Kazlų Rūdos savivaldybė

Kazlų Rūdos savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietvakarinėje dalyje. Plotas 555 km² (0,8% Lietuvos teritorijos), 13 221 gyventojų (2011 m.,0,4% Lietuvos gyventojų). Administracinis centras – Kazlų Rūda.

Geografija 

Savivaldybės teritorijos didžiausią dalį užima Šešupės žemuma, pietryčių pakraštį – Veiverių kalvagūbris. Vidaus vandenys užima apie 2% teritorijos. Per teka Višakis, Jūrė, Pilvė, pietvakarine riba – Šešupė, šiaurės vakarų pakraščiu teka Nova. 5 valstybinės reikšmės ežerai (didžiausias – Amalvas) ir 8 tvenkiniai (didžiausi – Pilvės-Vabalkšnės, Kazlų). Raudonplynio, Novaraisčio pelkės. Miškingumas 56%. Didžiausi – Kazlų Rūdos miškai ir Braziūkų miškai. Dirvožemiai daugiausia smėlžemiai ir jauražemiai, yra durpžemių.

Per savivaldybę eina magistralė Via Baltica, plentai Kaunas-Marijampolė, Vilnius-Karaliaučius (RF), geležinkelis Sankt Peterburgas (Rusija)-Varšuva (Lenkija).

Istorija 

Savivaldybė suformuota per savivaldybių reformą 1999 m. gruodžio 21 d. iš šiaurinės Marijampolės rajono savivaldybės (Kazlų Rūdos seniūnija, dalis Sasnavos seniūnijos) ir pietrytinės Šakių rajono savivaldybės dalies (Jankų seniūnija):
 Marijampolės rajono savivaldybės kadastrinės vietovės: Agurkiškė, Antanavas, Ąžuolų Būda, Bagotoji, Bebruliškė, Griešių miškas, Jūrė, Kazlai, Kazlų Rūdos miestas, Plutiškės, Višakio Rūda;
 Šakių rajono savivaldybės kadastrinės vietovės: Braziūkų miškas, Būda, Jankai, Katinai, Sarapinai.

2009 m. gegužės 22–liepos 2 d. sudarytos 22 seniūnaitijos, lapkričio 25 d. sudaryta dar 1 seniūnaitija.

|-
| 1999 || 554 || 15 700 || || 1 miestas (Kazlų Rūda)
|-
| 2001 m.  || 555 || 14 937 || 4 seniūnijos || 1 miestas, 182 kaimai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė
|}

Gyventojai 

Gyventojų tankumas 26,8 žmonių/km². 89,5% gyventojų yra katalikai, 0,5% – stačiatikiai, 0,1% – evangelikai liuteronai (2001 m.). Kazlų Rūdos miesto gyventojai sudarė 49% rajono gyventojų (2005 m.).

Tautinė sudėtis

Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Kazlų Rūda;
 1 miestelis – Jūrė;
 182 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kazlų Rūda – 5590
 Antanavas – 562
 Jūrė (kaimas) – 401
 Bagotoji – 357
 Jūrė – 355
 Ąžuolų Būda – 329
 Jankai – 279
 Plutiškės – 257
 Gudeliai – 163
 Višakio Rūda – 162

Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kazlų Rūdos savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kazlų Rūdos savivaldybės administracija.

Seniūnijos 

Savivaldybė apima 4 seniūnijas (skliausteliuose – seniūno būstinė):
 Antanavo seniūnija (Antanavas)
 Jankų seniūnija (Jankai)
 Kazlų Rūdos seniūnija (Kazlų Rūda)
 Plutiškių seniūnija (Plutiškės)

Kultūra, švietimas 

2005 m. buvo gimnazija, vidurinė, 6 pagrindinės, pradinė, muzikos mokyklos, lopšelis-darželis, spec. internatinė mokykla, ligoninė, dvi ambulatorinės gydymo įstaigos, 6 medicinos punktai, globos įstaiga pagyvenusiems žmonėms, 7 bažnyčios, 7 kultūros centrai, 11 bibliotekų, sporto centras, Miškų muziejus (Kazlų Rūdos mokomosios miškų urėdijos informacinis centras), Sinderiškių vėjo malūnas.

Bendrojo lavinimo mokyklos 
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazijos skyrius Antanavo mokykla
 Kazlų Rūdos Elmos mokyklos-darželio Ąžuolų Būdos universalus daugiafunkcis centras
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazijos skyrius Bagotosios mokykla
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazijos skyrius Jankų mokykla
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazijos skyrius Kazlų Rūdos pradinė mokykla
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazija
 Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazijos skyrius Prano Dovydaičio progimnazija
 Kazlų Rūdos Elmos mokykla-darželis
 Kazlų Rūdos „Saulės“ mokykla
 Plutiškių gimnazija

Paveldas 
Atminimo paminklai:
 1944–1952 m. žuvusiems ir užkastiems Žalgirio rinktinės partizanams
 1944–1953 m. partizanų Tauro apygardos įkūrėjui kun. A. Yliui ir apygardos kapelionui kun. J. Lelešiui
 Iš geležinkelio stoties ištremtiems Lietuvos piliečiams
 1944–1952 m. Kazlų Rūdos apylinkėse žuvusiems partizanams
 1991 m. lapkričio 23 d. iš užkasimo vietos perkeltiems ir perlaidotiems 1946 m. liepos 24 d. žuvusiems septyniems partizanams
 1991 m. mirusiam partizanui politiniam kaliniui V. Lapieniųi {Kazlų Rūdoje)
 1993 m. spalio 23 d. iš užkasimo vietos perkeltiems ir perlaidotiems 1945 m. birželio mėn. Eglupiuose žuvusiems partizanams broliams J. ir J. Krapavičiams

Pastatai:
 Višakio Rūdos Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia
 Antanavo dvaro sodyba su koplyčia

Parkai:
 Kazlų Rūdos parkas

Ekonomika 

Visoje savivaldybėje pagaminama 0,5% Lietuvos pramonės produkcijos (2003 m.). Išplėtotas pirminis medienos apdorojimas (bendrovė „Kazlų medis“), medienos gaminių („Girių bizonas“, „Jūrės medis“, „Kronolitas“), šiluminės energetikos įrenginių („Kazlų Rūdos metalas“), mėsos produktų („Čečeta“), tekstilės gaminių („Vip“), biologinio kuro („Skiedryne“) gamyba.

Žemės ūkio naudmenos užima 31,5% teritorijos, iš jų 72,7% – ariamoji žemė, 26,3% – pievos ir natūralios ganyklos, 1,0% – sodai ir uogynai (2005 m.). Ūkio vidutinis dydis 9,46 ha. 64,6% pasėlių užima javai (išauginama 0,4% Lietuvos javų), 7,7% – bulvės (0,9%), 4,8% – daržovės (1,3%), 5,7% – daugiametės žolės. 2004 m. pagaminta 0,5% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (0,5% pieno), užauginama 1,0% Lietuvoje užauginamų galvijų (0,6% karvių), 0,8% arklių, 0,5% avių ir ožkų, 0,4% kiaulių.

Bebruliškėje yra žuvivaisos tvenkiniai (bendrovė „Karpis“). Žilvičių auginimas ir pynimas, sraigių, sliekų veisimas, vaistažolių auginimas. Prie Jūrės tvenkinio yra poilsiavietė.

Partnerystės ryšiai 
Miestai, su kuriais Kazlų Rūdos savivaldybė yra užmezgusi partnerystės ryšius:
  Lvuvekas, Lenkija
  Fromborkas, Lenkija
  Alėcka, Lenkija
  Geldapė, Lenkija
  Oni, Sakartvėlas
  Zondershauzenas, Vokietija
  Koriukivka, Ukraina

Šaltiniai 

 Kazlų Rūdos savivaldybė: informacinis leidinys. – Kaunas: V3 studija, 2004. – 48 p.: iliustr. – ISBN 9955-9704-1-3

Nuorodos 
 Savivaldybės svetainė