Vilniaus akademijos spaustuvė

Vilniaus akademijos spaustuvė – didžiausia ir svarbiausia Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos poligrafijos įmonė, veikusi 1575–1805 m.

Istorija 
Vilniaus akademijai spaustuvę 1586 m. padovanojo Mikalojus Kristupas Radvila Našlaitėlis, kuris 1576 m. iš Brastos perkėlė savo tėvo Mikalojaus Radvilos Juodojo spaustuvę, spausdinusią evangelikų reformatų literatūrą.

Spaustuvė turėjo raidžių liejyklą, knygrišyklą, knygyną ir biblioteką. Iš pradžių dirbo 4, o 1773 m. – 24 žmonės, buvo 8 spausdinimo mašinos (5 spausdinimo staklės, 1804 m. – 11 staklių). 1805 m. spaustuvę nupirko Juozapas Zavadskis.

Veikla 
Spaustuvė spausdino universitetui ir jam priklausiusioms mokykloms bei Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos gyventojams skirtą literatūrą. Išleista apie 3270 leidinių lotynų, lenkų, latvių, prancūzų, rusų, graiką, italų, vokiečių, lietuvių kalbomis, tarp jų 143 knygos. Čia išspausdintos pirmosios Didžiojoje Lietuvoje knygos lietuvių kalba. Nuo 1737 m. leido kalendorius, 1757 m. akademija gavo leidimą spausdinti laikraščius. 1760 m. pasirodė pirmasis Lietuvos laikraštis „Kurjer Litewski“, ėjęs iki 1763 m. Spaustuvėje taip pat buvo spausdinami leidinio priedai bei laikraščiai „Wiadomości Literackie“ (1760–1763 m.), „Gazety Wilenskie“ (1764–1793 m.), „Gazeta Narodowa Wilenska“ (1794 m.) „Gazeta Litewska“ (1804–1805 m.)

Knygos lietuvių kalba 
 Mikalojus Daukša. Kathechizmas, 1595 m.
 M. Daukša. Postilla Catholicka, 1599 m.
 Konstantinas Sirvydas. Punktai sakymų, 2 d., 1629 m., 1644 m.
 Saliamonas Mozerka Slavočinskis. Giesmės, tikėjimui katalickam priderančios, 1646 m.)

Knygos lotynų kalba 
 Petras Skarga. Už švenčiausią eucharistiją, 1576 m.
 L. Bojeris. Karolių mūšis, 1606 m.
 Motiejus Kazimieras Sarbievijus. Lyrikos knygos, 1628 m.
 Jonas Rudamina. Garsiosios matematikos teoremos ir problemos, 1633 m.
 A. Diblinskis. Astronomijos šimtinė, 1639 m.
 Albertas Kojalavičius-Vijūkas. Ivairios žinios apie LDK bažnyčios būklę, 1650 m.
 Žygimantas Liauksminas. Muzikos menas ir praktika, 1667 m., 1669 m., 1693 m.
 J. Proišhofas. Vilniaus universitetas, 1707 m.
 A. Mištautas. Sapiegų giminės istorija, 3 d., 1724 m.,
 Lietuvos kalbų visuma, 1737 m.
 Latvių gramatika, 1737 m.
 B. Dobševičius. Dabartinių filosofų pažiūros, 1760 m.

Knygos keliomis kalbomis 
 K. Sirvydas. Trijų kalbų žodynas, 1620 m., 1631 m., 1677 m., 1713 m.
 J. Elgeris. Lenkų-lotynų-latvių žodynas, 1683 m.

Žymiausieji spaustuvininkai 
 Danielius Lenčickis – 1576–1593 m., su pertrauka, kai veikė Lenčickio spaustuvė.
 J. Slenskis – 1579–1580 m.
 Martynas iš Kazimežo – 1581–1582 m.
 S. Golda – 1596 m.
 T. Levickis – 1604–1606 m.
 J. Kochanas – 1641–1644 m.

Spaustuvės prefektai 
 P. Vidmanštatas – 1586 m.
 Jonas Chodzinskis – 1642–1644 m.
 M. Dambrovskis – 1664–1777 m., su pertraukomis.
 K. Kelpša – 1680–1782 m.
 J. Narbutas – 1706–1710 m.
 A. Kulieša – 1712–1720 m.
 M. Karvackis – 1720–1732 m.
 A. Kirkoras – 1732–1734 m.; 1735–1742 m.
 Pranciškus Paprockis – 1760–1763 m.
 Kazimieras Adomas Naruševičius – 1764–1766 m.
 Martynas Počobutas – 1767–1769 m.
 D. Pilchovskis – 1773–1788 m.

Šaltiniai 

Vilniaus spaustuvės
Vilniaus universitetas