Paprastoji urvinė kregždė

Hirundo riparia Linnaeus, 1758
 Riparia diluta
 Cotile riparia (Linnaeus)

 perimvietės
 migracijos
 žiemavietės

Paprastoji urvinė kregždė (Riparia riparia) – kregždinių (Hirundinidae) šeimos paukštis.

Išvaizda 
Lietuvoje tai mažiausia gyvenanti kregždinių šeimos rūšis. Nuo šelmeninės kregždės skiriasi pilkai rusva spalva ir ne taip iškirpta uodega. Kūno ilgis 12–13 cm, svoris 11-20 g.
Patino ir patelės nugarinė pusė, sparnai, uodega ir skersinė juostelė ant krūtinės pilkai rusvi. Gerklė, krūtinė ir pilvas balti. Snapas pilkai juodas, kojos pilkos. Rainelė ruda. Jauniklių nugarinės pusės plunksnų kraštai rusvi, gerklė rusva. Išsirita apaugę pilkai balsvais pūkais, žiotys būna šviesiai geltonos.

Paplitimas 
Paprastosios urvinės kregždės yra tolimieji migrantai. Jos plačiai paplitusios ir peri šiaurinio pusrutulio Vidutinių platumų ir subtropikų klimato juostose, o prieš šaltąjį metų laikotarpį migruoja į tolimus pietų regionus.

Eurazijoje paplitusi nuo Atlanto iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia Skandinaviją, Barenco jūrą, Obės, Jenisejaus, Lenos žemupį, Anadyrio žiotis, pietuose tęsiasi iki Indijos, Pakistano, pietinio Irano, Arabijos pusiasalio, Viduržemio jūros pakrančių. Europos populiacijos žiemoja Afrikoje.

Gyvenančios Šiaurės Amerikoje migruoja į perimvietes esančias Pietų Amerikoje.

Lietuvoje 
Lietuvoje gana dažnas paukštis, čia gyvena nominalinis porūšis Riparia riparia riparia.

Biologija 
Veisimosi laikotarpiu laikosi prie stačių upių krantų, įvairiuose žvyro ir smėlio karjeruose. Elgsena labai primena paprastąją langinę kregždę, tačiau skrydis lėtesnis, ne toks vikrus. Aukštai nepakyla, dažnai skraido prie pat vandens. Vaikšto nevikriai, smulkiai trepsėdama mažomis kojomis. Aktyvi dieną, perėjimo laikotarpiu nakvoja urveliuose, kitu metų laiku nakvoti traukia į plačius ežerų nendrynus ir švendrynus. Balsas silpnas, čerškiantis.

Dauginimasis 
Peri kolonijomis, vienoje vietoje būna kelios dešimtys ar keli šimtai lizdų. Urvelius rausia pietiniuose stačiuose upių krantuose, priesmėlio ar priemolio dirvoje. Kartais kolonijos įsikuria naudojamuose arba apleistuose žvyro karjeruose. Urvelius rausia abu porelės nariai. Kartais meta pradėtą darbą ir rausia naują urvelį.

Urvelio gale iš šiaudelių, plaušų, šakelių ir plunksnų suka lizdą, deda apie 6 kiaušinius. Peri abu porelės nariai maždaug dvi savaites. Dar neapsiplunksnavę jaunikliai šliaužioja po urvelį, o maždaug trijų savaičių amžiaus pradeda skraidyti. Dar kurį laiką visa šeimyna grįžta nakvoti į lizdą. Sustiprėję kregždžiukai telkiasi į būrius ir nakvoti skenda į ežero ar pelkės meldynus, nendrynus, švendrynus. 

Per vasarą išveda dvi jauniklių vadas.

Mityba 
Minta vabzdžiais: uodais, lašalais, vabalais, blakėmis ir įvairiais dvisparniais. Juos gaudo ore.

Porūšiai 
Anot pasaulio paukščiai: rekomenduojami angliški pavadinimai (Birds of the World: Recommended English Names) v12.1 internetinės versijos, kurio sąrašus sudaro tarptautinė ornitologų sąjunga ir pasaulio paukščių vadovo (Handbook of the Birds of the World), jų internetinėse versijose skelbiama esant 4 porūšiams:
 Riparia riparia riparia (Linnaeus, 1758); perimvietės Europoje, Vidurinėje Azijoje - žiemoja Pietų Azijoje ir Afrikoje. Perinčios Šiaurės Amerikoje, žiemoja Pietų Amerikoje - piečiausiai šiaurinėje Čilėje ir šiaurinėje Argentinoje.
 Riparia riparia taczanowskii Stegmann, 1925; perimvietės pietų Sibire ir vidurio Mongolijoje ir iki Rytų Sibiro. Žiemoja Pietryčių Azijoje.	
 Riparia riparia ijimae (Lönnberg, 1908); perimvietės Sachalino ir Kurilų salose, Japonijoje, žiemavietės Pietryčių Azijoje ir Filipinuose.
 Riparia riparia shelleyi (Sharpe, 1885); perimvietės Egipte.

Galerija

Šaltiniai
 Lietuvos fauna: paukščiai, 2 knyga. Sud. V. Logmanas. – Vilnius: Mokslas, 1991.

Nuorodos 
 xeno-canto.org / Sand Martin Riparia riparia (Paprastosios urvinės kregždės balso įrašai)

Kregždiniai