Spargė

Jurbarkas, Spargė arba Majovka (, nuo 1929 m. Georgenburg, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ) – buvusi Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Černiachovsko rajone, Įsruties dešiniajame krante, prie santakos su Priegliumi, 3 km į šiaurę Černiachovsko.

Istorija 
Manoma, miestelio vietoje stovėjusi nadruvių pilis Spargė, netoliese išlikęs didelis stipriai įtvirtintas Netynų piliakalnis. XIII a. antroje pusėje apylinkes su visa Nadruva užkariavo Vokiečių ordinas, 1352 m. perleido Sembos vyskupui, kuris pastatydino pilį. Ją 1364 m., 1384 m., 1403 m. puolė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė, du kartus sudegino, 1385 m. atstatyta mūrinė pilis.

Nuo 1525 m. Jurbarkas – valsčiaus centras. 1547 m. Jurbarke pastatyta evangelikų liuteronų bažnyčia, kurioje pamaldos iki 1908 m. laikytos lietuvių kalba, nuo XIX a. pab. – retkarčiais. 1693 m. pastatyta nauja bažnyčia, ji XVIII a. viduryje perstatyta, XX a. viduryje nugriauta. Čia kunigavo lietuvių raštijos darbuotojai: J. Bylaukis (1576–1603 m.), V. Fojerštokas (1604–1626 m.), K. Rebentišas (1707–1709 m.), P. G. Milkus (Mielcke, nuo 1723 m. ar 1726–1736 m.).

XVIII a. pr. Jurbarkas tapo valstybinių dvaru. 1828 m. dvarą su pilimi nupirko Klaipėdos pirklys Vilhelmas fon Simpsonas ir įsteigė didelį trakėnų veislės arklių žirgyną. 1899 m. jis perėjo valstybės žinion, pilis perstatinėta, žirgyno kompleksas plečiamas, pastatyta keletas didelių mūrinių korpusų, XX a. paskutiniais dešimtmečiais vėl pradėta auginti arklius. 1945 m. NKVD pilyje įsteigė vokiečių karo belaisvių stovyklą, kurioje 1945–1949 m. kalėjo 250 000 belaisvių, apie 16 000 belaisvių rusai sušaudė. XX a. pabaigoje vokiečiai jų atminimui pastatė paminklą. Vėliau pilyje buvo įsteigta infekcinė ligoninė, apleista pilis griūvo, 2010 m. perduota pravoslavų bažnyčiai.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities kaimas. 1947–2008 m. Majovkos apylinkės (Маевский cовет) centras, vėliau žirgynas.

Gyventojai 

Iki 98 % gyventojų sudarė lietuvininkai. Po 1709–1711 m. maro bei bado ir miestelyje apylinkėse apsigyveno daugiausia kolonistų zalcburgiečių (1736 m. duomenimis – 425). Jurbarko valsčiuje iš 59 kaimų kolonistai apsigyveno 29 kaimuose, lietuvininkai gyveno 56 kaimuose. Iš Įsruties apskrities valsčių Jurbarko valsčiuje daugiausia buvo lietuvininkų (311) ir vokiečių (146) ūkių, lietuvininkai sudarė 68,1 % gyventojų. Dar 1890 m. užrašyta apie 130 parapijos gyventojų lietuvių. Veikė lietuviška pradinė mokykla.

Žymūs žmonės

 George William von Simpson (1820-1886) - Vokietijos politikas, valdininkas ir dvarininkas.

Apylinkės gyvenvietės 
Apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Direktorija
 Miesto istorija vokiečių kalba
 Jurbarko pilis

Įsruties apskrities gyvenvietės