Odrisidai

Odrisidai – senovinė dinastija, valdžiusi didžiumą Trakijos istorinio regiono dabartinės Turkijos Europinėje dalyje, Graikijos šiaurės rytuose ir Bulgarijoje. Taip vadinta ir jų sukurta Odrisidų karalystė (). Dinastijos kūrėjai buvo trakų odrisų () gentis.

Geografija 
Odrisai buvo viena didžiausių trakų genčių, gyvenanti derlingose lygumose Hebrus upės baseine. Pro jų teritorijas tekėjo ir Arteskus.

Raida 

Odrisai pradėjo valstybės konsolidaciją apie 460 m. pr. m. e., iš regiono atsitraukus Achemenidų imperijai. Jiems vadovavo karalius Teres (460–445), kuris sparčiai plėtė teritorijas, pajungdamas įvairias trakų gentis. Tai buvo karalystės pradžia. Ankstyviausiuoju etapu karalystė plėtėsi labai sparčiai, ir pirmieji valdovai kontroliavo teritorijas tarp Juodosios, Mamuro jūrų ir Dunojaus. Šiaurės vakaruose Odrisidai siekė užkariauti kalniečių tribalų gentis, taip pat neretai patirdavo jų antpuolius.

Apie 360 m. pr. m. e. sandūroje, mirus valdovui Cotys, karalystė suskilo į tris dalis: rytinę, vakarinę ir vidurinę. Stipriausia liko rytinė Trakija. Jos karalius Cersobleptas (359–341) vėl bandė užvaldyti visas trakų gentis. Tačiau Pilypas II iš Makedonijos nukariavo Trakijos karalystes apie 347 m. pr. m. e., paversdamas ją savo vasale, ir makedonai valdė ją pusantro šimto metų.

Tačiau trakai išsaugojo savo autonomiją ir valdovų liniją. Diadochų laikais Odrisidai ėmė kovoti dėl nepriklausomybės nuo Makedonijos. Seuthes III praktiškai valdė nepriklausomai, ir pastatė naują sostinę graikišku pavyzdžiu – Seutopolį. Netrukus po to Odrisidai patyrė keltų antpuolius iš šiaurės, kuomet šie atėjūnai įkūrė Tylio karalystę. Tai sukėlė šalyje suirutę.

II a. pr. m. e. II pusėje, Makedonijai nusilpus dėl Makedonijos karų, Odrisidų karalystė vėl atgimė. Tuo metu joje įsitvirtino nauja dinastinė linija Astajai (). Tuo pat metu dalį trakų užvaldė sapajai . Kuomet 11 m. pr. m. e. mirė Astajų valdovas, Augustas pavertė Trakiją Romos kliente ir suvienijo, atiduodamas visą valdžią Sapajams. Tai įvyko dėl to, kad Astajų valdovas Reskuporis II () suteikė pagalbą Pompėjui ir Cezariui, o vėliau rėmė respublikos armijas prieš Oktavianą ir Antonijų per paskutines Romos respublikos dienas. Žinomi Raskuporio įpėdiniai buvo įklimpę į politinį skandalą ir buvo nužudyti kaip jų romėnai vadai. Augusto remiamas, į valdžią atėjo Roimetalkas ().

Kai 46 m. žmona nužudė Trakijos karalių Roimetalką III, Odrisidų valstybė nustojo egzistuoti ir galutinai prijungta prie Romos imperijos. Ji paversta Trakijos provincija.

Valdovų sąrašas 
 Ankstyvieji valdovai:
 Teres I 460–445
 Sparatocos 450–431
 Sitalces 431–424
 Seuthes I 424–410
 Amadocus I 408–389
 Seuthes II 405–387, kartu su Amadocus
 Hebryzelmis 387–383
 Cotys I 384–359
 Suskilimas:
 Rytinė Trakija: Cersobleptes 359–341
 Vakarų Trakija: Berisades 359–352, Cetriporis 356–351
 Vidurinė Trakija: Amatokos II 359–351, Teres II 351–342
 Suvienijimas ir krizė:
 Seuthes III 331–300
 Cotys II 300–280
 Raizdos 280- ?
 Cotys III apie 270
 Rhescuporis I 240–215
 Seuthes IV 215–190
 Pleuratus 213–208
 Amatokos III apie 184
 Cotys IV 171–167
 Astajų linija
 Teres III apie 149
 Beithys ? – 120
 Cotys V 120 – ?
 Sadalas I 87–79
 Cotys VI 57-48
 Sadalas ΙΙ 48–42
 Sadalas ΙΙΙ 42–31
 Cotys VII 31–18C
 Rhescuporis II 18–11 m. pr. m. e.
 Sapajų linija
 Cotys I ?-48 m. pr. m. e.
 Rhescuporis I 48-41
 Cotys II 42–15
 Rhoemetalces I 15 m. pr. m. e – 12
 Rhescuporis II 12–19 (vakarų Trakija)
 Cotys III 12–19 (rytų Trakija)
 Rhoemetalces II 19–26
 Rhoemetalces III 26–46

Nuorodos 
Trakijos Valdovų sąrašai

Trakija
Trakai (etnosas)
Senovės Romos klientės