Burgundijos vynas

Burgundijos vynas – prancūziškas vynas, pagamintas Burgundijos regione, šiaurės rytų Prancūzijoje. Burgundija yra vienas prestižiškiausių vyno gamybos regionų Prancūzijoje (greta Šampanės ir Bordo regionų).

Burgundijos vynuogynai apima apie 25800 hektarų, vidutiniškai pagaminama 1,5 mln. hektolitrų vyno. 67 % ploto kontroliuoja individualūs augintojai, kurie pagamina tik ~25 % vyno. Dažniausiai augintojai vynuoges parduoda pirkliams (negociants), kurie maišo ir išpilsto vyną.

Kai kurie burgundiški vynai yra vieni brangiausių pasaulyje (pvz., Domaine de la Romanée-Conti, Domaine Leroy, Henri Jayer, Emmanuel Rouget, Domaine Dugat-Py, Domaine Leflaive, Domaine Armand Rousseau).

Istorija 
Nėra tiksliai žinoma, kada Burgundijos regione pradėtos auginti vynuogės. Užkariaudami Galiją romėnai (Strabonas) mini regione esant vynuogynų. 92 m. Romos imperatorius Domicianas uždraudė sodinti naujus vynuogynus už Italijos ribų, todėl Burgundijos vynuogynai ilgą laiką tenkino tik vietos poreikius.

Nuo VI a. pradžios vyndarystę skatino plintanti krikščionybė. Vynuogynai buvo steigiami prie abatijų (pvz., Cluny arba Cîteaux). Kadangi religinės bendruomenės buvo santykinai saugesnės karo laikotarpiais, tai skatino vyno gamybos patirties perdavimą ir tobulinimą iš kartos į kartą. Burgundijos vyno plitimą taip pat skatino ir Burgundijos kunigaikštystė, viduramžiais valdžiusi didelius Vakarų Europos plotus. 1395 m. Burgundijos kunigaikštis Pilypas II Drąsusis, norėdamas pagerinti vyno kokybę, uždraudė auginti Gamay veislės vynuoges, jas liepė keisti į Pinot noir. Šis įsakas laikomas pirmuoju maisto kokybės reguliavimo aktu pasaulyje (plg. 1516 m. Vokietijoje priimtas alaus grynumo įstatymas).

Po Prancūzijos revoliucijos, bažnyčiai priklausę vynuogynai buvo išdalinti jų darbininkams. Vėliau ūkiai vis smulkėjo, kartu paplito vyno pirklių (négociant), superkančių vynuoges ir gaminančių vyną, paslaugos.

1874–1878 m. Burgundijos vynuogynus smarkiai nuniokojo filokseros epidemija. Nuo 1885 m. regione pradėtos diegti amerikietiškos vynuogių veislės.

Klimatas ir geografija 

Burgundijos vyndarystės regionas prasideda ties Dižono miestu ir tęsiasi į pietus iki Liono. Šabli (Chablis) regionas plyti į šiaurės vakarus nuo Dižono.

Vyndarystės regione vyrauja maži lygumų kaimai, apsupti kalvų. Geresnės kokybės vynas pagaminamas iš vynuogių, užaugintų kalvų pietiniuose šlaituose, kur daugiausia saulės. Tuo tarpu vynas iš lygumų aplink kaimus (dažnai žymimas village – kaimas) laikomas prastesniu.

Burgundijos klimatas žemyninis, vasaros karštos, o žiemos šaltos, dažni lietūs (kritulių kiekiui didelę įtaką daro reljefas) ir šalnos. Dėl to Burgundijos vyno kokybė skirtingais metais smarkiai įvairuoja.

Vynuogės

Raudonosios vynuogės 
 Pinot noir – pagrindinė Burgundijos raudonųjų vynuogių veislė. Spėjama, kad ši veislė yra susiformavusi Burgundijos teritorijoje, auginama nuo romėnų laikų. Ši veislė geriausią vyną duoda augdama kalkingoje dirvoje, vidutinėje oro temperatūroje. Tačiau šios veislės vyno kokybė gana nepastovi, veislė neatspari šalnoms. Iš Pinot noir vynuogių pagaminti vynai turi vidutiniškai daug taninų, geriausi yra išlaikyti 5-12 metų (vyno kitimas senėjant labai priklauso nuo metų ir derliaus).
 Gamay – kita paplitusi raudonųjų vynuogių veislė, ypač Beaujolais regione. Geriausi vynai gaunami Gamay vynuoges auginant rūgščioje ir granitinėje dirvoje. Gamay vynuogių vynas rūgštus, vaisinio prieskonio, turi mažai taninų, spalva violetinė.
 Pinot gris – baltųjų vynuogių veislė, kartais maišyta į raudonąjį vyną.

Baltosios vynuogės 
 Chardonnay – populiariausia Burgundijos baltųjų vynuogių veislė. Iš jų gaminami aukštos kokybės sausi baltieji vynai. Paprastai brandinami ąžuolo statinėse, skonį įgauna po 2-4 brandinimo metų.
 Aligoté – produktyvi, bet rūgšti vynuogių veislė, paprastai auginama mažais kiekiais. Iš šios veislės vynuogių pagamintas vynas lengvas, gaivus ir rūgštus, jame mažai taninų, kvapas silpnas. Toks vynas, sumaišius jį su juodųjų serbentų likeriu), dažnai naudojamas gėrimui Kir gaminti.
 Muscadet (Burgundijoje vadinama Melon) – auginama nedideliais kiekiais.

Rūšys ir klasifikacija 

Burgundijos vyno gamybą teisiškai reglamentuoti imta 1919 m. Šiam bandymui nepasisekus, nuo 1935 m. visoje Prancūzijoje imta kurti apeliacijų sistema.

Burgundiško vyno klasifikacija sudėtinga. Burgundijos teritorijoje skiriama virš 100 apeliacijų (AOC). Burgundijos vynų skirstymas labiausiai orientuotas į vietovės () sąvoką, klasifikacija yra daugiausia geografinė (skirtingai nuo Bordo vyno, kur didžiausias dėmesys skiriamas konkretiems gamintojams suklasifikuoti), ji taikoma visiems tos vietovės gamintojams. Burgundiško vyno etiketės paprastai pabrėžia geografinę vietovę, o gamintojas dažnai būna nurodytas smulkiu šriftu.

Geografinis suskirstymas 
Geografiškai, Burgundija skirstoma į 4 gamybos sritis – Yonne, Côte d’Or, Côtes de Beaune ir Côte-Chalonnaise. Kiekvienoje jų skiriamos smulkesnės apeliacijos. Beaujolais teisiškai laikoma penktąja Burgundijos vyndarystės sritimi, tačiau paprastai ji laikoma atskiru regionu.

Pagrindinės apeliacijos (iš šiaurės į pietus):
 Yonne regionas :
 Chablis
 Côte – d’Auxerre:
 Irancy
 Saint-Bris
 Vézelay

 Côte d’Or (išvertus „Auksinis šlaitas“) regionas:
 Côtes de Nuits
 Marsannay-la-Côte
 Fixin
 Gevrey-Chambertin – didžiausia pagal pagaminamo vyno kiekį apeliacija, kurioje gaminami visų hierarchijos lygių vynai
 Morey-Saint-Denis
 Chambolle-Musigny
 Vougeot 
 Clos Vougeot
 Flagey-Échezaux
 Échezeaux  Vosne-Romanée  La Romanée  Nuits-Saint-Georges  Côte-de-Nuits Villages  Bonnes Mares  Côtes de Beaune:
 Aloxe-Corton Auxey-Duresses Beaune (Hospices de Beaune)
 Blagny Chassagne-Montrachet Chevalier-Montrachet  Chorey-lès-Beaune  Corton  Côtes de Beaune  Ladoix  Maranges  Meursault  Monthélie  Montrachet  Pernand-Vergelesses  Pommard  Puligny-Montrachet  Saint-Aubin  Saint-Romain  Santenay  Savigny-lès-Beaune  Volnay Côte-Chalonnaise regionas:
 Bouzeron Givry Mercurey Montagny Rully Mâconnais regionas:
 Mâcon Pouilly-Fuissé  Pouilly-Loché  Pouilly-Vinzelles  Saint-Véran  Viré-Clessé Burgundijos apeliacijų (AOC) hierarchija 
Prancūzijos įstatymai visas Burgundijos vyno gamybos teritorijas skirsto į 6 tipus pagal kokybę:
 Grand Cru – aukščiausios kokybės vynas iš atrinktų Cote d’Or teritorijų. Yra 32 Grand crus (aukščiausios kokybės teritorijos), jose pagaminama 1,5 % viso burgundiško vyno. Leidžiama pagaminti ne daugiau kaip 35 hektolitrus vyno iš hektaro. Šie vynai brandinami ne trumpiau 5-7 metų, kai kurie gali gerėti iki 15 metų. Grand Cru vyno etiketėje rašomas tik vynuogyno pavadinimas (pvz., Corton arba Montrachet).
 Premier Cru – labai aukštos kokybės vynas. Yra 562 Premiers crus, jis sudaro ~10 % viso burgundiško vyno. Leidžiama pagaminti ne daugiau kaip 45 hektolitrus vyno iš hektaro. Laikomi ne trumpiau 3-5 metų, gali būti laikomi ir daug ilgiau. Ant šių vynų etiketės paprastai žymimas ir vietovės, ir vynuogyno pavadinimas.
 Kaimų (Village) arba miestelių apeliacijos – apima vieną kaimą (miestelį), kurio pavadinimas yra apeliacijos pavadinimu. Yra 44 tokios apeliacijos, jose pagaminama 34 % viso burgundiško vyno.
 Kartais viena apeliacija apima keletą (2, 3 arba 5) kaimus.
 Regioninės apeliacijos' sudaro žemiausią klasifikacijos lygį. Yra 23 regioninės apeliacijos, jose pagaminama 54 % viso burgundiško vyno. Regioninės apeliacijos būna 2 tipų:
 bendriausios, apimančios visas Burgundijos 4 vyndarystės sritis – pvz., AOC Bourgogne, Bourgogne grand ordinaire, Bourgogne Passe – tout – grains, Bourgogne aligoté, Bourgogne mousseux, Crémant de Bourgogne siauresnės, apimančios tik vieną Burgundijos sritį, pvz., Mâconnais''.

Vynas
Prancūziška virtuvė