Punsko licėjus

Punsko Kovo 11-tosios vardo bendrojo lavinimo licėjus,  – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo švietimo įstaiga Lenkijoje, Punsko vietovėje. Mokslas šioje mokykloje trunka trejus/ketverius metus; baigę gimnaziją, į ją priimami konkurso tvarka. Mokoma lietuvių kalba pagal Lenkijos švietimo ir sporto ministro patvirtintą programą,  mokiniai naudoja lenkiškus vadovėlius. Yra taip pat klasės, kur mokoma lenkiškai. Dėstomos lietuvių, lenkų, anglų ir rusų kalbos, matematika, fizika, chemija, biologija, geografija, istorija, visuomenės mokslas, kultūros pagrindai, karinis parengimas, tikyba, fizinis lavinimas, informacinės technologijos, verslo pagrindai. Baigę įgyja teisę studijuoti aukštosiose ir spec. vidurinį išsilavinimą teikiančiose Europos Sąjungos mokyklose. Punsko bendrojo lavinimo licėjus įsikūręs Kovo 11-tosios mokyklų komplekse, kuriame dar veikia Profiliuotas licėjus, Punsko Dariaus ir Girėno gimnazija, pagrindinė bei muzikos mokyklos. Kompleksas turi savo bendrabutį, šiuolaikinę kompiuterių bazę ir didelę sporto salę, licėjaus bibliotekoje sukaupta apie 25 tūkstančius knygų. Priešais mokyklą stovi stogastulpis lietuvių švietimo Punske 400 metų jubiliejui pažymėti.

2019 m., gruodžio 9 dieną mokyklai buvo įteikta lietuvių kalbos premija.

Istorija 
Švietimo entuziastų Jono Stoskeliūno, Juozo Vainos, Stanislavo Lysakovsko, Antano Judicko, Stasio Marcinkevičiaus pastangomis; padedant intensyviems Lenkijos lietuvių prašymams, 1956 m. rugpjūčio 20 d. Lenkijos švietimo ministras pasirašė potvarkį dėl Punsko vidurinės mokyklos įkūrimo. Materialinė bazė buvo labai kukli, buvo mokoma net trijuose pastatuose. 1959 m. pastatytas vienaaukštis pastatas, į kurį ir perkeltas lietuvių licėjus kartu su pagrindine mokykla. 1973 m. Balstogėje apsilankęs Lietuvos komunistų partijos pirmasis sekretorius Antanas Sniečkus vaivadijos vadovybei pasiūlė pastatyti Punske šiuolaikinę mokyklą lietuviams, mainais analogiška mokykla lenkų vaikams iškiltų Vilniaus rajone. Taip 1977 m. naujai pastatyta mokykla buvo pavadinta Antano Sniečkaus vardu, o 1992 m. kovo 11-ąją jai suteiktas garbingas Kovo 11-osios vardas. Mokytojai buvo ne tik pedagogai, bet ir aktyvūs visuomenininkai: tai Juozas Maksimavičius, Petronėlė Jakimavičienė, Bronė Kliučinskienė, Jonas Stoskeliūnas, Juozas Vaina, Elena Vainienė, Juozas Sigitas Paransevičius, Algis Uzdila bei kiti. Ilgus metus bibliotekoje darbavosi poetė Vlada Rusokaitė-Pajaujienė. Iki 1999 m. Lenkijos švietimo reformos į licėjų buvo priimami mokiniai, sėkmingai baigę pagrindinę mokyklą. Po reformos mokymo laikas pagrindinėje mokykloje sutrumpėjo, bet buvo įvesta antra švietimo pakopa – gimnazija. Į licėjų priimami sėkmingai baigiamuosius egzaminus išlaikę gimnazistai. Nuo pat mokyklos veiklos pradžios buvo sunkumų dėl egzaminų užduočių vertimų į lietuvių kalbą,  lietuviškų vadovėlių stokos. Ne vieną vadovėlį paruošė ir išspausdino „Aušros“ leidykloje Janina Macukonienė, Juozas Sigitas Paransevičius, Jonas Stoskeliūnas, Algis Uzdila. Apie licėjaus veiklą ir visos Lenkijos lietuvių švietimą ilgametė jo direktorė Marytė Černelienė parašė bei 2008 m. lapkričio 28 d. Kauno Vytauto Didžiojo universitete apsigynė humanitarinių mokslų daktaro disertaciją tema „Lenkijos lietuvių švietimas po Antrojo pasaulinio karo“.

Užklasinė veikla 
Po pamokų mokiniai neskuba namo, mokyklų komplekse repetuoja 2000 m. susibūrusi šokių grupė „Šalčia“ (vadovė Asta Pečiulienė), skaitovų būrelis, etnografinė grupė „Šalcinėlis“, treniruojasi merginų (trenerė mokyt. Gražina Bliūdžiuvienė) ir berniukų (treneris mokyt. Jonas Vydra) krepšinio komandos. Saviveiklininkai dalyvauja įvairiose šventėse ir konkursuose, sportininkai vyksta į varžybas. Didelių laimėjimų pasiekė lengvaatlečiai Birutė Grigutytė (ietis), Anelė Gelažauskaitė (diskas), Irena Pečiulytė (100 m. ir 200 m. bėgimai), Petras Balyta (šuolis į aukštį), Valdas Pajaujis (šuolis į aukštį), Valdas Budzeika (šuolis į aukštį) ne kartą atstovaudami Suvalkų vaivadiją varžybose Lenkijoje. Visi besimokantys gali dalyvauti ekskursijose. Toli už mokyklos ribų garsėjo vokalinis–instrumentinis ansamblis „Ulbuonėliai“ (vad. mokytojas Antanas Šliaužys), daugkartinis įvairių konkursų nugalėtojas ir laureatas. Vėliau ansamblis iširo, bet 1998 m. susikūrė mergaičių vokalinė grupė, pamažu išaugusi į mišrų „Pašešupių” chorą (vad. Jonas Pavilonis, repeticijoms kas savaitgalį atvykstantis iš Alytaus). Lietuvių dramaturgų kūrinius kasmet inscenizuoja dramos būrelis (jį globojo mokytojos Kristina Dapkevičiūtė-Kraužlienė, Aldona Aleksaitė-Vaicekauskienė, Marytė Aleknavičiūtė-Černelienė, Janina Aleksaitė-Macukonienė, Danutė Šliaužienė, o nuo 2006/2007 mokslo metų vadovauja bibliotekininkė Rūta Burdinaitė). Licėjuje kasmet švenčiamos: pirmokų krikštas, padėka už krikštą, andrinės, Advento vakaras, Naujieji metai, šimtadienis, karnavalas, Vasario 16-osios ir Kovo 11-osios dienos, dzinguliukai, gegužinės bei kitos šventės. Mokinių pastangomis leidžiamas internetinis laikraštis „Dėmesio“.

Direktoriai 
 Stanislavas Lysakovskis (1956–59 m.)
 Juozas Dabušinskas (1959–64 m.)
 Algis Uzdila (1964–70 m. ir 1984–85 m.)
 Juozas Sigitas Paransevičius (1970–72 m. ir 1974–82 m. bei 1985–91 m.)
 Irena Nevulytė-Čeplienė (1972–74 m. ir 1982–84 m.)
 Marytė Černelienė (1991–2000 m.)
 Irena Bobinienė (2000–2006 m.)
 Irena Marcinkevičienė (2006– 2017 m.)
Alvydas Nevulis (2017- m.)

Žinomi aukletiniai 
2006 m. švenčiant licėjaus 50-tie metų jubiliejų, buvo suskaičiuota, kad jį yra baigę apie 1200 abiturientų,  kai kurie jų tapo žinomi Lenkijoje, Lietuvoje ir kitur:
 Sigitas Birgelis (g. 1961 m.) – Lenkijos lietuvių poetas, fotografas ir vertėjas, knygų sudarytojas bei redaktorius, publicistas
 Juozas Algimantas Bliūdžius (g. 1952 m.) – agronomas ir pedagogas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas
 Irena Ona Gasperavičiūtė (g. 1969 m. (?)) – mokytoja, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėja
 Marytė Černelienė (g. 1954 m.) – pedagogė, humanitarinių mokslų daktarė
 Birutė Jonuškaitė-Augustinienė (g. 1959 m.) – Lietuvos prozininkė, publicistė ir poetė
 Vytautas Liškauskas (g. 1968 m.) – Punsko valsčiaus viršaitis
 Janina Aleksaitė–Macukonienė (g. 1956 m.) – pedagogė, bibliotekininkė, poetė, visuomenininkė
 Bronius Makauskas (g. 1950 m.) – istorikas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos narys, Lenkijos lietuvių bendruomenės veikėjas
 Jolanta Malinauskaitė-Vektorienė (g. 1984 m.) – režisierė, Lenkijos lietuvių žurnalo „Šaltinis“ redaktorė
 Juozas Sigitas Paransevičius (g. 1941 m.) – pedagogas ir Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas
 Valdas Samonis (Samulevičius) (g. 1950 m.) – Royal Roads University (Kanada) profesorius, vadybos ir ekonomikos mokslų daktaras
 Alicija Sitarskienė (g. 1953 m.) – poetė ir publicistė
 Aldona Vaicekauskienė (g. 1952 m.) – mokytoja ir etnografė, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėja
 Romas Vitkauskas (g. 1953 m.) – Lenkijos lietuvių visuomenės ir Lenkijos valstybės veikėjas

Punsko profiliuotas licėjus 
Šalia Bendrojo lavinimo licėjaus Punsko Kovo 11-tosios mokyklų komplekse nuo 1999 m. rugsėjo 1-osios veikia ir Punsko profiliuotas licėjus. Dėstomos tos pačios disciplinos kaip ir Bendrojo lavinimo licėjuje, bet programa yra sumažinta, o papildomai mokoma ekonomikos, vadybos, finansų, raštvedybos, administracinės teisės, tarpusavio bendravimo pagrindų. Išlaikę brandos egzaminams, gali kurti savo įmones, savarankiškai vesti buhalteriją. Mokslas trunka trejus metus, mokiniai lanko tuos pačius būrelius kaip ir kiti besimokantys Punsko Kovo 11 – tosios mokyklų komplekse. 2005/2006 mokslo metais Profiliuoto licėjaus klasėse mokėsi 48 mokiniai.

Išnašos

Literatūra 
 Punsko Kovo 11-osios licėjui 50. (Sudarė Juozas Sigitas Paransevičius, Marytė Černelienė, Irena Marcinkevičienė), Aušra, Punskas, 2006 m.

Nuorodos 
 Licėjaus internetinė svetainė
 Brandos egzamino lietuvių kalbos užduotis 2009 m. 
 Brandos egzamino taisyklės 2005 m. 

Punsko valsčius (Lenkija)
Lenkijos lietuvių bendruomenė
Licėjai Palenkės vaivadijoje‎
Lenkijos mokyklos
Užsienio lietuvių mokyklos