Aleksandras Glazunovas

Aleksandras Glazunovas (, 1865 m. rugpjūčio 10 d. Sankt Peterburgas – 1936 m. kovo 21 d. Paryžius. 1972 m. palaikai perkelti į Sankt Peterburgą) – rusų kompozitorius, dirigentas, vienas žymiausių rusų simfonistų.

Biografija 
Muzikos mokėsi nuo 1875 m., nuo 1879 m. – kompozicijos pas N. Rimskį-Korsakovą. Dalyvavo M. Beliajevo būrelio veikloje. 1885–1903 m. kasmetinių M. Glinkos premijų laureatas. Nuo 1888 m. dirigavo rusų simfoninius koncertus. Dėstė Sankt Peterburgo konservatorijoje, 1905–1917 m. konservatorijos direktorius, 1918–1928 m. rektorius. Nuo 1899 m. profesorius. 1928 m. išvyko iš TSRS, apsigyveno Paryžiuje. Koncertavo Europos šalyse ir JAV.

Kūryba 
Kūryba monumentali, optimistiška, melodinga, pagrįsta slavų ir kiti tautų muzikos folkloru. Vyrauja instrumentinės muzikos žanrai. Pirmiesiems jo kūriniams įtakos turėjo „Galingojo sambūrio“ kompozitorių, ypač N. Rimskio–Korsakovo kūryba. Vėliau susiklostė savitas jo muzikinis stilius, artimesnis P. Čaikovskio simfonizmo ir S. Tanejevo polifonijos principams. Kartu su N. Rimskiu-Korsakovu užbaigė A. Borodino operą „Kunigaikštis Igoris“. 

Parašė 9 simfonijas (1881–1910 m.), simfoninių paveikslų, siuitų simfoniniam orkestrui, uvertiūrų, 5 koncertus įvairiems instrumentams ir orkestrui, tarp jų – koncertas smuikui a-moll (1904 m.), 7 styginių kvartetus (1882–1930 m.), pjesių įvairiems pučiamiesiems, 2 sonatas fortepijonui, preliudų ir fugų, variacijų fortepijonui, pjesių vargonams, solo ir choro dainų, kantatų.

Kūriniai 
Baletai
 Raimonda, 1897 m., Marijos teatras 1898 m., Valstybės teatras 1933 m.
 Panelė tarnaitė (Барышня-служанка, или Испытание Дамиса) 1898 m., Ermitažo teatras 1900 m.
 Metų laikai (Времена года) 1899 m., Ermitažo teatras 1900 m.
Simfonijos
 I Es–dur Slaviškoji, 1881 m.
 II fis–moll, 1886 m.
 VII F-dur Pastoralinė, 1902 m.
 IX D-dur, 1910 m. ,nebaigta
Simfoninės poemos
 Stenka Razinas (Стенька Разин), 1885 m.
 Lyriškoji, 1887 m.
 Epinė poema, 1934 m.
Simfoninės fantazijos
 Miškas, 1887 m.
 Jūra, 1889 m.
 Iš tamsos į šviesą, 1894 m.
 Suomiškoji, 1909 m.

Literatūra 
 Оссовский А. В., А. К. Глазунов, СПБ, 1907
 Беляев В., А. К. Глазунов. Материалы к его биографии, т. 1, ч. 1, П., 1922
 Держановский В., А. К. Глазунов, М., 1922
 Асафьев Б. (Игорь Глебов), Глазунов. Опыт характеристики, Л., 1924
 Глазунов. Исследования. Материалы. Публикации. Письма, т. 1—2, Л., 1959—60
 Ганина М., А. К. Глазунов. Жизнь и творчество, Л., 1961.

Šaltiniai 

Rusijos kompozitoriai
Rusijos dirigentai
Kompozitoriai romantikai