Fatjanovo kultūra

Fatjanovo kultūra – neolito pabaigos ir eneolito archeologinė kultūra, pavadinta 1875 m. atrasto kapinyno netoli Fatjanovo kaimo Jaroslavlio srityje vardu.

Arealas 
Fatjanovo kultūra III tūkstantmečio pr. m. e. pabaigoje – II tūkstantmečio pr. m. e. pirmoje pusėje buvo paplitusi Vidurio Rusijoje, Volgos ir Okos upių baseinuose. Skiriamos trys Fatjanovo kultūros kultūrinės grupės: Maskvos – Kliazmos, Volgos vidurupio ir Volgos aukštupio.

Kultūra 
Fatjanovo kultūrai būdingos rutulinės ir apvaliadugnės trumpakaklės amforos, platėjančiais kraštais taurės, plokšti dubenys; indų viršutinė dalis puošta įraižų, šukinių ir kitų įspaudėlių, kartais virvelių ornamentu. Žmonės vertėsi gyvulininkyste – auginti raguočiai ir kiaulės), naudojo titnaginius dirbinius – gludintus kirvelius, trikampius antgalius, gremžtukus, skiltuvus, akmeninius kovos kirvius, kurie panašūs į Dniepro vidurupio ir Pamarių kultūrų. Tarp jų – plačiais riestais ašmenimis vadinamasis Fatjanovo tipo kirvis, kurių rasta ir Lietuvoje. Gamino varinius kirvius nukarusia pentimi, puošėsi variniais karoliais ir žiedais, tuščiavidurių kauliukų apvaromis, pragręžtais gyvulių dantimis.

Mirusiuosius laidojo kapinynuose, vėliau žemuose pilkapiuose įrengtuose mediniuose rūseliuose, paguldytus ant šono, suriestus; dažnai kapo dugnas išklotas lokio kailiu ar medžio žieve. Į kapą dėti 1-5 puodai, varinių ir kaulinių papuošalų. Kai kuriuose kapinynuose mirusieji laidoti tam tikromis grupėmis. Dažnai randami ritualiniai lokių, šunų ar avių kapai. Kapų duobės didelės, su medinėmis konstrukcijomis. Būdinga griežta kirvių, indų, titnaginių peilių dėjimo į kapus tvarka. Į įkapes dedama daug įvairių papuošalų ir amuletų iš žvėries dantų ir kaulų, paukščių kaulų, kriauklių, gintaro. Pragręžtos lokio iltys dėtos tik į vyrų kapus.

Fatjanovo kultūra artima Dniepro vidurupio kultūrai, turi rutulinių amforų kultūros bruožų; priskiriama rytų baltų gentims. Ją išstūmė Abaševo kultūra, o galutinai – Djakovo kultūra.

Šaltiniai 

Europos neolito kultūros
Rusijos archeologija
Vidurinio Pavolgio archeologija