Afrikinis gandras

Afrikinis gandras () – pagal ūgį aukščiausias gandrinių (Ciconiidae) šeimos paukštis. Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis šio paukščio apsaugos būklė nekelia susirūpinimo. Maisto ieško braidydamas. Skrenda ištiesęs kaklą ir kojas. Bebalsis, tik prie lizdo kalena snapu. Išskirtinis požymis – plokštelė virš snapo.
 
Paukščio atvaizdas yra panaudotas Senovės Egipto hieroglife.

Paplitimas ir biotopas 
Aptinkamas Užsachario Afrikoje nuo Sudano, Etiopijos iki Pietų Afrikos. Biotopas – šlapynės, kuriose auga pavieniai medžiai.

Išvaizda 
Stambesnis už baltąjį gandrą. Kūno aukštis – 150 cm, atstumas tarp sparnugalių – 250–270 cm. Patinas sveria 5,1 – 7,5 kg, o patelė – 5- 6,9 kg. Galva, kaklas, nugara, ir uodega yra juodos spalvos. Likusi kūno dalis ir plasnojamosios plunksnos yra baltos spalvos. Patino rainelė tamsiai ruda, o patelės – geltonos spalvos. Stambus snapas raudonas, su juoda juosta aplink jį. Virš snapo yra ryškiai geltona plokštelė („balnas“). Plonos ir ilgos kojos yra juodos spalvos, o keliai – rožiniai.

Jaunikliai rudai pilki.

Biologija 
Nemigruoja. Kartos trukmė apie 16 metų. Baikštūs. Laikosi poromis arba pavieniui. Turi savo teritoriją. Skrenda ištiesęs kaklą, dėl sunkaus snapo panarinęs galvą žemyn.

Maisto ieško braidydami sekliuose vandenyje arba stovėdami vandenyje ir laukdami pasirodančio grobio. Minta žuvimi, varliagyviais, ropliais, smulkiais žinduoliais ir paukščiais, moliuskais ir vėžiagyviais.

Monogamai. Lizdavietė pelkėtoje vietovėje, medyje. Kartais lizdą krauna azijinio erelio, sidabrinio erelio ar paukščio sekretoriaus paliktuose lizduose. Lizdą krauna abu partneriai iš šakų ir žemės, iškloja žole ir nendrėmis. Dėtyje 2 – 4 balti, 146 g svorio kiaušiniai. Peri abu tėvai, kas 1- 6 valandas pasikeisdami. Inkubacija 30 – 35 dienos. Maitina abu tėvai. 70 – 100 dienų jaunikliai palieka lizdą.

Šaltiniai 

Gandriniai