Prieštankinis šautuvas

Prieštankinis šautuvas (; ; ) – stambaus kalibro šautuvas, skirtas pramušti šarvuotų kovos mašinų bei tankų šarvus.

Prieštankiniai šautuvai imti naudoti Pirmajame pasauliniame kare prieš tankus, masiškai buvo gaminami Antrojo pasaulinio karo išvakarėse. Antrojo pasaulinio karo metu šių šautuvų galimybės tapo pernelyg menkos (tankų šarvai tapo pernelyg stori), todėl juos pakeitė ginklai, šaudantys kumuliaciniais užtaisais (vokiečių Panzerschreck, Panzerfaust, amerikiečių Bazooka).

Stambaus kalibro šaunamieji ginklai, kaip kovos su lengvai šarvuotomis mašinomis priemonė neišnyko, šią funkciją atlieka dvi šaunamųjų ginklų (ne granatsvaidžių) klasės:
 stambaus kalibro kulkosvaidžiai – pvz., tarybinis (dabar rusiškas) 14,5 mm kulkosvaidis KPVT.
 stambaus kalibro snaiperiniai šautuvai (prieštechnikiniai) – pvz., amerikiečių M82 Barrett, vengrų Gepard, rusų KSVK.

Istorija 
Stambaus kalibro graižtviniai šautuvai su galingomis kulkomis atsirado apie 1800 m. kaip medžiokliniai ginklai stambiems žvėrims (drambliams, raganosiams, buivolams) medžioti. Prieštankiniai šautuvai savo savybėmis buvo panašius į šiuos šautuvus.

Pirmasis pasaulinis karas 
Pirmieji britų tankai Mark I, „malę“ vokiečių tranšėjas, buvo neįveikiami paprastų šautuvų ugniai. Neperšaunami buvo ir Pirmajame pasauliniame kare naudoti šarvuotieji automobiliai, tačiau jie fronte buvo reti dėl prasto pravažumo raižytoje vietovėje, per apkasus. Tankus ir šarvuotuosius automobilius buvo galima pamušti patranka, minosvaidžiu ar granatomis. Tačiau pėstininkams trūko nešiojamo ginklo, kuris pamuštų tankus iš toli.

Vokietijos kariuomenė 
Pradžioje vokiečių kariuomenė ėmė naudoti specialiai sukurtus šovinius su šarvamuše kulka (kulka vadinta K kulka, o šovinius vokiškai vadino Patrone SmK Kurz 7,92 mm), kurie tiko šaudyti iš paprasto šautuvo. Šie šoviniai turėjo sustiprintą parako užtaisą, o kulka turėjo plieninę šerdį. Šių šovinių kulkos su 30 % tikimybe pramušdavo pirmųjų tankų 8 mm storio šarvą, jei pataikydavo statmenai šarvo paviršiui. Šie šoviniai šautuvams nelabai tiko, nes:
 gadino šautuvų vamzdžius, šie greičiau išdildavo.
 didelis parako dujų slėgis kartais įstrigdydavo šautuvo užraktą, kurį išlaisvinti būdavo galima tik daužant užrakto svirtį. Daužymas kartais neleisdavo normaliai išmesti iššautą gilzę, nes ekstraktoriaus dantukas nuplėšdavo šovinio dugnelio kraštą, ir gilzė likdavo lizde.
 didelis parako dujų slėgis suardydavo senesnių šautuvų šovinio lizdą, kas nepataisomai sugadindavo šautuvą, o galėdavo sužeisti ar nukauti šaulį.

Dėl šių priežasčių šarvamušiai šoviniai su K kulkomis buvo nemėgstami, tačiau pėstininkams duodavo šansą pramušti šarvą ir sužeisti ar nukauti vieną kitą tankistą. Šoviniai su K kulkomis buvo brangesni, todėl juos duodavo tik geriems šauliams, kurie galėjo efektyviai juos panaudoti. Pagrindinis būdas kovoti su tankais buvo apšaudyti artilerija ar užmėtyti granatomis.

Netrukus ėmė gaminti tankus su storesniais šarvais, tad šarvamušių 7,92 mm šovinių efektyvumas dar labiau krito, tačiau šie šoviniai tebebuvo pakankamai efektyvūs prieš senųjų modelių tankus ir prieš šarvuotuosius automobilius. Vokietija pirmoji sukūrė ir ėmė gaminti specializuotus stambaus kalibro šarvamušius Mauzerio šautuvus Tankgewehr M1918. Šis šautuvas buvo ankstesnių Mauser kompanijos šautuvų pritaikymo prieštankinei kovai rezultatas. Jo stambios kulkos su didele kinetine energija galėjo pramušti naujesniųjų tankų šarvus ir taip sustabdyti tankus. Šio šautuvo atatranka buvo labai stipri, nuo smūgio kartais lūždavo raktikaulis ar išnirdavo petys.

JAV kariuomenė 
Pirmojo pasaulinio karo metais JAV sukūrė pusės colio kalibro šovinį kovai prieš lėktuvus. Šis šovinys buvo panaudotas 1919 m. sukurtam stambaus kalibro JAV kulkosvaidžiui M1919 Browning (M1919 Browning machine gun), kuris vėliau buvo naudojamas ir kaip kulkosvaidis prieš lengvuosius tankus bei šarvuotąsias mašinas.

Antrasis pasaulinis karas 
Antrojo pasaulinio karo pradžioje daug valstybių naudojo stambaus kalibro prieštankinius šautuvus, kurių kulkų greitis buvo didelis (pvz., prieš APK populiarus britų 0,55 colio Boys prieštankinis šautuvas (.55 in Boys Anti-Tank Rifle). Tokie šautuvai buvo pakankamai veiksmingi prieš lengvuosius tankus (pvz., vokiškus Panzer I ir Panzer II).

Tankų šarvai toliau stiprėjo, ir vieno žmogaus nešiojami to meto stambaus kalibro šautuvai tankų šarvų ėmė nebeįveikti. Efektyvumo nebepakako net 20 mm (o tai jau praktiškai patrankinis kalibras, nemažai automatinių patrankų yra būtent 20 mm) prieštankiniams šautuvams. Prieštankiniai šautuvai imti naudoti tik kovai su lengvaisiais tankais, šarvuočiais, lengvais lauko įtvirtinimais ir pan.

Prieštankiniais pėstininkų šaunamaisiais neartileriniais ginklais tapo reaktyviniai ir kitokie granatsvaidžiai, šaudę sviediniais su kumuliaciniais užtaisais (JAV bazuka, Vokietijos Panzerschreck, Panzerfaust, D. Britanijos PIAT).

TSRS kariuomenė 
Raudonoji Armija Antrajame pasauliniame kare naudojo dviejų modelių prieštankinius šautuvus – vienšūvį PTRD-41 ir dėtuvinį užsitaisantį PTRS-41. Šie šautuvai į karo pabaigą irgi prarado ginklo kovai su vidutiniais tankais funkcijas. TSRS APK metais neturėjo bazukos tipo ginklų (karo pabaigoje kartais naudodavo trofėjinius vokiečių Panzerfaust’us).

Korėjos kare PTRS-41 ir PTRD-41 naudojo Kinijos ir Š. Korėjos kariuomenė, kadangi neturėjo efektyvesnių prieštankinių ginklų.

Prieštankinių šautuvų sąrašas 
1PK:
 7,92 mm šautuvas Mauser 1898 su šoviniais Patrone SmK Kurz 7,92 mm (Vokietija)
 13,25 mm Mauser Tankgewehr M1918 (Vokietija)
2PK:
Suomija
 20 mm Lahti L-39
Japonija
 20 mm 97 tipo prieštankinis šautuvas ()
Vokietija
 7,92 mm Panzerbüchse 38 (PzB 38)
 7,92 mm Panzerbüchse 39 (PzB 39)
Lenkija
 35 m. pavyzdžio prieštankinis šautuvas (, kb ppanc wz. 35; )
TSRS
 14,5 mm PTRS-41 (; ПТРС-41)
 14,5 mm PTRD-41 (; ПТРД-41)
Šveicarija
 7,92 mm Solothurn MSS 41
 20 mm Solothurn S-18/100
 20 mm Solothurn S-18/1000
 20 mm Solothurn S-18/1100
Didžioji Britanija
 .55 colio Boys prieštankinis šautuvas ()

Literatūra 
 История противотанкового ружья – Prieštankinio šautuvo istorija (rusiškai)
 Anti-Tank Rifle History and Collecting – Prieštankinių šautuvų istorija ir kolekcionavimas (angliškai)

Šaunamieji ginklai
Prieštankiniai ginklai