Karmelitai (Kaunas)

Karmelitai – buvusi Kauno miesto dalis dabartinio Naujamiesčio pietryčiuose. Stovi Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) bažnyčia (pagal ją ir pavadintas rajonas). Pietuose buvo Karmelitų sala, dabar vadinama Nemuno sala. Karmelitus ir Nemuno salą jungia per senvagę pastatyti tiltai:
 Pėsčiųjų tiltas (1977 m., prie Maironio g.),
 Simono Daukanto tiltas (1988 m., S. Daukanto pėsčiųjų g. tąsa),
 Tiltas link Žalgirio arenos (2008 m., A. Mickevičiaus g. tąsa),
 Karmelitų tiltas (2011 m., Kaunakiemio g. tąsa).

Etimologija 

Rajonas pavadintas karmelitų ordino vardu, kadangi čia esanti bažnyčia priklausė basųjų karmelitų ordinui.

Istorija 

Iki XVI a. pradžioje vietovė vadinta Kaunakiemiu. 1510 m. žemės savininkė Darata Nabienė įkurdino Karmelitų bažnyčią ir jai užrašė kai kuriuos trobesius, žemės sklypą ir namus Kaune. Prie Kauno miesto prijungti apie 1866–1871 m. XIX a. pradžioje Karmelitai dar buvo mažai apgyvendinti, bet 1860 m. nutiesus geležinkelį ėmė augti. Prie Nemuno buvo įkurtas Žiemos uostas tarp seniau buvusios pirmosios salos ir dešiniosios Nemuno pakrantės. XIX a. ėmė kurtis pramonės įmonės – Tilmanso metalo fabrikai, tekstilės fabrikas „Kauno audiniai“, Volfo Engelmano alaus gamykla. XX a. pradžioje ėmė jungtis su Kauno Naujamiesčiu. Tarpukariu čia įsikūrė didžiausias Lietuvoje kooperatinis duonos kepimo fabrikas „Parama“.

Gyventojai 
 1923 m. – 6330 gyv.

Šaltiniai 

 

Panaikintos Kauno miesto savivaldybės gyvenvietės