Kretingos rajono savivaldybė

Kretingos rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose, Latvijos pasienyje. Centras – Kretinga.

Savivaldybės teritorijoje veikia 3 ligoninės, 7 ambulatorinės gydymo įstaigos, 16 medicinos punktų, 2 vaikų globos, laikino gyvenimo, pagyvenusių žmonių globos įstaigos. Yra 12 katalikų, 1 evangelikų liuteronų bažnyčia, 20 kultūros centrų, 23 bibliotekos.

Savivaldybėje yra Kretingos muziejus, Vyskupo M. Valančiaus gimtinės (Nasrėnai), Jokūbavo Aleksandro Stulginskio pagrindinės mokyklos istorijos muziejai, Orvidų sodyba muziejus (Gargždelėje).

Geografija 

Savivaldybės vakarinė dalis yra Pajūrio žemumoje, rytinė – Vakarų Žemaičių plynaukštėje. Aukščiausia vieta (108 m) yra šiaurės rytuose, prie Žeimių, žemiausia (7 m) – prie Palangos miesto ribos. Per savivaldybės teritoriją eina geležinkelis Vilnius – Klaipėda, plentai Šiauliai-Palanga, Gargždai-Kretinga, Kretinga-Skuodas, Klaipėda-Kretinga.

Klimatas 
Sausio vidutinė temperatūra -3,5 °C, liepos 16,7 °C. Per metus iškrinta 823–839 mm kritulių.

Vandenys 
Vidaus vandenys užima 2,25 proc. rajono savivaldybės teritorijos. Savivaldybės pietrytine dalimi teka Minija, šiaurės rytine – jos intakas Salantas, vidurine – Akmena, pasienyje su Latvija į Baltijos jūrą įteka Šventoji, telkšo Kašučių ežeras ir 30 tvenkinių, iš jų didžiausias – Lazdininkų tvenkinys. Sąrašas: Kretingos rajono ežerai

Miškai ir dirvožemiai 
Miškingumas 35 proc. Didžiausi miškai – Vaineikių, Šventosios, Mikoliškių, Rubulių. Auga daugiausia pušynai, eglynai, mišrieji miškai, juose daug beržų ir drebulių.

Savivaldybės teritorijos viduriniąja dalimi tarp Akmenos, Salanto ir Minijos upių, nuo šiaurinės iki pietinės ribos tęsiasi išplautžemių juosta, į rytus nuo jos ir pietvakarinėje dalyje – daugiausia balkšvažemiai. Yra palvažemių, šlynžemių, durpžemių, smėlžemių.

Saugomos teritorijos 
Kretingos rajono savivaldybei priklauso Salantų regioninio parko dalis, Sūdėnų botanikos zoologijos draustinis, Grūšlaukės kraštovaizdžio draustinis, Kartenalės entomologinis draustinis, Minijos ichtiologinis draustinis.

Gamtos paminklai:
 botaniniai – Grūšlaukės, Galdiko, Vaineikupio ąžuolai, Salantų kaštonas
 geologiniai akmenys – Daubos kūlis, Kūlių Bobelė, Laumės Lova, Pelėkių akmuo

Istoriniai paminklai:
 Andulių piliakalnis, Dauginčių piliakalnis, Ėgliškių pilkapynas, Imbarės piliakalnis, Įpilties piliakalnis, Joskaudų piliakalnis, Kartenos piliakalnis, Kačaičių piliakalnis, Kretingos dvaras, Kurmaičių kapinynas, Kurmaičių piliakalnis, Laivių piliakalnis, Martynaičių piliakalnis, Nagarbos piliakalnis, Rūdaičių piliakalnis, Sauserių piliakalnis, Valėnų piliakalnis.

Istorija 

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Kretingos apskrities 29 apylinkių ir Klaipėdos apskrities 1 apylinkės. 1950–1953 m. priklausė Klaipėdos sričiai. 1951 m. Palanga pertvarkyta į srities pavaldumo miestą ir rajonui nebepriklauso. 1959 m. prijungta panaikinto Salantų rajono 5 apylinkės ir Salantai. 1968 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

1995 m. vietoje Kretingos rajono įsteigta Kretingos rajono savivaldybė. 2009 m. sausio 29 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T2-12 įsteigtos 72 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 782 || || 30 apylinkių || 2 miestai (Kretinga, Palanga)
|-
| 1954 m.  || || || 14 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 759 || 39 282 || 14 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1962 m. || 1033 || || 18 apylinkių || 2 miestai (Kretinga, Salantai)
|-
| 1963 m.  || || || 10 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1033 || 39600 || ||
|-
| 1970 m.  || 1000 || 42 086 || 10 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1972 m.  || 990 || || 9 apylinkės || 2 miestai, 2 miesteliai (Darbėnai, Kartena), 197 kaimai, 13 kaimų dalių, 3 viensėdžiai, 4 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 997 || 41 700 || 9 apylinkės || 2 miestai, 2 miesteliai, 197 kaimai, 13 kaimų dalių, 3 viensėdžiai, 4 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 42 658 || 8 apylinkės || 2 miestai, 217 kaimo vietovių
|-
| 1985 m.  || 991 || || 8 apylinkės || 2 miestai, 2 miesteliai, 189 kaimai, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 991 || 44 152 || 6 apylinkės || 2 miestai, 191 kaimo vietovė
|-
| 2001 m.  || 989 || 45 688 || 8 seniūnijos || 2 miestai, 2 miesteliai, 194 kaimai, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 1 viensėdis
|}

Gyventojai 

Miesto gyventojų 50,6 proc. Gyventojų vidutinis tankumas 46,6 žm./km². 89,5 proc. savivaldybės gyventojų yra katalikai, 1,1 proc. evangelikai liuteronai, 0,5 proc. – stačiatikiai, taip pat gyvena evangelikai reformatai, sentikiai ir kt.

Tautinė sudėtis

Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 2 miestai – Kretinga ir Salantai;
 2 miesteliai – Darbėnai ir Kartena;
 196 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kretinga – 17249
 Vydmantai – 1627
 Padvariai – 1481
 Salantai – 1272
 Kretingsodis – 1210
 Darbėnai – 1203
 Kūlupėnai – 1035
 Kartena – 763
 Rubuliai – 672
 Kluonaliai – 654

Ekonomika 

Visoje savivaldybėje pagaminama 0,9 % Lietuvos pramonės produkcijos (2003 m.). Išvystytas medienos apdirbimas, baldų gamyba (bendrovė „Akmena“), tekstilės dirbinių, alaus, kombinuotųjų pašarų, lesalų bei baltyminių vitamininių papildų gamyba („Kretingos grūdai“), linų perdirbimas („Žemaitijos linai“), žuvų apdirbimas („Ostsee Fish Kretinga“), statyba („Damba“, „Ringesta“, „Edija“). Bendrovė „Genčių nafta“ eksploatuoja naftą, „Tyras“ – Kalniškių durpyną (ruošia kraikines, kompostines durpes, t. p. durpes kurui). „Žemaitijos granitas“ ruošia skaldą, žvyrą ir kt. akmens produkciją. Didžiausias pramonės centras – Kretinga.

Žemės ūkis 

Kurmaičiuose yra bendrovės „Vievio paukštynas“ filialas, Kluonaliuose auga vaismedžių medelynas. Žemės ūkio naudmenos užima 53,6 % A ploto, iš jų 87,1 % ariamoji žemė, 10,6 % – pievos ir natūralios ganyklos, 2,4 % – sodai ir uogynai (2005 m.) 52,5 % pasėlių užima javai, 25,4 % – daugiametės žolės, 5,4 % – bulvės.

Savivaldybės teritorijoje užauginama 8,0 % visų Lietuvos linų, 2,0 % – bulvių, 1,9 % – daržovių, 1,1 % -javų (2005 m.) 2004 m. pagaminta 1,7 % Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (1,7 % pieno), surinkta 7,1 % kiaušinių. Veisiama 1,5 % Lietuvos galvijų, 1,2 % kiaulių, 1,1 % arklių, 1,1 % avių ir ožkų (2005 m.) Bendrovėje „Kretingos žvėrininkystės ūkis“ veisia lapės ir audinės.

Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Kretingos rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kretingos rajono savivaldybės administracija.

Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 9 seniūnijos (skliausteliuose – seniūno būstinė):
 Darbėnų seniūnija (Darbėnai)
 Imbarės seniūnija (Salantai)
 Kartenos seniūnija (Kartena)
 Kretingos miesto seniūnija (Kretinga)
 Kretingos seniūnija (Kretinga)
 Kūlupėnų seniūnija (Kūlupėnai)
 Salantų seniūnija (Salantai)
 Vydmantų seniūnija (Vydmantai)
 Žalgirio seniūnija (Raguviškiai)

Partnerystės ryšiai 

Miestai, su kuriais Kretingos rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Viljandis, Estija

Švietimas ir ugdymas 

Savivaldybėje veikia 2 meno, sporto mokyklos, 1 darželis-mokykla, vaikų darželis, 6 lopšeliai-darželiai, 2 pradinės mokyklos, 3 pradinio ugdymo skyriai.

Kretingos rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Kretingos Jurgio Pabrėžos universitetinė gimnazija
 Salantų gimnazija
 Darbėnų gimnazija
 Kretingos Marijono Daujoto pagrindinė mokykla
 Kretingos Simono Daukanto pagrindinė mokykla
 Kartenos pagrindinė mokykla – daugiafunkcis centras
 Vydmantų vidurinė mokykla
 Grūšlaukės pagrindinė mokykla
 Jokūbavo Aleksandro Stulginskio pagrindinė mokykla
 Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinė mokykla
 Baublių mokykla-daugiafunkcis centras
 Darbėnų gimnazijos Piliakalnio pagrindinio ugdymo skyrius
 Kretingos suaugusiųjų ir jaunimo mokymo centras
 VšĮ Pranciškonų gimnazija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Savivaldybės tinklalapis