Seirijai

Seirijai – miestelis Lazdijų rajono savivaldybėje, 20 km į rytus nuo Lazdijų, Sūduvos aukštumoje. Į pietus nuo miestelio tvyro Seirijis. Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos (Algirdo ir Vytauto). Stovi Seirijų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia (pastatyta 1584 m.), veikia Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus gimnazija, lopšelis-darželis „Žibutė“, biblioteka, paštas (LT-67010).

Miestelyje yra įmonė „Seirijų žirgai“, kurioje laikomi trakėnų veislės žirgai. Apylinkėse aptinkama balinių vėžlių.

Etimologija 

Seirijai yra vandenvardinis vietovardis – pavadinimas kilęs nuo greta telkšančio ežero Seirijo, kuris savo ruožtu kilęs nuo Seiros upės vardo, kuris yra jotvingiškos kilmės.

Geografija 

Miestelis įsikūręs Sūduvos aukštumos rytiniame pakraštyje, labai kalvotame Šventežerio–Seirijų gūbryje. Apylinkės ežeringos: piečiau Seirijų telkšo ežeras Seirijis, pietryčiuose Sagavas, vakaruose Pirčiukas, pačiame miestelyje Monkutis ir dar pora mažų bevardžių ežerėlių. Už 2 km į šiaurės vakarus prasideda Trako miškas, šiaurėje ir vakaruose – Metelių regioninis parkas.

Miestelis yra svarbioje kryžkelėje – čia kryžiuojasi keliai ,  ir , taip pat ,  ir .

Istorija 

Seirijų kraštas nuo senovės buvo gyvenamas jotvingių. Dėl nuolatinių kryžiuočių puldinėjimų gyventojai pasitraukė ir Seirijai buvo virtę dykra – apaugo mišku. Po Žalgirio mūšio ir Melno taikos (1422), į Seirijus vėl pradėjo keltis gyventojai. Bogdanas Sapiega XVI a. pradžioje iš Ldk Žygimanto Senojo Seirijo ežero pietiniame krante gavęs žemės sklypą su 8 žmonių tarnybomis įkūrė Seirijų dvarą (vėliau vadintas Sapiegiškėmis). XVII a. dvarą perėmė Radvilos. Jurgis Radvila į šiaurę nuo Seirijo ežero įkūrė Seirijų dvarą. Prie jo ėmė plėstis miestelis. 1537 m. pastatyta katalikų, 1584 m. – evangelikų reformatų bažnyčia.
 
Seirijai kurį laiką buvo kalvinizmo centras. Boguslavas Radvila, nors ir kalvinas, 1656 m. užrašė Seirijų bažnyčiai išlaikyti 12 valakų žemės. Mirus B. Radvilai, jo duktė Karolina ištekėjo už vokiečių kunigaikščio ir jam padovanojo Seirijus. Per 1654–1667 m. Rusijos–ATR karą, dvarą ir miestelį apgriovė Rusijos kariuomenė. 1671 m. Seirijai gavo miesto teises, 1797 m. minimi kaip karališkasis miestas. 1688 m. Varšuvos seimas pripažino Seirijus Prūsijos elektorių paveldima nuosavybe. Į Seirijų valdas buvo siunčiami vokiečiai amatininkai. Per Šiaurės karą 1710 m. kilo badas ir maras. 1726 m. Seirijuose pastatyta sinagoga. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. XVII–XVIII a. Seirijų dvarui priklausė plačios valdos iki pat Lazdijų ir dar už jų.

1795 m. Seirijai atiteko Prūsijai, čia buvo karališkasis Seirijų dvaras. 1815 m. kartu su Užnemune priklausė Rusijos imperijai, priklausė Augustavo vaivadijai ir gubernijai, vėliau – Suvalkų gubernijai. XIX a. pradžioje išaugo drobių audimo pramonė (1800–1807 m.). 1856 m. Seirijų dvare panaikinta baudžiava. 1863 m. Seirijai buvo vienu iš sukilimo židinių, o 1863 m. rugpjūčio 7 d. Felikso Kolyškos vadovaujami sukilėliai čia kovėsi su rusų caro kariuomene. 1867 m. caras Seirijų dvarą padovanojo generolui Suchozanetui. 1870 m. Seirijai neteko miesto teisių. XIX a. pabaigoje minimi kaip gyvenvietė ir palivarkas Seinų apskrityje, valsčiaus centras.

1900 m. Seirijai smarkiai apdegė. 1909–1914 m. veikė Blaivybės draugijos skyrius. XX a. tarpukariu Seirijuose veikė žemės ūkio mašinų gamykla, medienos apdirbimo įmonė, 3 malūnai, 2 karšyklos, verpykla, šaulių būrys (nuo 1919 m.). 1941 m. Baraučiškės miške išžudyti Seirijų žydai. o II pasaulinio karo apylinkėse veikė Lietuvos partizanų Šarūno rinktinės Seirijų batalionas.

Sovietmečiu buvo „Vienybės“ kolūkio centrinė gyvenvietė, veikė pieninė, Kauno „Baltijos“ susivienijimo siuvimo cechas.

2003 m. patvirtintas Seirijų herbas.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Aleksandras Ziskindas Maimonas (1809–1887) – žydų rašytojas, talmudo mokytojas.
 Antanas Žmuidzinavičius (1876–1966) – lietuvių dailininkas.
 Bronius Kazys Balutis (1880–1967) – diplomatas, politinis ir visuomenės veikėjas.
 Jokūbas Robinzonas (1889–1977) – žydų kilmės JAV ir Lietuvos teisininkas ir politikas.
 Jonas Bielionis (1909–1957) – kompozitorius, chorvedys, pedagogas.
 Antanas Kudzys (1925–2015) – inžinierius-statybininkas, habilituotas mokslų daktaras, profesorius, Lietuvos mokslų akademijos narys.
 Juozas Adomonis (1932–2022) – dailininkas keramikas.
 Stanislovas Jančiukas (1937–2006) – dailininkas odininkas.
 Gintautas Rudzis (g. 1963 m.) – pedagogas, inžinierius, visuomenės veikėjas.
 Vidas Kavaliauskas (1965–2023) – kalbininkas.

Miestelyje mokėsi ir gyveno žinoma profesorė Danutė-Teresė Ramonaitytė.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Seirijai