Pernarava

Pernarava – miestelis Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 11 km į rytus nuo Ariogalos, 1 km į pietus nuo kelio Kėdainiai–Ariogala. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi medinė Pernaravos Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1815 m.), paminklas 1944–1953 m. žuvusiems Pernaravos apylinkėse Kęstučio apygardos Lukšio rinktinės ir iš Pernaravos krašto kilusiems Lietuvos partizanams atminti (1992 m.), veikia ambulatorija, Pernaravos pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-58026).

Aplink miestelį yra Pernaravos kaimas.

Etimologija 

Spėjama, kad vietovardis kilęs nuo nepaliudyto asmenvardžio Pernaras (plg. Pernaráuskas, Pernarãvičius). Šis – galbūt iš vokietybės per̃naras („juokdarys, šaipūnas“).

Liaudies etimologija pasakoja, kad Gedimino laikais čia buvęs žirgynas. Žirgus pervarant iš vienos vietos į kitą, šią vietą vadino „pernuvara“.

Istorija 

Kaime rasti 7 senoviniai akmeniniai kirviai. Yra Pernaravos kapinynas, kuriama rasta žmonių palaikų ir II–XIII a. dirbinių. Rasta XVIII–XIX a. kapavietė.

1371 m. Pernaravą puolė kryžiuočiai (minima kaip Parvern). XVI a. minimas Pernaravos dvaras, laukas, bajorkaimis. 1671 m. pastatyta pirmoji Pernaravos bažnyčia (švento gojelio vietoje). XVIII a. pabaigoje buvo vaitystės centras. XIX a. viduryje veikė parapinė mokykla. XIX a. pabaigoje Pernarava buvo kaimas Kauno apskrityje, Benedikto Tiškevičiaus valda. Veikė senelių prieglauda, spirito varykla.

1919 m. Jadvyga Juškytė įkūrė Lietuvos šaulių sąjungos skyrių, XX a. 3–4 dešimtmetyje veikė Lietuvos katalikių moterų sąjungos skyrius, pavasarininkai, jaunalietuviai. 1944 m. gruodžio 11 d. naktį miestelį puolė Lietuvos partizanai, granatomis apmėtė ir padegė NKVD ir valsčiaus pastatus.

Tarybiniais metais Pernarava buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

2013 m. gegužės 21 d. patvirtintas Pernaravos herbas.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Pernaravos dvare gyveno ir mirė pirmasis Lietuvos valstybės kontrolierius Konstantinas Daugirdas (1855–1928).
 Pernaravoje palaidota visuomenės veikėja Jadvyga Juškytė (1869–1948).

Šaltiniai