Vaivadija

Vaivadija () – aukščiausias administracinis vienetas Lenkijos karalystėje nuo XV a ir Abiejų Tautų Respublikoje 1582–1795 m. bei didžiausias savivaldus administracinis teritorinis vienetas Lenkijos Respublikoje nuo 1999 m.

Istorija 

Abiejų Tautų Respublikoje po 1569 m. Liublino unijos vaivadijų buvo:
 1582-1634 – 34 (ir 1 kunigaikštystė, 1 vyskupija, 1 žemė)
 1634-1660 – 35 (ir 1 kunigaikštystė, 1 vyskupija, 1 žemė)
 1660-1717 – 33 (ir 1 kunigaikštystė, 1 vyskupija, 1 žemė)
 1717-1768 – 33 (ir 1 kunigaikštystė, 1 vyskupija)
1793-1795 m. – 18 (10 Lenkijos ir 8 Lietuvos)

Vaivadijai vadovavo Lenkijos karaliaus arba Lietuvos Didžiojo kunigaikščio skiriamas vaivada. Vaivadija buvo dalijama į seniūnijas, kurioms vadovavo seniūnai, vėliau į pavietus.
Po Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo vietoje vaivadijų Lenkijos karalystėje 1815–1837 m. buvo sudaryti 8 departamentai, 1837–1915 m. gubernijos. 1815–1847 m. Poznanės Didžiojoje Kunigaikštystėje, 1847–1918 Poznanės provincijoje buvo 2 vaivadijos.

Abiejų Tautų Respublikos vaivadijos

Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė 
 Vilniaus vaivadija (Vilniaus, Ašmenos, Lydos, Ukmergės, Breslaujos pavietai)
 Trakų vaivadija (Trakų, Gardino, Kauno, Upytės pavietai)
 Žemaitijos vaivadija (29 traktai)
 Naugarduko vaivadija (Naugarduko, Volkovysko, Slonimo pavietai ir Slucko kunigaikštystė)
 Bresto vaivadija (Bresto ir Pinsko pavietai)
 Minsko vaivadija (Minsko, Ržečico ir Mozyrio pavietai)
 Mstislavlio vaivadija
 Vitebsko vaivadija (Oršos žemė)
 Polocko vaivadija
 Smolensko vaivadija (Smolensko ir Starodubo pavietai)

Rusia 

 Poliesės vaivadija
 Rusios vaivadija
 Lvovo žemė
 Pšemyslio žemė (Pšemyslio, Pševorsko pavietai)
 Sanoko žemė
 Haličo žemė (Haličo, Trembovelsko, Kolomijsko pavietai)
 Chelmo žemė (Chelmo ir Krasnostavsko pavietai)
 Belsko vaivadija (Belsko, Grabovieco, Horodlės, Liubačevo pavietai)
 Volynės vaivadija (Lucko, Vladimiro, Kremeneco pavietai)
 Podolės vaivadija (Červonogrado, Kameneco, Latyševo pavietai)
 Kijevo vaivadija (Kijevo, Žitomiro, Ovruko pavietai)
 Braslavo vaivadija (Braslavo, Zvenigrado, Vinicos pavietai)
 Černihovo vaivadija (Naugardo ir Černihovo pavietai)

Didžiosios Lenkijos provincija 
 Poznanės vaivadija
 Kališo vaivadija
 Gniezno vaivadija
 Sieradzo vaivadija
 Lečicos vaivadija
 Bžesko – Kujavijos vaivadija
 Vroclavo vaivadija

Mazovija 

 Ravos vaivadija
 Plocko vaivadija
 Mazovijos vaivadija

Prūsija 

 Chelmno vaivadija
 Malborko vaivadija
 Pamario vaivadija

Mažoji Lenkija 

 Krokuvos vaivadija
 Sandomiežo vaivadija
 Radomo vaivadija
 Liublino vaivadija

Livonija (Infliantai) 

 Vendeno vaivadija
 Dorpato vaivadija
 Pernu vaivadija
 Livonijos vaivadija

Lenkijos Respublika 

Atgavus nepriklausomybę Lenkijoje 1918–1939 m. buvo 15 vaivadijų, 1 autonominė Šlionsko vaivadija ir Gdansko išskirtinis miestas. 1945–1950 m. buvo 14 vaivadijų ir 2 miestai, 1950–1975 m. – 17 vaivadijų ir 2 miestai (nuo 1954 m. 5 miestai), 1975–1998 – 49 vaivadijos.

Nuo 1999 m. sausio 1 d. Lenkija suskirstyta į 16 vaivadijų, turinčių savivaldos teises:
 Didžiosios Lenkijos vaivadija (Wielkopolskie)
 Kujavijos Pamario vaivadija (Kujawsko-Pomorskie)
 Liublino vaivadija (Lubelskie)
 Liubušo vaivadija (Lubuskie)
 Lodzės vaivadija (Łódzkie)
 Mazovijos vaivadija (Mazowieckie)
 Mažosios Lenkijos vaivadija (Małopolskie)
 Opolės vaivadija (Opolskie)
 Pakarpatės vaivadija (Podkarpackie)
 Palenkės vaivadija (Podlaskie)
 Pamario vaivadija (Pomorskie)
 Silezijos vaivadija (Śląskie)
 Šventojo Kryžiaus vaivadija (Świętokrzyskie)
 Vakarų Pamario vaivadija (Zachodnio-Pomorskie)
 Varmijos Mozūrų vaivadija (Warminsko-Mazurskie)
 Žemutinės Silezijos vaivadija (Dolnośląskie)

Vaivadijos gyventojai renka vaivadijos seimelį, kuris formuoja regioninę politiką, sudaro vaivadijos valdybą ir vykdomuosius organus. Valstybės politiką vaivadijoje vykdo, ją derina su vaivadijos seimeliu ir prižiūri vaivadijos savivaldybių veiklą Ministrų tarybos skiriamas vaivada.

Nuorodos 
 ISO 3166-2:PL

 
Istoriniai administraciniai vienetai