Skaidrumas

Kitos reikšmės – Skaidrumas (teisė), Skaidrumas (socialiniai mokslai).

Skaidrumas, permatomumas () – medžiagos savybė visiškai praleisti arba tik nereikšmingai atspindėti, išsklaidyti ar sugerti šviesą arba kitokio nagrinėjamo spektro elektromagnetinių bangų energiją. Dėl šios savybės šviesos šaltinių ar nuo kitų objektų atspindėta šviesa beveik netrukdomai sklinda per skaidrią medžiagą ir vaizdas per tokią medžiagą yra aiškiai matomas.

Pusiau skaidri, dalinai skaidri, pusskaidrė () − medžiaga, kuri spinduliavimą praleidžia tik dalinai arba selektyviai, reikšmingą jo dalį iškraipo, atspindi ar paverčia kitos rūšies energija. Dėl šios savybės per tokią medžiagą sunku arba neįmanoma įžiūrėti aiškaus vaizdo.

Neskaidrumas () − visiškas nelaidumas šviesai ar kitam nagrinėjamam elektromagnetinių bangų spektrui. Tokia medžiaga visą patenkančią spinduliavimo energiją atspindi ar paverčia kitokios rūšies energija − chemine reakcija, šiluma, kito dažnio arba rūšies spinduliavimu, elektros krūviu.

Skaidri ar pusskaidrė medžiaga laikoma bespalve, kai praleidžia visą regimosios šviesos ar kitą nagrinėjamą spektrą, ir su atspalviu ar spalvotos, kai praleidžia tik dalį šio spektro.

Skaidrios medžiagos 
Skaidrios medžiagos yra oras ir kitos dujos, daugelis skysčių (pvz., vanduo), daug stiklo ir plastiko rūšių. Spalvotumą skaidrioms medžiagoms gali suteikti ištirpusios molekulės (pvz., metalų oksidai spalvotame stikle) ar smulkios spalvotos neskaidrios dalelės (dūmų dalelės ore). Kai tokių dalelių daug, medžiaga gali pasidaryti neskaidri, pvz., tiršti dūmai.

Skaidrios medžiagos naudojamos:
 lęšiams ir kitokiems šviesą laužiantiems elementams (pvz., veidrodžiams) gaminti.
 filtrams, turintiems praleisti tik tam tikros spalvos šviesą
 langams, skaidrioms pakuotėms ir kitokiems įtaisams, kurie turi praleisti šviesą, gaminti
 dekoratyviniams elementams, kurie turi žėrėti praleidžiama šviesa ar praleisti tik vienos ar kitos spalvos šviesą.

Kitoks skaidrumas 
Skaidrumo sąvoka kilusi iš skaidrumo regimajai šviesai apibūdinimo, tačiau naudojama ir apibūdinant medžiagų gebėjimą praleisti kitokią spinduliuotę ar kitokias bangas. Pvz., žmogaus kūno raumenys yra skaidrūs rentgeno spinduliams. Technikoje naudojamos radijo bangoms skaidrios medžiagos (pvz., aviacijoje radiolokatorių gaubtams gaminti), dalis medžiagų gali būti vadinamos akustiškai skaidriomis, jei gerai praleidžia garsą.

Visiškas skaidrumas 
Visišku skaidrumu elektromagnetinėms bangoms pasižymi tik vakuumas, kadangi bet kuri medžiaga bent kažkiek ir bent kažkurios spektro dalis bangas sugeria.

Optika
Medžiagų savybės