Vystymosi biologija

Vystymosi biologija – biologijos šaka, tirianti organizmų vystymosi ir augimo procesus. Šiuolaikinė vystymosi biologija tokius reiškinius kaip ląstelių dalijimosi genetinis valdymas, ląstelių diferenciacija, morfogenezė ir kt.

Vystymosi biologijos dalys 
Embriologija yra vystymosi biologijos dalis, tirianti organizmų vystymąsi nuo vienaląstės stadijos iki embrioninio vystymosi pabaigos (pvz., žinduoliuose – iki gimimo). Iki XX a. embriologija buvo tiesiog aprašomosios anatomijos dalis, o XX a. pabaigoje tapo embrioninį vystymąsi tiriančiu mokslu.

Evoliucinė vystymosi biologija ( ar sutrumpintai evo – devo biology) tiria organizmų individualaus vystymosi (ontogenezių) evoliucinį kitimą, skirtingų sisteminių grupių organizmų ontogenezių skirtumus.

Pageidaujami tikslai 
Vystymosi biologija tiria tiek normalų, tiek sutrikusį organizmų vystymąsi. Sutrikimų tyrimai daugiau atskleidžia apie vystymąsi, negu vien normalaus vystymosi tyrimai. Vienas praktinių vystymosi biologijos tikslų yra suprasti, kaip formuojasi išsigimimai (teratogenezė) (dėl modifikacijų ir dėl mutacijų), ir surasti būdus, kaip sutrikusį organizmo vystymąsi padaryti normaliu. Pvz., galbūt būtų galima vaisių su 21-os chromosomos trisomija taip paveikti, kad jis vystytųsi normaliai ir neturėtų Dauno sindromo.

Dabartinė vystymosi biologija tiria ir ląstelių diferenciaciją embrionuose – kaip iš kamieninių ląstelių susidaro specializuotos audinių ląstelės. Tikimasi, kad šios žinios leis iš kamieninių ląstelių užauginti audinius ir organus, kurie tiktų persodinimui.

Dar viena tema tyrimų kryptis – apoptozės (programuotos ląstelių mirties) tyrimai. Ištyrus šį reiškinį būtų galima priversti vėžines ir kitokias auglių ląsteles priversti apoptoziškai susinaikinti.

Tiriami organizmai 
Svarbiausias vystymosi biologijos tiriamas organizmas yra žmogus. Kadangi daugelis tyrimų su žmonėmis negali būti atliekami dėl bioetinių ir kitokių sumetimų, tiriami kiti organizmai, vadinami modeliniais organizmais.

Pagrindiniai tiriami organizmai 
 Stuburiniai:
 Zebrinė danija Danio rerio ()
 Japoninė medaka Oryzias latipes
 Raudonasis dygliapilvis Takifugu rubripes
 Pentinuotoji pipa Xenopus laevis
 Višta Gallus gallus
 Naminė pelė Mus musculus
 Bestuburiai
 Iešmutis Branchiostoma lanceolatum
 Gaubtagyviai Tunicata
 Jūrų ežiai Echinoidea
 Apvalioji kirmėlė Caenorhabditis elegans
 Vaisinė muselė Drosophila melanogaster
 Augalai
 Baltažiedis vairenis Arabidopsis thaliana
 Kukurūzas Zea mays
 Žioveinis Antirrhinum

Vystymosi biologija