviesuoliai – visuomeniniai renginiai, vykstantys įvairiose visuomeninėse ar valstybinėms institucijoms priklausančiose erdvėse: nuo krašto muziejaus iki universiteto aktų salės. Šviesuolių pagerbimo šventės rengiamos kartu bendradarbiaujant su valstybinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, bendruomenėmis, kurios siūlo ir atrenka nominantus. Šventinių renginių metu pristatomos žymios, tačiau akcentuojamos bei pristatomos ir nežymios, asmenybės visos Lietuvos mastu, kurios daugiau laiko skiria savo srities darbams, nei žinomumui. Nominantams yra skiriamas apdovanojimas – M. K. Čiurlionio taurė „REX“, koncertas ir padėkos žodžiai. Renginių metu visuomet eksponuojama M. K. Čiurlionio ir kitų menininkų kilnojamoji paroda. Ši programa vykdoma nuo 2007 metų.

M. K. Čiurlionis pasauliui – programa, vykdoma bendradarbiaujant su užsienio ambasadomis Lietuvoje ar Lietuvos ambasadomis užsienyje. Renginiai vyksta ambasadose, ambasadų rezidencijose, visuomeninėse salėse. Iškilmingų renginių metu yra pristatomi konkrečios ambasados atrinkti nominantai, kurių veikla sukūrė, kuria ir kurs tam tikros srities tiltus tarp Lietuvos ir tos šalies, kurią konkretaus renginio metu atstovauja konkreti ambasada. Renginių metu didelis dėmesys skiriamas kultūriniams mainams ir meno pristatymui. Tai pasireiškia per M. K. Čiurlionio menų sintezės idėją, sklaidą per muziką ir dailę. Muzikinėje dalyje pristatomi tos šalies, su kurios atstovaujama ambasada organizuojamas renginys, muzikos kūrėjai, nuo seniausiųjų laikų iki kūrinių, sukurtų XXI a., kurie atliekami specialiai šviesuolių pagerbimo proga. Renginių metu dailės darbų parodose pristatomi M. K. Čiurlioniui savo idėjomis ar kitais parametrais atitinkantys kūrėjai iš atitinkamų šalių, su kurių amabasadomis vyksta renginys. M. K. Čiurlionis pasauliui programa vykdoma nuo 2010 metų. Per šį laikotarpį buvo surengta daugiau nei dešimt renginių su skirtingomis ambasadomis.

Šviesuoliai renkami lygiateisiškai iš įvairių sričių, tačiau daugiausiai dėmesio yra skiriama švietimui, mokslui, menui ir diplomatijai. Iš viso apdovanota daugiau nei 50 šviesuolių. Tarp šviesuolių buvo nominuotos ne tik asmenybės, tačiau ir knyga (su Rusijos federacijos ambasada) bei Užutrakio dvaras (Užutrakio dvaras – kultūros šviesulys). Renginių metu pristatoma nominantų veikla, vystomi žmogiškieji ryšiai.

Fondo apdovanoti Lietuvos Šviesuoliai 
 Justinas Marcinkevičius – rašytojas (2007–2008 m.)
 Marija Matušakaitė – paveldosaugininkė (2007–2008 m.)
 Felicija Laima Broel-Pliaterienė – grafienė (2007–2008 m.)
 Vytautas Damaševičius ir Juozas Matonis – kinematografininkai istorikai
 Arvydas Šliogeris – filosofas (2007–2008 m.)
 Leonardas Sauka – kalbininkas, tautosakininkas, vertėjas, akademikas (2009 m.)
 Vytautas Landsbergis – politikas, visuomenės veikėjas, meno, muzikos ir kultūros istorikas (2009 m.)
 Skirmantas Skrinskas – daktaras (2009 m.)
 Jonas Lechovickas – liaudies muzikos atlikėjas (2009 m. Ignalinos kraštas)
 Jolanta Narbutaitienė – renginių režisierė, teatro „Iki“ vadovė (2009 m. Ignalinos kraštas)
 Arūnas Sakalauskas – skulptorius (2009 m. Klaipėdos kraštas)
 Nelė Savičenko – aktorė (2009 m. Klaipėdos kraštas)
 Vytautas Tetenskas – birbynininkas (2009 m. Klaipėdos kraštas)
 Virginija Naudžiūtė – Skriaudžių kanklių ansamblis, vargonininkė, muzikos mokytoja (2009 m. Prienų kraštas)
 Nijolė Šervenikaitė – lituanistė, „Jaunųjų filologų“ mokyklos įkūrėja, literatūros vadovėlių autorė (2009 m. Prienų kraštas)
 Pranciškus Čivilis – Senosios Varėnos Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčios klebonas, kunigas (2009 m. Varėnos kraštas)
 Tatjana Pleikienė – režisierė, Buivydiškių kultūros namų direktorė (2009 m. Vilniaus kraštas)
 Valentina Fedorovič – Kalvelių meno vadovė (2009 m. Vilniaus kraštas)
 Ada Germanavičienė – tautodailininkė (2009 m. Vilniaus kraštas)
 Helena Bakula – režisierė, Rukainių kultūros centro vadovė (2009 m. Vilniaus kraštas)
 Rima Vitaitė – Zarasų rajono savivaldybės kultūros centro etnografė (2009 m. Zarasų kraštas)
 Alvydas Stauskas – dailininkas, Dusetų dailės galerijos direktorius (2009 m. Zarasų kraštas)
 Rimantas Zinkevičius – medžio drožėjas (2009 m. Ukmergės kraštas)
 Egidijus Darulis – liaudies menininkas (2009 m. Ukmergės kraštas)
 Regina Ališauskaitė – liaudies menininkė (2009 m. Ukmergės kraštas)
 Jonas Žentelis – kraštotyrininkas (2009 m. Ukmergės kraštas)
Algirdas Dauknys – kunigas (2010m.)
Fredis Opsomeris ir Nikolas Oritizas – verslininkai (2010m.)
Julius Dautartas – režisierius (2010m.)
Gintaras Rinkevičius – dirigentas (2010m.)
Algirdas Gaižutis – akademikas filosofas (2010m.)
Antanas Vinkus – Lietuvos ambasadorius Rusijoje (2010m.)
Vladimiras Jefremovas – aktorius (2010m.)
Anatolijus Stiško – dailininkas (2010m.)
Karolina Masiulis - Paliulis – aktorė (2010m.)
Prof. Alvydas Laiškonis – profesorius (2010m.)
Filipas de Siurmenas – pirmasis Prancūzijos ambasadorius Lietuvoje (2010m.)
Viktoras Sidabras – JAV diplomatas, šviesuolis (2011m.)
Linda Maxey – perkusininkė, marimbas meistrė (2011m.)
 Vaidotas Antanaitis – Lietuvos miškų ūkio ministras (2012 m.)
 Pranas Džiaukštas – ilgametis Lietuvos žemės ūkio universiteto Miškų fakulteto dekanas (2012 m.)
 Leonardas Kairiūkštis – akademikas (2012 m.)
 Antanas Juodvalkis – Lietuvos žemės ūkio universiteto profesorius (2012 m.)
 Stanislovas Šakūnas – miškininkas, ilgametis Rokiškio miškų urėdijos darbuotojas (2012 m.)
 Rimantas Antanas Kviklys – ilgametis Kretingos miškų urėdijos Šventosios girininkijos girininkas (2012 m.)
 Edmundas Kapturauskas – ilgametis Ignalinos miškų urėdas (2012 m.)
 Vytautas Stacevičius – Dzūkijos krašto puoselėtojas, ilgametis girininkas (2012 m.)
 Anapilin išėję miškininkai šviesuoliai: 1924 m. naujai įsteigtos Žemės ūkio akademijos rektorius profesorius Povilas  Matulionis. P. Matulioniui skirtas apdovanojimas bus saugomas jo vardo muziejuje Kupiškio miškų urėdijoje. Miškininkas, buvęs generalinio miškų urėdo pavaduotojas, Zdislovas Truskauskas – apdovanojimas įteiktas jo našlei (2012 m.)
 Arnoldas Valkauskas – Ruklos parapijos klebonas, egzorcistas, teologijos mokslų daktaras (2012 m. Jonavos kraštas)
 Edmundas Simanavičius – publicistas, visuomenės veikėjas (2012 m. Jonavos kraštas)
 Jonas Sirvydis – buvęs ilgametis AB „Achema“ generalinis direktorius (2012 m. Jonavos kraštas)
 Jolanta, Kazys, Milda ir Ieva Pieškai – visa šeima, folklorinio ansamblio „Vaisgamta“ dalyviai. Dukros Ieva ir Milda – „Dainų dainelės“ laureatės (2012 m. LR žemės ūkio ministras)
 Kęstutis Andrius Vasiliauskas – Jurbarko muzikos mokyklos mokytojas, poetas, kompozitorius, dainų autorius. Žinomiausios dainos: „Trys spalvos“ bei „Žemėj Lietuvos“ (2012 m. LR žemės ūkio ministras)
 Teresė Simanaitienė – pradinių klasių mokytoja, Taurakiemio kultūros centro tautodailės studijos „Piliuona“ narė. Ji – tautodailininkė, tapytoja, nuolat rengianti savo tapybos darbų parodas (2012 m. LR žemės ūkio minsitras)
Vytautas Valaitis – Lietuvos ir Kauno rajono politinis bei visuomenės veikėjas, Norvegijos garbės konsulas (2012 m.)
Ulf Hallan – Šiaurės Norvegijos lyderystės fondo (NNL) – vienos iš įtakingiausių lyderystės ugdymo kompanijų Norvegijoje, įkūrėjas ir eksprezidentas, Lietuvos garbės konsulas Norvegijoje (2012 m.)
Stein Skjervold – operos ir kamerinės muzikos solistas (2012 m.)
Volodymyr Zubytskyi – akordeonistas (2012 m.)
Vladas Braziūnas – poetas (2012 m.)
Petro Olar – kinematografas (2012 m.)
Prof. Leonidas Donskis – Europos parlamento narys, filosofas (2013 m.)
Veikko Talvanen – pirmasis Suomijos ambasadorius Lietuvoje (2013 m.)
Petras Auštrevičius – pirmasis Lietuvos ambasadorius Suomijoje (2013 m.)
 Janina Celiešienė – menininkė (2013 m. Jonavos kraštas)
 Raimundas Kazaitis – klebonas, kunigas (2013 m. Jonavos kraštas)
 Grigorijus Kanovičius – rašytojas prozininkas, dramaturgas, vertėjas, scenarijų autorius, režisierius (2013 m. Jonavos kraštas)
 Jolanta Knyvienė – Vilniaus Simono Daukanto gimnazijos direktorė (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
Aleksandr Evgenij Petrovich – Baltarusijos nacionalinio muzikinio akademinio teatro direktorius (2014 m.)
Juozas Domarkas – dirigentas (2014 m.)
Aleksandr Smagin –  AB„Pieno žvaigždės“ generalinis direktorius (2014 m.)
Šarūnas Birutis – Lietuvos Respublikos Kultūros ministras (2014 m.)
Dainius Petras Kamaitis – diplomatas, pirmasis Lietuvos ambasadorius Japonijoje, nuolatinis Lietuvos atstovas Azijos - Europos (ASEF) fonde (2014 m.)
Rasa Kubilienė – smuikininkė, M. Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo „Pagalba Lietuvos vaikams“ valdybos pirmininkė (2014 m.)
Vytautas Daukševičius – gamtosaugininkas, Jonavos miškų urėdas (2014 m.)
Stepas Bairašauskas – gamtosaugininkas, Šilutės miškų urėdas (2014 m.)
Giedrė Lukšaitė - Mrázková – muzikė (2014 m.)
Vladislavas Petruškevičius – verslininkas (2014 m.)
Dr. Dalia Bukelevičiūtė – istorikė (2014 m.)
Doc. Luboš Švec – istorikas (2014 m.)
Jolanta Knyvienė – Vilniaus Simono Daukanto gimnazijos direktorė (2014 m.)
Doc. Vytautas Barkauskas – Lietuvos edukologijos universiteto docentas (2014 m.)
 Alvydas Katinas – Utenos miesto meras (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
 Vytautas Barkauskas – Lietuvos edukologijos universiteto docentas (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
 Romualdas Deltuvas – gamtosaugininkas, miškininkas, pedagogas, buvęs A. Stulginskio universiteto rektorius (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
 Albertas Zdanevičius – gamtosaugininkas, buvęs ilgametis miškų urėdas, aktyvus visuomenininkas (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
 Antanas Algimantas Baranauskas – gamtosaugininkas, Kretingos miškų urėdas, nusipelnęs Lietuvos miškininkas (2014 m. Lietuvos edukologijos universitetas)
 Aurelija Čeponienė – Aplinkos apsaugos agentūros Aplinkos tyrimų departamento Metodologijos skyriaus vyr. specialistė (2014 m. LR aplinkos ministerija)
 Regina Kliminskienė – Panevėžio gamtos mokyklos direktorė (2014 m. LR aplinkos ministerija)
 Kęstutis Kadūnas – Lietuvos geologijos tarnybos Hidrogeologijos skyriaus vedėjas (2014 m. LR aplinkos ministerija)
 Ladislav Slonek – Čekijos valstybinės miškų direkcijos atstovas (2014 m. LR generalinė miškų urėdija)
 Edvardas Riepšas – Aleksandro Stulginskio universiteto Miškų ir ekologijos fakulteto profesorius (2014 m. LR generalinė miškų urėdija)
 Kazimieras Balčiūnas – Dubravos eksperimentinės mokomosios miškų urėdijos Kačerginės girininkijos girininkas (2014 m. LR generalinė miškų urėdija)
Jonas Juozas Žemaitis – vyskupas (2014 m. Marijampolės savivaldybė).
Ona Sakalauskienė – Trečiojo amžiaus universiteto įkūrėja ir direktorė (2014 m. Marijampolės savivaldybė).
Ona Miliauskienė – Tautkaičių klojimo teatro draugijos „Gegnė“ vadovė (2014 m. Marijampolės savivaldybė).
Irena Būtėnaitė-Nagulevičienė – poetė, filologė (2014 m. Jonavos rajono savivaldybė).
Felicijonas Konstantinas Fedaravičius – poetas, žurnalistas (2014 m. Jonavos rajono savivaldybė).
Adakras Vincentas Šeštakauskas – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino IV laipsnio ordino kavalierius, nusipelnęs respublikos inžinierius, pirmasis Lietuvos statybininkų asociacijos (LSA), kuriai vadovavo 20 metų, prezidentas (2014 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas).
Antanas Hofmanas – buvęs miškininkas (2015 m. LR generalinė miškų urėdija, LR aplinkos ministerija).
Ksaveras Jonas Vaičiūnas – buvęs miškininkas (2015 m. LR generalinė miškų urėdija, LR aplinkos ministerija).
Antanas Utyras – buvęs miškininkas (2015 m. LR generalinė miškų urėdija, LR aplinkos ministerija).
Viktoras Klimas – buvęs miškininkas (2015 m. LR generalinė miškų urėdija, LR aplinkos ministerija).
Pranas Celevičius – buvęs miškininkas (2015 m. LR generalinė miškų urėdija, LR aplinkos ministerija).
prof. dr. Ipolitas Nekrošius – Lietuvos teisininkas, teisėtyrininkas laboralistas (2016 m. Vilniaus universitetas ir Vytauto Didžiojo universitetas).
prof. dr. Stasys Vėlyvis – Lietuvos teisininkas, teisėtyrininkas civilistas ir civilprocesualistas (2016 m. Vilniaus universitetas ir Vytauto Didžiojo universitetas).
prof. dr. Antanas Marcijonas – Lietuvos teisininkas, teisėtyrininkas, VU profesorius, socialinių mokslų daktaras (2016 m. Vilniaus universitetas ir Vytauto Didžiojo universitetas).
Birutė Štuikienė – Trečiojo amžiaus universiteto Teisės fakulteto dekanė (2016 m. Vilniaus universitetas ir Vytauto Didžiojo universitetas).
Jonas Kairevičius – teisininkas, advokatas, Lietuvos evangelikų liuteronų bažnyčios veikėjas (2016 m. Vilniaus universitetas ir Vytauto Didžiojo universitetas).
Rimantas Baltrušaitis – Aleksandro Stulginskio universiteto kapelionas (2017 m. Antano Stulginskio universitetas).
prof. Algirdas Juozas Motuzas – Lietuvos agronomas dirvožemininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (2017 m. Antano Stulginskio universitetas).
doc. Vytautas Mikutis – Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras (2017 m. Antano Stulginskio universitetas).
Stanislovas Antanas Jurkus – ūkininkas (2017 m. Antano Stulginskio universitetas).
Gražina Pranciulienė ir jos šeima – šešių vaikų mama, Pranciulių augalininkystės centro puoselėtoja, Viešpaties gailestingumo parko įkūrėja (2017 m. Joniškio rajono savivaldybė).

Fondo apdovanoti tarptautiniai Šviesuoliai 
 Algirdas Dauknys – kunigas (2010 m. Belgijos karalystės ambasada)
 Fredis Opsomeris ir Nikolas Oritizas – verslininkai (2010 m. Belgijos karalystės ambasada)
 Julius Dautartas – režisierius (2010 m. Belgijos ambasada)
 Gintaras Rinkevičius – dirigentas (2010 m. Rusijos ambasada)
 Algirdas Gaižutis – akademikas filosofas (2010 m. Rusijos ambasada)
 Antanas Vinkus – Lietuvos ambasadorius Rusijoje (2010 m. Rusijos ambasada)
 Vladimiras Jefremovas – aktorius (2010 m. Rusijos ambasada)
 Anatolijus Stiško – dailininkas (2010 m. Rusijos ambasada)
 Karolina Masiulis-Paliulis – aktorė (2010 m. Prancūzijos ambasada)
 Alvydas Laiškonis – LSMU profesorius infektologas (2010 m. Prancūzijos ambasada)
 Filipas de Siurmenas – Prancūzijos ambasadorius Lietuvoje (2010 m. Prancūzijos ambasada)
 Viktoras Sidabras – JAV diplomatas (2011 m. Amerikos ambasada)
 Linda Maxey – perkusininkė, marimbos meistrė (2011 m. JAV ambasada)
 Vytautas Valaitis – politinis bei visuomenės veikėjas, Norvegijos garbės konsulas (2012 m. Norvegijos karalystės ambasada)
 Ulf Hallan – Šiaurės Norvegijos lyderystės fondo (NNL) – vienos iš įtakingiausių lyderystės ugdymo kompanijų Norvegijoje, įkūrėjas ir eksprezidentas, Lietuvos garbės konsulas Norvegijoje (2012 m. Norvegijos karalystės ambasada)
 Stein Skjervold – operos ir kamerinės muzikos solistas (2012 m. Norvegijos karalystės ambasada)
 Volodymyr Zubytskyi – akordeonistas (2012 m. Ukrainos ambasada)
 Vladas Braziūnas – poetas (2012 m. Ukrainos ambasada)
 Petro Olar – kinematografas (2012 m. Ukrainos ambasada)
 Leonidas Donskis – Europos parlamento narys, filosofas (2013 m. Suomijos ambasada)
 Veikko Tolvanen – pirmasis Suomijos ambasadorius Lietuvoje (2013 m. Suomijos ambasada)
 Petras Auštrevičius – Lietuvos ambasadorius Suomijoje (2013 m. Suomijos ambasada)
 Aleksandr Evgenij Petrovich – Baltarusijos nacionalinio muzikinio akademinio teatro direktorius (2013 m. Baltarusijos ambasada)
 Juozas Domarkas – dirigentas (2013 m. Baltarusijos ambasada)
 Aleksandr Smagin – AB „Pieno žvaigždės“ generalinis direktorius (2013 m. Baltarusijos ambasada)
 Šarūnas Birutis – Lietuvos kultūros ministras (2013 m. Japonijos ambasada)
 Dainius Petras Kamaitis – diplomatas, Lietuvos ambasadorius Japonijoje, nuolatinis Lietuvos atstovas Azijos-Europos (ASEF) fonde (2013 m. Japonijos ambasada)
 Rasa Kubilienė – smuikininkė, M. Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo „Pagalba Lietuvos vaikams“ valdybos pirmininkė (2013 m. Japonijos ambasada)
 Giedrė Lukšaitė-Mrazkova – muzikė (2013 m. Čekijos Respublikos ambasada)
 Vladislavas Petruškevičius – verslininkas (2013 m. Čekijos Respublikos ambasada)
 Dalia Bukelevičiūtė – istorikė (2013 m. Čekijos Respublikos ambasada)
 Luboš Švec – istorikas (2013 m. Čekijos Respublikos ambasada)
 Kazimieras Leonardas Žoromskis – dailininkas (2014 m. Ispanijos karalystės ambasada)
 Alexis Soriano – dirigentas (2014 m. Ispanijos karalystės ambasada)
Ramutė ir Aidas Žandariai – leidyklos „Žara“ įkūrėjai (2015 m. Prancūzijos ambasada).
Olivier Criou – Prancūzijos garbės konsulas Klaipėdoje (2015 m. Prancūzijos ambasada).
Juozas Kabašinskas – verslininkas (2015 m. Prancūzijos ambasada).
Stafan Popa-Popa – garsus menininkas, karikatūristas (2015 m. Rumunijos ambasada). 
Algirdas Sysas – LR Seimo pirmininko pavaduotojas, tarpparlamentinių ryšių su Rumunija garbės pirmininkas (2015 m. Rumunijos ambasada). 
Raluca Glavan – teisininkė iš Rumunijos, Aleksandro Stulginskio universiteto dėstytoja, aktyviai veikianti Lietuvos rumunų kultūros bendrijoje „Dačija” (2015 m. Rumunijos ambasada). 
Cornelius Hell – austrų rašytojas ir vertėjas (2015 m. Austrijos ambasada).
Erich Wagner – austrų architektas, LR garbės konsulas Zalcburge, Tirolyje, Karintijoje ir Forarlberge (2015 m. Austrijos ambasada).
dr. Arvydas Vidžiūnas – LR Seimo Tarpparlamentinių ryšių su Austrijos Respublika grupės pirmininkas (2015 m. Austrijos ambasada).
Rita Tolomeo – Rytų Europos istorijos profesorė, 2015 m. gavusi Lietuvos užsienio reikalų ministerijos skiriamą garbingą apdovanojimą už Lietuvos vardo garsinimą (2016 m. Italijos ambasada).
Gabriella Di Milia – meno istorijos profesorė, kuri atliko gilias studijas ir kuravo M. K. Čiurlioniui dedikuoto katalogo leidimą (2016 m. Italijos ambasada).
Regina Lopienė – Lietuvos teatro, kino ir muzikos muziejaus direktorė (2016 m. Italijos ambasada).
Julijonas Urbonas – lietuvių menininkas, VDA prorektorius, 2016 m. Lietuvos paviljono Milano trienalėje dalyvis (2016 m. Italijos ambasada).
Enzo Fornaro – italų menininkas, parodų Baltijos šalyse organizatorius (2016 m. Italijos ambasada).
Abraham B. Yehoshua – rašytojas (2017 m. Izraelio ambasada).
Marytė Kontrimaitė (A†A) – poetė, vertėja, aktyvistė (2018 m. Armėnijos ambasada).
Algis Kašėta – Varėnos meras (2018 m. Armėnijos ambasada).
Erikas Petrikas – buvęs Lietuvos ambasadoriaus Armėnijoje (2018 m. Armėnijos ambasada).

M. K. Čiurlionio fondo taurės „REX“ forma ir koncepcija kilusi iš M. K. Čiurlionio paveikslo „REX“ (1909 m.). Taurės lipdomos Nacionalinės M. K. Čiurlionio menų mokyklos esamų ir ją baigusių mokinių.

Šviesuolių projekte M. K. Čiurlionio fondas bendradarbiauja kartu su užsienio šalių ambasadomis Lietuvoje, LR Seimu, LR ministerijomis, LR miestų savivaldybėmis, universitetais, kitomis vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis.

Fondo praeityje įgyvendinti svarbesni projektai 
 1998–2000 m. vykdyti labdaringi koncertai ir parodos Lietuvos miestuose (ciklas „Žiemos eskizai“).
 Koncertas-paroda „Nuo vasario 16-osios iki kovo 11-osios“, skirta Lietuvos Valstybės ir nepriklausomybės atkūrimo datoms paminėti.
 Koncertai-parodos “Pavasario spalvos”,”Velykinių parodų ir koncertų” ciklas, „Vyties preliudas“, skirtas Lietuvos Karaliaus Mindaugo karūnavimo dienai, „Atminties styga“.
 Menų festivalis „REX“. Vienintelis Lietuvoje keliaujantis menų sintezės festivalis vyko 2001–2003 metais. Festivalio renginiai aplankė Klaipėdą, Druskininkus, Plungę, Kauną, Vilnių ir kitus miestus.
 2000–2003 m. leistas kasmetinis meno leidinys „Čiurlionis ir šiandiena“.
 Projektas „Čiurlionio menų kalendorius“ (2004–2006 m.) – labdaringų meno renginių festivalis, keliavęs po Lietuvą.
 „M. K. Čiurlionio simfoninio orkestro akademija“ – vaikams skirti kursai orkestruose, lydimi koncertų. Akademija veikė 2005 metais vyko Plungėje, Oginskio rūmuose, ir Palangoje – ten, kur grojo jaunas M. K. Čiurlionis.
 2005–2007 m. vyko projektas „Išsaugokime Lietuvos pilis, dvarus ir parkus“. Renginiai buvo skirti Lietuvos kultūros paveldo išsaugojimui.
 2007 m. vykdyti projektai: „Valdovų miesto atgimimas“ bei „Šviesa pilies languose“.
 2008 m. Fondas surengė Užutrakio dvaro išsaugojimui skirtą šventę “Išsaugokime tikrąsias Lietuvos vertybes. Užutrakio dvaras – kultūros šviesulys”.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Mikalojaus Konstantino Čiurlionio fondo oficialus puslapis

Lietuvos paramos fondai