Lietuvos žydų gelbėtojai

Lietuvos žydų gelbėtojai  Holokausto metu gelbėjo žydus nuo išžudymo. Jie tai darydami dažnai statydavo savo pačių gyvybę į pavojų. Šios veiklos mastą nustatyti nėra paprasta, nes ji buvo slapta, individuali, nebuvo priimta ja girtis ir po karo. Pavyzdžiui, nors  bažnyčia gelbėjamąją veiklą kunigams buvo uždraudusi , draudimus skelbęs V. Brizgys vėliau teigė jog jie buvo priverstiniai ir jų nebuvo paisoma. Valstybinio Vilniaus Gaono žydų muziejaus surinktais duomenimis žydus gelbėjo 159 dvasininkai, pagal Antano Gurevičiaus duomenis 162, nors Pasaulio tautų teisuolio vardas suteiktas tik keturiolikai Lietuvos kunigų. Vienos žydų šeimos gelbėjimui neretai reikėdavo derinti keleto pagalbininkų pastangas. Pasak Geniaus Procutos, nacistinės okupacijos metais Lietuvoje buvo gelbėjama ir slepiama apie 2500-4000 žydų, tame dalyvaujant maždaug 25 000 žmonių. Palyginus su 200 000 išžudytų žydų, tai 2 %.

Izraelio valstybinis Holokausto paminklas Jad Vašem mini Holokausto aukas.  Jis taip pat gerbia nežydus, kurie išgelbėjo žydus.  Juos skelbia Pasaulio tautų teisuoliais.  Iki 2012 m. taip pagerbtas 831 Lietuvos gyventojas.

Nuorodos
 Pasaulio tautų teisuolių duomenų bazė (anglų kalba)
 Pasaulio tautų teisuolių duomenų bazė (rusų kalba)
 Viktorija Sakaitė. Žydų gelbėjimas
 Ekspozicija „Išsigelbėjęs Lietuvos žydų vaikas pasakoja apie Šoa“, kompaktinio disko pristatymas

Literatūra 
 Išgelbėję pasaulį… Žydų gelbėjimas Lietuvoje (1941–1944). Sudarė Dalia Kuodytė ir Rimantas Stankevičius, Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, 2001, 371 p.
 Ir be ginklo kariai. Sudarė Sofija Binkienė. Mintis, 1967. 294 psl.

Šaltiniai