Kijevo Mohylos akademija

Nacionalinis universitetas „Kijevo Mohylos akademija“ () – pirmoji aukštoji Ukrainos mokykla, veikusi 1632–1817. Jos veikla atkurta 1992 m.

Istorija 
Kijevo Mohylos kolegija įkurta 1632 m. sujungus 1615 m. įkurtą Kijevo brolijų ir 1631 m. įkurtą Kijevo stačiatikių vienuolyno mokyklas, steigėjas – Kijevo metropolitas Petro Mohyla (1596–1647 m.). 1701 m. suteiktas aukštosios mokyklos statusas. Kijevo Mohylos kolegija rengė senovės slavų, graikų ir lotynų kalbų mokytojus, dėstytojus stačiatikių dvasinėms seminarijoms, dvasininkus. XVII a. dar dėstyta lenkų kalba, gramatika, retorika, poezija, filosofija, aritmetika, geometrija, astronomija, muzika, tikyba, XVIII a. įvestos vokiečių, prancūzų ir hebrajų kalbos, istorija, geografija, architektūra, ekonomika ir medicina. 

Akademijoje mokėsi įvairių socialinių sluoksnių jaunuoliai, prie jos steigti internatai, bursos. Turėjo biblioteką su daugiau, kaip 12 000 knygų ir rankraščių. 1742 m. buvo 1234 studentai. XVII -XVIII a. Kijevo Mohylos akademija buvo svarbus mokslo centras, joje mokėsi arba dėstė žymūs bažnyčios veikėjai, mokslininkai, poetai, pedagogai, gydytojai, menininkai. 1817 m. rugpjūčio 14 d. Sinodo nutarimu akademija buvo uždaryta, 1819 m. jos pagrindu įsteigta Kijevo dvasinė akademija. Po 1917 m. Spalio perversmo dvasinė akademija buvo uždaryta, jos pastatai perduoti Dnepro karinei flotilei. TSRS metais juose veikė Karinio jūrų laivyno politinė mokykla. 

1992 m. akademijos pagrindu atkurtas Nacionalinis universitetas „Kijevo Mohylos akademija“. 1994 m. jis akredituotas, jo padaliniai tapo Nacionaliniais universitetais: Ostroge – Nacionalinis universitetas „Ostrogo akademija“, Mikolajive – Juodosios jūros Petro Mohilos vardo valstybinis universitetas.

Struktūra 
 Ekonomikos fakultetas
 Gamtos mokslų fakultetas
 Humanitarinių mokslų fakultetas
 Informatikos fakultetas
 Socialinių mokslų ir socialinių technologijų fakultetas
 Teisės fakultetas
 11 mokslinio tyrimo institutų ir mokslinių centrų, mokslinė, fakultetų bibliotekos.

Literatūra 
 Києво-Могилянська академія в іменах. XVII-XVIII ст., К.: Вид. дім "КМ Академія", 2001.
 З.І. Хижняк, В. К. Маньківський, Історія Києво-Могилянської академії - К.: Вид. дім "КМ Академія" 2003.
 В. Микитась, Давньо-українські студенти і професори – К., 1994.
 В. Аскоченский, Киев с древнейшим его училищем Академией – К., 1856.
 В.М. Нічик, З.І. Хижняк, Києво-Могилянська академія та українсько-німецькі культурні зв’язки, К.: Вид. дім "КМ Академія", 2000.
 Ф. Корчмарик, Духовні впливи Києва на Московщину в добу Гетьманської України - Нью-Йорк, 1964.

Šaltiniai 

Ukrainos universitetai
Kijevas