Jonas iš Lietuvos kunigaikščių

Jonas iš Lietuvos kunigaikščių (, , , dar Jonas II Žygimantaitis, 1499 m. sausio 8 d., Krokuva ? – 1538 m. vasario 18 d. Poznanė, palaidotas Vilniaus arkikatedros Vyskupų koplyčios kriptoje) – Vilniaus ir Poznanės vyskupas.

Biografija 

Lietuvos didžiojo kunigaikščio ir Lenkijos karaliaus Žygimanto Senojo ir Kotrynos Ochstat Telničankos nesantuokinis sūnus. Mokėsi Krokuvoje, Budoje (dab. Budapeštas) ir Glogove. 1512–1516 m. Bolonijos universitete studijavo Romos ir kanonų teisę. Apie 1514 m. Žygimantas Senasis suteikė jam titulą iš Lietuvos kunigaikščių.

Nuo 1516 m. Poznanės kanauninkas, apie 1518–1519 m. karaliaus sekretorius. 1519 m. Žygimantas Senasis jį nominavo Vilniaus vyskupu, popiežius Leonas X nominaciją patvirtino 1522 m., bet konsekruotas tik 1531 m. 1520–1521 m. sušaukė pirmąjį Vilniaus vyskupijos sinodą. Sudarė naują Vilniaus katedros kapitulos statutą (patvirtintas 1520 m.), kuriuo reglamentavo kapitulos teises ir laisves, kapitulos ir vyskupo bei kapitulos narių tarpusavio santykius, taip pat nurodė kovoti su liuteronybe. 1522 m. kapituloje įsteigė scholastikos ir kantoriaus prelatūras, kurios atiteko jam palankiems asmenims. 1523 m. įsteigė prelato scholastiko ir kantoriaus pareigybes, kurios turėjo būti susijusios su prie bažnyčios veikiančia mokykla. 1527–1528 m. Vilniuje sušaukė antrąjį vyskupijos sinodą, kuriame buvo svarstomi dvasininkų drausmės, kanoniško pamaldų atlikimo ir mokyklų klausimai, nutarta, kad prie visų bažnyčių klebonai turi išlaikyti mokyklas. Kadangi iš Vokietijos plito reformacijos idėjos, uždrausta priimti mokytojais vokiečius.

Žygimantas Senasis 1524 m. jam skyrė Šiaulių, 1525 m. Žitomyro, 1529 m. Kremeneco dvarus. 1526 m. Šiauliuose pastatė Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčią, įkūrė parapiją, kurią pavadino savo vardu – Joniškiu. 1529 m. spalio 18 d. Vilniaus katedroje vainikavo savo brolį Žygimantą Augustą Lietuvos didžiuoju kunigaikščiu. 1536 m. fundavo Gervėčių Švč. Trejybės bažnyčią. Karalienės Bonos pastangomis 1536 m. kovo 15 d. popiežius Paulius III jį perkėlė į Poznanę, čia ir mirė.

Per visą jo vyskupavimo laikotarpį Vilniaus vyskupijoje pastatyta daugiau kaip 30 bažnyčių ir įsteigta parapijų. Po 1530 m. gaisro atstatė Vilniaus katedrą, jos Vyskupų koplyčią. Rūpinosi Vilniaus architektūra. Rėmė Lietuvos didikų pastangas siekti valstybės savarankiškumo, siūlė Žygimantui Senajam atsiimti Vytautui priklausiusią karūną ir Lietuvą paversti paveldima karalyste.

Šaltiniai

Nuorodos 

Vilniaus vyskupai
Lietuvos kunigaikščiai
Kanauninkai
Karaliaus sekretoriai
ATR dvasiniai senatoriai
Poznanės vyskupai