Dauginčiai

Dauginčiai – kaimas rytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kartenos, į šiaurę nuo kelio , kairiajame Minijos krante. Seniūnaitijos centras. Stūkso Dauginčių piliakalnis ir Dauginčių II piliakalnis. Kaime prie Minijos upės įrengta baidarininkų prieplauka, o Šilpelkės miške – pažintinis takas, vedantis nuo prieplaukos pro kaimo kapinaites, II piliakalnį, tarpkaiminį pylimą link skroblyno ir atodangos.

Etimologija 

Pavadinimas kilo nuo asmenvardžio Daugintis daugiskaitos formos. Jis liudija – kad pirmaisiais šio kaimo naujakuriais buvusi valstiečių Dauginčių šeima. Rašytiniuose šaltiniuose vardas rašomas: , , , , .

Geografija 

Didžioji kaimo žemių dalis plyti Minijos kairiojo kranto aukštumose, o šiaurės rytinis pakraštis – slėnyje. Minija juosia kaimą iš šiaurės rytų ir šiaurės pusių, atskirdama jį nuo Prystovų ir Sauserių kaimų. Šiaurės rytinėje kaimo dalyje yra Šilpelkės (Šilo pelkės) miškas. Jo pietrytiniu pakraščiu prateka Dubeikis, už kurio į rytus prasideda Cigonaliai. Miško pietvakariniu – vakariniu kraštu teka Minijos intakas Slinkupis. Į vakarus nuo jų santakos prasideda Lapgaudžių žemės, juosiančios Dauginčius iš šiaurės – šiaurės vakarų pusių. Vakaruose kaimas ribojasi su Martynaičių, o pietvakariuose – su Gintarų žemėmis. Pietiniu pakraščiu praeina magistralinis kelias , skiriantis jį nuo Gaudučių kaimo.

Istorija 

Minijos ir jos intako Slinkupio santakoje stūksantis piliakalnis liudija, kad žmonės čia gyvena nuo I tūkst. Kaimas susiformavo XVI a., Valakų reformos metu.

Per kaimą ėjo senasis kelias Kartena–Plungė, vedęs link Cigonalių. Pasakojama, kad šiuo keliu iš Rusijos 1812 m. traukėsi Napoleono kariuomenės kareiviai, kurių dalis sušalo ir išsekę mirė pakelėje. Esą, kaimo gyventojai mirusiuosius palaidojo į šalia kelio esančioje aukštumoje, kurioje tebestovi metalinis kryžius. Bendrose kaimo ganyklose prie Minijos iki XIX a. veikė kaimo kapinės.

XIX a. pradžioje kaimo centrinėje dalyje buvo 15 baudžiauninkų sodybų, o dar viena stovėjo Stonkaus užusienyje (vienkiemyje) šalia Sakuočių kaimo. Apie XIX a. vidurį kaimo pietinėje dalyje šalia naujojo kelio Kartena–Plungė atsirado dar vienas užusienis (vienkiemis), pavadintas Dauginčiais.

1846 m. Kartenos parapijos Dauginčių kaime buvo 24 baudžiauninkų sodybos, o 1849 m. Kartenos grafo F. Pliaterio dvare lažą ėjo 167 baudžiauninkai. Panaikinus baudžiavą išperkamuosius žemės mokesčius grafui 1870 m. mokėjo 126 valstiečiai iš Dauginčių kaimo ir užusienio.

XIX a. antroje pusėje – XX a. pradžioje Dauginčiai sparčiai augo ir 1923 m. kaime buvo 55 ūkiai. Lietuvos žemės reformos metu prie kaimo buvo prijungta kairiajame Minijos krante buvusi Grabšyčių dvaro žemė, dalis Gaudučių dvaro ir Martynaičių kaimo žemių. Išaugęs kaimas tapo Dauginčių seniūnijos centru. 1932 m. seniūnu buvo Juozas Kumpis, o jo padėjėju – Juozas Domarkas.

1941 m. iš Dauginčių kaimo į Vokietiją repatrijavo Stasys Karušaitis su šeima. Pokario metais LLA Žemaičių apygardos Kardo rinktinės partizanais tapo ir Lietuvos laisvės kovose žuvo Stanislava Valužienė su dukra Stanislava ir sūnumi Albertu.

1948–1949 m. į Sibirą buvo ištremtos Apolonijos Jonauskienės, Adomo Dauginčio, Kleopos Daukontienės šeimos.

Sovietmečiu kaimas buvo apylinkės administracinis centras ir priklausė Tarybinės žemės kolūkiui. Melioracijos ir vienkiemių naikinimo metu žemdirbių sodybos kūrėsi arčiau kelio Palanga–Šiauliai, šalia buvusio Gaudučių dvaro sodybos, kurioje buvo įsikūrusi kolūkio ir apylinkės administracija. Dauginčiai beveik suaugo su Gaudučių kaimu ir tapo centrine kolūkio gyvenviete. 1959 m. kaime veikė parduotuvė, o nuo 1961 m. – felčerių-akušerių punktas.

2002 m. sausio 1 d. kaime buvo 85 ūkiai.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Antanas Jonauskas (1920–), Lietuvos partizanas, Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Kardo rinktinės vadas.

Gamtos paveldas 
 Minijos kraštovaizdžio draustinis
 Dauginčių atodanga
 Dauginčių skroblynas

Kultūros paveldas 
 Piliakalnis, vadinamas Pilimi (I tūkst. – II tūkst. pr.).
 Piliakalnis, vadinama Pilale, Mėnulio kalnu.
 Maro kapeliai (XVI a. – XIX a.).
 Prancūzkapiai (XIX a.).
 Tarpkaiminis pylimas (XVI a. – XX a. pr.).
 Koplytėlė su Jėzaus motina|Marijos Maloningosios skulptūra (XIX a.; atnaujinta 2008 m., meistras – Arvydas Klovas).
 Koplytėlė su Jėzaus motina|Marijos ir kūdikio skulptūra (1947 m.; atnaujinta 2008 m., meistras – Arvydas Klovas).
 Koplytėlė prie medžio (XX a. II pusė).
 Kaltinis ornamentuotas kryžius (1901 m.).
 Monumentalus kapinių kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra (XX a. vid.).
 Monumentalus pakelės kryžius (XX a. pab.).
 Metalinis pakelės kryžius (XX a. pab.).

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Dauginčių piliakalnis, vad. Pilale, Pilimi. – Kultūros vertybių registras
 Piliakalnis I, vad. Pilale. – Kultūros vertybių registras
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra. – Kultūros vertybių registras
 Koplytėlė su Marijos ir kūdikio skulptūra. – Kultūros vertybių registras
 Koplytėlė prie medžio su Marijos Sopulingosios skulptūra. – Kultūros vertybių registras

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės