Karklėnai

Karklėnai – miestelis Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, prie kelio Varniai–Kražiai, į šiaurę nuo Karklėnų ežero. Seniūnaitijos ir parapijos centras. Stovi medinė Karklėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia (pastatyta 1871 m.), buvusi Karklėnų pagrindinė mokykla (dabar Kražių gimnazijos skyrius), paštas (LT-86033), išlikęs Karklėnų dvaras.

Etimologija 

Miestelio vardas – vandenvardinis vietovardis, priesagos -ėnai vedinys iš upės vardo Karklė.

Geografija 

Karklėnai įsikūrę pelkėtoje vietovėje abipus Kražantės intako Lyšupio, 2 km į šiaurės vakarus nuo Karklėnų ežero. Į šiaurės vakarus nuo Karklėnų yra gamtos paminklas Spunsčio ąžuolas.

Istorija 

Į šiaurės vakarus nuo Karklėnų yra I tūkstantmečio pradžios Paspąsčio piliakalnis, į šiaurės rytus – Piltinės piliakalnis.

XVI a. Karklėnai minimi kaip valsčiaus centras (manoma, juo buvo jau XIII a. – XIV a.). 1499 m. Karklėnų dvaras atiteko Šemetoms, vėliau dvarą valdė Žukai. 1767 m. pastatyta pirmoji medinė Karklėnų bažnyčia. XIX a. 2-oje pusėje Karklėnai tapo miesteliu, kuris buvo Raseinių apskrityje, Kaltinėnų valsčiuje. 1905 m. įsteigta mokykla.

Po Antrojo pasaulinio karo Karklėnų apylinkėse veikė Jūros srities Kęstučio apygardos Birutės rinktinės partizanai. 1947 m., 1948 m. ir 1951 m. TSRS okupacinė valdžia ištrėmė 10 Karklėnų gyventojų. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė, atidarytas paštas, medicinos punktas.

|}

Architektūra 

Planas spindulinis. Žymiausias statinys – liaudiškų formų medinė vienanavė Karklėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia, statyta 1871 m.) ir dviejų tarpsnių varpinė. Bažnyčios viduje – žalvarinis varpas (1779 m., meistras I. A. Hetzelis), du ornamentuoti kryžiai (XVIII a. pabaiga – XIX a. pradžia), medinės skulptūrinės grupės „Švč. Mergelė Marija su Kūdikiu, Šv. Juozapas ir Šv. Simonas“ ir „Trys karaliai“ (abi XIX a.), medinė skulptūra „Prisikėlęs Kristus“ (XX a.), taip pat barokinė taurė (XVII a.).

Gyventojai 

1738 m. kaime gyveno dvi, 1775 m. – 11 šeimų. 1923 m. bažnytkaimyje ir dvare buvo 48 sodybos ir 236 gyventojai.

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Alvydas Sėdžius, Skuodo rajono politinis ir visuomenės veikėjas.
 Laimutis Sėdžius, aktorius, Panevėžio miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

Šaltiniai