1980 m. Lietuvos šachmatų čempionatas

1980 m. Lietuvos šachmatų čempionatas – tai 47-asis Lietuvos vyrų ir 33-iasis Lietuvos moterų šachmatų čempionatai.

Lietuvos vyrų šachmatų čempionatas 

47-asis Lietuvos vyrų šachmatų čempionatas vyko Kaune, 1980 m. balandžio 8 – balandžio 29  d.

Čempionate žaidė 16 dalyvių: septyni vilniečiai, trys kauniečiai, trys klaipėdiečiai, du šiauliečiai ir vienas žaidėjas iš N. Akmenės. Iš 1979 m. Lietuvos čempionato prizininkų dalyvavo tik 1979 m. čempionas Levas Ševeliovas.

Vyrų čempionato eiga 
Čempionate dalyvavo daug jaunų šachmatininkų: tarp jų – net septyni debiutantai.

Po trijų ratų 
Čempionatų senbuviams meistrams kauniečiui A. Butnoriui ir šiauliečiui A. Uogelei pradžia buvo sėkminga. Kaunietis starte įveikė Kęstutį Kauną ir Borisą Rumiancevą, tačiau trečiajame rate jo partija su A. Uogele buvo atidėta šiauliečiui palankesnėje padėtyje. Kitiems favoritams sekėsi sunkiau. Štai praėjusių metų čempionas klaipėdietis meistras L. Ševeliovas atidėjo partiją blogesnėje padėtyje prieš vilnietį V. Mališauską. Visas lygiomis partijas sužaidė A. Kveinys.
Po trijų ratų A. Butnorius turėjo 2 taškus, A. Uogelė, R. Šlekys, R. Survila ir G. Piešina – po 1,5.

Po devynių ratų 

Po aštuonių ratų buvo susikaupę nemažai atidėtų partijų. Buvo tokių žaidėjų, kurie turėjo net po penkias atidėtas partijas. Sėkmingiausiai atidėtąsias žaidė Kęstutis Kaunas, įveikęs Rimvydą Survilą ir Michailą Drozdovą. O G. Piešina, nelauktai nugalėjęs R. Survilą, po to sužaidė lygiomis su B. Rumiancevu. Pirmąjį pralaimėjimą patyrė Anicetas Uogelė – jis pasidavė Vidmantui Mališauskui. Levas Ševeliovas nugalėjo B. Rumiancevą ir M. Drozdovą bei sužaidė lygiomis su Aloyzu Kveiniu.

Devintasis ratas buvo rezultatyvus: A. Uogelė nugalėjo M. Drozdovą. Gintautas Piešina – Levą Ševeliovą, V. Mališauskas – R. Šlekį, Eduardas Rozentalis – Vladą Gelžinį. A. Zapolskis – A. Kveinį. Tik B. Rumiancevo – A. Kveinio partija baigėsi taikiai. A. Butnoriui nebaigus partijos, trys dalyviai – K. Kaunas, G. Piešina, A. Uogelė – priartėjo prie lyderio, surinkę po 6 taškus iš 8. Šie kauniečio varžovai buvo sužaidę partija mažiau už jį.

Likus trims ratams 

Žaidžiant atidėtas partijas, dėmesio centre buvo lyderių A. Butnoriaus ir K. Kauno partijos. Ilgokai padirbėjęs tą vakarą, A. Butnorius iškovojo 1,5 taško: įveikė Antaną Zapolskį ir lygiosiomis sužaidė su R. Survila.
Surinkęs 8 taškus A. Butnorius vėl išsiveržė į priekį. K. Kaunas partiją su L. Ševeliovu baigė lygiomis.

Dvyliktajame rate baigėsi tik dvi partijos, o kitos buvo atidėtos. Iš lyderių tik A. Uogelei partijoje prieš L. Ševeliovą pavyko iškovoti tašką.

Šiaulietis po dvyliktojo rato pirmavo, surinkęs 8,5 tšk. A. Butnorius turėjo 8 tšk. (1 partija atidėta), K. Kaunas – 7,5 (1 atidėta.). G. Piešina – 7 (1 atid.).

Paskutinis ratas 

Čempionato nugalėtojai išaiškėjo tik paskutinio rato paskutinę valandą. Lyderių partijose kova vyko dramatiškai. Partijos vyduryje klaipėdietis Michailas Drozdovas buvo įgijęs persvarą prieš Algimantą Butnorių, tačiau pabaigoje jis padarė šiurkščią klaidą ir pralaimėjo. Panašiai vyko ir vilniečio G. Piešinos – šiauliečio A. Uogelės partija. Čia rezultatą lėmė šiauliečio klaida. Ir tik E. Rozentalio – K. Kauno partija po ramios kovos baigėsi lygiosiomis.

Tad, surinkęs 10,5 taško, šeštą kartą Lietuvos šachmatų čempionu tapo kaunietis Algimantas Butnorius. Atsilikęs pustaškiu, sidabro medalį iškovojo, taip pat kaunietis, Kęstutis Kaunas Už pastarąjį pustaškiu mažiau turėjęs, šiaulietis Anicetas Uogelė buvo apdovanotas bronzos medaliu. Ketvirtas liko Gintautas Piešina(9 tšk.). G. Rastenis iš čempionato pasitraukė dėl ligos.

Lentelė

Lietuvos moterų šachmatų čempionatas 

33-iasis Lietuvos moterų šachmatų čempionatas vyko Vilniuje, 1980 m. balandžio 28 – gegužės 13 d.

Jame žaidė 12 šachmatininkių: devynios vilnietės ir trys žaidėjos iš Plungės.
Dalyvavo visos 1979 m. čempionato prizininkės.

Moterų čempionato eiga

Po keturių ratų 

Po keturių ratų vienvalde lydere buvo vilnietė Marija Kartanaitė – 3,5 taško iš 4 galimų. Po jos sekė vilnietės V. Kaušilaitė ir R. Rugytė – po 3.

Po septynerių ratų 

Sužaidus 7 ratus, ir toliau pirmavo Lietuvos daugkartinės čempionės V. Kaušilaitė ir M. Kartanaitė, turinčios po 4 taškus iš 5 galimų ir po dvi atidėtas partijas, tarp jų – tarpusavio susitikimą. Praeitų metų Lietuvos čempionė Rasa Kartanaitė buvo surikusi 4 taškus.
Čempionato debiutantės ir abiturientės iš Vilniaus L. Žemaitytė ir R. Rugytė, dar turinčios atidėtų partijų, buvo surinkusios po 3,5 taško.

Paskutiniai ratai 

Iki pat paskutinio rato lyderio pozicijoje buvo vilnietė M. Kartanaitė. V. Kaušilaitė atkakliai vijosi lyderę ir susilygino pelnytais taškais tik priešpaskutiniame rate. Paskutiniąsias dvi pergales, prieš plungietę R. Pleikytę ir vilnietę R. Galinytę , V. Kaušilaitė pelnė tik po 24 valandų. Paskutinio rato kovų įtampa buvo pasiekusi viršūnę. Po 5 valandų žaidimo visos partijos buvo atidėtos. V. Kaušilaitės – S. Survilaitės ir M. Kartanaitės – R. Rugytės partijose vis dar buvo neaišku, ar lyderės nepraras taškų, nes jų jaunosios varžovės energingai atakavo veteranių pozicijas. Po dviejų dienų kovos V. Kaušilaitė partiją baigė lygiosiomis, o M. Kartanaitė, neatidžiai sužaidus varžovei, pelnė tašką.

Tad po 9 metų pertraukos, surinkusi 9,5 taško iš 11 galimų, Lietuvos čempione devintą kartą tapo Vilniaus šachmatų–šaškių olimpinio rezervo vaikų–jaunių mokyklos trenerė–pedagogė Marija Kartanaitė. Atsilikusi puse taško, sidabro medalį iškovojo, taip pat, devyniskart Lietuvos moterų šachmatų čempionė Vilhelmina Kaušilaitė-Kutavičienė. Bronzos medalis atiteko, čempionate debiutavusi abiturientei iš Vilniaus, L. Žemaitytei – 7,5 tšk. Ketvirta liko, taip pat debiutantė, plungiškė Rina Kaunaitė – 6,5 tšk.

Lentelės

Šaltiniai