Gruževskiai

Gruževskiai () – XVI a. – XX a. pradžios Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos ir Lietuvos bajorų giminė.

Giminė 
Pavelas Gruževskis XVI a. viduryje turėjo dvarų Lomžos apylinkėse. Iš aštuonių jo sūnų penki – Jonas, Mikalojus, Jokūbas, Andrius ir Domijonas – apie 1560 m. persikėlė į LDK. Išskyrus Jokūbą, apsigyvenusį Naugarduko žemėje, įsikūrė, vedė, įgijo dvarų Dirvėnų valsčiuje, Žemaitijoje. Tapo evangelikais reformatais, iki XX a. pr. materialiai rėmė, gynė nuo persekiojimų evangelikus reformatus. Palaikė ryšius su Radvilomis. Žymiausi buvo Jono palikuoniai, jų svarbiausia valda – Kelmė.

Povilo sūnus: 
 Jonas Gruževskis (1540–1609 m. lapkričio mėn. Kelmėje) 1560 m. įsikūrė Naugarduko žemės Barcino dvare. 1572 m. paskirtas Šiaulių valstybinės valdos Žemaitijoje vietininku. 1586 m. Kelmės apylinkėse įgijo Želvių, 1591 m. – Kelmės dvarus. Kelmėje įkūrė evangelikų reformatų bendruomenę, įsteigė mokyklą. Jono sūnus:
 Jurgis Gruževskis (1591 m. Želviuose – 1651 m. balandžio 25 d. Kelmėje) dalyvavo XVII a. pr. karuose su Rusija, 1617–1623 m. su Švedija Livonijoje. Nuo 1635 m. Žemaitijos žemės teisėjas. Valdė Kelmės ir kitus dvarus. Kelmėje pastatydino evangelikų reformatų bažnyčią, mokyklą.

Jurgio sūnus 
 Jonas Gruževskis (m. 1689 m.) su kitais pasirašė 1655 m. Kėdainių sutartį su Švedija, bet dalyvavo 1656 m. sukilime prieš Švedijos okupaciją, 1654–1667 m. – kare su Rusija. Nuo 1656 m. Žemaitijos vėliavininkas, nuo 1684 m. Žemaitijos pakamaris. Jurgio sūnus Kristupas Gruževskis (m. 1682 m.) buvo Vilniaus tvarkininkas, arba vaiskis, nuo 1674 m. Žemaitijos žemės teisėjas. Trečias sūnus:
 Mikalojus Gruževskis (m. 1672 m.) nuo 1659 m. buvo Mažųjų Dirvėnų tijūnas. Jono sūnus: 
 Jokūbas Gruževskis (m. 1709 m. balandžio mėn.) buvo pulkininkas, Žemaitijos stalininkas, Stanislovo Leščinskio šalininkas. Po tėvo mirties valdė Padubysio dvarą prie Kelmės. Taip pat valdė Plinkšių dvarą ir Kuršėnus.

Jokūbo sūnus:
 Marcijonas Gruževskis (m. 1775 m. lapkričio 15 d.) – Prūsijos kariuomenės kapitonas. Jo sūnus:
 Jurgis Gruževskis (m. 1807 m. lapkričio 8 d. Tilžėje) iškilo į Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės generolus adjutantus. Kelmėje turėjo vertingą biblioteką, medalių ir monetų kolekciją. Marcijono sūnaus Jokūbo sūnus: 
 Julius Gruževskis dalyvavo 1831 m. sukilime. Jo būriui 1831 m. kovo 25 d. užėmus Raseinius prasidėjo sukilimas Lietuvoje.

Naugarduko atšakos:
 Jonas Gruževskis buvo teologas.
 Boleslovas Gruževskis (1848 m. Verpena prie Kelmės – 1922 m. balandžio 4 d. Kelmė) Leipcige studijavo tapybą ir muziką, baigė Paryžiaus konservatoriją ir ten iki 1900 m. gyveno.
 Kristupas Gruževskis (m. 1863 m.) buvo 1863 m. sukilimo Lietuvos sukilėlių apygardos karo viršininkas. Žuvo Biržų kautynėse.

Vienas paskutiniųjų Kuršėnų dvaro valdytojų:
 Jurgis Gruževskis žuvo Maidaneko nacių koncentracijos stovykloje.

Šaltiniai 

Gruževskiai
Kelmės rajono savivaldybė