Luna 10

„Luna 10“ (E-6S serija) buvo viena iš SSRS bepiločių kosminių skrydžių programos „Luna“ misijų. Aparatas į kosminę erdvę iškeltas 1966 m. Tapo pirmuoju Mėnulio dirbtiniu palydovu.

Misija 
„Luna 10“ 1966 m. kovo 31 d., 10:48:00 UTC laiku į kosminę erdvę iškėlė raketa-nešėja „Molnija 8K78M“. Mėnulio orbitą aparatas pasiekė balandžio 3 d. ir dar po 3 val. pirmą kartą apskriejo Mėnulį. Baterijomis aprūpintas aparatas Mėnulį apskriejo 460 kartų ir atliko 219 duomenų perdavimų iki kol 1966 m. gegužės 30 d. ryšys su juo nutrūko.

Įranga 
Aparatas svėrė 1582 kg, jo ilgis siekė 2,7 m (įskaitant orbitos navigacijos prietaisą), skersmuo – 1 m. Jame buvo įmontuota 0,3–3 MeV (50–500 pJ) gama spindulių spektrometras, triašis magnetometras, meteoritų detektorius, saulės plazmos tyrimams bei infraraudonųjų spindulių emisijų iš Mėnulio ir jo aplinkos radiacijos sąlygų išmatavimams skirti prietaisai.

Taip pat buvo atliekami ir gravitaciniai tyrimai.

„Luna 10“ Mėnulio orbitoje atliko ekstensyvius tyrimus: rinko svarbius duomenis apie Mėnulio magnetinio lauko stiprumą, tyrė jo radiacijos žiedus, Mėnulio uolienų savybes (kurios, kaip nustatyta, buvo panašios į Žemėje esančias bazalto uolienas), kosminę radiaciją, mikrometeoroidų tankumą. Bene svarbiausias atradimas buvo aptikti pirmieji masės koncentracijos (vadinamos maskonu), didelio tankio vietovių žemiau Mėnulio jūrų paviršiaus, kurios deformuoja Mėnulio orbitų trajektorijas, požymiai.

Internacionalas 
Aparate buvo įmontuoti kietojo kūno osciliatoriai, kurie buvo užprogramuoti atkurti himno „Internacionalas“ natas, kad jį būtų galima transliuoti gyvai 23-iojo Tarybų Sąjungos Komunistų partijos Kongreso metu. Repeticijos balandžio 3-iosios naktį metu įrašo atkūrimas pavyko, tačiau kitą rytą valdikliai aptiko trūkstamą natą, todėl buvo paleistas praeitos nakties įrašas, kuris laikytas tiesiogine transliacija iš Mėnulio.

Nuorodos 
 „Luna 10“ chronologija (anglų k.) (Internet Archive)

Dirbtiniai palydovai
Rusijos mokslas