Denstetijiniai

Denstetijiniai (Dennstaedtiaceae) – šertvūnų (Polypodiophyta) skyriaus šertvainių (Polypodiopsida) klasės augalų šeima. Priklauso sporinių induočių grupei. Šią šeimą sudaro 10 genčių, turinčių apie 240 žinomų rūšių, įskaitant vieną iš labiausiai paplitusių paparčių pasaulyje Pteridium aquilinum. Lietuvoje paplitusi tik viena gentis – šakys (Pteridium), kurios atstovas didžialapis šakys (Pteridium aquilinum) yra bene didžiausias papartis Lietuvoje, auga miškuose, pamiškėse, proskynose, labai dažnas.

Morfologija 
Šakniastiebiai driekiasi paviršiniame dirvožemio sluoksnyje. Būdingi stambūs, sudėtingos sandaros telominės kilmės lapai, sudaryti iš lapkočio ir lapalakščio. Lapalakštis plunksniškai suskaldytas.

Denstetijiniai yra izosporiniai augalai. Šių augalų sporangės susitelkusios į sorus, kurie susidaro apatinėse lapalakščių pusėse. Sorai susidaro ant gyslų šoninių atsišakoijimų, būna padengti induzijomis. Iš sporofito sporangėse subrandintų sporų be jokio ramybės laikotarpio išauga smulkūs, dvilyčiai, trumpaamžiai, autotrofiniai polaiškiai (gametofitai). Juose susidaro anteridžiai ir archegonės, įvyksta apvaisinimas ir vėl susidaro sporofitas. Sporos dygsta šviesoje. Prie dirvožemio ar kito substrato polaiškiai tvirtinasi jų apatinėse pusėse esančiais rizoidais.

Anatomija 
Šakniasiebiai dažniausiai sifonoseliniai arba protosteliniai su vidine floema, retesnė – diktiostelė. Sporangės, sutelktos soruose, kilusios iš vienos lapo epidermio ląstelės (tokių sporangių vienasluoksnė ląstelė visada su žiedo pavidalo skiautere, kurią sudaro ląstelės, specializuotos atidaryti sporangę subrendusioms sporoms). Sporangės sienelė vienasluoksnė.

Paplitimas 
Kosmopolitinė šeima – paplitusi visame pasaulyje. Auga ant uolų ar akmenų (epilitiniai) arba kartais kitos augmenijos (epifitiniai).

Šaltiniai