Chruščiovka

Chruščiovka arba chruščiovkė () – pašiepiantis terminas, naudotas (ir dar kartais naudojamas) apibūdinti blokinius ir plytinius trijų-penkių aukštų namus, masiškai statytus TSRS Nikitos Chruščiovo valdymo laikais pagal Vitalijaus Lagutenko projektą.

Chruščiovkos buvo statomos nuo 1961 m. iki 1985 m. Peterburge chruščiovkos baigtos statyti 8 dešimtmetyje – jas pakeitė namai-laivai. Rusijoje iš viso buvo pastatyta apie 290 mln. m². bendro ploto - tai sudaro apie 10 nuošimčių viso valstybės gyvenamojo fondo.

Tokiuose namuose buvo žemos lubos (iki 2,5 m), nuo vieno iki trijų kambarių, tualetas, praustuvas ir vonia vienoje patalpoje, sienos su bloga garso izoliacija. Namuose nebuvo lifto. Nukeliamais chruščiovkų serijos namais buvo planuojama laikinai spręsti apgyvendinimo problemą - jie buvo apskaičiuoti 25 metų naudojimui, bet dalis ir dabar naudojama pagal paskirtį. Nenukeliami chruščiovkų serijos namai buvo apskaičiuoti naudoti 50 metų ir daugiau (gerai prižiūrint ir nuolat remontuojant). 

Tokio tipo namai buvusios TSRS miestuose sudaro vieną iš didžiausių namų grupių, todėl dažnai diskutuojama, ar juos renovuoti, ar nugriauti, gyventojams suteikiant kitą būstą.

Chruščiovo šaldytuvas 
Plytinėje chruščiovkoje po virtuvės langu yra specifinė spintelė produktams saugoti. Išorės sienos plotis ties šia spintele paprastai yra pusė plytos, o kai kuriuose pastatų variantuose yra padaryta skylė. Šaltu metų laiku tokia spintelė buvo naudojama vietoj šaldytuvo - chruščiovkų statybos laikais šaldytuvai buvo retenybė. 

Žodžių junginys „Chruščiovo šaldytuvas“ pradėtas naudoti panašia reikšme, kaip ir blokinio tipo „chruščiovka“ - dėl didelio šilumos laidumo ir žemos temperatūros žiemą.

Atsiradimo istorija 
1955 m. liepos 31 d. TSKP CK (Tarybų Sąjungos komunistų partijos Centrinis komitetas) ir TSRS Ministrų Taryba priėmė nutarimą „Dėl TSRS gyvenamosios statybos vystymo“, atvėrusį kelią naujai gyvenamajai statybai. 

1958 m. laukai aplink Pamaskvės kaimą Čeriomušką tapo pirmąja statybų aikštele, kur per trumpą laiką iš paruoštų konstrukcijų buvo statomi penkių aukštų gyvenamieji namai.

Puošinių perteklius 
Pirmosios „chruščiovkos“ buvo su čerpių ar šiferio stogais, bet jau turėjo tipinį išplanavimą. Kovojant su architektūrinių puošinių pertekliumi, vėlesni projektai turėjo pigesnius, plokščius bituminius stogus su žema palėpe, paprastai užpilta izoliacinėmis medžiagomis ir turėjusią tik angas ventiliacijai. 

Pastatų fasaduose nėra lipdytų ornamentų ir kitų dekoratyvinių elementų, būdingų Stalino periodo pastatams.

Nuorodos 

 Vitalijus Pavlovičius Lagutenko 
 Eugenijus Kalininas. „Namų statybos kombinatas Nr. 1. Keturiasdešimt penkeri – ne amžius!“  („Mokslinis-techninis progresas Maskvos statybose“, Nr. 20, 2006-05-31)
 „Chruščiovkų planavimas“  
 Paskutinė Maskvos „Chruščiovka“ taps muziejumi

Tarybų Sąjunga
Namai
Politinės metaforos