Nepalas

Nepalo Federacinė Demokratinė Respublika – valstybė Azijos pietuose, Himalajų kalnuose. Šiaurėje ribojasi su Kinija (Tibetu), pietuose – su Indija. Sostinė Katmandu yra didžiausias miestas šalyje. Valstybinė kalba – nepaliečių, valiuta – Nepalo rupija (NPR).

Šalis pasižymi gamtine įvairove: pietuose plyti siauras drėgnų terajų lygumų ruožas, kurioms būdingas tropinis ir subtropinis klimatas, o tolstant į šiaurę prasideda vidurio kalvos, pereinančios į Aukštuosius Himalajus. Nepalui priklauso 8 iš 10 aukščiausių pasaulio kalnų, tarp jų ir Everestas.

Nepalas yra kultūriškai ir kalbiškai nevienalytė valstybė. Šalyje priskaičiuojama kelios dešimtys etninių grupių, turinčių savitus papročius, kalbą. Vyraujanti religija yra hinduizmas, bet stiprios ir budizmo tradicijos. Pietuose esanti Lumbinio vietovė, Budos Siddhartha Gautama gimtinė, gausiai lankoma budistų piligrimų.

Istoriškai Nepalas susidėjo iš daug mažų karalysčių. Šiuolaikinė valstybė buvo suformuota šacho Prithvi Narayan, kuris suvienijo šalį 1768 m. gruodžio 21 d. Iki 2008 m., kada valdymo forma buvo pakeista į federalinę demokratinę respubliką, Nepalas buvo karalystė.

Pietų Azijos subregionas. Etimologija 
Nepalas – kultūrinis-istorinis Pietų Azijos subregionas, kuris dėl istorinių aplinkybių liko nepriklausomas ir neprijungtas prie Indijos. Jo pavadinimas kildinamas iš nevarų kalbos (bhasa Nepal), mat seniau Nepa buvo vadinamas slėnis, kuriame buvo sostinė Katmandu. Vėliau šis pavadinimas prigijo visai šaliai.

Istorija 

Nepalo istorija yra neatskiriama nuo visos Pietų Azijos istorijos. I tūkst. pr. m. e. viduryje, mahadžanapadų laikais, Pietinė Nepalo dalis buvo valdoma keleto skirtingų karalysčių, kurių svarbiausia buvo Šakja, spėjama Budos gimtinė. Miestas, kur gimė Buda, yra prie pat dabartinės Indijos ir Nepalo sienos. Dėl to yra išlikę įrašai, kad Indijos karalius Ašoka lankėsi šiose vietose III a. pr. m. e.

Kalnuotos (šiaurinės) Nepalo sritys tuo metu buvo valdomos pusiau legendinės Kiratų dinastijos, duomenys apie kurią yra labai prieštaringi. Jų valdymo laikas yra laikomas 800 m. pr. m. e. – 300 m.

Apie III a. Nepale prasidėjo nauja Ličhavų dinastija, kurios protėviai buvo indoarijai iš vakarų. Bėgdami nuo Maurjų imperijos grėsmės, jie apsigyveno Nepale ir vėliau tapo jo valdovais. Žymiausias Ličhavų valdovas buvo Manadeva, kurio laikais suklestėjo šalies kultūra, menas, ekonomika.

Nuo 896 m. į valdžią atėjo nauja giminė, iki tol vaidinusi svarbų vaidmenį Nepalo karalystėje. Tai buvo nevarų kilmės Thakuri dinastija. Ji valdė iki pat XII a. Tuo metu šalies sostine tapo Katmandu. XI a. šalis patyrė tuometinių imperijų agresiją ir buvo labai nusiaubta.

Nuo XIII a. įsigalėjo nevarų Malų dinastija. Jos metu šalis suskilo į daugybę smulkių feodalinių valdų, iš kurių svarbiausios buvo trys karalystės Katmandu slėnyje – Katmandu, Bhadgaonas ir Patanas.

XVIII a. vienos iš mažų karalysčių, – Gurkhos, – valdovas, Prithivis Narajanas suvienijo visą šalį, 1768 m. sukurdamas dabartinį Nepalą. Jo pradėta dinastija vadinta Šachų dinastija, nes jos valdovai tituluodavosi šachais. Narajano laikais Nepalas agresyviai veržėsi į Indiją, Tibetą. Taip buvo sukurtas Didysis Nepalas, kuris valdė dar ir Sikimą bei dab. Utarakhandą.

Pralaimėjęs Anglų-Nepalo karą, 1816 m. Nepalas Sugauli sutartimi neteko daugybės teritorijų, kurios nuo tada priklauso Indijai. Už šias teritorijas Nepalas įgijo autonomiją, kuri nulėmė tai, kad jis atskirai nuo Indijos išsikovojo nepriklausomybę.

1846 m. Nepale įvykus perversmui, į valdžią atėjo Rana giminė, kurie nustūmė karalius į antrą planą ir šalį valdė kaip Ministrų pirmininkų dinastija. Šalis tuo metu buvo pavaldi britams. Tuo metu Nepalas pradėjo draugiškus santykius su Britanija, padėdamas jiems malšinti sukilimus Britų Indijoje.

1923 m. Nepalui buvo suteikta nepriklausomybė, pradėtos demokratinės reformos.

1996 m. įsikišus maoistams, Nepale prasidėjo pilietinis karas, baigęsis 2006 m., tačiau jo pasekmės jaučiamos iki šiol.
2007 m. gruodį Nepale prasidėjo oficialus perėjimas į parlamentinę demokratiją, monarchija liovėsi egzistavusi.

Politinė sistema 

1990 m. Nepalo valdymo forma buvo reformuota iš iki tol egzistavusios absoliučios monarchijos į konstitucinę monarchiją, įkurtas dviejų rūmų parlamentas, ministro pirmininko pareigybė. Nuo 1996 iki 2006 m. Nepalas kentėjo nuo Pilietinio karo tarp vyriausybinių pajėgų ir Nepalo Komunistų partijos (maoistų) partizanų. Tai iššaukė dar vienas reformas, buvo priimta nauja laikina Konstitucija, o 2007 m. gruodžio 28 d. Laikinasis parlamentas paskelbė, kad Nepalas tampa federaline demokratine respublika. Pirmas Steigiamojo susirinkimo susitikimas tai oficialiai įgyvendino 2008 m. gegužės 28 d. Politinis režimas - demokratija.

Pagal lig šiol galiojančią 2006 m. laikiną Konstituciją, šalies vadovas yra prezidentas, jo pavaduotojas – viceprezidentas, vykdomosios valdžios (ministerijų) vadovas – ministras pirmininkas. Visi šie asmenys renkami netiesioginiuose rinkimuose specialios rinkimų komisijos. Įstatymų leidžiamoji valdžia priklauso vienų rūmų parlamentui, turinčiam 601 vietą. Parlamento nariai renkami visuotiniuose rinkimuose. Daugumą jame po 2008 m. rinkimų turėjo koaliciją sudariusios komunistinės pakraipos partijos, tarp kurių didžiausia Nepalo komunistų partija. Šiuo metu parlamentas yra paleistas, 2012 m. lapkričio gale vyks nauji rinkimai.

Administracinis suskirstymas 

Nepalas yra suskirstytas į 14 zonų (अञ्चल ančal), kurios dalinamos į 75 rajonus (जिल्ला, džila). Pastaruoju metu zonos grupuojamos į 5 vystymo regionus (विकास क्षेत्र).

Nepalo zonos:

Geografija 

Nepalo ilgis – 650 km, plotis – 200 km, plotas – 147,181 km².

Nepalas – kalnų valstybė. Jis visas patenka į Himalajų ekosistemą, todėl jo geografija ir gamta yra visiškai apspręsta šio faktoriaus. Kaip ir kitas Himalajų teritorijas (Butaną, Sikimą, Utarakhandą), jį sudaro trys iš šiaurės į pietus išsidėstę pagrindiniai gamtiniai regionai, skirtingi savo klimatu, gamta ir gyvenimo sąlygomis.

Šiauriausia Nepalo gamtinė juosta (Parbat) sutampa su Aukštųjų Himalajų kalnagūbriu, kurių aukštis kai kur siekia virš 7 km. Šioje juostoje yra 8 iš 10 aukščiausių pasaulio kalnų, tarp jų ir aukščiausias pasaulio kalnas – Everestas (8,848). Aukštikalnių klimatas ypač atšiaurus, čia laikosi amžinas įšalas, ledynai. Šioje gamtinėje juostoje išskiriamos trys iš penkių Nepalo klimato juostos: šaltoji (2400 m. – 3600 m.), subarktinė (3600 m. – 4400 m.) ir arktinė (virš 4400 m.). Nepaisant atšiauraus klimato, aukštyje iki 4500 m. dar yra gyvenama. Himalajuose yra įsiterpę dalinai tinkami žemdirbystei aukštumų slėniai, tarp kurių svarbiausi Humla, Džumla, Manangas, Khumbu, Tamuras, Arunas, Dolpo, Mustangas (pastarieji du geografiškai jau priklauso Transhimalajinei zonai, t. y. Tibeto plynaukštei).

Didžiąją dalį Nepalo sudaro taip vadinamos „vidurio kalvos“ (Pahar), sutampančios su Mahabharatos kalnagūbriu. Tai – tankiausiai gyvenama krašto dalis, apaugusi miškais. Klimato požiūriu – tai vidutinė klimato juosta (aukštis 1200 m. – 2400 m.). Šiai gamtinei zonai būdingi penki metų laikai: vasara, musonų, ruduo, žiema ir pavasaris.

Vidurio kalvų regioną išraižę upės, didžiausios jų prasidedančios Aukštuosiuose Himalajuose ir tekančios į pietus. Didžiosios Nepalo upės pasiekia Indiją, dauguma jų įteka į Gangą. Iš vakarų į rytus yra šios didžiosios upės. Sarda (vietinis pavadinimas Mahakali) sudaro Nepalo vakarinę sieną su Indija. Gogra (vietinis pavadinimas Karnali) išteka netoli šventojo Kailašo kalno ir Indijos teritorijoje susijungia su Sarda. Gandakas (vietinis pavadinimas Narajani) susidaro susijungus septynioms Himalajų upėms. Kosis irgi susidaro susijungus septynioms upėms, dėl to dar vadinamas Sapta Koši.

Be keturių didžiųjų upių baseinų yra ir taip vadinamos antrosios kategorijos upės, prasidedančios Mahabharatos kalnagūbryje, pvz., Raptis. Nė viena Nepalo upė nėra pastoviai laivuojama. Upių dėka vidurinių kalvų regione susidarę derlingi kalvų apsupti slėniai, kuriuose tankiai gyvenama, įmanoma žemdirbystė. Svarbiausi Nepalo slėniai (Katmandu, Pokhara ir daugybė kitų.

Pietuose himalajus apjuosia Šivaliko kalnagūbris, nesiekiantis 1500 m aukščio. Keliose vietose tarp jo ir Mahabharatos kalnagūbrio susidaro siauri ir ilgi slėniai: vadinamieji vidiniai terajai: Džogbudha (Dadeldhura rajonas), Surkhetas (Surkheto rajonas), Dangas, Deukhuris (Dang Deokhuri rajonas), Čitvanas – (Čitvano rajonas), Kamala (Udyapur rajonas), Marin Khola (Sindhuli rajonas). Piečiau Šivaliko pereinama į tropiniu klimatu pasižyminčią terajų gamtinę zoną, kuriai būdingas (sub-)tropinis klimatas. Ilgą laiką tai buvo svarbi buferinė zona tarp Himalajų ir Indijos, tankiai apaugusi džiunglėmis, kur grėsė maliarija. Pastaruoju metu čia, iškertant džiungles padaromi derlingi žemių plotai, ir regionas apgyvendinamas kalnų gyventojų.

Gamta 

Dėl aukščių skirtumo, Nepale randama didelė gamtos įvairovė. Pasienyje su Indija plyti musoniniai miškai ir tropinės savanos, vidurio kalvose – subtropiniai lapuočių ir spygliuočių miškai, Himalajų šlaituose – aukštikalnių pievos ir krūmynai. Šalyje aptinkama apie 1240 gyvūnų ir beveik 7000 augalų rūšių. Išskirtiniausi šalies žinduoliai yra irbis, bengalinis tigras, dūminis leopardas, mažoji panda, bengalinė lapė ir kiti.

2011 m. duomenimis miškai užima apie 25 % šalies teritorijos. Jų nykimas yra viena iš pagrindinių Nepalo aplinkos problemų: per 1990–2010 m. laikotarpį miškų sumažėjo beveik ketvirtadaliu.

Klimatas 

Nepalo pietinė dalis iki 500 m aukščio priskiriama tropiniam klimatui, iki 1200 m – subtropiniam. Kylant aukštyn, kurį laiką tęsiasi vidutinių platumų klimatas, pereinantis į kalnams būdingą šaltą arktinį. Rytinė šalies dalis yra drėgnesnė, iki 2500 mm kritulių kasmet, tuo tarpu vakarinėje dalyje jų mažiau – apie 1000 mm. Dėl musoninių vėjų, didžioji dalis kritulių iškrenta gegužės-rugsėjo mėnesiais, o spalį-balandį tęsiasi sausasis periodas. Temperatūrą Nepale svyruoja nuo 30-40 °C vasarą pietinėse žemumose iki -10-20 °C ar dar žemesnės žiemą aukštikalnėse.

Ekonomika 

Nepalas – viena skurdžiausių ir mažiausiai išsivysčiusių Pasaulio valstybių. Apie pusė gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos. 38 % BVP sukuriama žemės ūkio sektoriuje, 41 % – paslaugų sektoriuje ir 21 % pramonės sektoriuje. Dauguma šalies gyventojų dirba žemės ūkyje. Ryžiai yra pagrindinis žemės ūkio produktas, taip pat auginami ankštiniai augalai, kviečiai, miežiai, aliejinių augalų sėklos. Daug medicininių žolelių auginama Himalajų kalnų papėdėse.

Nepale gaminami kilimai, tekstilė, batai, cigaretės, cementas, plytos. Yra daug malūnų, kuriuose malami ryžiai, džiutas. Medienos ir metalo dirbiniai taip pat svarbūs šaliai. Nepalo kalvose randama daug žėručio, mažiau ochros, vario, lignito, kobalto.

Demografija 

2005 m. liepą Nepale gyveno 27,676,547 gyventojai. 39 % yra 14 metų ir jaunesni, 57,3 % – tarp 15 ir 64 metų amžiaus ir 3,7 % žmonių yra 65 ar vyresni. Vidutinis amžius – 20,07 metų (vyrų – 19,91, moterų – 20,24 metų). 1000 moterų tenka 1060 vyrų. Vidutinė gyvenimo trukmė yra 59,8 metai (vyrų – 60,9, moterų – 59,5 metai).

Pagal 2001 m. gyventojų surašymą hinduistai sudaro 80,6 % gyventojų. Budistai sudaro 10,7 %, musulmonai 4,2 %, kitų religijų atstovai 4,5 %.

Kultūra

Kita informacija 
 Nepalo ryšiai
 Nepalo transportas
 Nepalo karinės pajėgos
 Nepalo tarptautiniai santykiai
 Nepalo šventės

Šaltiniai

Nuorodos 

Žemėlapiai:
 Nepalo fizinis žemėlapis
 Nepalo administracinis-politinis žemėlapis
 Nepalo pagrindinių kelių žemėlapis
 Nepalas googlemaps žemėlapyje
Laikas ir orai:
 Laikas
 Orai

 
Valstybės