Pasaulio krepšinio čempionatas

FIBA pasaulio krepšinio čempionatas – krepšinio čempionatas, kuriame susirenka stipriausios pasaulio rinktinės. Rengiamas nuo 1950 m., vyksta kas ketveri metai (tais metais, kai nevyksta olimpiados). Čempionato organizatorius – FIBA.

Pasaulio čempionato struktūra panaši į FIFA Pasaulio taurės turnyrą. Nuo 1970 m. abu šie turnyrai vyko tais pačiais metais. Tačiau nuo 2019 m. FIBA norėdama pritraukti daugiau žiūrovų, tais pačiais metais nusprendė neberengti čempionato. Paraleliai vyksta ir Moterų pasaulio krepšinio čempionatas. Šis čempionatas vyksta kitoje šalyje, nei vyrų čempionatas.

Pasaulio krepšinio čempionate žaidžia 32 komandos (nuo 2023 m.), įskaitant ir šalį šeimininkę. Komanda nugalėtoja nuo 1967 m. gauna James Naismith trofėjų. Paskutinė pasaulio čempionė yra Vokietijos krepšinio rinktinė, triumfavusi XVIII pasaulio krepšinio čempionate.

Nuo 2019 m. pasaulio krepšinio čempionato dalyviai nustatomi tokia tvarka:
 Eurobasket (Europa) – 12 vietos
 FIBA Amerikos čempionatas (Šiaurės, Pietų ir Centrinė Amerikos) – 7 vietos
 FIBA Azijos čempionatas (Azija) / FIBA Okeanijos čempionatas (Okeanija) – 7 vietos
 FIBA Afrikos čempionatas (Afrika) – 5 vietos
 Šalis šeimininkė – 1 vieta (2023 m. – 2 vietos)

Vyrų čempionatų prizininkai 

 1.  1950 m. Argentinoje – Argentina, JAV, Čilė
 2.  1954 m. Brazilijoje – JAV, Brazilija, Filipinai
 3.  1959 m. Čilėje – Brazilija, JAV, Čilė
 4.  1963 m. Brazilijoje – Brazilija, Jugoslavija, SSRS
 5.  1967 m. Urugvajuje – SSRS, Jugoslavija, Brazilija
 6.  1970 m. Jugoslavijoje – Jugoslavija, Brazilija, SSRS
 7.  1974 m. Puerto Rike – SSRS, Jugoslavija, JAV
 8.  1978 m. Filipinuose – Jugoslavija, SSRS, Brazilija
 9.  1982 m. Kolumbijoje – SSRS, JAV, Jugoslavija
 10.  1986 m. Ispanijoje – JAV, SSRS, Jugoslavija
 11.  1990 m. Argentinoje – Jugoslavija, SSRS, JAV
 12.  1994 m. Kanadoje – JAV, Rusija, Kroatija
 13.  1998 m. Graikijoje – Jugoslavija, Rusija, JAV (7. Lietuva)
 14.  2002 m. JAV – Jugoslavija, Argentina, Vokietija
 15.  2006 m. Japonijoje – Ispanija, Graikija, JAV (7. Lietuva)
 16.  2010 m. Turkijoje – JAV, Turkija, Lietuva
 17.  2014 m. Ispanijoje – JAV, Serbija, Prancūzija. (4. Lietuva)
 18.  2019 m. Kinijoje – Ispanija, Argentina, Prancūzija. (9. Lietuva)
 19. , ,  2023 m. Japonijoje, Filpinuose ir Indonezijoje – Vokietija, Serbija, Kanada  (6. Lietuva)

Medalių lentelė 

 Serbijos ir Rusijos medaliai nėra skaičiuojami kartu su buvusiomis Jugoslavijos ir SSRS medaliais.

Dalyvavusios rinktinės 
Visos čempionate dalyvavusios rinktinės:

 Europa
  – 12 kartų
  – 10 kartų
  – 10 kartų
  – 9 kartai
  – 9 kartai
  – 8 kartai
  – 6 kartai (įskaitant Serbiją ir Juodkalniją)
  – 6 kartai
  – 5 kartai
  – 5 kartai
  – 5 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 3 kartai
  – 2 kartai
  – 2 kartai
  – 2 kartai
  – 2 kartai
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas

Amerika
  – 18 kartų
  – 17 kartų
  – 15 kartų
  – 14 kartų
  – 14 kartų
  – 10 kartų
  – 7 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 3 kartai
  – 2 kartai
  – 1 kartas
  – 1 kartas

Afrika
  – 9 kartai
  – 6 kartai (pradžioje patekdavo iš Europos zonos)
  – 5 kartai
  – 4 kartai
  – 3 kartai
  – 2 kartai
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas
  – 1 kartas

Azija
  – 13 kartų (pradžioje patekdavo iš Okeanijos zonos)
  – 10 kartų
  – 8 kartai
  – 7 kartai
  – 6 kartai (pradžioje patekdavo iš Okeanijos zonos)
  – 6 kartai
  – 4 kartai
  – 4 kartai
  – 3 kartai
  – 2 kartai
  – 2 kartai (kaip Formosa)
  – 2 kartai
  – 1 kartas

Šaltiniai