Kretingos Lurdas

Kretingos Lurdas – švč. Mergelės Marijos garbei Kretingoje pastatytas Lurdas, vienas miesto simbolių, svarbus istorijos, religinės kultūros ir architektūros paveldo simbolis. Šiandien čia vyksta Kretingos miesto šventės, ugdymo įstaigų renginiai, atlaidai. Lurdas stovi slėnyje Vilniaus ir J. Pabrėžos gatvių kampe, netoli Grafo Tiškevičiaus tilto, tarp Kretingos katalikų bažnyčios ir šv. Antano rūmų, šalia vienuolyno tvenkinio.

Istorija 

Lurdas buvo pastatytas 1933 m. rugpjūčio 2 d., ceremonijoje dalyvaujant tuometiniam Lietuvos prezidentui Antanui Smetonai, krašto apsaugos ministrui Baliui Giedraičiui bei 25 tūkst. tikinčiųjų iš visos Lietuvos. Lurdas sumanytas 75-ųjų švč. Mergelės Marijos apsireiškimo Prancūzijoje esančiame Lurde metinių proga. Kretingoje, Dopulčio (Pastauninko) upelio slėnyje, prie vienuolyno, Lurdą įrengti nusprendė kunigas Antanas Dirvelė. Aukštutinėje angoje pastatyta švč. Lurdo Marijos skulptūra. Kitoje žemutinės angos pusėje – klūpančios šv. Bernadetos su žvake rankose, žiūrinčios į švč. Mergelę Mariją, statula. Abi statulos atvežtos iš Prancūzijos. 

1941 m., į miestą įžengus vokiečių kariuomenei, Lurdas tapo žydų žudynių vieta. Pokaryje, praėjus dešimtmečiui, sovietų valdžios nurodymu grota iki pusės užpilta žemėmis. 1952 m. Lurdas sunaikintas, tačiau vietos gyventojams pavyko išsaugoti ir į bažnyčią perkelti jo skulptūras. Vėliau šalia Lurdo esanti švč. Mergelės Marijos aikštelė paversta kareivių mankštos ir pratybų vieta. 1989 m. Kretingos gyventojai Lurdą vėl sutvarkė – išvalė upelį, nutiesė takelius, pasodino medžių, sugrąžino skulptūras. 1989 m. Lurdas buvo pašventintas iš naujo. 2003 m. Lurdas įrašytas į LR Kultūros vertybių registrą.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Sąrašas:Lietuvos lurdai
 Kretingos krašto enciklopedija. Kretingos Lurdas 

Kretingos rajono paveldas
Kretinga
Lurdo grotos