Rugpjūčio 9

Rugpjūčio 9 yra 221-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 222-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 144 dienos.

Informacija

Šventės 
 Tarptautinė tautos diena;
 Singapūras – Nepriklausomybės šventė;
 Pietų Afrikos Respublika – Moters diena.

Vardadieniai 
Jorūnas – Mintartas – Rolandas – Romanas – Romas – Tarvilė – Virginija

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1597 – Aukštadvaris gavo miestelio teises.
 1922 – Steigiamasis Seimas priėmė įstatymą apie lito įvedimą.
 1927 – baigėsi Plečkaitininkų surengtas pučas.
 1945 – baigėsi Palių mūšis.
 2009 – Rygoje Vaida Ragėnaitė laimėjo Misis Pasaulis 2009.

Gimimo dienos 
 1883 m. – Romanas Chodakauskas, Lietuvos karinis veikėjas, teismo pulkininkas (m. 1932 m.).
 1885 m. – Vincas Grigaliūnas-Glovackis, Lietuvos karinis veikėjas, generolas (m. 1964 m.).
 1899 m.:
 Gražina Matulaitytė-Rannit, Lietuvos dainininkė (lyrinis sopranas) (m. 1993 m.).
 Vytautas Rauba, karo lakūnas, leitenantas savanoris (m. 1920 m.).
 1904 m. – Juozas Sokas, Lietuvos gamtos apsaugos darbuotojas, rašytojas (m. 1987 m.).
 1905 m. – Mykolas Jankauskas, Lietuvos miškininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (m. 1999 m.).
 1906 m. – Jurgis Jankus, Lietuvos rašytojas (m. 2002 m.).
 1912 m. – Vytautas Trečiokas, inžinierius architektas (m. 2002 m.).
 1920 m. – Juozas Repečka, teisininkas, politologas, Lietuvių spaudos ir visuomenės veikėjas.
 1924 m. – Janina Liustikaitė-Saurazienė, Lietuvos dainininkė (sopranas).
 1928 m. – Adolfas Krogertas, choro dirigentas ir pedagogas (m. 1988 m.).
 1933 m. – Irena Aleksaitė, Lietuvos teatrologė, habilituota humanitarinių mokslų daktarė, vertėja (m. 2018 m.).
 1934 m. – Antanas Praškevičius, biochemikas, Kauno medicinos universiteto profesorius, habilituotas mokslų daktaras, akademikas.
 1936 m. – Antanas Švitra, gydytojas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
1939 m. – Viktoras Lukoševičius, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 1942 m. – Jurgis Jurgelis, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, valstybės saugumo generolas.
 1950 m. – Antanas Vanagas, Lietuvos ir Kauno rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1951 m. – Vytenis Povilas Andriukaitis, gydytojas, istorikas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo akto signataras, Europos Sąjungos komisaras.
 1952 m. – Arnoldas Vaitkevičius, ekonomistas, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1955 m. – Gracijus Sakalauskas, kunigas, vargonininkas, chorvedys, pedagogas, kompozitorius.
 1956 m. – Algirdas Knystautas, Lietuvos ornitologas, fotografas, keliautojas ir žurnalistas, judėjimo „Už gamtą“ vadovas (m. 2020 m.).
 1957 m.:
 Romas Pukinskas, Lietuvos ir Šakių rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
 Vidmantas Gulbinas, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1958 m.:
 Arūnas Malikėnas, Lietuvos dainininkas (baritonas), pedagogas.
 Edmundas Jakštas, pedagogas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis veikėjas.
 1959 m. – Jonas Žukauskas, Lietuvos vadybininkas, Raseinių rajono ūkio, politinis veikėjas.
 1960 m. – Robertas Dargis, verslininkas, statybų bendrovės UAB „Eika“ direktorius, Lietuvos buriuotojų sąjungos prezidentas nuo 2000 m.
 1964 m.:
 Edmundas Pupinis, Lietuvos ir Utenos rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Igoris Pankratjevas, Lietuvos futbolininkas, treneris.
 1966 m.:
 Rimantas Juknevičius, viena iš Sausio 13-osios įvykių aukų, žuvo sausio 13 d. naktį, gindamas Lietuvos Respublikos laisvę ir nepriklausomybę (m. 1991 m.).
 Rolandas Janickas, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1971 m. – Rimvydas Laužikas, Lietuvos archeologas, Vilniaus universiteto, Komunikacijos fakulteto, Bibliotekininkystės ir informacijos mokslų instituto direktorius, docentas.
 1976 m. – Giedrius Barevičius, Lietuvos futbolininkas. Buvęs Lietuvos rinktinės saugas.

Mirtys 
 1661 m. – Peteris Dankersas, olandų baroko tapytojas, architektas (g. 1583 m.).
 1842 m. – Vladimiras Gadonas, Lietuvos 1794 m. ir 1831 m. sukilimų veikėjas (g. 1775 m.).
 1938 m. – Aleksandras Bobinskis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1876 m.).
 1966 m.:
 Antanas Žmuidzinavičius, lietuvių dailininkas, kolekcionierius, visuomenės veikėjas (g. 1876 m.).
 Juozas Ąžuolaitis, vargonininkas, chorvedys, visuomenės veikėjas (g. 1916 m.).
 1974 m. – Piotras Baskulis, rusų inžinierius elektrikas, technikos mokslų daktaras (1951 m.) (g. 1905 m.).
 1977 m. – Juozas Matutis, muzikos pedagogas ir chorvedys (g. 1899 m.).
 1994 m. – Jonas Andrašūnas, dailininkas, Lietuvos karininkas, pulkininkas (g. 1896 m.).
 1996 m. – Dominykas Urbas, lietuvių meninio vertimo klasikas (g. 1908 m.).
 2007 m. – Aldona Ličkutė-Jusionienė, Lietuvos dailininkė keramikė (g. 1928 m.).
 2008 m. – Ipolitas Dailidėnas, muzikos mokytojas ir chorvedys (g. 1920 m.).
 2010 m. – Algis Rimas, inžinierius, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1940 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 

 48 m. pr. m. e. – įvyko Farsalo mūšis, kuriame Gajus Julijus Cezaris įveikė Gnėjų Pompėją ir užbaigė Romos pilietinį karą;
 1173 – pradėtas statyti Pizos bokštas;
 1941 – prasidėjo Atlanto konferencija, kurioje pasirašyta Atlanto chartija.
 1945 – JAV numetė atominę bombą „Dručkis“ ant Nagasakio. Nuo karščio (virš 5000 °C) ir smūgio bangos žuvo 40 tūkst. žmonių, dar 140 tūkst. buvo sužeisti, nudegė ar gavo didžiulę apšvitą. 12 km² plote buvo visiškai sugriauti visi pastatai;
 1965 – Singapūras paskelbia nepriklausomybę nuo Malaizijos.

Gimimo dienos 
 1776 m. – Amadėjus Avogadras, italų fizikas, Turino Mokslų Akademijos narys. A. Avogadras laikomas molekulinės medžiagos teorijos kūrėju (m. 1856 m.).
 1819 m. – Viljamas Mortonas, amerikiečių gydytojas ir odontologas. Išgarsėjo kaip nuskausminimo išradėjas, kai 1846 m. spalio 16 d. viešai pademonstravo eterio nuskausminamąjį poveikį. (m. 1868 m.).
 1835 m. – Leopoldas II, 1865–1909 m. antrasis Belgijos karalius (m. 1909 m.).
 1862 m. – Augustas Deglavas, latvių rašytojas (m. 1922 m.).
 1864 m. – Roman Dmowski, lenkų politikas (m. 1939 m.).
 1891 m. – Vytautas Baliukevičius, lietuvių kilmės Romos katalikų kunigas Lenkijoje, Suvalkų dekanato vicedekanas (m. 1971 m.).
 1896 m. – Jean Piaget, šveicarų psichologas, vystymosi psichologijos pagrindėjas, epistemologas (m. 1980 m.).
 1914 m. – Tuvė Marika Janson, suomių bei švedų rašytoja, dailininkė (m. 2001 m.).
 1920 m. – Hansas Broksas, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas civilistas, ilgametis Miunsterio universiteto profesorius, nuo 1967 m. iki 1975 m. Vokietijos Konstitucinio Teismo teisėjas (m. 2009 m.).
 1928 m. – Bobas Kouzis, garsus JAV krepšininkas, daugkartinis NBA čempionas, buvęs Svajonių komandos narys. Vienas brangiausiai apmokamų pasaulio krepšininkų.
1938 m. – Leonidas Danylovičius Kučma, Ukrainos prezidentas (1994–2005 m.).
1938 m. – Rodnis Džordžas „Rodas“ Leiveris, buvęs profesionalus Australijos tenisininkas. Buvusi pirmoji pasaulio raketė. 
 1939 m. – Romanas Prodi, italų politikas, buvęs Europos Komisijos pirmininkas, bei du kartus Italijos ministras pirmininkas.
 1963 m. – Whitney Elizabeth Houston, JAV pop ir R&B muzikos dainininkė, aktorė, filmų prodiuserė, dainų autorė, buvęs modelis. Laimėjusi eilę prestižinių apdovanojimų (Grammy, Amerikos muzikos apdovanojimų, MTV, oskarų ir kt.) (m. 2012 m.).
 1968 m. – Gillian Anderson, amerikiečių aktorė (X-Failai).
 1972 m. – Juan Esteban Aristizábal Vásquez, Kolumbijos dainininkas, gitaristas, dainų autorius.
 1973 m. – Filipas Inzagis, futbolininkas, Italijos rinktinės ir AC Milan klubo puolėjas.
 1974 m. – Rafaelis Puarė, žymiausias prancūzų biatlonininkas, septyniskart pasaulio čempionas, keturiskart pasaulio taurės laimėtojas, olimpinis prizininkas. 
 1976 m. – Audrey Tautou, prancūzų kino aktorė, labiausiai išgarsėjusi vaidmenimis filmuose Amelija iš Monmartro (Le Fabuleux Destin d’Amélie Poulain; 2001 m.) bei Da Vinčio kodas (The Da Vinci Code; 2006 m.).
 1981 m. – Rolandas Lincas, futbolininkas, Austrijos rinktinės ir Sporting Braga klubo puolėjas.
 1982 m. – Tyson Gay, amerikiečių lengvosios atletikos sprinteris.

Mirtys 
 117 m. – Markas Ulpijus Nerva Trajanas, antras iš vadinamųjų Romos „penkių gerų imperatorių“. Jam valdant Romos teritorija buvo didžiausia per visą jos gyvavimo laiką (g. 53 m.).
 803 m. – Irena Atėnietė, 797–802 m. Bizantijos imperatorė (g. 752 m.).
 1048 m. – Damasas II, popiežius nuo 1048 m. liepos 17 d. iki mirties.
 1797 m. – Edmundas Berkas, airių politikas, rašytojas, oratorius, politikos teoretikas ir filosofas. (g. 1729 m.).
 1897 m. – Adamas Eduardas Alksnis, latvių tapytojas, grafikas. Vienas latvių nacionalinės tapybos mokyklos pradininkų (g. 1864 m.).
 1919 m. – Rudžeras Leonkavalis, italų kompozitorius, libretų kūrėjas, vienas veristinės operos pradininkų (g. 1857 m.).
 1938 m. – Leo Frobenijus, vokiečių archeologas, etnografas (g. 1873 m.).
 1942 m. – Edita Štein, žydų kilmės filosofė, karmelitė, gyvenusi Prūsijoje (g. 1891 m.).
 1944 m. – Albertas Kviesis, Latvijos valstybės veikėjas, advokatas, trečiasis Latvijos prezidentas (g. 1881 m.).
 1962 m. – Hermann Hesse, vokiečių – šveicarų poetas, dailininkas (g. 1877 m.).
 1966 m. – Georgis Leonidzė, gruzinų poetas. Gruzijos mokslų akademijos narys (g. 1899 m.).
 1975 m. – Dmitrijus Šostakovičius, rusų kompozitorius (g. 1906 m.).
 2000 m. – John Charles Harsanyi, 1994 m. Nobelio ekonomikos premijos laureatas (g. 1920 m.).
 2021 m. – Sergejus Kovaliovas, žymus disidentas ir politinis kalinys buvusioje Sovietų Sąjungoje, žmogaus teisių aktyvistas ir politikas postsovietinėje Rusijoje (g. 1930 m.).
 2022 m. – Nikolajus Sliunkovas, TSRS partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys (g. 1929 m.).

Nuorodos 

Rugpjūtis