Antimedžiaga

Antimedžiaga arba antimaterija – medžiaga, sudaryta iš antidalelių, atitinkančių paprastas daleles. Antimedžiaga nuo mums įprastos medžiagos skiriasi tuo, kad jos atomuose elektronai yra teigiami (ir vadinami pozitronais), o protonai – neigiami. Įprastinėje medžiagoje elektronai yra neigiami, o protonai – teigiami.

Istorija 

1965 m. JAV L. Ledermano fizikų grupė užregistravo greitintuve iš antiprotono ir antineutrono sukurtą pirmąjį antibranduolį – antideuteroną.

Gavimas 
Pozitronai savaime susidaro β+ skilimo metu. Antiprotonus galima gauti bombarduojant iki 120 Gev įgreitintais protonais nikelio taikinį: susidaro daug įvairių dalelių, tarp jų ir antiprotonų, kuriuos galima surinkti atskirai ir panaudoti tolesniems bandymams. Taigi šiuo metu įmanoma pagaminti antivandenilį, galbūt ir sudėtingesnius atomus.

Pirmą kartą antimedžiagą sukurti pavyko Valterio Iolerto vadovaujamai mokslinių tyrimų grupei Jiulicho tyrimų centre (Vokietijoje, CERN (LEAR) 1995 metais. Mokslininkai išgavo antivandenilio atomą, kuris buvo sudarytas iš neigiamai įkrauto antiprotono ir teigiamai įkrauto pozitrono. 1996–1998 tyrimai buvo pakartoti prie Fermilabo (JAV).

Antimedžiagos trumpalaikiškumas paaiškinamas tuo, kad sąveikaujant dalelei ir antidalelei, jos abi
anihiliuoja. Sąveikos metu išskiriama energija iš esmės elektromagnetinio spinduliavimo forma kaip gama spinduliai. Šios anihiliacijos metu išskiriama energija gali būti apskaičiuojama Einšteino išvesta formule .

Antidalelės 
Egzistuojančios antidalelės:
 Pozitronas
 Antiprotonas
 Antineutronas
 Antimiuonas
 Antiajonas
 Elektroninis antineutrinas
 Miuoninis antineutrinas
 Tau antineutrinas

Mokslinė fantastika 
Antimedžiagos susiliejimo su medžiaga reakcijos metu energijos išskiriama kur kas daugiau nei branduolinėje reakcijoje ar termobranduolinėje reakcijoje. Todėl ateityje tikimasi statyti šia reakcija paremtas jėgaines, kurti kosminius laivus, varomus šia jėga, bet tam reikia suprasti daugiau apie antimedžiagą ir išmokti daugiau jos išgauti.

Apie antimedžiagą rašoma Dan Brown romane „Angelai ir demonai“. Joje pasakojama apie Šveicarijos CERN organizacijos pagamintą nemažą antimedžiagos kiekį, kuriuo būtų galima susprogdinti visą miestą.

Taip pat skaitykite 
 Pozitronas
 Antineutrinas

Šaltiniai 

Dalelių fizika
Kvantinė mechanika
Materija