Hirkanija

Hirkanija (senovės persų: 𐎺𐎼𐎣𐎠𐎴, Verkâna – "vilkų šalis") – senovinis regionas dabartiniame šiaurės Irane, pietiniame Kaspijos pajūryje. Iš pietų jis susisiekia su Medija, rytuose – su Parta.

Islamiškaisiais laikais regionas buvo žinomas kaip Tabaristanas. Šiuo metu čia yra Gilano, Mazandarano provincijos (Irane) ir Turkmėnijos Balkano velajato pietinė dalis.

Geografija 
Hirkanijos regionas yra vienas derlingiausių Irane. Tai – derlingų lygumų ruožas pietiniame Kaspijos pajūryje, iš pietų apsuptas kalnų.

Istorija

Persų valdymas 
Apie Hirkaniją žinoma iš Achemenidų imperijos laikų, t. y. VI a. pr. m. e. Hirkanija priklausė imperijai, tačiau yra ne kartą minimi vietinių gyventojų sukilimai. Juos numalšinus, Hirkanija tapo Persijos satrapija. Kadangi ji neminima Behistūno įraše kaip atskira satrapija, manoma, kad ji sudarė dalį didesnės Partos satrapijos. Jos kariai dalyvavo Persų karuose prieš Graikiją, yra minimi Herodoto.

Hirkaniečiai neretai susidėdavo su savo rytiniais kaimynais partais, su kuriais dažnai paskelbdavo nepriklausomybę.

Graikų valdymas 
Aleksandro Makedoniečio užkariavimų IV a. pr. m. e. metu Hirkanija vėl laikinai atsiskyrė nuo imperijos. Vėliau ji buvo prijungta prie Seleukidų imperijos.

Partų ir Sasanidų valdymas 
III a. pr. m. e. pabaigoje hirkaniečiai vėl sudarė sąjungą su partais ir atsiskyrė nuo Seleukidų imperijos. Antiocho III (223–187) laikais Hirkanija laikinai buvo sugrąžinta graikams, tačiau vėliau buvo inkorporuota į augančią Partų imperiją. Šioje imperijoje regiono reikšmė labai išaugo, jis buvo naudojamos valdovų vasaros rezidencijoms. Vėliau regioną paveldėjo Sasanidai. Jie šį regioną įjungė kaip Padišchvargarą.

Nepriklausomybė 
Žlugus Sasanidų imperijai, VII a. Hirkanija nepasidavė arabų užkariavimams ir iškovojo nepriklausomybę. Ji liko zoroastristine karalyste, valdoma aristokratiškų šeimų. Prie Irano buvo prijungta tik XV a.

Sasanidų imperijos satrapijos
Senovės Irano regionai
Turkmėnijos istorija