Tavangas

Šis straipsnis apie slėnį Himalajuose. Apie to paties pavadinimo miestą, žiūrėkite straipsnį Tavangas (miestas), apie rajoną – Tavango rajonas

Tavango slėnis ( Rta-dbang – „arklio išrinktasis“) – kalnų slėnis Aukštuosiuose Himalajuose, prie pat šiaurės rytinės Butano sienos, šiuo metu administruojamas Indijos (Arunačal Pradešo), bet ginčytina teritorija su Kinija. Slėnis yra maždaug 3000 m aukštyje, jam būdingas šaltas klimatas. Per jį teka to paties pavadinimo upė – Tavang ču.

Slėnio pagrindinė etninė grupė yra Tavango monpai (viena iš monpų etninių subgrupių). Jie išpažįsta Tibeto budizmą, Boną, kultūriškai artimi tibetiečiams.

Istorija 

Manoma, kad slėnis buvo vienas iš svarbiausių centrų Monjulo valstybėje, kuri mūsų eros pirmame tūkstantmetyje valdė didelę dalį Himalajų, įskaitant ir Butaną bei Sikimą.

Slėnio sparti tibetizacija prasidėjo XVII a., kuomet, Tibetą valdant V Dalai Lamai, slėnis buvo įjungtas į Tibeto sudėtį, 1681 m. slėnyje pastatytas Tavango vienuolynas, kuris laikomas antru didžiausiu Tibeto budizmo vienuolynu pasaulyje (po Lasos Drepungo), ir didžiausiu budistų vienuolynu Indijoje. Nuo tada Tavango slėnis buvo politinio ir kultūrinio Tibeto dalimi, iš čia kilo VI Dalai Lama.

1914 m. nubrėžus McMahono liniją, Tibetas atidavė Tavango slėnį Britų Indijai, tačiau Indija kontrolę slėnyje įgijo tik 1951 m., kuomet čia įvedė savo kariuomenę ir išvijo Kinijos būrius. 1962 m. kilus Kinijos-Indijos karui, slėnį vėl užėmė Kinija, bet po karo jį susigrąžino Indija. Slėnis, kaip ir beveik visas Arunačal Pradešas vis dar lieka ginčytina teritorija.

Slėnyje Indija vysto turizmą, kurio didžiausia trauka yra Tavango vienuolynas.

Indijos geografija
Aukštųjų Himalajų slėniai