Prieraslio valsčius

Prieraslio valsčius () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje. Valsčiaus centras – Prieraslis. Ribojasi su Dūbininkų, Jeleniavo, Pilypavo ir Vižainio valsčiais bei Suvalkų miestu. Valsčius priklauso Prieraslio Švč. Mergelės Marijos parapijai.

Istorija 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. valsčius priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Įkurtas 1870 m. gegužės 31 d., jam priskirtas ir miesto teisių netekęs Prieraslis. Dalį valsčiaus sudaro 1919–1954 m. egzistavusio Pavluvkos valsčiaus teritorija. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį valsčius buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975–1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

Paviršiaus struktūra 

Pagal 2005 m. duomenis valsčiaus plotas yra 123,84 km², iš kurių:
 ariama žemė: 73 %
 miškai: 14 %
 vandens telkiniai: 13 %
Valsčius sudaro 9,47 % Suvalkų apskrities.

Demografija 
Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2008 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2005 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 2087,99 zlotai.

Administracinis suskirstymas 
Ančia, Blenda, Bučkai, Ivaniškės, Kruškos, Kživulka, Lanovičių Dužė, Lanovičių Malė, Morgiai, Nova Pavluvka, Nova Prieraslis, Olšanka, Pravų Lasas, Prieraslis, Prieraslio Kolonija, Pželomka, Pžistainė, Rakuvekas, Romanuvka, Stara Pavluvka, Šmieciuchuvka, Verselė, Zažečė, Zusenkas.

Valsčiaus gamta 

Dalis valsčiaus teritorijos yra Suvalkų kraštovaizdžio parke. Valsčiuje teka Blindės upė. Taip pat valsčiuje yra Jotvingių pilkapio draustinis.

Ežerai 

Valsčiuje yra šie ežerai:
 Bočnė (0,52-0,58 km²);
 Košcielnis (0,5516 km²);
 Kreivasis (0,47-0,52 km²).

Šaltiniai 

 
Suvalkų gubernijos valsčiai