Kortikosteroidai

Kortikosteroidai ( – žievė +  – kietas + eidos – pavidalas) – antinksčių žievės išskiriami steroidiniai hormonai. Kortikosteroidai veikia baltymų, riebalų, angliavandenių, vandens ir elektrolitų apykaitą, slopina uždegimą, imuninę sistemą, mažina alergines reakcijas, palaiko organizmo vidinės terpės pastovumą.

Visi kortikosteroidai skirstomi į dvi grupes:

 Gliukokortikoidai veikia medžiagų apykaitą: skatina riebalų ir baltymų skaidymą, glikogeno sintezę; malšina uždegimines reakcijas: slopina vazodilataciją, fagocitozę ir prostaglandinų biosintezę.
 Mineralkortikoidai reguliuoja ir palaiko normalų elektrolitų ir vandens kiekį organizme.

Panaudojimas 
Natūraliais ar sintetiniais kortikosteroidais gydoma sergant:

 Endokrininėmis ligomis pvz.: Adisono liga, antinksčių hiperplazija;
 Reumatinėmis ligomis pvz.: artritu;
 Alerginėmis ligomis pvz.: astma, dermatitu;
 Virškinimo trakto ligomis pvz.: opiniu kolitu;
 Akių ligomis pvz.: uveitu;
 Autoimuninėmis ligomis pvz.: raudonaja vilklige, išsėtine skleroze;
 Odos ligomis pvz.: Stiveno – Džonsono sindromu;
 Kvėpavimo takų ligomis pvz.: sarkoidoze, tuberkulioze.
Kortikosterodais paliatyviai gydomos onkologinės ligos pvz.: leukemija taip pat slopinamos transplanto atmetimo reakcijos.

Šalutinis poveikis 

Kortikosteroidų vartojimo šalutinis poveikis: ūminis antinksčių nepakankamumas, hipertenzija, hiperkalemija, imunosupresija, hiperglikemija, kaulų tankio sumažėjimas, steroidinė miopatija.

Hormonai