Vilpišys

Miškinė katė arba vilpišys () – katinių (Felidae) šeimos, rainuotųjų kačių (Felis) genties plėšriųjų žinduolių rūšis. Miškines kates vilpišiais pavadino profesorius Tadas Ivanauskas.

Paplitimas 
Anksčiau miškinės katės buvo paplitusios didesnėje Europos žemyno dalyje, išskyrus Fenoskandiją, Europinės dalies Rusijos šiaurę ir rytinę dalį. Iki šiol gyvena Mažojoje Azijoje ir Kaukaze.

Dabar Europoje miškinių kačių populiacijos negausios ar labai mažos, ir yra išlikusios Škotijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje, nedidelėse Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos dalyse, Slovėnijoje, Kroatijoje, Slovakijoje, pietinėje Lenkijoje, vakarų Ukrainoje, Vengrijoje, Moldovoje, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Makedonijoje, Graikijoje, Italijoje, pietvakarių Rusijoje arčiau Kaukazo kalnų, Gruzijoje, Turkijoje.

Miškinės katės Lietuvoje 
Praeityje miškinių kačių Felis silvestris silvestris porūšis gyveno ir Lietuvoje, bet XIX amžiuje išnyko. Pasak Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininko pavaduotojo Eugenijaus Tijušo, maždaug 1980 metais, per medžiotojus, Lietuvos mokslų akademijos zoologijos ir parazitologijos instituto mokslininkus pasiekdavo pasakojimai, kad kažkur buvo pastebėtos miškinės katės, nors šie pasakojimai nebuvo nei paneigti, nei patvirtinti. Nuvykę mokslininkai į vietas, kur neva medžiotojų buvo stebėtos miškinės katės, jų ten jau nesutikdavo.

Gyvenama aplinka 
Miškinės katės gyventi pasirenka miškingas vietas, ypač brandžius miškus.

Gyvenimo būdas 
Gerai laipioja medžiais. Plėšrūnas medžioja graužikus, paukščius ir kitus smulkius žinduolius, kuriuos sugeba įveikti. Nėštumas trunka 63-68 dienas. Balandžio-birželio mėnesiais gimsta 2-6, įprastai 2-4, l.retai 8 jaunikliai. Patelės subręsta 12 mėnesių, patinai – tik trečiaisiais gyvenimo metais.

Požymiai 
Miškinių kačių patinai šiek tiek stambesni už pateles, jų kūno ilgis apie 60,9 cm arba matuojant su uodega – 83-97 cm, uodega 23-40 cm, vidutiniškai 31,8 cm, aukštis ties gogu apie 37,6 cm, svoris įprastai 5-8 kg, didžiausias – 9,5 kg.
Miškinių kačių patelės šiek tiek smulkesnės už patinėlius, jų kūno ilgis apie 56,8 cm, arba matuojant su uodega – 73-94 cm, uodega vidutiniškai 30,3 cm, aukštis ties gogu apie 35 cm, svoris 2,3-4,9 kg, didžiausias iki 7,1 kg.

Miškinių kačių kailis rusvai pilkas, kūno šonuose ir ant uodegos tamsūs skersiniai dryžiai.

Amžius 
Miškinės katės gyvena iki 12-20 metų.

Nykimo priežastys 
Miškinių kačių pagrindinės nykimo priežastys yra pasitaikantis poravimasis su naminėmis katėmis (Felis catus), bei miškuose intensyvi žmonių ūkinė veikla, ypač senų miškų masyvų kirtimai.

Pagal 2012 metais Škotijos laukinių kačių bendrijos (SWA) atliktą apskaitą, tarp Škotijoje laisvėje gyvenančių miškinių kačių aptiktos tik 35 genetiškai grynakraujės .

Miškinių kačių klasifikacijos

Dabartinė klasifikacija 
Pagal naujausiai taisytą katinių rūšių klasifikaciją, nuo 2017 m. išskiriami tik du porūšiai:
 Felis silvestris silvestris Schreber, 1777 – Europinė miškinė katė arba europinis vilpišys; gyvena Europos žemyne, Mažojoje Azijoje ir Kaukazo vakarų pakraštyje. Lietuvoje išnykęs.
 Felis silvestris caucasica Satunin, 1905 – Kaukazinė miškinė katė;

Kitos klasifikacijos 
Kartais išskiriami 5 miškinių kačių porūšiai:
 Felis silvestris bieti; Išskirta kaip atskira kiniškų kačių (Felis bieti) rūšis.
 Felis silvestris cafra; Išskirta kaip vienas iš trijų afroazinių kačių rūšies porūšių. Gyvena centrinėje, rytų ir pietų Afrikoje.
 Felis silvestris lybica; Išskirta kaip vienas iš trijų afroazinių kačių rūšies porūšių. Gyvena Afrikos šiaurinėje dalyje, Arabijos pusiasalyje, Vidurinės Azijos vakaruose, Irane. Iš šio porūšio yra kilusios naminės katės (Felis catus).
 Felis silvestris ornata; Išskirta kaip vienas iš trijų afroazinių kačių rūšies porūšių.
 Felis silvestris silvestris; Miškinių kačių rūšies vienas iš dviejų porūšių.

Tradicinės klasifikacijos 
Remiantis 2018 m. jungtinės taksonomijos informacijos tarnybos (Integrated Taxonomic Information System, ITIS) interneto svetainėje patalpinta informacija, jie išskiria net 23 miškinių kačių arba vilpišių porūšius, kurie nurodyti žemiau:
 Felis silvestris cafra, Desmarest, 1822
 Felis silvestris caucasica, Satunin, 1905
 Felis silvestris caudata,Gray, 1874
 Felis silvestris chutuchta, Birula, 1916
 Felis silvestris cretensis, Haltenorth, 1953
 Felis silvestris foxi, Pocock, 1944
 Felis silvestris gordoni, Harrison, 1968
 Felis silvestris grampia, Miller, 1907
 Felis silvestris griselda, Thomas, 1926
 Felis silvestris haussa, Thomas and Hinton, 1921
 Felis silvestris iraki, Cheesman, 1921
 Felis silvestris jordansi, Schwarz, 1930
 Felis silvestris lybica, Forster, 1780
 Felis silvestris mellandi, Schwann, 1904
 Felis silvestris nesterovi, Birula, 1916
 Felis silvestris ocreata, Gmelin, 1791
 Felis silvestris ornata, Gray, 1832
 Felis silvestris reyi, Lavauden, 1929
 Felis silvestris rubida, Schwann, 1904
 Felis silvestris silvestris, Schreber, 1777
 Felis silvestris tristrami, Pocock, 1944
 Felis silvestris ugandae, Schwann, 1904
 Felis silvestris vellerosa, Pocock, 1943

Remiantis pagal, Wilson & Reeder’s Mammal Species of the World, Third Edition, išskiriami 22 porūšiai kaip it ITIS sąraše, išskyrus Felis silvestris vellerosa porūšį, kurio šiame sąraše nėra.

Artimos rūšys 
Artimiausias miškinių kačių giminaitis katinių (Felidae) šeimoje – afroazinė katė (Felis lybica), kurios anksčiau (kartais ir dabar, jeigu pagal tradicinę klasifikaciją) buvo priskiriamos miškinių kačių porūšiu ir klasifikacijoje buvo užrašomos Felis silvestris lybica.

Taip pat skaitykite 
 Istoriniais laikais išnykusios vietinės Lietuvos žinduolių rūšys
 Katinių šeimos rūšys pagal dydį

Šaltiniai

Informacijos šaltinis 
 Lietuviškoji tarybinė enciklopedija. 12 tomas, 277 psl., 1984 m., Vilnius.

Nuorodos 

 alkas.lt / Ar gali į Lietuvą sugrįžti miškiniai katinai – vilpišiai?, Sausio 3, 2013.
 etimologija.baltnexus.lt / Vilpišio etimologija
 huffingtonpost.co.uk / British Big Cats: Scottish Wildcat 'Could Be Made Extinct At Any Moment' (Iliustruota nuotraukomis), Anglų kalba

Katiniai