Kijevo universitetas

Kijevo nacionalinis Taraso Ševčenkos universitetas  () – seniausias ir vienas didžiausių Ukrainos universitetų. Apie 30 000 studentų, 2000 dėstytojų.

Istorija 

Įkurtas 1834 kaip Šv. Vladimiro imperatoriškasis universitetas. Pirmasis rektorius Michailas Maksimovičius. 1918-1919 m. neveikė. 1920-1939 m. Kijevo universitetas, 1939-1994 m. – Kijevo valstybinis T. Ševčenkos universitetas, nuo 1994 m. Kijevo T. Ševčenkos nacionalinis universitetas. 1834 m. veikė Filosofijos fakultetas su Istorijos ir filologijos, Fizikos ir matematikos skyriais (62 studentai). 1835 m. įkurtas Teisės, 1841 m. – Medicinos fakultetas. Vėliau iš Filosofijos fakulteto įkurti Filologijos ir Gamtos mokslų fakultetai. 

Uždarius Vilniaus medicinos-chirurgijos akademiją daug jos profesorių ir studentų 1842 m. perkelta į medicinos fakultetą. Kartu perkelta didžioji dalis Vilniaus universiteto geologinės kolekcijos, kuri iki šiol negrąžinta. 1887 m. universitete veikė lietuvių studentų būrelis.

Struktūra 
 Biologijos fakultetas
 Chemijos fakultetas
 Ekonomikos fakultetas
 Filosofijos fakultetas
 Fizikos fakultetas
 Geografijos fakultetas
 Geologijos fakultetas
 Istorijos fakultetas
 Kibernetikos fakultetas
 Mechanikos ir matematikos fakultetas
 Parengiamasis fakultetas
 Psichologijos fakultetas
 Radiofizikos fakultetas
 Sociologijos fakultetas
 Teisės fakultetas
 Atvirojo ir nuotolinio mokymo institutas
 Filologijos institutas
 Karybos institutas
 Tarptautinių santykių institutas
 Žurnalistikos institutas 
 Užsieniečių parengiamasis centras
 Ukrainistikos centras
 Poligrafijos leidybos centras
 Fiziologijos mokslo tyrimų institutas
 O. Fomino botanikos sodas, įkurtas 1839 m.
 Astronomijos observatorija, įkurtas 1845 m.
 Kanivo draustinis
 M. Maksimovičiaus mokslinė biblioteka (3,5 mln. egz.)

Universitetas leidžia mokslo darbus ir teminius mokslo darbų rinkinius.

Rektoriai 
 Michailas Maksimovičius – 1834–1845 m.
 Volodymyras Lytvynas – 2008 m.

Dėstytojai 
 Ignas Danilevičius, teisininkas, teisės istorikas, nuo 1835 m. pirmasis KU Teisės fakulteto dekanas
 Vladimiras Lazersonas, nuo 1920 m. Lietuvos psichologas, psichiatras
 Max Emmanuel Mandelstamm, oftalmologas
 Ivanas Melničiukas, geografas

Studentai 
 Volodimiras Antonovičius, istorikas, archeologas, etnografas, visuomenės veikėjas, Kijevo universiteto profesorius 
 Michailas Bulgakovas, gydytojas, rašytojas
 Leonidas Kravčiukas, Ukrainos prezidentas
 Konstantinas Paustovskis, rašytojas

Lietuviai 
 Dovas Beras Menašė Abramavičius, advokatas, Lietuvos Antrojo Seimo narys
 Maksimas Černiakas, Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas.
 Andrius Domaševičius, gydytojas, Lietuvos socialdemokratų partijos steigėjas
 Aleksandras Finas, ekonomistas, revoliucionierius
 Julijonas Talko-Grincevičius, gydytojas, antropologas
 Juozas Gurauskis, rašytojas
 Antanas Jurgeliūnas, gydytojas higienistas
 Vincas Kanauka, gydytojas chirurgas
 Sigitas Kregždė, psichologas
 Vincas Krėvė-Mickevičius, rašytojas
 Julijanas Kulakovskis, filologas, istorikas
 Antanas Mackevičius, apie 1850 m., vienas 1863 m. sukilimo Lietuvoje vadų
 Jonas Mačiulis-Maironis, poetas, kunigas
 Alfonsas Moravskis, ekonomistas, kraštotyrininkas, Lietuvos socialdemokratų partijos steigėjas
 Stanislovas Narutavičius, teisininkas, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras
 Marija Aušrinė Pavilionienė, filologė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja, apgynė disertaciją
 Leonas Valkūnas, fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
 Simcha Zuhovitski, matematikas
 Ignotas Žagelis, gydytojas, archeologas, keliautojas

Šaltiniai 

Ukrainos universitetai
Kijevas