Kelionė

Kelionės – žmonių judėjimas tarp geografiškai nutolusių vietų. Keliauti galima pėsčiomis, dviračiu, automobiliu, traukiniu, laivu, autobusu, lėktuvu, laivu, kitomis transporto priemonėmis, su bagažu arba be jo. Kelionė gali būti į vieną pusę arba į abi puses. Kelionėmis vadinamos ir santykinai trumpos viešnagės tam tikru maršrutu, kaip turizmo atveju. Keliaujantis žmogus vadinamas keliautoju, keliautoja.

Lietuvių kalboje žodis kelionė susijęs su keliu.

Populiarėjant kelionėms atsirado kelionių romanų žanras. Prie žanro vystymosi ženkliai prisidėjo prancūzų rašytojas Žiulis Vernas.

Galimi tikslai 
Kelionės tikslas gali būti poilsis, atostogos, turizmas, mokslinės kelionės, informacijos rinkimas, žmonių lankymas, savanoriškos kelionės labdaros tikslais, migracija kur nors kitur pradėti gyvenimą, piligriminės kelionės, komandiruotės, verslo kelionės, prekyba, vykimas į darbą, sveikatos priežiūros paslaugoms gauti, kariavimas ar bėgimas nuo karo, kelionės dėl malonumo ar kita. Keliautojai gali naudotis kuro nemotorizuotu transportu, pvz., vaikščioti pėsčiomis arba važiuoti dviračiu, arba naudoti motorizuotas transporto priemones, tokias kaip viešasis transportas, automobiliai, traukiniai, keltai, laivai, kruiziniai laivai, elektriniai paspirtukai ir lėktuvai.

Kelionių motyvacija gali būti:
 Malonumas
 Atsipalaidavimas
 Atradimai ir tyrinėjimai
 Nuotykiai
 Tarpkultūrinė komunikacija
 Asmeninio laiko skyrimas tarpasmeniniams santykiams vystyti
 Streso vengimas
 Prisiminimų kūrimas

Istorija 
Kelionių ištakoms Vakaruose siekia dar antikinius laikus, kai turtingi graikai ir romėnai laisvalaikiu keliaudavo į savo vasaros namus ir vilas tokiuose miestuose kaip Pompėja ir Bajajė. Ankstyvos kelionės užtrukdavo daugiau laiko, būdavo pavojingesnės, o kelionių motyvu dažniausiai būdavo prekyba bei migracija, tačiau per daugelį metų vykstanti kultūrinė ir technologinė pažanga padarė keliones lengvesnes ir prieinamesnes. 1492 m. vykusi Kristupo Kolumbo ekspediciją į vadinamąjį naująjį pasaulį iš Ispanijos truko 10 savaičių. Iki geležinkelio išradimo XIX a. vid. kelionė laivu dažniausiai būdavo patogesnė nei keliavimas sausuma. Tačiau reikšmingiausią įtaką trumpesnėms kelionėms padarė lėktuvų išradimas ir jų komercializavimas. Kelionės lėktuvu XXI amžiuje tapo tokios paplitusios, kad jau 2019 m. viena amerikietė moteris, Aleksis Alford, sulaukusi 21-erių, buvo aplankiusi visas 196 šalis. Yra bent vienas visas JT valstybes nares aplankęs lietuvis – 2021 m. lapkričio 17 d. tai padarė 46 metų lietuvis Ugnius Didžiokas.

Dabartinėse lietuvių žemėse iki krikšto išlikę žinių apie grobiamuosius žygius, ypač populiarius tarp kuršių. XVII a. atsirado į misijas keliaujančių misionierių lietuvių ar į piligrimines keliones vykstančių bajorų. Žymiausi pavyzdžiai – atitinkamai Andriejus Rudamina ir Mikalojus Kristupas Radvila Našlaitėlis. Taip pat žinoma, kad XVII a. į Amerikos žemyną persikėlė LDK gyventojas Karolis Aleksandras Kursius. Iki XIX a. vid. tolimos kelionės Lietuvoje buvo prieinamos tik pasiturintiems didikams. Tarpukariu žymiausi Lietuvos keliautojai buvo Matas Šalčius ir Antanas Poška.

Šaltiniai 

Turizmas
Pramogos