Romas Zamolskis

Romas Zamolskis (g. 1970 m. sausio 7 d. Ramučiuose, Kauno raj.) – Lietuvos nusikaltėlis, recidyvistas.

Biografija 
Mokėsi Kauno mokykloje, bet tariamai nepritapęs dėl sveikatos problemų, grįžo mokytis į Ramučius. Jaunystėje pastebėtas dėl agresyvaus temperamento, bendraamžius puldavo fiziškai dėl menkiausių konfliktų.

Psichinė sveikata 
1988 m. paguldytas į Utenos respublikinę ligoninę, diagnozuota psichinė liga. 1988 m. spalio 24 d. nukreiptas į Černiachovsko psichiatrijos ligoninę. 1990 m. pabaigoje Černiachovsko teismas nutraukė gydymą griežto režimo sąlygomis. 1991 m. vasario pradžioje perkeltas į Žiegždrių ligoninę. 1991 m. birželio pradžioje išleistas, kaip „visuomenei nepavojingas“. Gydytas ir Naujosios Vilnios ligoninėje.

1994 m. gruodžio 2 d. pateko į policijos pasalą. Bandė priešintis, bet buvo sulaikytas šešių policininkų. Tirta psichinė sveikata, nustatyta šizofrenija, pripažintas nepakaltinamu.

1996 m. Kauno apygardos teismas pripažino kaltu dėl nužudymų, vagysčių, pasikėsinimo į policijos pareigūnų gyvybę. Dėl psichikos ligos, teismas atleido nuo bausmės, pripažino nepakaltinamu ir paskyrė priverstinį gydymą Rokiškio psichiatrijos ligoninėje, griežtojo stebėjimo sąlygomis. 1999 m. gruodžio 10 d. Panevėžio apygardos teismas išnagrinėjo Rokiškio psichiatrijos ligoninės vyr. gydytojo Antano Judicko teikimą dėl priverčiamosios medicininės priemonės sušvelninimo. 2000 m. pradžioje perkeltas į Žiegždrių psichiatrijos ligoninę gydytis bendrojo režimo sąlygomis. 2001 m. sausio 19 d., padedant bendrininkams, į ligoninę atsiustas suklastotas fakso pranešimas apie sprendimą R. Zamolskį paleisti. Jis iš ligoninės pabėgo.

2014 m. sulaikius R. Zamolskį, buvęs Lietuvos policijos vadovas Vytautas Grigaravičius teigė, kad: „Ne, R. Zamolskis nebuvo psichikos ligonis. Tai buvo jo gynybos taktika. Buvo laikas, kai buvo madinga pulti į medikų glėbį ir imituojant proto, psichikos ligas pasislėpti nuo gresiančio atpildo, nuo teisėsaugos.“

2001 m. nusikaltimai Lietuvoje ir pabėgimas 
Pabėgęs iš ligoninės, R. Zamolskis susivienijo Virginijumu Savickiu. V. Savickis teistas už plėšimą. Teismo pripažintas nepakaltinamu, gydytas Rokiškio psichiatrinėje ligoninėje. Vėliau, teismo sprendimu, priverstinis gydymas nutrauktas ir V.Savickis buvo išleistas laisvėn.

2001 m. jie įvykdė nusikaltimų seriją – plėšimai, nužudymai, sunkūs sužalojimai.

2001 m. pabaigoje, spalio 8 d. Panevėžyje, R. Zamolskis su V. Savickiu pastebėti policininkų, tačiau po susišaudymo sužeistas R. Zamolskis pabėgo, o V. Savickis, vaduojant įkaitus, nušautas „Aro“ policininkų.

Po incidento Panevėžyje, pranešta, kad sužeistas R. Zamolskis įsibrovė į vienus namus Narėpų kaime, Kauno rajone pagrobė karabiną su optiniu taikikliu ir kitko. Narėpai yra netoli gimtųjų Ramučių. Matyt, bandė susisiekti su giminaičiais.

Kelta versija, kad R. Zamolskis 2001 m. lapkričio 24 d. Vilniuje nužudė Lietuvos bokso federacijos prezidentą Remigijų Daškevičių (prav. „Daškė“). Nuomojamame bute, iš kurio snaiperis nušovė R. Daškevičių, paliktas karabinas, panašus į pavogtą Narėpuose. Liudytojų parodymais, butą nuomavosi ~190–195 cm ūgio (atitinkantis R. Zamolskio) vyras.

2001 m. paskelbta tarptautinė R. Zamolskio paieška.

2001 m. pabaigoje – 2002 m. pradžioje slapstėsi Kaune, Šiauliuose.

2002 m. išvyko į Kaliningradą (Rusija). Ten susipažino su inkasatorių plėšikų gaujos vadeiva Jurijumi Jelpanovu. Prasidėjus bendrininkų areštams, J. Jelpanovas su R. Zamolskiu persikraustė į Uralą. 2011 m. J. Jelpanovas sulaikytas, išvežtas į Kaliningradą ir 2013 m. nuteistas 14 metų įkalinimo. R. Zamolskis tapo Michailo Kloko grupuotės nariu. Naudojosi svetimais dokumentais, kuriuose įvardytas kaip Gabikas Boltačiovas.

Sulaikymas 
2014 m. rugpjūčio 16 d. sulaikytas Jekaterinburge. Su šeima važiavo automobiliu, bandė priešintis peiliu, nukenksmintas šūviu į ranką.

2016 m. Verch-Isecko (Jekaterinburgas) teismas už 2003–2006 m. Sverdlovsko srityje įvykdytus ginkluotus apiplėšimus ir pasikėsinimą nužudyti, nuteisė 16 m. laisvės atėmimo. Bausmė baigiasi 2029 m. rugpjūčio 14 d.

Lietuvoje R. Zamolskio nusikaltimus turi nagrinėti Panevėžio apygardos teismas.

Šeima 
Tėvai mirę, motina buvo Jehovos liudytoja.

Brolis A. Zamolskis plykstelėjus ginčui prie baro, mirtinai sumušė žmogų. Kalėjo už nužudymą. Atlikęs bausmę A. Zamolskis žuvo per avariją.

Žmona 
2003 m. rugpjūtį per Jekaterinburgo miesto šventę prie Šartašo ežero, susipažino su būsima žmona Svetlana Miakotina, vėliau tapusia Zamolskiene.

2018 m. S. Zamolskienė su vaikais bandė apsigyventi Lietuvoje, tačiau Migracijos departamentas jai liepė išvykti, nes prašydama Šengeno vizos moteris apgavo Lietuvos ambasados darbuotojus.

Pareiškusi, kad viza jai reikalinga kaip turistei, rugsėjo pradžioje moteris su vaikais atvyko į Kauną, užregistravo juos į mokyklą, nusipirko butą ir nusprendė visam laikui likti Lietuvoje.

Apgavystę pastebėjo Migracijos departamento darbuotojai, todėl lapkritį S. Zamolskienės viza panaikinta, jai liepta palikti Lietuvą.

Įtariami nusikaltimai 
 1986 m. sukėlė muštynes, apvogė butą. Nubaustas lygtinai. 1988 m. apvogė butą, išnešdamas magnetofoną ir juvelyrinius dirbinius.

 1993 m. sausio 1 d. įtariamas mirtinai peiliu subadęs Darių Bakanauską – tuometinio Kauno nusikalstamo pasaulio nario Gintauto Bakanausko (prav. „Bakanas“) brolį. Tada slapstėsi.

 1993 m. kovo pradžioje su bendru Danu Steponaičiu apiplėšė maisto parduotuvę Kaune.

 1993 m. kovo 17 d. R. Zamolskis ir D. Steponaitis, norėdami pagrobti ginklus bei amuniciją, laužtuvais ir kirviais bandė išdaužyti Jonavos šaudyklos stogą ir sienas. Ginklų nepavogė, nes neįveikė metalinių grotų. Vyrai grįžo pakartoti nusikaltimo po 4 dienų. Ant stogo „besidarbuojantį“ R. Zamolskį pastebėjo policininkai. Susišaudymo metu R.Zamolskis šaunamuoju ginklu peršovė vieną policininką ir pabėgo.

 1994 m. nužudė prostitute dirbusią Loreta Žiedelytę. Ji buvo apsvaiginta vaistais ir pasmaugta. Nusikaltėliai planavo užvaldyti jos butą.

 1994 m. spalio 16 d. įtariamas su savo sugyventine, dviejų vaikų motina Alma Štuopiene, pussesere Daiva Ilekyte ir jos sugyventiniu Artūru Avalasevičiumi, migdomaisiais vaistais apsvaiginęs ir pasmaugęs 69 metų Adelę Startienę. Planavo užvaldyti jos butą.

 2001 m. balandžio 17 d. įtariamas Vilniuje, prie „Maxima“ bazės, su V. Savickiu užpuolęs „Lietuvos žemės ūkio banko“ inkasatorius. Su bendru iš automobilio Kalašnikovo automatu apšaudė šarvuotą furgoną, sunkiai sužeidė inkasatorių, pagrobė 70 tūkst. litų.

 2001 m. birželio 6 d. įtariamas Vilniuje, prie Lietuvos operos ir baleto teatro, su V. Savickiu bei dar vienu bendru peršovė 2 policininkus, kurie sustabdė vyrus norėdami patikrinti asmens dokumentus.

 2001 m. liepos 25 d. įtariamas Kaune, metalo supirktuvėje, nužudęs Sigitą Marozą ir Egidijų Nikitiną. Pasak ekspertų, į aukas šaudyta R.Zamolskio pistoletu „PM“.

 2001 m. rugpjūčio 4 d. įtariamas Kaune, nepavykus apiplėšti kaimynystėje esančio buto, nušovęs bandžiusį užkirsti R. Zamolskiui ir jo bendrams kelią, 21 m. VDU studentą Arną Teišerskį.

 2001 m. rugsėjo 28 d. įtariamas Kaune, su V. Savickiu bandęs iš jaunuolių pavogti motorolerį. Nepavyko atvykus policininkams. Patrulių rinktinės policininkai 23 metų Olegas Samsonas ir 27 metų Nerijus Baseckas peršauti „Atžalyno“ mokyklos stadione.

 2001 m. spalio 8 d. Panevėžyje R. Zamolskis ir V. Savickis važiavo taksi. Pastebėti policininkų, iššoko iš automobilio, pradėjo į juos šaudyti. Sužeistas R.Zamolskis pabėgo. V.Savickis įkaitais paėmė 13-metį Aleksandrą Špilevojų bei 60-metę Bronislavą Varnytę, užsibarikadavo Ramygalos g. 48 namo bute ir pralaikė 15 valandų. Per 23:58 prasidėjusį šturmą 7-8 „Aro“ policininkai, už bandymą priešintis ginklu (užtaisytu pistoletu PM taikėsi į policininkus), V. Savickį nušovė. Įkaitas A. Špilevojus buvo sužeistas į ranką, gydytas Panevėžio ligoninės vaikų reanimacijos skyriuje. 2001 m. spalio 15 d. savaitraščio „Ekstra“ skaitytojai ir „Žinių radijo“ klausytojai A. Špilevojų išrinko Savaitės žmogumi.

 2002 m. kovo 28 d. įtariamas Palangoje apiplėšęs, peršovęs 20-metį vaikiną.

Šaltiniai 

Lietuvos nusikaltėliai