Gižai

Gižai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Marijampolės, į šiaurę nuo kelio , prie kelio . Seniūnijos, seniūnaitijos ir parapijos centras. Kaimo centre prie aikštės – mūrinė neogotikinė Gižų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia (pastatyta 1850 m., architektas Henrikas Markonis; halinės trinavės bažnyčios sienos iš akmenų, su raudonų plytų eilėmis, bokšto ir korpuso kampai sutvirtinti kontraforsais, kuriuos puošia bokšteliai. Bažnyčios viduje neogotikiniai altoriai, vargonų choras, sakykla), paminklas 6 sušaudytiems Lietuvos partizanams (pastatytas 1993 m.). Veikia paštas (LT-70013), Gižų kaimo bendruomenė.

Per Gižus teka Rausvės intakas Muldžius. 2 km į vakarus nuo Gižų yra Rūdos ežeras. Netoliese įsikūrę Naujieji Gižai.

Etimologija 

Gižai – asmenvardinis vietovardis, sudarytas iš asmenvardžio Gižas daugiskaitos.

Istorija 

Apylinkėse tikriausiai buvo išgaunama balų rūda, iš kurios lydyta geležis (tai leidžia spėti tokie vietovardžiai kaip Gižų Rūda, Rūdos ežeras).

Gižai pirmąkart paminėti 1744 m. 1775 m. minimas kaimas ir Gižų dvaras, kuris priklausė Minsko vaivadai A. M. Chmarai, pastatydinusiam medinę Gižų bažnyčią. Dvare veikė plytinė, spirito varykla, alaus darykla, vėjo malūnas. Abipus kelio, vedusio nuo dvaro link bažnyčios, pradėjo kurtis gyvenvietės.

1784–1947 m. veikė pradžios mokykla, 1947–1952 m. progimnazija, 1996–2002 m. vidurinė, nuo 2002 m. Gižų Kazimiero Baršausko pagrindinė mokykla.

Draudžiamąją lietuvių spaudą Gižų apylinkėse platino knygnešys Orumas. Gižuose savo knygrišyklą turėjo knygnešys Juozas Rimša. XIX a. pabaigoje Gižai – Vilkaviškio apskrities kaimas ir palivarkas, valsčiaus centras.

1907 m. įsteigtas „Žiburio“ draugijos Gižų skyrius. 1922–1930 m. dvare veikė Seinų kunigų seminarija. 1939 m. įsteigtas paštas, 1940 m. biblioteka, 1955 m. medicinos punktas, 1964 m. kultūros namai.

1941 m. birželio 14 d. iš Gižų ištremtos 3 šeimos (13 žmonių). Po II pasaulinio karo Gižų apylinkėse veikė Tauro apygardos Vytauto rinktinės Lietuvos partizanai.

1950–1993 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

2003 m. spalį įkurta kaimo bendruomenė. 2012 m. patvirtintas Gižų herbas.

|}

Gyventojai 

Pirmojo Lietuvos Respublikos visuotinio gyventojų 1923 m. rugsėjo 17 d. surašymo metu buvo trys Gižų kaimai: Gižų Ūkininkų kaimas turėjo 38 ūkius su 223 gyventojais, Gižų Daržininkų turėjo 25 ir 136; Naujųjų Gižų kaimas – 3 ir 14. Su Gižų dvaro sodyba ir jos 46 gyventojais Gižus iš viso tada sudarė 67 ūkiai bei 419 gyventojų.

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 Juozas Ališauskas-Klaidas (1922–1949), partizanas.
 Juozas Baršauskas (1912–1990), architektas, kraštotyrininkas.
 Kazimieras Baršauskas, profesorius, išlikusi gimtoji sodyba.
 Magdalena Draugelytė-Galdikienė, pedagogė, visuomenės veikėja.

Galerija

Šaltiniai