Japonų kalendorius

Japonijos kalendoriumi vadinamos dvi skirtingų kalendorių atmainos, naudotos Japonijoje.

Tradiciškai nuo VII a. šioje šalyje naudota Kinų kalendoriaus atmaina, kurios datos ir taisyklės visiškai sutapo su kinų kalendoriaus. Vienintelis skirtumas buvo metų žymėjimas: jie buvo skaičiuojami ne kiniškomis eromis (nianhao), o japoniškomis – nengo.

Nuo 1873 m. sausio 1 d. Japonija naudoja Grigaliaus kalendorių su vietiniais mėnesių pavadinimais. Vienintelis skirtumas nuo standartinio Grigaliaus kalendoriaus yra iki šiol tebenaudojamos eros nengo.

Metai 
Iki Grigaliaus kalendoriaus įsigalėjimo Japonijoje buvo naudotos 3 skirtingos sistemos metams skaičiuoti:
 Japonijos eros pavadinimas (年号, nengō), paremtas imperatoriaus valdymo metais (2009 m. yra Heisei 21)
 Europietiškas Anno Domini (Paprastoji era) (西暦, seireki)
 Imperatoriškieji metai (皇紀, kōki), kurių numeravimo pradžia laikomi mitinio imperatoriaus Džimmu Japonijos įkūrimo metai (660 m. pr. m. e.).

Iš trijų paminėtų pirmieji du vis dar yra naudojami, tuo tarpu trečiasis buvo naudotas Japonijos imperijos laikotarpiu (nuo 1873 m. iki antro pasaulinio karo pabaigos).

Mėnesiai 

Dabartiniai japonų kalendoriaus mėnesių pavadinimai verčiami „pirmas mėnuo“, „antras mėnuo“ ir t. t.

 Sausis 一月 (ičigacu)
 Vasaris 二月 (nigacu)
 Kovas 三月 (sangacu)
 Balandis 四月 (šigacu)
 Gegužė 五月 (gogacu)
 Birželis 六月 (rokugacu)
 Liepa 七月 (šičigacu)
 Rugpjūtis 八月 (hačigacu)
 Rugsėjis 九月 (kugacu)
 Spalis 十月 (džiūgacu)
 Lapkritis 十一月 (džiūičigacu)
 Gruodis 十二月 (džiūnigacu)

Arabiškų skaimenų vartojimas (pvz.: 3月 yra kovas) labai įprastas, beveik norma.

Mėnesio dienos 

Kiekviena mėnesio diena turi pusiau sistemingą pavadinimą.

Arabiškų skaitmenų vartojimas (pvz.: 14日) yra įprastas, beveik norma.

Paskutinė mėnesio diena vadinama 晦日 misoka. Dabar labiau įprasta vartoti skaitmenis 28-31 pridėjus galūnę nichi. Bet misoka vis dar vartojama sutartyse. Paskutinė metų diena yra 大晦日 ōmisoka („Didžioji paskutinė diena“) ir vartojama iki dabar.

Metų laikų dienos 

Tam tikros dienos turi pavadinimus, nes žymi metų laikų kaitą. 24 Sekki (二十四節気 Nijūshi sekki) yra 24 dienos, dalinančios mėnulio-saulės kalendorių į 24 vienodus tarpus. Zasecu (Zassetsu, 雑節) yra bendras terminas, nusakantis kitas metų laikų dienas nei 24 sekki. 72 Kō (七十二候 Shichijūni kō) dienos gaunamos papildomai padalinus 24 sekki metus iš trijų. Kai kurie pavadinimai (pvz.: Šunbun, Risšū and Tōdži) vartojami ir dabartinėje Japonijos kasdienybėje.

24 Sekki 
 Risšun (立春): vasario 4–Pavasario pradžia
 Usui (雨水): vasario 19–Lietaus vanduo
 Keičicu (啓蟄): kovo 5–miegančių (vabzdžių) pabudimas
 Šunbun (春分): kovo 20–Pavasario lygiadienis, pavasario vidurys
 Seimei (清明): balandžio 5–švaru ir šviesu
 Kokuu (穀雨): balandžio 20–Javų lietus
 Rikka (立夏): gegužės 5–Vasaros pradžia
 Šōman (小満): gegužės 21–Pilni javai
 Bōšu (芒種): birželio 6–Javai varposi
 Geši (夏至): birželio 21–Vasaros saulėgrįža, vasaros vidurys
 Šōšo (小暑): liepos 7–mažas karštis
 Taišo (大暑): liepos 23–didelis karštis
 Risšū (立秋): rugpjūčio 7–rudens pradžia
 Šošo (処暑): rugpjūčio 23–mažai karščio
 Hakuro (白露): rugsėjo 7–balta rasa
 Šūbun (秋分): rugsėjo 23–Rudens lygiadienis, rudens vidurys
 Kanro (寒露): spalio 8–šalta rasa
 Sōkō (霜降): spalio 23–šerkšno pradžia
 Rittō (立冬): lapkričio 7–žiemos pradžia
 Šōsecu (小雪): lapkričio 22–mažai sniego
 Taisecu (大雪): gruodžio 7–daug sniego
 Tōdži (冬至): gruodžio 22–Žiemos saulėgrįža, žiemos vidurys
 Šōkan (小寒): sausio 5 Mažas šaltis–kitaip 寒の入り (Kan no iri) šalčio pradžia
 Daikan (大寒): sausio 20–Didelis šaltis

Sekki gali varijuoti ±1 diena.

Šaltiniai 

Kalendoriai
Japonijos kultūra