Nepalo istorija

Nepalo istorija – Nepalo, Pietų Azijos regiono valstybės istorija, kuri yra neatskiriama nuo visos Pietų Azijos istorijos. Kadangi iki XVIII a. Nepale egzistavo daugybė valstybių, sukurtų skirtingų tautų, Nepalo istorija priimta laikyti didžiojo slėnio (t. y. Katmandu slėnio) istoriją.

Nepalo istorija yra artimai susijusi ir su kitų Himalajų priekalnių teritorijų, – Sikimo, Utarakhando, Himačal Pradešo, – istorijomis. Dėl to jos dar vadinamos Didžiuoju Nepalu.

Senovė 
I tūkst. pr. m. e. viduryje, mahadžanapadų laikais, pietinė Nepalo dalis buvo valdoma keleto skirtingų karalysčių: Košalos, Mallos, Vadži ir Šakjos, kuri, kaip spėjama, buvo Sidhartos Gautamos gimtinė. Miestas, kur gimė Buda, yra prie pat dabartinės Indijos ir Nepalo sienos. Dėl to yra išlikę įrašai, kad Indijos karalius Ašoka lankėsi šiose vietose III a. pr. m. e.

Katmandu slėnis ir visas rytinis Nepalas tuo metu buvo valdomos pusiau legendinės Kiratų dinastijos, duomenys apie kurią yra labai prieštaringi. Jų valdymo laikas yra laikomas 800 m. pr. m. e. – 300 m.

Vakarinio Nepalo istorija tuo metu yra mažai tyrinėta.

Ličhavų dinastija 

Apie III a. Katmandu slėnyje prasidėjo nauja, – Ličhavų dinastija, kurios protėviai buvo indoarijai iš vakarų. Bėgdami nuo Maurjų imperijos grėsmės, jie apsigyveno Nepale ir vėliau tapo jo valdovais. Žymiausias Ličhavų valdovas buvo Manadeva, kurio laikais suklestėjo šalies kultūra, menas, ekonomika.

Thakuri dinastija 

Nuo 896 m. į valdžią atėjo nauja giminė, iki tol vaidinusi svarbų vaidmenį Nepalo karalystėje. Tai buvo nevarų kilmės Thakuri dinastija. Ji valdė iki pat XII a. Tuo metu šalies sostine tapo Katmandu. XI a. šalis patyrė tuometinių imperijų agresiją ir buvo labai nusiaubta.

Malų dinastija 

Nuo XIII a. įsigalėjo nevarų Malų dinastija, kuri užvaldė teritorijas iki pat Rapti upės (dab. Rapti zona) vakaruose ir iki Brahmaputros rytuose. Apie XV a. visos teritorijos buvo prarastos, o pats Katmandu slėnis suskilo į tris mažas karalystes – Katmandu, Bhadgaonas ir Patanas.

Rytiniame Nepale tuo metu egzistavo Limbuvano, Čaudandi karalystės. Į pietus nuo slėnio buvo Makvampuro karalystė.

Vakarinės Nepalo teritorijos tuo tarpu buvo pasidaliję į du regionus: Čaubisi radžja (24 karalystės) Gandako upės baseine ir Baisi radžja (22 karalystės) Karnali upės baseine.

Šachų dinastija 

XVIII a. vienos iš mažų karalysčių, – Gurkhos, – valdovas, Prithivis Narajanas suvienijo visą šalį, 1768 m. sukurdamas dabartinį Nepalą. Jo pradėta dinastija vadinta Šachų dinastija, nes jos valdovai tituluodavosi šachais. Narajano laikais Nepalas agresyviai veržėsi į Indiją, Tibetą. Taip buvo sukurtas Didysis Nepalas, kuris valdė dar ir Sikimą bei dab. Utarakhandą.

Kolonijinis laikotarpis 

Pralaimėjęs Anglų-Nepalo karą, 1816 m. Nepalas Sugauli sutartimi neteko daugybės teritorijų, kurios nuo tada priklauso Indijai. Už šias teritorijas Nepalas įgijo autonomiją, kuri nulėmė tai, kad jis atskirai nuo Indijos išsikovojo nepriklausomybę.

1846 m. Nepale įvykus perversmui, į valdžią atėjo Rana giminė, kurie nustūmė karalius į antrą planą ir šalį valdė kaip Ministrų pirmininkų dinastija. Šalis tuo metu buvo pavaldi britams. Tuo metu Nepalas pradėjo draugiškus santykius su Britanija, padėdamas jiems malšinti sukilimus Britų Indijoje.

Nepriklausomybė 

1923 m. Nepalui buvo suteikta nepriklausomybė, pradėtos demokratinės reformos.

1996 m. dėl Maoistų įsikišimo šalyje prasidėjo pilietinis karas, kuris baigėsi 2006, tačiau jo pasekmės jaučiamos dabar.

2008 m. monarchija buvo pakeista į federalinę respubliką.