Panevėžio apskrities istorija

Panevėžio apskritis (skirtingais laikais dar žinoma kaip Panevėžio pavietas, Panevėžio ujezdas) – 1831–1950 m. egzistavęs administracinis vienetas dabartinėje vidurio Lietuvoje, su centru Panevėžyje, kurio priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi. Apskritis atkurta 1994 m. kaip Panevėžio apskritis.

Istorija 

Panevėžio apskrities pirmtaku laikytina Upytės apskritis, suformuota 1565–1566 m. administracinės ir teismo reformos metu. Nors jo administracinis centras buvo Panevėžys, senąjį pavadinimą teritorinis darinys išlaikė dar beveik 300 metų.

Rusijos imperijoje 

Panevėžio apskrities pradžia laikomas 1831 m. sukilimas, kuomet Upytės apskritis pervadinta į Panevėžio apskritį. Iki 1843 m. apskritis įėjo į Vilniaus guberniją, tada perduota Kauno gubernijai (jai priklausė iki 1915 m.). Iki XIX a. 2-osios pusės liko ir seimeliai, bet jų funkcijos nuolat buvo siaurinamos, o dalyvių skaičius mažinamas. Po 1863 m. sukilimo seimeliai iš viso panaikinti. Zemskiniai teismai pavadinti apskričių policijos valdybomis, o zemskiniai ispravnikai – apskričių ispravnikais. Ispravniką ir jo padėjėją ėmė skirti gubernatorius.

XX amžius 

1915–1918 m. apskritis priklausė Oberosto Lietuvos sričiai. 1915 m. okupavę Lietuvą vokiečiai pertvarkė administracinį padalijimą. Apskritys, pavadintos kreizais, buvo susmulkintos. Jų administraciją sudarė viršininkas ir jo patarėjai. Iš Panevėžio apskrities išskirtas Biržų kreizas. Taigi, Panevėžio apskritis sumažėjo.

1919–1940 m. buvo Lietuvos valstybės, po 1940 m. – LTSR administracinis-teritorinis vienetas. Tuo metu apskritims vadovavo apskričių viršininkai, atstovavę centrinei valdžiai. Be to, veikė apskričių tarybos ir valdybos, kurios nuo 1931 m. buvo visiškai apskričių viršininkų kontroliuojamos. Pirmasis lietuvis Panevėžio apskrities viršininku 1918 m. spalio mėnesį buvo išrinktas Pranas Dauguvietis, režisieriaus Boriso Dauguviečio tėvas. Apskrities administracijai buvo pavestas tvarkos ir įstatymų vykdymo užtikrinimas, rūpinimasis visuomenės gerove. Apskritis rūpinosi švietimu, sveikatos apsauga, socialine rūpyba, kelių tiesimu. Visiems šiems reikalams pinigų nuolat trūko ir ne visus būtinus poreikius sugebėta įgyvendinti.

Keitėsi apskrities teritorija: 1920 m. perduotas 1 valsčius iš Kėdainių apskrities, 1926 m. 2 valsčiai perduoti iš Biržų apskrities.

1939–1940 m. A. Jakšto prospekte Panevėžyje buvo pastatyti Apskrities savivaldybės rūmai, suprojektuoti inžinieriaus P. Lelio. Jie buvo numatyti apskrities viršininko administracijai, apskrities policijos valdybai, mokesčių inspekcijai ir kitoms apskrities įstaigoms. Tuo metu tai buvo vienas iš stambiausių miesto pastatų.

1940 m., kai TSRS okupavo Lietuvą, apskrities viršininku paskirtas Lietuvos valstiečių liaudininkų partijos narys Kazimieras Jonušas, nuo lapkričio mėn. – Apskrities darbo žmonių deputatų tarybos vykdomojo komiteto pirmininkas.

Vokiečių okupacijos metais apskrities administracija vykdė jų diktuojamą politiką. 1941–1944 m. Panevėžio apskritis priklausė Ostlando Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardai.

1946 m., sugrįžus TSRS valdžiai, naujai suformuotai Kupiškio apskričiai perduoti Kupiškio, Subačiaus, Šimonių ir Viešintų valsčiai. 1947 m. 1 valsčius perduotas naujai Anykščių apskričiai, naujai sudarytai Pasvalio apskričiai perduoti Pumpėnų ir Pušaloto valsčiai, naujai Radviliškio apskričiai perduoti Rozalimo ir Šeduvos valsčiai (taip pat ir Šeduva).

1950 m. įvykdyta administracinė reforma, kurios metu apskritis panaikinta. 1950 m. birželio 20 d. Panevėžio apskritis pertvarkyta į Panevėžio rajoną (40 apylinkių), dalis teritorijos perduota Joniškėlio (1 apylinkė), Ramygalos (37 apylinkės), Šeduvos (14 apylinkių) ir Troškūnų (11 apylinkių) rajonams.

|-
| 1843 m. || || || ||
 2 miestai: Panevėžys, Šeduva
|-
| 1897 m. || ~5500 || 222 881 || ||
 1 miestas: Panevėžys
 miesteliai: Biržai, Joniškėlis, Krekenava, Linkuva, Naujamiestis, Nemunėlio Radviliškis, Pabiržė, Pakruojis, Pasvalys, Pumpėnai, Pušalotas, Rozalimas, Saločiai, Skrebotiškis, Smilgiai, Upytė, Vabalninkas, Žeimelis
|-
| 1914 m. || 6215 || 259 700 || ||
|-
| 1917 m. || 2130 || 58 000 || ||
|-
| 1919 m. || || || 16 valsčių: Andrioniškio valsčius, Kupiškio valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio valsčius, Piniavos valsčius, Pušaloto valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Stumbriškių valsčius, Subačiaus valsčius, Surdegio valsčius, Šeduvos valsčius, Troškūnų valsčius, Viešintų valsčius ||
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 3972 || 138 917 || 17 valsčių: Andrioniškio valsčius, Krekenavos valsčius, Kupiškio valsčius, Miežiškių valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio-Velžio valsčius, Piniavos valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Subačiaus valsčius, Šeduvos valsčius, Šimonių valsčius, Troškūnų valsčius, Vadoklių valsčius, Viešintų valsčius ||
 3 miestai: Kupiškis, Panevėžys, Šeduva
 18 miestelių
 807 kaimai
 13 bažnytkaimių
 252 dvarai ir palivarkai
 735 vienkiemiai
 36 kitos gyvenvietės
|-
| 1932 m. || 3471 || 141 887 || 16 valsčių ir 201 seniūnija  || 1 miestas: Šeduva
|-
| 1939 m. || 4382 || 179 520 || ||
|-
| 1940 m. || || || 16 valsčių: Krekenavos valsčius, Kupiškio valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio valsčius, Pumpėnų valsčius, Pušaloto valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Subačiaus valsčius, Šeduvos valsčius, Šimonių valsčius, Troškūnų valsčius, Vadoklių valsčius, Viešintų valsčius || 1 miestas (Šeduva)
|-
| 1942 m. || || 155 900 || ||
|-
| 1949 m.  || 2194 || || 12 valsčių ir 103 apylinkės || 10 miestelių
|-
| 1950 m. || || || 103 apylinkės ||
|-
| 2001 m. || 7881 || 299 990 || 6 savivaldybės: Biržų rajono savivaldybė, Kupiškio rajono savivaldybė, Panevėžio miesto savivaldybė, Panevėžio rajono savivaldybė, Pasvalio rajono savivaldybė, Rokiškio rajono savivaldybė ||
 12 miestų
 2812 kaimų
|}

Valsčiai 

1919–1950 m. apskričiai priklausę valsčiai:

Apskrities viršininkai 1918–1950 m. 
 1918 m. spalio mėn. – Pranas Dauguvietis
 1919 m. balandžio 15 d. – Povilas Brazdžius
 1919 m. rugpjūčio 15 d. – Kazys Kerpė
 1921 m. balandžio 1 d. – 1923 m. birželio 20 d. – Leonas Leopoldas Martinkaitis
 1923 m. gruodžio 1 d. – Vladas Rozmanas
 1927 m. balandžio 1 d. – Bronius Stosiūnas
 1930 m. rugpjūčio 1 d. – Antanas Staškevičius
 1939 m. sausio 1 d. – Jonas Šlepetys
 1939 m. lapkričio 1 d. – 1940 m. birželio 26 d. – Pranas Morkus
 1940 m. liepos 1 d. – 1941 m. birželio 22 d. – Kazimieras Jonušas
 1941 m. liepos 21 d. – 1943 m. sausio mėn. – Tomas Vidugiris
 1944–1950 m. – Kazimieras Jonušas

Šaltiniai