Burlaivis

Burlaivis, arba burinis laivas – vėjo varomas laivas, turintis burių įrangą. Pirmieji buriniai ir irkluojamieji su burėmis laivai atsirado prieš keletą tūkstančių metų senųjų civilizacijų laikais. Burlaiviai gali išvystyti didesnį už vėjo greitį.

Šiuolaikiniuose transportiniuose laivuose burių įranga (iš aliuminio ir polimerinių medžiagų) naudojama kaip pagalbinė varomoji jėga, leidžianti žymiai sumažinti degalų sunaudojimą.

Konstrukcija
Burlaivį sudaro šios pagrindinės dalys: 
korpusas
rangautas
takelažas
burės

Burlaivių rūšys
Pagal stiebų ir burių skaičių, burių tipus bei kitą charakteristiką burlaiviai skirstomi į:

 barkus
 barkentinas
 brigus
 brigantinas
 karaveles
 kliperius
 kogus
 korvetes
 kuterius
 fregatas
 felukas
 galeonus
 džonkas
 kečus
 škunas
 linijinius burlaivius
 šliupus
 šebekus
 jolus
 katamaranus
 jachtas
 kt.

Burlaiviai Lietuvoje 
Yra žinoma, kad nuo XVI a. Nemune ir Kuršių mariose plaukiojo plokščiadugniai mediniai laivai su vienu stiebu ir vairu – baidokai. Pirmieji prekybiniai motoriniai burlaiviai buvo „Jūratė“ ir „Kastytis“, priklausę 1919 m. įkurtai Lietuvos garlaivių bendrovei. Po II pasaulinio karo Klaipėdos žuvų pramonės laivynas turėjo dvi tristiebes krovinines škunas, tristiebę barkentiną ir dvistiebę škuną (taip pat sk. straipsnį „Meridianas“). 2006 m. Klaipėdos universitetas moksliniais tiriamaisiais ir mokomaisiais tikslais įsigijo 1977 m. Nyderlanduose pastatytą burlaivį „Brabander“. 2016 m. šis burlaivis leidosi į 78 dienas trukusią ekspediciją iš Lietuvos į Islandiją ir atgal, buvo tiriamas aplinkos užterštumas, stebimas paukščių populiacijos gausumas ir kita.

Nuo XV iki XIX a. pabaigos Lietuvoje plaukiojo ir kitokie buriniai laivai – vytinės. Vytinė buvo atkurta Trakuose, plaukioja Galvės ežere. Nedidelė vytinė buvo atkurta LRT laidai „Nacionalinė ekspedicija“ (2016 ir 2017 m.).

Išnašos

Burlaiviai