Skampavėja

Skampavėja (,  ar scampavoya) – greita karinė mažoji galera, XVIII a. naudota Rusijos kariniame laivyne.

Teigiama, kad pavadinimas kilęs iš italų kalbos: scampare 'gelbėti, sprukti' + via 'kelias, tolyn'. Dar vadintos pusgalerėmis ().

Skampavėjos būdavo iki 30 m ilgio, iki 5,5 m pločio, grimzlė neviršijo 1 m. Varomos 12-18 porų irklų, turėjo 1-2 stiebus su trikampėmis burėmis.

Ginkluotė – 1–2 mažo kalibro patrankos, paprastai laivo priekyje. Gabendavo iki 150 kareivių abordažiniam mūšiui.

Skampavėjas naudojo kariuomenei pervežti, desantams išlaipinti ir paremti ugnimi, žvalgybai ir apsaugai šcheruose.

Istorija 

Pirmąsias skampavėjas ėmė statyti Petro I laikais Oloneco statyklose 1703 m., nuo 1712 m. – ir Sankt Peterburgo statyklose ir naudojo iki XVIII a. pabaigos. Naudojo karuose su švedais Baltijos jūroje. Tai buvo laikai, kai galeros kaip kariniai laivai jau išnyko, jų vietą užėmė kariniai burlaiviai. Tačiau Suomijos ir Skandinavijos pakrantėse, nusėtose šcherais, fiorduose skampavėjos buvo labai naudingos. Burlaiviai šcheruose buvo nepatogūs, kadangi krantai ir uolos užstojo vėją, burlaiviai neturi atbulinės eigos. Tuo tarpu skampavėjos ir kitos mažosios galeros plaukia ir be vėjo, gali apsisukti vietoje, turėjo maža grimzlę. Skampavėjas naudojo ir kaip burlaivių vilkikus nesant vėjo.

1714 m. Rusijos Baltijos laivynas turėjo 27 linijinius laivus (42-74 patrankų), 9 fregatas (18-32 patrankų), 177 skampavėjas ir brigantinas. Skampavėjas naudojo ir Dunojuje bei Juodojoje jūroje karuose su osmanais.

Skampavėjos kovojo Ganguto mūšyje 1714 m. liepos 27 d. ir Grengamo mūšyje 1720 m., kuriuose Rusija įveikė Švedijos laivyną.

Nuorodos 
 14-os suolų skampavėjos modelis  ()
Pusgalerė (skampavėja)  ()

Karo laivai
Rusijos istorija