Paprastoji riešutinė

Paprastoji riešutinė (Nucifraga caryocatactes)
 Nucifraga caryocatactes hemispila
 Kašmyrinė riešutinė (Nucifraga multipunctata)

 Corvus caryocatactes Linnaeus, 1758

Paprastoji riešutinė (Nucifraga caryocatactes) – varninių (Corvidae) šeimos, riešutinių (Nucifraga) genties paukščių rūšis. Lietuvoje nuo seno vadinama tiesiog riešutine. 

Lietuvoje nėra dažna, čia peri retai, rudenį atskrenda šiaurinių sričių paukščiai. Iš šiaurinių kraštų atskridę paukščiai būna nebaikšūs, patiklūs, todėl daug jų žūva po automobilių ratais, nuo plėšrūnų ir kt.

Išvaizda 
Tai maždaug eurazinės kuosos dydžio paukštis, kuris nesunkiai atpažįstamas iš dėmėto kūno bei balto uodegos galo. Kūno ilgis 32-38 cm (maatuojant nuo snapo galo iki uodegos galo), atstumas tarp išskleistų abiejų sparnų galų 49-58 cm, kūno masė 120-190 gramų. Patino ir patelės viršugalvis, sparnai ir uodega juodi, likusi kūno dalis ruda, durpių spalvos, išmarginta baltomis dėmėmis.

Elgsena 
Gyvena pušynuose, eglynuose, rečiau mišriuose miškuose. Paprastoji riešutinė nėra labai vikri, kartais ilgą laiką nejudėdama tupi viršūnėje ar tarp tankių šakų. Balsas garsus ir čaižus, savotiškas „kerr-kerr-kerr", primenantis eurazinio kėkšto balsą. Monogamė. Lizdą krauna aukštai eglėse, prie kamieno, iš šakučių, vidų iškloja kerpėmis, supuvusia mediena. Kovo-balandžio mėn. deda 3-4 ovalius, šviesiai melsvus ir žalsvus, išmargintus rusvais taškeliais kiaušinius. Peri patelė 16-18 dienų, jaunikliai lizdą palieka 21-25 dienų amžiaus. Išveda vieną vadą.

Mityba 
Paprastosios riešutinės minta gyvūniniu ir augaliniu maistu. Lesa riešutus, spygliuočių sėklas, giles, šermukšnių ir gudobelių vaisius. Žiemą kaupia maisto atsargas. Riešutus ir giles paslepia po samanomis, medžių lapais. Globotina kaip reta perinti rūšis.

Šaltiniai 

Varniniai