Kijevo sritis

Kìjevo sritìs ( arba Київщина) – sritis šiaurės Ukrainoje, prie Dniepro upės. Šiaurės rytuose ribojasi su Černigovo, pietryčiuose – su Poltavos, pietuose – su Čerkasų, pietvakariuose – su Vinycios, vakaruose – su Žytomyro sritimis, šiaurėje – su Baltarusija. Administracinis centras – valstybinio pavaldumo miestas Kijevas (kadangi miestas yra atskiras administracinis vienetas, de facto sritis neturi administracinio centro).

Geografija

Plotas 
Srities plotas 28131 km², kas sudaro 4,66 % Ukrainos teritorijos ir užima 8-tą vietą tarp šalies sričių.

Vandens telkiniai 
Sritis turi tankią upių sistemą – 177 upės kurių ilgis virš 10 km. Svarbiausia vandens arterija – Dniepro upė kurios ilgis srityje – 246 km. Kitos svarbios upės Dniepro intakai: Pripetė, Teterivas, Irpinė, Rosė (dešinieji); Desna, Trubižas (kairieji). Srities teritorijoje – Kijevo tvenkinys ir dalis Kanivo tvenkinio. Iš viso srityje 55 vandens saugyklų, virš 750 nedidelių ežerų, 2383 kūdros.

Reljefas 
Šiaurinė srities dalis išsidėsčiusi Polesės žemumoje, vidurinė – Priednieprės žemumoje, o pietvakarinę srities dalis yra Priednieprės aukštumoje. Aukščiausias srities taškas – 273 m virš jūros lygio. Žemiausias – 99 m.

Klimatas 
Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Žiemos švelnios, vasaros šiltos. Vidutinė sausio temperatūra -4,5 °C, liepos – 18,6 °C. Per metus iškrenta 550–600 mm kritulių. Vegetacinis periodas – apie 200 dienų.

Istorija 
Kijevo sritis įkurta 1932 m. vasario 27 d.

1986 m. balandį pasienyje su Baltarusija įvyko Černobylio avarija.

1991 m. gruodžio 1 d. įvyko istorinis referendumas. Visiška dauguma 95,52% pasisakė už Ukrainos pasitraukimą iš TSRS. Šiandien Kijevo sritis – viena Ukrainos sudedamųjų dalių.

Gyventojai 

2001-aisiais m. srityje gyveno 1 827 900 gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 57,6 %
 kaimo gyventojų − 43,4 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 92,5 %
 kiti (rusai, baltarusiai, žydai) – 7,5 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 65 žm./km².

Administracinis suskirstymas 
Didžiausi miestai:
 Bila Cerkva
 Brovarai
 Boryspilis
 Fastivas
 Irpinė

Ekonomika 
Kijevo srityje išvystyta mašinų gamybos, elektronikos, padangų gamybos, žemės ūkio technikos gamybos, miškų apdirbimo, statybos prekių gamybos, chemijos, naftos, lengvoji bei maisto pramonė. Veikia galinga Tripolsko šiluminė jėgainė, vandens ir hidroakumuliatorinės jėgainių kompleksas.

Ekonomikos rodikliai

Susisiekimas 

Sritį kerta svarbiausios šalies automobilių tranzito arterijos dviem kryptimis iš šiaurės į pietus automagistralė  ir iš rytų į vakarus – . Gerai išvystytas geležinkelio mazgas.

Boryspilyje yra daugiausiai šalyje keleivių aptarnaujantis tarptautinis oro uostas.

Išnaša. skp – Sienos kirtimo punktas

Turizmas 

Srityje gerai išvystyta turizmo infrastrūktura. Chmelnyckio Perejaslave įsikūręs liaudies achtektūros ir buities muziejus, Bila Cerkvoje didelis medelynas – Oleksandrijos parkas. Pastaraisias metais ypač vystomas turizmas į negyvenamą Pripetės miestą bei Černobylio branduolinės jėgainės apylinkės. Kanivo bei Kijevo tvenkiniai, kiti vandens telkiniai – mėgiamos kijeviečių poilsio vietos.

Taip pat skaitykite 
 Kijevas
 Ukraina

Išnašos

Nuorodos 

 Oficiali svetainė
 Turizmo informacijos tinklalapis