Kulva

Kulva – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Jonavos, abipus kelio kelio , Kulvos kalvagūbryje (90–105 m virš jūros lygio; Vilkijos kalvagūbrio dalis). Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Kulvos Švč. Mergelės Marijos bažnyčia (pastatyta 1925 m.), veikia Kulvos Abraomo Kulviečio pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-55055), Kulvos dvaro parkas su senų liepų alėja, senosios kapinės. Prie kelio į Kauną pastatytas obeliskas A. Kulviečio garbei (architektas K. Gibavičius). Yra augalininkystės žemės ūkio kooperatyvas „Kulvos žemė“.

Etimologija 

Spėjama, kad Kulva yra asmenvardinis vietovardis, sietinas su asmenvardžiu Kulvis.

Istorija 

Gyvenvietė (Kulwa) pažymėta XIV a. kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose, Kulvos žemė pirmą kartą paminėta 1382 m. Naujojoje Prūsijos kronikoje, vėliau minimas Kulvos dvaras. XVI a. pradžioje pastatyta medinė koplyčia, apie 1650 m. jos vietoje pastatyta mūrinė; 1847 m., 1911 m. perstatyta, per II pasaulinį karą sudegė, išliko tik 1903–1921 m. metrikų knyga. Atidaryti maldos namai, vadinami Kulvos Švč. Mergelės Marijos bažnyčia. 1909 m. įsteigta parapija.

XIX a. Kulva buvo miestelis Kauno apskrities Žeimių valsčiuje, čia buvo dvi dvarvietės – Aukštutinės Kulvos dvaras ir Žemutinės Kulvos dvaras.

1950–1991 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1951 m. įsteigta biblioteka, vėliau lopšelis-darželis, kultūros centras.

2014 m. patvirtintas Kulvos herbas.

|}

Gyventojai 

1923 m. 73 gyventojai gyveno Kulvos bažnytkaimyje, 30 – Aukštutiniame Kulvos dvare, 77 – Žemutiniame Kulvos dvare.

Žymūs žmonės 

Kulvoje, nedideliame dvarelyje yra gimęs lietuvių švietėjas, mokslo veikėjas Abraomas Kulvietis (1510–1545). Grįžo iš užsienių pašlijus sveikatai, gyveno su motina. Kulvoje mirė ir buvo palaidotas.

Galerija

Šaltiniai