Virbalis

Virbalis – miestas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Vilkaviškio, pakeliui į Kybartus (). Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos (Pietų ir Šiaurės). Urbanistikos paminklas. Stovi Virbalio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (įrengta 1945 m.), Virbalio evangelikų liuteronų bažnyčia, veikia Virbalio vidurinė mokykla, biblioteka, paštas, 2 parkai, skveras.

Etimologija 

Virbalio vardas minimas nuo 1559 m. Iki XVIII a. buvo žinomas kaip Naujoji Valia (arba Nova Volia, ), nors kartu buvo minimas ir Virbalis. Pavadinimas tikriausiai yra kilęs nuo pavardės Virbalis. Lenkai ir rusai miestą vadino Veržbolovu.

Istorija 

Virbalis ėmė kurtis XVI a. pradžioje, po to kai 1422 m. Melno sutartimi buvo nustatyta vakarinė Lietuvos siena ir visu pasieniu imta steigti gyvenvietes (visų pirma sargų). Miestelis pirmą kartą minimas 1529 ar 1536 m. Vietovė minima 1529–1567 m. neprivilegijuotų LDK miestų sąraše. Miestelis 1558–1560 m. buvo išmatuotas (apie matavimo rezultatus rašoma Ldk Žygimantas Augustas savo pranešime). Karalienės Bonos laiškuose miestelis vadinamas Naująja Valia ir atspindėjo jos pastangas kolonizuoti Paprūsę. Karalienė Bona rūpinosi Virbalio gerove – susisiekimu, prekyba. 1593 m. suteiktos Magdeburgo teisės ir herbas.

1655 m. rugpjūčio 23 d. švedai su Jonušu Radvila sudarė Virbalio konfederaciją, kurios tikslas buvo ginti ATR karalių Joną Kazimierą Vazą. XVII–XVIII a. svarbus religinio ir kultūrinio gyvenimo židinys. 1795 m. atiteko Prūsijai, 1815 m. – Rusijai.

Apie 1860 m. pro Virbalį nutiesta Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelio atšaka į Prūsiją. Virbalio aukščiausios klasės geležinkelio stotis buvo pastatyta už kelių kilometrų, prie pat valstybės sienos su Vokietija – dabartiniuose Kybartuose. Stotyje stovėjo garvežys carui vežioti po Rusiją (kadangi tai buvo imperijos pasienis). XIX a. pabaigoje Virbalis buvo miestas Vilkaviškio apskrityje.

1924 m. ruožu Vilkaviškis-Marijampolė atidaryta viena pirmųjų Lietuvoje autobusų susisiekimo linija. 1941 m. įkurta biblioteka. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu.

1993 m. patvirtintas naujasis Virbalio herbas.

|}

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 
 Jurbarko ir Virbalio inventoriaus surašymas 1562 m. byloja, kad kažkur Virbalio apylinkėse žemes turėjo Ragainės parapijos liuteronų kunigas Martynas Mažvydas (~1510–1563)
 Mikalojus Pranciškus Rekošas (1832–1911) – fabrikantas
 Vasilijus Matė (1856–1917) – rusų dailininkas
 Pranas Eidukevičius (1869–1926) – partinis veikėjas
 Solomon Blumgarten (1870–1927) - Lietuvos žydų kilmės JAV poetas, vertėjas rašęs Jidiš kalba
 Bernardas Judzentavičius (1878–1932) Virbalio geležinkelio stoties viršininkas
 Archibald Jacob Freiman (1880–1944) – žydų kilmės Kanados verslininkas ir sionistas
 Alexei von Lampe (1885–1967) – baltagvardiečių armijos generolas
 Borisas Arvatovas (1896–1940) – meno, literatūros ir kino kritikas
 Jurijus Arvatovas (1898–1937) – karo lakūnas
 Vladas Jakovickas (1898–1949) – inžinierius elektrotechnikas
 Vincas Balickas (1904–1996) – ekonomistas, Lietuvos diplomatas
 Albinas Karalius (1910–1946) – karininkas, rezistentas
 Bronius Vaitkevičius (1926–2002) – istorikas, redaktorius
 Vytautas Eidukaitis (g. 1948) – karo lakūnas, pulkininkas
 Vytautas Girnius (g. 1959) – lengvaatletis
 Nikolajus Mačiulskis (1903–?) – inžinierius, architektas

Šaltiniai

Literatūra 
 
 Labas rytas, Virbali! : eilėraščiai vaikams / Rita Kokanskytė. – V.: Trys žvaigždutės, 2003. – 32 p.: iliustr. – ISBN 9955-454-57-1
 Virbalis mano atsiminimuose / Juozas Zabielavičius. – Vilnius: Baltijos kopija, 2007–2013.
 D. 1. – 2007. – 135 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-568-50-6
 D. 2. – 2013. – 178 p.: iliustr. – ISBN 978-609-417-060-7

Nuorodos 
 Trumpa miesto istorija 
 Heritage.lt