Tverečius

Tverečius – miestelis Ignalinos rajono savivaldybėje, 33 km į rytus nuo Ignalinos, šalia Lietuvos valstybės sienos su Baltarusija (siena eina Dysnos upe). Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi mūrinė Tverečiaus Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta 1906 m.), veikia Didžiasalio mokyklos skyrius, biblioteka, paštas (LT-30009), vakaruose telkšo Tverečiaus ežeras. Auga Tverečiaus ąžuolas (aukštis 24 m, skersmuo 2,5 m; gamtos paminklas). Toliau pietvakariuose telkšo Vytėnų pelkė (telmologinis draustinis). Į šiaurės vakarus nuo miestelio yra IX–XII a. Tverečiaus pilkapynas.

Etimologija 

Spėjama, kad Tverečius – vandenvardinis vietovardis, atsiradęs Tverečiaus ežero vardo ankstesnės formos Tverečius.

Geografija 

Pro Tverečių eina plentas , atsišakoja keliai į Adutiškį ir Vidžius (yra sienos perėjimo punktas). Šalia (Daktoriuose) stovi pasieniečių apžvalgos bokštas. Miestelio vakaruose telkšo Tverečiaus ežeras.

Istorija 

Istoriniuose šaltiniuose Tverečius paminėtas 1501 m. liepos 21 d., kada didikai Viešgailos pasirašė Tverečiaus baltųjų fundacinį raštą, o po trijų dienų – liepos 24 d. buvo įkurdinti ir baltieji kanauninkai – vienuoliai augustinai. Nuo 1546 m. minimas Tverečiaus miestelis. Istorijos šaltiniai mini, kad jau 1781 m. Tverečiuje buvo ir mokykla, vėliau išaugusi į nemažą vidurinę mokyklą, kuri šiandien veikia Didžiasalyje, o pačiame Tverečiuje nuo 1998 m. gruodžio 1 d. liko tik pradinė mokykla. Tverečiuje nuo 1921 m. mokyklos tipas keitėsi – mokykla buvo ir pradinė, ir vidurinė, ir pagrindinė. 2007 m. rugsėjo 27 d. Ignalinos rajono savivaldybės tarybos sprendimu Tverečiaus skyrius buvo panaikintas. 1882–1887 m. Tverečiuje klebonavęs J. Burba, organizavo lietuviškų knygų gabenimą ir platinimą. 1885 m. susekta slapta lietuviška mokykla. XIX a. ir XX a. pradžioje Tverečius buvo Švenčionių apskrities miestelis, valsčiaus ir seniūnijos centras. XIX a. pabaigoje imta statyti mūrinė Tverečiaus bažnyčia.

XX a. tarpukariu Tverečių buvo okupavusi Lenkija, čia veikė „Ryto“, Lietuvių Šv. Kazimiero, Kultūros draugijų skyriai, lietuviškas knygynėlis. Vėliau sovietai trumpam perdavė Baltarusijos TSR, o nuo 1940 m. – Lietuvos TSR. 1944–1952 m. Tverečiaus apylinkėse veikė Tigro rinktinės partizanai. 1948–1949 m. ištremti 7 miestelio gyventojai. Tarybiniais metais atidarytas buitinio aptarnavimo paviljonas, girininkija, ryšių skyrius, veterinarinė ligoninė, felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka. Tverečius buvo Tverečiaus apylinkės centras ir kolūkio centrinė gyvenvietė.

Nuo 2004 m. Tverečiuje veikia religinė vasaros vaikų stovykla.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Boleslovas Jonas Masiulis (1889–1965), valstybės veikėjas, gimęs Tverečiuje.
 Karolis Baužys – knygnešys, daraktorius.

Šnekta 

Tverečiaus šnekta priklauso rytų aukštaičių vilniškių tarmei. Ją 1932–1934 m. aprašė Jan Otrębski Krokuvoje išleistose knygose „Wschodniolitewskie narzecze twereckie“ (I dalis „Gramatyka“, II dalis nepasirodė, III dalis „Zapożyczenia słowiańskie“). Tai vienas geriausių lietuvių tarmės aprašų.

Šaltiniai