Daugiskaita

Daugiskaita () – gramatinė kategorija (gramatinis skaičius), kuri apibrėžia kalboje vartojamas žodžių formas, nurodančias, jog žodis apibūdina ne vieną, o daug daiktų. Daugiskaitą, kaip ir vienaskaitą (vnsk.) turi dauguma pasaulio kalbų. Kai kurios kalbos, pvz., esperanto, vietoj atskiros gramatinės kategorijos naudoja papildomą elementą (galūnę, prielinksnį ir pan.) daugiskaitai sudaryti, todėl jų žodžiams daugiskaitos forma nereikalinga.

Indoeuropiečių kalbose daugiskaita yra privalomas modelis nurodant daugiau negu vieną (ar du) objektus, tačiau kitose kalbose daugiskaitos vartojimas neretai būna labiau sąlyginis. Pavyzdžiui, tiurkų kalbose vardažodžių daugiskaita sudaroma prie šaknies pridėjus priesagą -lar/ler, tačiau jei iš konteksto aišku, kad minimas objektas nėra vienas, daugiskaitos nereikia (pvz.,  – „obuoliai“,  – „7 obuolys“). Dalyje indėnų kalbų (kečujų, tupių-gvaranių) vardažodžių daugiskaita nurodoma tik prireikus pabrėžti jų kuopiškumą. Dalis pasaulio kalbų turi ir triskaitą, didžiąją daugiskaitą (kai nurodoma daugybė dalykų).

Daugiskaita lietuvių kalboje 
Bendrinėje lietuvių kalboje dauguma žodžių turi vienaskaitą ir daugiskaitą: didžioji dalis daiktavardžių, būdvardžių, veiksmažodžių, įvardžių, taip pat kai kurie skaitvardžiai.

Lietuvių, kaip ir kitose baltų-slavų kalbose, yra išlikę didžiosios ir mažosios daugiskaitos požymių; pvz., 1 daiktas, 2 daiktu, 3-9 daiktai, > 10 daiktų.

Dviskaita 
Istoriškai dauguma lietuvių kalbos tarmių žodžių turėjo atskirą daugiskaitos subkategoriją, dviskaitą, skirtą nurodyti, jog žodis apibūdina ne daug, o tik būtent du objektus. Pvz., mudu turėjova du puodu (mes-dviese turėjome-dviese du-puodus). Tačiau šiuo metu bendrinėje lietuvių kalboje yra išlikę tik kai kurių dviskaitos elementų, pvz., katras ('kuris iš dviejų'), abu, anuodu.

Yra kalbų, kuriose naudojamos panašios į dviskaitą daugiskaitos subkategorijos, taikomos apibūdinti tris, keturis, mažą kiekį ar labai didelį kiekį objektų.

Daugiskaitos pavyzdžiai 

Daiktavardžiai:
 Plaukai (vnsk. plaukas)
 Uogoms (vnsk. uogai)

Būdvardžiai:
 Žaliaisiais (vnsk. žaliuoju)
 Mediniuose (vnsk. mediniame)

Veiksmažodžiai (ir dalyviai):
 Ausite (vnsk. ausi)
 Svajoję (vnsk. svajojęs)

Skaitvardžiai:
 Šimtai (vnsk. šimtas)
 Tūkstančiai (vnsk. tūkstantis)

Įvardžiai:
 Kurių (vnsk. kurio)
 Josioms (vnsk. jajai)

Gramatika