Armanavičiai

Armanãvičiai  (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 18 km į šiaurės rytus nuo Šarkauščinos, 50 km nuo Lietuvos ir Baltarusijos valstybinės sienos. Apylinkės centras. Stovi katalikų bažnyčia, sentikių ir stačiatikių cerkvės. Išlikę dvaro, unitų vienuolyno, kuris uždarytas XIX a. viduryje, pastatai. Veikia Jazepo Drazdovičiaus meno ir etnografijos muziejus.

Istorija 

Armanavičiai minimi 1563 m. XIX a. Rusijos imperijos valdininkų pradėti vadinti Germanavičiais. 1922–1939 m. priklausė Lenkijai. 1787 m. pastatyta katalikų bažnyčia, 1905 m. – sentikių cerkvė, 2002 m. – stačiatikių cerkvė. XIX a. buvo miestelis ir dvaras Dysnos apskrities Lužkų valsčiuje.

Gyventojai

Lietuviai 

Iki XVIII a. Armanavičiai priklausė etniniam lietuvių kalbos arealui. XIX a. pab.- XX a. pr. apylinkėje gyveno apie 600 lietuvių. 1864–1909 m. visoje Dysnos apskrityje jų buvo nuo 700 iki 2200. 1898–1899 m. Sinicų (dab. Zorka, 12 km nuo Armanavičių), Baltojo dvaro (5 km nuo Armanavičių) ir Ivanskijos (15 km nuo Armanavičių) kaimuose įsikūrė lietuvių ūkininkų nuo Švenčionių, Adutiškio. Prieš Antrąjį pasaulinį karą Armanavičiuose dirbo lietuvių kunigai P. Būdvytis, Masiulionis (1942 m. nacių sušaudytas). 2003 m. vyriausieji kaimo gyventojai mokėjo lietuviškai, moterys audė lietuviškus kilimus.

Žymūs žmonės 
 Armanavičiuose gimė žymus dailininkas ir etnografas Jazepas Drazdovičius (1888–1954).

Šaltiniai 

 Baltarusijos pilys Jazepo Drazdovičiaus graviūrose 

Šarkauščinos rajono gyvenvietės
Vitebsko srities agromiesteliai