Antifrikcinis tepalas

Antifrikcinis tepalas () – bet kokia medžiaga, dažniausiai tiršta ar skysta, kuri naudojama mažinti dviejų besitrinančių paviršių trintį, gerinti sukibimą ir didinti atsparumą dilimui. Tam tepalas įterpiamas tarp dviejų judančių vienas kito atžvilgiu paviršių. Gali atlikti ir papildomas funkcijas – išnešti iš tarpo pašalines daleles ar jas ištirpinti, taip pat - pašalinti trinties metu susidarančią šilumą.

Antifrikcinių tepalų skirstymas 
Pagal paskirtį antifrikciniai tepalai skirstomi:
 čiaupų tepalas () – skirtas čiaupų mechanizmams sutepti;
 didelio vakuumo tepalas () – vartojamas gilaus vakuumo sąlygomis;
 didžiaslėgis tepalas () – vartojamas didelio slėgio sąlygomis;
 laikrodžių tepalas () – kaulų tepalo ir naftos vakuuminio distiliavimo produktų mišinys;
 vakuuminis tepalas () – vartojamas vakuumo sąlygomis;
 lynų tepalas () – medžiaga, kuria padengiama gija, šerdis arba lynas gamybos metu, siekiant sumažinti vidinę trintį ir (arba) padėti užtikrinti apsaugą nuo korozijos;

Pagal sudėtį:
 grafitinis tepalas () – tepalas, kurio sudėtyje svarbus grafitas;
 silikoninis tepalas () – 
 muilinis plastiškasis tepalas () – tepalas, pagamintas disperguojant bazinėje alyvoje metalų muilo tipo tirštiklį;
 bemuilis plastiškasis tepalas () – tepalas, pagamintas naudojant kitokius tirštiklius negu muilas;
 kaulų tepalas () – po kristalizacijos nupresuoti skysti kaulų taukai;

Pagal konsistenciją:
 alyva, tepamoji alyva () – skystas, klampus didelės molekulinės masės angliavandenilių mišinys, dažniausiai naudojamas kaip skystasis tepalas
 plastiškasis tepalas, tirštasis tepalas – () – netakus mišinys iš alyvos ir 5–30% tirštiklio;
 kietasis tepalas (; ) – kietoji medžiaga, galinti ribinės trinties sąlygomis sumažinti besiliečiančių paviršių dilimą;

Pagal naudotumo lygį:
 naudota alyva () – vartojimui nebetinkama alyva;
 regeneruota alyva () – išgryninta naudota alyva, kurios kokybės rodikliai atitinka standarto reikalavimus;

Vieni žinomiausių tepalų - variklinės alyvos, kuriomis tepami judantys transporto priemonių ir panašios galios vidaus degimo stacionarių variklių paviršiai.

Variklinių alyvų sudėtis 

Paprastai varikliniuose tepaluose apie 90 % jų sudaro bazinė alyva ir apie 10 % priedų. 

Bazinės alyvos rūšys:

 Mineralinė (išgryninta naftos alyvinė frakcija). 
 Mineralinė - sintetinė (mineralinė alyva apdirbta specialiais būdais, dažniausiai veikta vandeniliu - hidrinta)
 Sintetinė (pagaminta sintezės būdu chemijos įmonėse: poliolefinai, silikonai, esteriai, anglies fluoridų alyvos ir kt.)

Tepalų priedai mažina trintį ir dėvėjimąsi, didina klampumą, atsparumą korozijai ir oksidacijai, senėjimą ir kt. 

Varikliniai tepalai populiariai skirstomi į 3 rūšis:
 mineraliniai (kurių pagrindą sudaro virš 95 % mineralinės alyvos)
 pusiau sintetiniai (kuriuose sintetinių priedų ir sintetinės arba hidrintos mineralinės alyvos yra daugiau kaip 15 %)
 sintetiniai (kurie sudaryti išvis be mineralinės alyvos arba jos yra nedideli kiekiai)

Griežtos atskirties tarp šių rūšių pagal sudėtį nėra. Komercinį alyvos apibūdinimą dažniausiai lemia alyvos savybių atitikimas įvairioms specifikacijoms ir markėms. Paprastai, aukštesnės markės ar naujesnės specifikacijoms pasiekti į alyvų sudėtį tenka dėti daugiau sintetinių priedų ar geresnės bazinės alyvos. Pvz., 10W-40 markės alyvos dažniausiai įvardijamos kaip pusiau sintetinės, nors savo sudėtyje gali ir neturėti daugiau 15 % sintetinių priedų.

Kieti tepalai 

Kieti tepalai, dažniausiai vazelino pagrindu, naudojami atvirų darbinių paviršių, kaip dviračių, grandininių pjūklų ir pan. tepimui.

Nuorodos