Hilderikas

Hilderikas (apie 460 m. – 533 m.) – vandalų karalius, valdęs nuo 523 m. iki 530 m.

Biografija 
Hilderikas buvo karaliaus Genseriko, Vandalų karalystės Afrikoje įkūrėjo, anūkas. Jo tėvas buvo Genseriko sūnus Hunerikas, o motina – Eudokija (Romos imperatoriaus Valentiniano III ir Licinijos Eudoksijos duktė). Netrukus po to, kai tapo karaliumi, Hilderikas įkalino savo pirmtako našlę Amalfridą; karo su jos  broliu, ostgotų karaliumi Teodoriku Didžiuoju, Hilderikas išvengė tik dėl to, kad šis 526 m. mirė.

Kuomet tapo karaliumi, Hilderikui jau buvo daugiau nei 50 m., o gal ir daugiau nei 60 m. Dėl to, kaip nurodo Prokopijus, Hilderikas nesidomėjo kariniais vandalų veiksmais, jais palikdamas rūpintis kitiems šeimos nariams; iš jų Prokopijus išskiria Hilderiko sūnėną Hoamerą.

Praėjus septyneriems karaliavimo metams, prieš Hilderiką sukilo jo pusbrolis Gelimeras. Pastarasis tapo vandalų ir alanų karaliumi, arijonizmas vėl tapo oficialiąja karalystės religija. Hilderiką Gelimeras įkalino (drauge su Hoameru bei jo broliu Euagees), tačiau nenužudė. Justinianas I pareiškė protestą dėl Gelimero veiksmų: pareikalavo, kad sostas būtų grąžintas Hilderikui. Pasiuntinius, pranešusius šią žinią, Gelimeras išsiuntė atgal, apakino Hoamerą, o Hilderiko bei Euagees kalinimo sąlygas sugriežtino, tvirtindamas, esą jie planavo prieš jį perversmą. Nepritardamas tokiems veiksmams, Justinianas antrąkart nusiuntė pasiuntinius; Gelimeras pareiškė, jog Justinianas neturėjęs įgaliojimų kelti tokius reikalavimus. Toks atsakymas supykdė Justinianą, kuris greit užbaigė Iberijos karą su Sasanidais ir 533 m. surengė žygį prieš vandalus. Sužinojęs apie atvykusią kariuomenę, Gelimeras įsakė Hilderiką nužudyti (kartu su Euagees bei kitais įkalintais Hilderiko šalininkais).

Šaltiniai 

Vandalai