Osetinai

Osetinai () – iranėnų etninė grupė, nuo senovės gyvenanti Osetijoje. Kalba osetinų kalba (indoeuropiečių šeimos, iranėnų šakos kalba). Dauguma – dvikalbiai, kalbantys osetinų ir rusų arba osetinų ir gruzinų kalbomis.
Dauguma osetinų yra stačiatikiai, dalis – sunitai.

Pavadinimas 
Pavadinimai Osetija ir osetinai kilę iš gruzinų kalbos. Senovėje rusai osetinus vadino ясь, o XIV a. pabaigoje perėmė gruzinų pavadinimą osetinai. Gruzinų kalboje Osetija yra Oseti (ოსეთი), osetinai – Osebi (ოსები). O vėliau šie pavadinimai per rusų kalbą pateko į kitas pasaulio kalbas.

Osetinų kilmė ir grupės 
Osetinai yra vieningos kilmės, tačiau istoriškai ir kultūriškai pradėję skilti.

Osetinai kilę iš alanų (sarmatų gentis). Apie 200 m. alanai atlaikė gotų invaziją ir tarp Dono ir Volgos įkūrė alanų karalystę Alaniją. Alanų karalystė užėmė teritorijas, kuriose vėliau atsirado Čerkesija ir Šiaurės Osetija. Alanija buvo centralizuota monarchija su stipria kariuomene, išnaudojusi Šilko kelio privalumus.
350-374 m. hunai sunaikino alanų karalystę. Alanų likučiai išliko kaip šių dienų osetinai. XII a. jie, veikiami Gruzijos ir Bizantijos, tapo krikščionimis. Daug osetinų tapo musulmonais sunitais.

Mongolų užkariavimai išstūmė alanus iš jų gyventų teritorijų į Kaukazo priekalnes ir kalnus. 1774 m. Šiaurės Osetija atiteko Rusijai, ir šiaurės osetinams rusai ėmė daryti didelę įtaką, tuo tarpu pietų osetinai patyrė didelę gruzinų įtaką.

Šiaurės Osetijos osetinai etniškai dalinasi į dvi dalis:
 digorai (, ). Digorams didelę įtaką darė greta gyvenę kabardinai, iš kurių perėmė islamą. Šiais laikais digorai gyvena dviejuose Š. Osetijos rajonuose – Digoros ir Irafo rajonuose. Digoros rajonas yra krikščioniškas, o dalis Irafo rajono yra musulmoniškas. Digorų dialektas yra senoviškiausias osetinų kalbos dialektas. Digorų tarmė turi literatūrinę formą, ja leidžiamos knygos ir laikraščiai, ja veikia dramos teatras. Digorai pirmą kartą paminėti VII a. „Armėnijos geografijoje“.
 ironai (, ), kurie dominuoja Šiaurės Osetijoje. Literatūrinė osetinų kalba yra pagrįsta ironų tarme.

Pietų Osetijos osetinus kartais vadina kudarais (, ), pagal Kudaro tarpeklio pavadinimą. Iš tikrųjų pietų osetinai sudaro kelias etnines grupes, kurios kalba skirtingomis ironų tarmės šnektomis. 1801 m. Rusija aneksavo Gruziją. Tifliso gubernijoje 1846–1859 m. buvo Osetinų apygarda. 1922 m. Gruzijos TSR buvo sudaryta Pietų Osetija.

Garsūs osetinai 
 Vasilijus Abajevas (, ; 1900.12.02-2001.03.12) – garsus lingvistas iranistas.
 Valerijus Gergijevas (, g. 1953) – dirigentas, buvęs Sankt Peterburgo Marijos teatro dirigentas ir vadovas, dabar – Londono simfoninio orkestro vyriausias dirigentas.
 Jurijus Kučijevas (, ; 1919.08.26-2005 .12.14) – poliarinis kapitonas, kuris pirmasis antvandeniniu laivu pasiekė Šiaurės ašigalį.
 Isa Plijevas (, ; 1903.12.12-1979.02.02) – pagarsėjęs Antrojo pasaulinio karo kavalerijos generolas. Armijos generolas, dukart Tarybų Sąjungos Didvyris, Mongolijos Liaudies respublikos Didvyris.
 Arsenas Fadzajevas (, g. 1962) – garsus imtynininkas. Dukart olimpinis čempionas, šešiskart pasaulio čempionas. 2003 m. pripažintas vienu iš 5 geriausių XX a. imtynininkų laisvosiose imtynėse.

Nuorodos 
 Осетины

Šiaurės Kaukazo tautos
Iranėnai
Osetija
Kaukazo tautos