Ardra

Ardra – istorinė gbe valstybė Vakarų Afrikoje, Vergų krante (dabartinio pietų Benino teritorijoje). Seniau vadinta Alada.

Ardros kūrėjai yra etninė grupė aizai (Ayizɔ), kurie kalba aizų kalba, priskiriama gbe kalbų fla-fera grupei. Šiuo metu priskaičiuojama apie 227 tūkst. aizų.

Istorija 
Į Ardros teritoriją pietiniame Benine gbe tautos migravo XV a. iš Tado valstybės. Ten jos įkūrė Alados miestą, kurią ilgai valdė vietiniai valdovai. Ilgainiui Alada ėmė kontroliuoti didelę dalį gbe teritorijų.

1590–1610 m. valdė karalius Koponas, kuris yra pirmasis istoriškai patvirtintas Alados karalius. Po jo mirties jo trys broliai pasidalino valstybę, pradėdami valdyti skirtingose vietose. Taip dinastija išplito į Dahomėją ir Adžačę.

Valstybė buvo pati stipriausia Vergų kranto šalis. 1724 m. ji nebeatsilaikė prieš augančią Dahomėjos karalystės galybę, ir ją okupavo karalius Agadža.

Po prancūzų okupacijos Ardros valstybei buvo sugrąžintas suverenitetas, ją vėl atskyrus nuo Dahomėjos. Valdovų dinastija išlikusi iki dabar.

Valdovų sąrašas 
Ardros valdovai buvo tituluojami Alada hosu arba Adžahutononais. Toliau pateikiamas tradicinis valdovų sąrašas:
 Aholuho ~1440
 De Nufion ~1445
 Dassu ~1458
 Dassa ~1470
 Adjakpa ~1475
 Yessu ~1490
 Azoton ~1495
 Yessu ~1498
 Akonde ~1510
 Amamu ~1520
 Agagnon ~1530
 Agbangba ~1540
 Hueze ~1550
 Agbande ~1560
 Kin-Ha ~1580
 Mindji ~1585
 Akoli ~1587-1590
 Kopon ~1590-1610, pirmasis istoriškai patvirtintas
 Hunungungu ~1610
 Te-Agdanlin ~1620
 Lamadje Pokonu ~1660
 Tezifon nuo ~1660
 gBagwe
 dAdjara iki 1724
 Nuo 1724 m. Dahomėjos karalystės vasalė:
 Mijo nuo 1742
 Ajahuton ~1780 – 1792 (?)
 Ganhwa ~1792 – 1842
 Deka ~1845
 Ganhwa
 Ganji Sindje Ajahutonon-Kpevi 1842–1879
 Gi-gla No-Don Gbé-non Mau 1879–1894
 Nuo 1894 m. Prancūzų Dahomėjos, vėliau Dahomėjos Respublikos ir Benino sudėtyje:
 Gi-gla Gunhu-Hugnon 1894–1898
 Djihento 1898–1923
 Kanfon 1923–1954
 Gi-gla II 1954–1990
 Kpodégbé Djigla nuo 1992

Nuorodos 

Vergų kranto valstybės
Benino tautos