Chuzestano provincija

Chuzestano provincija () – provincija ir istorinis regionas vakarų Irane, Irako pasienyje ir Persijos įlankos pakrantėje. Administracinis centras – Ahvazas.

Geografija 

Šiaurinę teritorijos dalį užima kalvos ir Ahvazo kalnagūbris, pietinę – pelkėtos lygumos. Šiaurės vakariniu pakraščiu teka Karūno upė. Klimatas karštas, pietuose – drėgnas. Vasarą temperatūra viršija 40 °C. Žiemos vėsios ir sausos, kartais temperatūra nukrenta žemiau 0 °C, pasninga.

Istorija 

Chuzestane jau IV tūkstantmetyje pr. m. e. pradėjo kurtis miestai. III–II tūkstantmetyje čia gyvavo Elamo valstybė. Apie 639 m. pr. m. e. užkariavo Asirija. Vėliau (311–148 m. pr. m. e.) priklausė Seleukidams, VII a. Chuzestaną užkariavo arabai ir prijungė prie Kalifato. X–XI a. priklausė Bujidams, XI–XII a. Seldžiukidams, XIII–XIV a. Chulaguidams. XVI a. žemes užkariavo persai.

XX a. Chuzestanas tapo svarbiu naftos ir gamtinių dujų gavybos centru. 1980–1988 m. Irako-Irano karo metų šiaurės Chuzestaną buvo užėmusios Irako karinės pajėgos.

Gyventojai 

62,5 % Chuzestano gyventojų gyvena miestuose. Regionas pasižymi didele tautine įvairove: čia gyvena persai, arabai, lurai, žydai mizrachiai (daugiausia miestuose), lakai, kaškajai, afšariai (kaimuose).

Didžiausi miestai:
 Ahvazas
 Abadanas
 Behbehanas
 Andimeškas
 Choremšehras
 Bender Chomeinis
 Dezfulis
 Šuštaras
 Bender Mahšahras
 Šušas
 Mesdžed Soleimanas

Šaltiniai 

Irano provincijos