Slėgis

Slėgis – fizikinis dydis, jėgos veikimas į plotą. Kiekybiškai jis apibūdinamas kaip jėga, statmenai veikianti ploto vienetą:

 

 p – slėgis;
 F – jėga (tiksliau, jėgos projekcija, lygiagreti ploto normalei);
 S – veikimo plotas.

Slėgio matavimo prietaisas vadinamas manometru.
Fizikoje slėgis svarbus nagrinėjant procesus dujose, skysčiuose, atmosferos fizikoje (atmosferos slėgis), medicinoje, biologijoje – kraujospūdis.

Dujų slėgis 
Slėgį dujose lemia molekulių keitimasis impulsais dėl šiluminio judėjimo: šiuo atveju jėga susidaro dėl molekulių smūgių į indo sieneles. Idealioms dujoms galioja Klapeirono lygtis:

Ši lygtis buvo sudaryta sujungus tris izoprocesų dėsnius:
 Boilio-Marioto dėsnis: , kai T=const (izoterminis procesas).
 Šarlio dėsnis: , kai V=const (izochorinis procesas).
 Gei-Liusako dėsnis: , kai p=const (izobarinis procesas).
Visi minėti dėsniai galioja, kai dujų kiekis (masė) nekinta.

Bendru atveju galioja Mendelejevo-Klapeirono lygtis: 

Realioms dujoms apytikriai tinka Van der Valso dėsnis:

Žymėjimas:
 p – slėgis
 V – tūris
 T – absoliutinė temperatūra (Kelvino skalė)
 R – universalioji dujų konstanta = 8,31 
 M – molinė masė
 m – masė
 Vm – molinis tūris
 a ir b – konstantos, priklausančios nuo dujų

Hidrostatinis slėgis 
Tai yra skysčio stulpelio, kurio aukštis h, slėgis.
 
 p – slėgis
 ρ – skysčio ar dujų tankis
 g – laisvojo kritimo pagreitis (9,8 m/s²)

Skysčiams ir dujoms galioja Paskalio dėsnis – „skysčiai ir dujos išorinį slėgį perduoda visomis kryptimis vienodai.“

Matavimo vienetai 
SI sistemoje pagrindinis slėgio matavimo vienetas yra paskalis (Pa) – vienas paskalis yra slėgis, kai vieno niutono jėga statmenai veikia į 1 kvadratinio metro plotą:

 

Nesisteminiai vienetai , naudojami slėgiui matuoti:
 Baras (1 bar = 105 Pa)
 Techninė atmosfera – (1 at = 1 kg/cm² = 98 066 Pa)
 Standartinė atmosfera, arba atmosfera – (1 atm = 101 325 Pa) (standartinis atmosferos slėgis)
 Gyvsidabrio stulpelio milimetras arba toras – (1 mm Hg = 133,322 Pa)

Poveikis žmogui 

Didžiausią įtaką slėgis daro nardytojams, alpinistams ir pilotams. Pavyzdžiui, esant giliuose vandenyse žmogus negali greitai iškilti į paviršių, dekompresija būna lėta, nes jo kraujyje ištirpęs papildomas azoto kiekis gali užvirti ir iššaukti aeroembolizmą ir kesoninę ligą.

Šaltiniai 

Fizikiniai dydžiai