Karkliniai

Apie kaimą Kazlų Rūdos savivaldybėje žr. Karkliniai (Kazlų Rūda).

Karkliniai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, prie kelio , 3 km į pietus nuo Keturvalakių, 13 km į pietvakarius nuo Marijampolės. Kaimo vakariniu pakraščiu teka Šešupės kairysis intakas Rausvė. Seniūnaitijos centras. Paštas LT-70322.

Istorija 

Nuo XIX a. iki 1914 m. kaimas buvo Karklinių valsčiaus centras. 1905 m. pabaigoje streikavo Karklinių dvaro darbininkai. Po Pirmojo pasaulinio karo 1927 m. Karklinių dvare įkurta mergaičių žemesnioji žemės ūkio mokykla. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. Stovi kultūros namai (neveikia; 350 vietų žiūrovų salė, šokių salė, 2 persirengimo kambariai, iki 2007 m. veikė Karklinių pradinė mokykla, dabar įsikūrusi Karklinių kaimo bendruomenė), yra biblioteka, medicinos punktas, veikia Rausvės ugniagesių komanda. Iki 2010 m. birželio mėn. veikė vaikų darželis.

Karklinių dvaras 

Karklinių dvaras buvo iš didžiausių Keturvalakių valsčiaus dvarų po Valavičių dvaro, buvo Karklinių majoratas. 1918 m. majoratai buvo paskelbti Lietuvos nuosavybe, nes daugelį jų kitataučiai pasitraukdami paliko. Vykdant žemės reformą majoratai buvo konfiskuoti be jokio atlyginimo. 1905 m. įvyko dvaro darbininkų streikas. XX a. pradžioje Karklinių majoratas su visais palivarkais užėmė 720 ha plotą. Tuo metu jis priklausė dvarininkui Teodorui Bergui. O prieš Pirmąjį pasaulinį karą dvaro savininku buvo žydas Motkė. Po I Pasaulinio karo dvare atsidarė mergaičių žemesnioji žemės ūkio mokykla. Vėliau, atkūrus Lietuvai nepriklausomybę, Karkliniai buvo patikėti danų ūkininkams, kurie turėjo parodyti lietuvaičiams, kaip reikia šeimininkauti. Tačiau trečio dešimtmečio pradžioje kažkas uždegė dvaro kluoną. Danai, gaisrą įvertinę kaip įspėjimą, iš Karklinių išvyko. Prasidėjus žemės reformai žemės buvo išdalintos. Žemės gavo savanoriai Mičiulis, Kalinauskas ir kt., 10 ha skirta Keturvalakių klebonijai. Pakajų stogas dengtas gontais. Prie paradinių durų stovėjo keturios kolonos su stogeliu. Iš vieno galo buvo pastatyta uždara medinė veranda. Pakajus supo gražus parkas, kurį nuo 1927 m. ėmė prižiūrėti Marijampolės Vargdienių seserų vienuolynui priklausančios namų ruošos, vėliau Žemesniosios žemės ūkio mokyklos moksleivės. Ėmus kurti kolūkius, buvo nugriauti kumetynai: du mediniai, po vieną akmeninį ir molinį. Pakajuose, panaikinus žemės ūkio mokyklą, buvo įkurta kolūkio salė, gyvenamieji butai. Ilgą laiką jie tarnavo Karklinių pradžios mokyklai.

Pavadinimo kilmė 

Kol kas anksčiausias žinomas kaimo paminėjimas yra 1623 m. Lankeliškių parapijos 1617–1692 metų jungtuvių metrikų registracijos knygoje. Tuomet kaimo pavadinimas buvo užrašytas pusiau lotyniška, pusiau slaviška forma de villa Skarklinow, o 1625 m. minima kaip Karklinie. Manoma, kad toks vietovardžio pavadinimas yra kilęs iš toje vietoje ir tuo metu augančio didelio karklyno.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kęstutis Jokubynas – Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam režimui veikėjas, nelegalaus leidinio „Laisvės šauklys“ iniciatorius ir leidėjas, Laisvosios Europos radijo lietuvių redakcijos darbuotojas.
 Laima Abraitytė – lituanistė, lietuvių kalbos mokytoja, lietuvių kalbos skaitinių vadovėlių autorė, buvusi Vytauto Kernagio klasės auklėtoja.
 Juozas Laskevičius – Lietuvos ir Vilkaviškio rajono savivaldybės kooperacijos narys.
 Vidas Cikana – Lietuvos skulptorius, tautodailininkas, Šakių raj. politinis ir visuomenės veikėjas.
 Zigmas Povilaitis – agronomas, ekonomikos mokslų daktaras, Lietuvos ir Šakių rajono politinis veikėjas. 1952 m. baigė Karklinių žemės ūkio mokyklą.
 Gintautas Urbšys – pedagogas, Lietuvos, Vilkaviškio rajono savivaldybės sporto ir politinis veikėjas.
 Pranas Gudelis – agronomas, biomedicinos mokslų daktaras.1948–1952 m. Karklinių žemės ūkio mokyklos direktorius.
 Andrius Urbšys – Lietuvos futbolininkas. 2006 m. ir 2009 m. LFF taurės laimėtojas.
 Vytautas Žukauskas – buvęs ,,Žalgirio" sporto draugijos Vilkaviškio rajono tarybos pirmininkas.
 Rimvydas Birštonas – dizaineris.
 Eglė Strumskytė – aktorė ir dainininkė (sopranas).

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės