2023 m. NATO viršūnių susitikimas

2023 m. NATO viršūnių susitikimas () – kasmetinis NATO šalių vadovybės susitikimas, Vilniuje/Lietuvoje organizuojamas pirmąsyk.

2022 m. birželio 29 d. analogiškame renginyje Madride nutarta kitąmet susitikti Vilniuje. 2022 m. lapkričio 9 d. paviešinta renginio data.

Dviejų dienų renginio sąmata – ~40 mln. eurų.

Lūkesčiai 
Tikėtasi, kad susitikime pirmąsyk visateisių narių statusu dalyvaus Suomija ir Švedija. Bet 2023 m. birželio 28 d. Vengrijos parlamentas nukėlė Švedijos narystės ratifikavimą į rudens sesiją, t. y. Vilniuje Švedija netaps NATO nare. O Suomijos prezidentas Sauli Niinistö dalyvavo.

Temos 
Deklaruota renginio darbotvarkės esmė – paramos Ukrainai didinimas, NATO kolektyvinės gynybos poreikiai/prioritetai ir atgrasymo stiprinimas.

Ukrainos narystė NATO  
2023 m. gegužę NATO generalinio sekretoriaus Jenso Stoltenbergo biuro Politikos planavimo grupės vadovė Benedetta Berti teigė, kad susitikime NATO pakartos siekiantis, kad Ukraina ateityje taptų NATO nare. Dėl konkretesnių įsipareigojimų bus diskutuojama.

2023 m. liepos 7 d. J. Stoltenbergas pareiškė besitikintis, kad NATO šalių lyderiai dar kartą patvirtins, kad Ukraina taps NATO nare ir bus sutarta dėl ilgametės pagalbos, užtikrinsiančios Ukrainos kariuomenės sąveiką su NATO. Planuota stiprinti ryšius, įsteigiant NATO-Ukrainos tarybą.

Įvykiai

Liepos 4 d. 
Pastaroji Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė prognozavo:

Liepos 9 d. 
~15 val. surengta kibernetinė ataka. Įsilaužus į prekybos centro „Panorama“ ir vienos lietuviškos regioninės radijo stoties IT sistemas paleista prieš NATO ir ginklų tiekimą Ukrainai nukreipta žinutė, žmonės raginti nekariauti, reikalauti derybų.

Liepos 10 d. 
Turkijos prezidentas Redžepas Tajipas Erdohanas pažadėjo pritarti Švedijos kandidatūrai NATO, jei ES su Turkija atnaujins derybas dėl Turkijos narystės ES. J. Stoltenbergas patvirtino R. T. Erdohano pažadą, kad Turkija ratifikuos Švedijos narystę „kaip įmanoma greičiau“.

Liepos 11 d. 
 17:42 NATO paskelbė 90-ies pastraipų renginio dalyvių pareiškimą ():
 Atsisakoma Ukrainai suteikti narystės veiksmų planą (), t. y. nedidelę namų užduotį, reiškiančią neišvengiamą tapimą NATO nare.
 Pažadėta jo nereikalauti, bet nenumatyta kada/kaip Ukraina taps NATO nare. T. y. nutarimas nieko nesaisto.
 NATO rems Ukrainos suartėjimą su Aljansu: teiks išplėstinius politinės/praktinės paramos paketus, įsteigs NATO-Ukrainos tarybą (pagal analogiją su NATO-Rusijos taryba).
 Pakartota, NATO nepripažins Rusijos įvykdytos Ukrainos aneksijos, neleis išsisukti Rusijos karo nusikaltėliams.
 Kitos šalys raginamos nepadėti Rusijai, pasmerkti padedančius.
 Pakartojo labiau saugotis, t. y. pernykščius (Madrido viršūnių susitikimo) nutarimus – išskleisti daugiau karių NATO rytuose. Kiekis gali didėti iki brigados (3~5 tūkst. karių).
 2024 m. renginys bus Vašingtone, 2025 m. – Nyderlanduose.
 Po 18 val. Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis su Lietuvos prezidentu G. Nausėda pasirodė renginyje Lukiškių aikštėje. V. Zelenskis dėkojo už reikšmingą paramą Rusijos užpultai Ukrainai ir stiprų palaikymą Ukrainos NATO siekiui.

Liepos 12 d. 
 Pirmąsyk susirinko išvakarėse suburta NATO-Ukrainos taryba.

 19:45 VU Didžiąjame kieme JAV prezidentas Dž. Baidenas pasakė kalbą.

 Po renginio „Telegram“ kanale įsilaužėliai, pasivadinę „Iš Rusijos su meile“, paviešino renginio organizavimo dokumentus. Jie nebuvo slapti, bet juose figūravo duomenys apie apsaugą ir saugumo priemones, pareigūnų duomenys (pvz. rinktinės „Aras“ snaiperių pavardės) ir naudota ginkluotė, delegacijų maršrutai, renginio saugumo grupės posėdžių protokolai, sprendimai dėl oro erdvės, eismo, Rusijos/Baltarusijos tranzito ribojimų.
 Kibernetinio saugumo specialistas Lukas Apynis tvirtino, kad šie duomenys nebeaktualūs, mat paviešinti po renginio.
 Įvykį tiria Lietuvos kriminalinės policijos biuras.

Dalyviai

Kita informacija 

 Pirmas Lietuvoje „NATO summit“ renginys.
 Stambus politinis įvykis nepriklausomos Lietuvos istorijoje, dalinai prilygintinas 2013 m. Lietuvos ES pirmininkavimui.
 Organizatoriai žadėjo 40–50 užsienio delegacijų (~3 tūkst. svečių), 2 tūkst. nevyriausybinių organizacijų atstovų, 3 tūkst. užsienio žurnalistų.

 2023 m. gegužės 26 d. Vokietijos politikas Borisas Pistoriusas pažadėjo renginiui Vilniuje dislokuoti oro gynybos sistemą „Patriot“. Liepos pradžioj, po Slovakijoje baigtos misijos įrangai atsilaisvinus, Vilniaus oro uoste, tai atlikta. Karinę instaliaciją apžiūrėjo prezidentas G. Nausėda.

 2023 m. gegužės 31 d. Vidaus reikalų ministerija pranešė, kad per renginį savaitei atkurs valstybės sienos kontrolę.

 2023 m. birželį Vilniaus miesto taryba nutarė per renginį miesto viešuoju transportu nevykdyti keleivių kontrolės.

 2023 m. liepos 7–13 d. Lietuvos ore taikyti orlaivių eismo apribojimai. Drausti civilinės aviacijos, oro balionų ir dronų skrydžiai.
 2023 liepos 11 d. 12:00 – liepos 12 d. 14:00, t. y. per renginį:
 Uždarytas Vilniaus oro uostas;
 Uždraustas nesankcionuotas orlaivių eismas 30 km spinduliu aplink „Litexpo“;
 Virš Vilniaus patruliavo Bundesvero sraigtasparnių Eurocopter poros.

Galerija

Liepos 11 d.

Liepos 12 d.

Šaltiniai 

2023 metai
NATO
Renginiai Vilniuje