Manganitas

Manganitas () – mineralas, sudarytas iš mangano oksido hidroksido (MnO(OH)), besikristalizuojančio monoklininėje sistemoje pseudoortorombiškai. Manganito kristalai yra prizmiški, giliai sluoksniuoti, sluoksniai lygiagretūs išilginei ašiai. Kristalai dažnai susigrupuoja sudarydami paketus. Spalva būna nuo tamsaus plieno pilkumo iki geležies juodumo. Blizgesys deimantinis, submetalinis. Brėžis tamsiai raudonrudis. Kietis 4,0 (Moso skalė). Tankis 4,3. Tobulai skyla lygiagrečiai  ašiai ir mažiau tobulai skyla lygiagrečiai prizmių plokštumoms. Pasitaiko kristalų dvynių.

Mineralas turi 89,7% mangano seskvioksido. Tirpsta druskos rūgštyje ir išskiria chloro dujas.

Nors žinomas dar nuo 1772 m. vadintas įvairiais pavadinimais, pirmą kartą pavadintas manganitu 1827 m. W. Haidinger publikacijoje.

Paplitimas 

Manganitas pasitaiko kartu su kitais mangano oksidais kaip nuosėdos, susidarančios cirkuliuojant kritulių vandeniui dūlėjimo sąlygomis molio kloduose ir laterituose.
Formuojasi žematemperatūriu hidroterminiu būdu geologinėse gyslose, asocijuotai su tokiais mineralais, kaip kalcitas, baritas, sideritas, taip pat dažnai tokiais mineralais kaip piroliuzitas, braunitas, hausmanitas, getitas.

Manganitas aptinkamas:
 Ilfelde (Harcas, Vokietija). Čia manganitas neretai sudaro gražius kristalinius darinius ten, kur mineralas būna kartu su kalcitu ir baritu gyslose, kertančiuose porfyrus.
Manganito kristalai taip pat aptinkami:
 Vokietijoje: Ilmenau (Tiuringija), Noikirche (ties Selesta, Elzase);
 D. Britanijoje: Graname ties Towie (Aberdynšyras) ir Upton Pyne ties Ekseteriu;
 JAV: Negaunee (Mičiganas),
 Australija: Pilbarra (Vakarų Australija).
 Kanada: Atikokan (Ontarijas) ir Naujojoje Škotijoje.

Manganitas kaip mangano rūda yra žymiai retesnė negu piroliuzitas ar psilomelanas.

Nuorodos 

Oksidų klasė
Mangano rūdos