Kalakmulis

Kalakmulis () – senovinis majų miestas dabartinės Meksikos pietryčiuose, Jukatano pusiasalyje, Kampečės valstijoje, džiunglėse 30 km nuo Gvatemalos sienos.

Miesto pavadinimas majų kalba reiškia „Dviejų gretimų piramidžių miestas“ ir yra pokolumbinės kilmės. Manoma, kad senovinis pavadinimas, kuriuo miestą vadino klasikiniai majai buvo Ox Tetun, kas reiškia „trys akmenys“. Iš miesto valdoma karalystė vadinosi Kaan („gyvatė“). Gyvatės galvos ženklas vaizduojamas ir karalystę simbolizuojančiame glife.

Istorija 
Miestas gyvavo klasikiniu majų laikotarpiu, tarp 200 ir 700 m. e. m. Tai buvo dominuojantis Peteno regiono miestas-valstybė. Čia klestėjimo laikotarpiu gyveno ~50 tūkst. žmonių, buvo pastatyta 6750 pastatų ir kurių pats svarbiausias – 55 m aukščio piramidė, didžiausia iš visų majų piramidžių. Užėmė 55 km² plotą. Pagrindinis Kalakmulio konkurentas regione buvo Tikalis, su kuriuo nuolat vyko karas. Kalakmulio sąjungininkais kare buvo Jaščilanas, Naranchas ir Karakolis. Kalakmulis kelis kartus buvo užėmęs Tikalį, tačiau šis atsigaudavo ir kontraatakuodavo. Galiausiai karas išsekino abu miestus, buvo išeikvoti resursai, kas privedė prie abiejų miestų žlugimo ir klasikinės majų eros pabaigos.

Architektūra 

Kalakmulio griuvėsiai atrasti 1931 m. amerikiečių botaniko Cyrus Longworth Lundell. Tai vieni gausiausių majų griuvėsių. Išlikusios dvi didelės piramidės, vadinamos struktūra I ir struktūra II, net 117 stelų, ant kurių daugiausia vaizduojami valdovai su žmonomis. Išlikusi sieninė tapyba, kurioje vaizduojami žmonės, gaminantys įvairius produktus bei glifai, aprašantys pavaizduotus įvykius. Rasta keramikos dirbinių, kuriuose dominuoja gyvatės glifas.

Kalakmulio griuvėsiai 2002 m. įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Žinomi valdovai 
Nežinomų tarimų valdovų vardai žymimi kursyvu.
 Yuknoom Ch’een I
 Tuun K’ab' Hix c.520–546
 Dangaus liudininkas c.561–572
 1 Turintysis Kirvį 572–579
 Ritinėlis-Gyvatė 579–c.611
 Yuknoon Chan c.619
 Tajoom Uk’ab' K’ak' 622–630
 Yuknoom-Galva 630–636
 Yuknoom Che’en II (Yuknoom Didysis) 636–686
 Yuknoom Yich’aak K’ak' 686–c.695
 Suskaldyti-Žemė c695
 Yuknoom Took' K’awil c.702–c.731
 Wamaw K’awil c.736
 Valdovas Y c.741
 Valdovas Z c.751
 B’olon K’awil c.771–c.789
 Chan Pet c.849
 Aj Took' c.909

Majų miestai
Meksikos archeologinės vietos