Bananas (gentis)

Šis straipsnis apie bananų gentį. Apie kai kurių genties rūšių vaisių skaitykite straipsnį – bananas.

Bananai (Musa) – bananinių (Musaceae) šeimos žolinių augalų gentis, kurioje yra apie 70 rūšių. Auga daugiausia tropinio ir subtropinio klimato šalyse Afrikoje, Azijoje ir Okeanijoje. Daug valgomų bananų plantacijomis auginama Centrinės Amerikos kraštuose. Didžiausia bananų augalų įvairovė sutinkama Malaizijoje ir Indonezijoje.
  
Nepaisant dydžio, bananų genties augalai neturi sumedėjusio kamieno, t. y., yra žoliniai augalai, o netikrą kamieną sudaro susispietę milžiniški lapkočiai. Augalas gali išaugti iki 9 m aukščio ir yra tarp aukščiausių šių laikų žolinių augalų. Lapai labai dideli (iki 4 m ilgio). Žiedai susitelkę kekės pavidalo žiedynuose. Vaisiai vadinami bananais (kitose pasaulio kalbose, pvz., ispanų, vaisių pavadinimas skiriasi priklausomai nuo rūšies.

Taksonomija ir klasifikacija 
Genties pavadinimas (Musa) pirmąkart pavartotas Karlo Linėjaus 1753 m. Pats žodis yra arabiško žodžio vaisiui apibūdinti, mauz (موز), lotynizacija. Mauz minimas kaip Musa į lotynų kalbą išverstoje Avicenos parengtoje XI a. arabų enciklopedijoje Medicinos kanonas. Tuo tarpu anot Rodžerio Blenčo, pirminis žodžio musa šaltinis transnaujagvinėjiškosiose kalbose, iš kurių žodis kaip skolinys atkeliavo į austroneziečių kalbas, o per jas – į Aziją, per Indijos dravidų kalbas pateko į persų, graikų ir arabų kalbas kaip žodis klajoklis ():

{|class=wikitable
|+Tikėtinas žodžio musa keliavimas iš transnaujagvinėjiškųjų į lotynų kalbą
|Transnaujagvinėjiškosios kalbos || Austroneziečių kalbos || Dravidų kalbos || Indų kalbos || Persų kalba || Graikų kalba || Lotynų kalba
|-
| #mugu || #mugu > muku > muʼu (pvz. Maiadomu kalba ) || mōte || mocā || mōz ~ mūz || mozā || musa
|}

Žodis bananas į lietuvių kalbą galėjo atkeliauti per rusų kalba, o į šią – iš ispanų arba portugalų kalbos. Į minėtas dvi kalbas žodis galėjo patekti iš volofų kalbos.

Iki pat XX a. penktojo dešimtmečio bananai ir plantanai buvo klasifikuojami suteikiant binarinius pavadinimus pagal Linėjaus pavyzdį, tarytum jie būtų atskiros rūšys. Dabar valgomieji bananai turi labai painią taksonomiją dėl hibridų, mutacijų, selekcijos. Dauguma valgomų bananų yra besėkliai (būdinga partenokarpija), todėl sterilūs ir dauginami vegetatyviniu būdu. Hibridinių rūšių užvardinimas į bananų botaniką įvedė nemažai painiavos.

Rūšys 
2013 m. duomenimis, Pasaulinis augalų šeimų kontrolinis sąrašas () įtraukia 68 rūšis ir du pirminius hibridus. Į skirsnius klasifikuojama pagal chromosomų skaičių ir morfologiją.

 M. skirsnis Eumusa Cheesman (2n = 2x = 22)
 M. skirsnis Rhodochlamys (Baker) Cheesman (2n = 2x = 22)
 M. skirsnis Australimusa Cheesman (2n = 2x = 20)
 M. skirsnis Callimusa Cheesman (2n = 2x = 20)

Callimusa 

Raidės [A] ir [C] nurodo senesnį suskirstymą į Australimusa ir Callimusa skirsnius.
 M. × alinsanaya R.V.Valmayor [A]
 M. azizii Häkkinen
 M. barioensis Häkkinen
 M. bauensis Häkkinen & Meekiong [C]
 M. beccarii N.W.Simmonds [A]
 M. boman Argent [A]
 M. borneensis Becc. [C]
 M. bukensis Argent [A]
 M. campestris Becc. [C]
 M. coccinea Andrews [C]
 M. exotica R.V.Valmayor [C]
 M. fitzalanii F.Muell. [A] – išnykęs
 M. gracilis Holttum [C]
 M. hirta Becc. [A]
 M. insularimontana Hayata [A]
 M. jackeyi W.Hill [A]
 M. johnsii Argent [A]
 M. lawitiensis Nasution & Supard. [C]
 M. lokok Geri & Ng
 M. lolodensis Cheesman [A]
 M. maclayi F.Muell. ex Mikl.-Maclay [A]
 M. monticola M.Hotta ex Argent [A]
 M. muluensis M.Hotta [A]
 M. paracoccinea A.Z.Liu & D.Z.Li [C]
 M. peekelii Lauterb. [A]
 M. salaccensis Zoll. ex Backer [A]
 M. textilis Née [A] – Abacá – pluoštinis bananas
 M. × troglodytarum L. [A]
 M. tuberculata M.Hotta [A]
 M. violascens Ridl. [C]
 M. viridis R.V.Valmayor et al.
 M. voonii Häkkinen

Ingentimusa 
 M. ingens N.W.Simmonds

Musa skirsnis (įskaitant Rhodochlamys) 

 M. acuminata Colla – laukinis sėklinis bananas, vienas iš pagrindinių dviejų maistui auginamų bananų protėvių
 M. acuminata porūšis zebrina [= M. sumatrana]
 M. aurantiaca G.Mann ex Baker
 M. balbisiana Colla – laukinis sėklinis bananas, vienas iš pagridinių dviejų maistui auginamų bananų protėvių
 M. banksii F.Muell.
 M. basjoo Siebold & Zucc. ex Iinuma – japoninis pluoštinis bananas
 M. cheesmanii N.W.Simmonds
 M. chunii Häkkinen
 M. griersonii Noltie
 M. itinerans Cheesman
 M. laterita Cheesman
 M. mannii H.Wendl. ex Baker
 M. nagensium Prain
 M. ochracea K.Sheph.
 M. ornata Roxb.
 Musa × paradisiaca L. = M. acuminata × M. balbisiana – paplitusi maistui naudojamo banano rūšis (hibridas)
 M. rosea Baker
 M. rubinea Häkkinen & C.H.Teo
 M. rubra Wall. ex Kurz
 M. sanguinea Hook.f.
 M. schizocarpa N.W.Simmonds
 M. siamensis Häkkinen & Rich. H.Wallace
 M. sikkimensis Kurz
 M. thomsonii (King ex Baker) A.M.Cowan & Cowan
 M. velutina H.Wendl. & Drude – rožinis bananas
 M. yunnanensis Häkkinen & H.Wang – Junano bananas, arba laukinis miškų bananas
 M. zaifui Häkkinen & H.Wang

Nežinomos pogentės 

 M. arfakiana Argent
 M. arunachalensis A.Joe, Sreejith & M.Sabu
 M. celebica Warb. ex K.Schum.
 M. juwiniana Meekiong
 M. kattuvazhana K.C.Jacob
 M. lanceolata Warb. ex K.Schum.
 M. lutea R.V.Valmayor et al.
 M. sakaiana Meekiong et al.
 M. shankarii Subba Rao & Kumari
 M. splendida A.Chev.
 M. tonkinensis R.V.Valmayor et al.
 M. yamiensis C.L.Yeh & J.H.Chen

Šaltiniai

Nuorodos 

Bananiniai