Žutautų Medsėdžiai

Žutautų Medsėdžiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietrytiniame pakraštyje, 6 km į pietryčius nuo Baublių.

Istorija 

XVII a. Žutautų miške pradėjo kurtis naujakurių vienkiemiai, pavadinti Žutautų užusieniu. XVIII–XIX a. jame buvo mažiausiai 3 vienkieminės sodybos. XIX a. II pusėje – XX a. pradžioje užusienis tapo savarankišku Žutautų Medsėdžių kaimu.

1923 m. buvo 14 ūkininkų sodybų. Lietuvos žemės reformos metu ūkių skaičius išaugo iki 16, prie kaimo buvo prijungti keli Mikoliškių dvaro Šmigdzių žemės sklypai. Kaimas turėjo savo kalvį, kuriuo buvo mažažemis Stuopelis.

1944–1952 m. Žutautų, Trakų ir Margių miškuose bazavosi Kardo rinktinės Buganto kuopos partizanai. Juos rėmė eigulys Stasys Stuopelis, Domicelė Lubienė ir kiti.

1948 m. į Sibirą ištremti Juozas Baltuonis (partizano Juozo Baltuonio tėvas) ir Vincento Liaudanskio 6 žmonių šeima (V. Liaudanskis ir 6 metų duktė Viktorija mirė tremtyje).

1978 m. iš kaimo iškeldinti paskutiniai gyventojai, kurie persikėlė į Žutautus, Baublius ir kitas gyvenvietes. Sunaikintam kaimui atminti buvę jo gyventojai senosiose kapinėse 1990 m. pastatė paminklinį akmenį, kurio užrašas skelbia: „Čia buvo Žutautų Medsėdžių 16 sodybų kaimas, stalinizmo pasekėjų sunaikintas 1944–1978“.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė:
 1920 m. – Juozas Macius, partizanų ryšininkas, nuo 1948 m. Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Kardo rinktinės Buganto kuopos partizanas, slapyvardis – Marsas. Žuvo 1951 m. vasario 20 d, Klaipėdos rajono MGB poskyrio karinės operacijos metu.
Gyveno:
 Juozas Baltuonis (1910–1947), Lietuvos partizanas. Gimė Baltarusijoje, grafų Tiškevičių eigulio šeimoje, po 1918 m. su tėvais persikėlė į Žutautų Medsėdžių k. Baigė policijos mokyklą, dirbo policininku. Prasidėjus karui, 1941 m. apsigyveno pas tėvus, 1945 m. rudenį įstojo į partizanų gretas, priklausė Kardo rinktinės Buganto kuopai. Žuvo kartu su kuopos vadu S. Luku–Vytautu 1947 m. rugpjūčio 8 d. Voveraičių kaime, Ruginių–Rubulių miškuose.

Kultūros paveldas 
 Žutautų Medsėdžių senosios kapinės, vadinamos „Maro kapinėmis“ (XVII–XIX a.);
 Žutautų Medsėdžių II senosios kapinės, vadinamos „Senkapiais, Kapeliais“ (XVII–XIX a.);
 Koplytstulpis su Švč. Marijos Maloningosios, Šv. Antano ir nežinomos šventosios skulptūromis (1949 m.; skulptūros – XIX a. pab.; autoriai nenustatyti);
 Koplytstulpis su ornamentuotu kryželiu, Švč. Marijos Maloningosios ir Šv. Roko skulptūromis (koplytstulpis – XX a. I pusė; skulptūros – XIX a. pabaiga; autoriai nenustatyti)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Diana Jomantaitė. Vienas kitam dėkingi už šešiasdešimt gyvenimo metų kartu // Pajūrio naujienos - 2008, sausio 18
 Irena Šeškevičienė. Jokūbavo apylinkėse dar menama bajorų Parčevskių giminė // Pajūrio naujienos - 2009, liepos 3

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės