Jugra

Jugra () – istorinė sritis dabartinėje Rusijoje – Šiaurės Urale, už Pečioros upės, kurioje gyveno chantų gentys ir iš dalies – mansių gentys. Pavadinimas Jugra naudotas rusiškuose šaltiniuose XII–XVII a.

Geografija 
Jugra buvo ryčiausias naugardiečiams žinomas regionas, labai neapibrėžtomis ribomis, į rytus nuo Pečioros. Tai vakariausias Sibiro regionas, prisiglaudęs prie rytinių Uralo kalnų. Į vakarus nuo jos buvo istorinė Pečioros žemė (šiaurėje) ir Didžioji Permė (pietvakariuose). Jugra geografiškai sutapo su Obės baseinu – milžiniškomis pelkingomis lygumomis Vakarų Sibiro lygumoje.

Istorija 
Nuo XII a. pabaigos iki maždaug 1470 m. Jugra buvo Naugardo respublikai pavaldus kraštas, kur Novgorodas nereguliariai rinkdavo duoklę, kurią turėdavo mokėti kailiais, žuvimi, vėplių iltimis ir kt.
XIV a. Novgorode buvo susidariusi korporacija „Jugorščina“ (Югорщина), kurios nariai Jugroje prekiavo bei rinko duoklę. Žinoma, kad nuo XII a. pabaigos Jugros gentys, susijungusios į smulkias kunigaikštystes, iki XV a. retkarčiais sukildavo, Stambiausias sukilimas buvo 1445 m.

XIV a. pabaigoje į kovą su Didžiuoju Novgorodu dėl šiaurės ir šiaurės vakarų žemių (ir Jugros taip pat) stojo Maskvos didžioji kunigaikštystė. Nuo XV a. antros pusės, po 1465, 1783 ir ypač 1499–1500 m. karo žygių Jugra imama vis labiau įtraukti į centralizuotą Maskvos valstybę. Daugelis pusiau nepriklausomų chantų ir mansių kunigaikštysčių XVI a. pabaigoje jau buvo panaikintos, paskutinės – XVII a. 5-ąjį dešimtmetį. Istoriniuose dokumentuose žodis Jugra paskutinį kartą minimas 1606 m.

Jugra toponimuose 
Jugros pavadinimas išlikęs kai kuriuose Šiaurės Rusijos pavadinimuose. Pvz., yra sąsiauris Jugorskij Šar ( 'Jugros sąsiauris'), Jugros pusiasalis ().