Širvanšachai

Širvanšachai (Farsi: شروانشاهان, Azeri: Şirvanşah) – valdovų titulas ir dinastijų grupė, valdžiusi Širvano regioną 799–1538 m. Tai yra ilgiausiai Islamo pasaulyje išsilaikiusi valdovų linija.

Tai nėra vieninga dinastija. Ją sudarė kelios dinastijos, valdžiusios viena po kitos: Jazidai (Mazjadidai), Kasranidai, Derbendidai.

Raida 
Dinastija kilo iš arabų kilmės Kaukazo valdytojų, kurie perėmė senovinį, dar Sasanidų laikais egzistavusį vietinių valdytojų Širvanšachų titulą ir ilgainiui tapo nepriklausomi. Jau IX–X a. jie labai sparčiai persizavosi, jų dinastija turėjo artimus vedybinius ryšius su gretimo Derbento emyrato Hašimidais.

XI a. II pusėje Širvanšachai tapo Seldžiukų sultonato vasalais, tačiau XII a. atkūrė valstybingumą ir pasiekė labai stipraus klestėjimo. Jis baigėsi XIII a. sulig Mongolų užkariavimu, iš kurio praktiškai nelikę jokios informacijos apie Širvanšachus.

Tikrasis Širvanšachų atsikūrimas siejamas su nauja Derbendidų dinastija, atėjusia į valdžią XVI a. pabaigoje. Jie perkėlė sostinę iš Šemachės į Baku ir pradėjo didžiulių architektūrinių kompleksų statybą.

Dinastiją ir Širvano valstybingumą pabaigė Safavidai, 1538 m. užkariavę valstybę ir prijungę ją prie savo imperijos.

Valdovų sąrašas

Jazidi šachai / Mazjadidai(861-1028) 
 799 A. D. – Yazid b. Mazyad al-Shaybani (Azerbaidžano, Armėnijos, Arano, Šarvano ir Bab al-Abwabo gubernatorius)
 820 A. D. – Khalid b. Yazid
 845 A. D. – Muhammed b. Khalid (Azerbaidžano, Armėnijos, Arano, Šarvano ir Bab al-Abwabo gubernatorius)
 Haytham b. Khalid
 Muhammad b. Haytham (Laizane)
 Haytham b. Muhammad (Laizane)
 Prieš 913 A. D. – Ali b. Haytham (Laizane)
 916 A. D. – Yazid b. Muhammad b. Yazid
 948 A. D. – Muhammad b. Yazid
 956 A. D. – Ahmad b. Muhammad
 981 A. D. – Muhammad b. Ahmad
 991 A. D. – Yazid b. Ahmad

Kasranidai(1028-1382) 

 1028 A. D. – Manuchihr b. Yazid
 1034 A. D. – Ali b. Yazid, Abu Mansur
 1043 A. D. – Qubadh b. Yazid
 1049 A. D. – Bukhtnassar Ali b. Ahmad b. Yazid
 1053 A. D. – Sallar b. Yazid
 1063 A. D. – Fariburz b. Sallar b. Yazid
 1094 A. D. – Fereydun b. Fariburz, d. 1120 A. D.
 1094 A. D. – Manuchehr II b. Fariburz
 1120 A. D. – Manuchehr III b. Fereydun
 1160 A. D. – Akhsatan I ibn Manuchehr
 1179 A. D. – Shahanshah b. Manuchehr
 1187 A. D. – Fereydun II b. Manuchehr
 po 1187 A. D. – Fariburz II b. Fereydun
 po 1187 A. D. – Farrukhzad I b. Manuchehr
 po 1204 A. D. – Garrshasp I b. Farrukhzad
 1255 A. D. – Akhsatan II b. Fariburz
 1258 A. D. – Garshasp II / Gushnasp b. Akhsatan II
 1265 A. D. – Farrukhzad II b. Akhsatan II
 suirutės periodas, iš kurio informacija neišlikusi
 1345 A. D. – Kay Qubadh
 1348 A. D. – Kay Kawus b. Kay Qubadh
 1372 / 1378 / 1382 A. D. – Hushang b. Kay Kawus

Derbendidai (1382-1538) 

 1378 A. D. – Ibrahim I b. Muhammad b. Kay Qubadh
 1418 A. D. – Khalil b. Ibrahim
 1463 A. D. – Farrukhsiyar b. Khalil
 1500 A. D. – Bayram b. Farrukhsiyar
 1502 A. D. – Ghazi b. Farrukhsiyar
 1503 A. D. – Mahmud b. Ghazi
 1503 A. D. – Ibrahim II / Shaykh Shah
 1524 A. D. – Khalil II b. Ibrahim
 1535 A. D. – Shah Rukh b. Farrukh b. Ibrahim II, k. 1539

Azerbaidžano dinastijos
Dagestano istorija