Baltapilvis alpinis čiurlys

perimviečių regionai
 gyvena sėsliai
 Žiemaviečių, klajonių regionai, čia neperi
 atsitiktinai užklystantis
 tikėtini migracijų maršrutai

 Apus melba Linnaeus, 1758
 Hirundo melba Linnaeus, 1758

Baltapilvis alpinis čiurlys (Tachymarptis melba) – čiurlinių paukščių (Apodiformes) būrio, čiurlinių (Apodidae) šeimos, alpinių čiurlių (Tachymarptis) genties paukštis. 

Didesnis už juodąjį čiurlį ir stambesnio sudėjimo. Apdaras daugiausia tamsiai rudas. Kūno apačia ir pagurklis balti, aiškiai atskirti ruda krūtinės juosta. Kūno ilgis 20-23 cm, atstumas tarp abiejų išskleistų sprnų galų apie 57 (51-58) cm, sveria apie 100 (76-125) g. 

Deda 1-3, retai 4 kiaušinius. Kiaušiniai balti, ovalūs - 30,5 x 19,2 mm. Peri abu poros nariai nuo 17 iki 23, vidutiniškai apie 20 dienų.

Gyvena apie 21—26 metus.

Nenusileisdami, ore gali išbūti daugiau kaip 200 dienų. Per dieną nuskrenda apie 600-1000 kilometrų. 

Gyvena ir peri nuo Viduržemio jūros pakrančių, stepių iki vidurinių juostų kalnuotų zonų. Perimviečių rytinis arealas tęsiasi nuo Mažosios Azijos, Arabijos pusiasalio iki pietvakarinių Himalajų kalnų. Taip pat perimvietės PAR. 

Šiaurės pusrutulio populiacjos žiemoja Užsachario Afrikoje, pietų pusrutulio populiacijos Zimbabvėje ir gretimuose regionuose. 

Sėsliai gyvena vakarų, pietvakarių, pietų Indostano, Rytų Afrikos, Madagaskaro, Pietvakarių Afrikos populiacijos.

Šiuo metu arealas plečiasi, plinta vis šiauriau. 

Į Lietuvą užklysta retai ir šalyje perinčių šios rūšies paukščių iki šiol neaptikta.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 youtube.com / Alpine Swift - Alpensegler - Apus melba (vaizdo medžiaga filmuota 2017 m. rugpjūčio mėn, Bazelyje, (Šveicarija))

Čiurliniai paukščiai