Saulės užtemimas

Saulės užtemimas – reiškinys, kai Mėnulis atsiduria tarp Žemės ir Saulės, taip uždengdamas Saulės diską. Tai vyksta todėl, kad Mėnulis daug kartų mažesnis už Saulę, bet skrieja tiek pat kartų arčiau Žemės. Šis reginys trunka neilgai, nes Mėnulio šešėlis mažas ir greitai juda. Saulės užtemimo juosta niekada nebūna platesnė kaip 269 km, o užtemimo maksimali trukmė vienoje vietoje mažiau kaip 8 min. Saulės užtemimas gali įvykti tik per jaunatį.

Užtemimų rūšys 
 Dalinis užtemimas – kai Mėnulis uždengia mažiau nei 50 % Saulės disko;
 Žiedinis užtemimas – kai Mėnulis patenka į Saulės disko vidurį ir stebimas žiedas – Saulės vainikas;
 Visiškas užtemimas – kai Mėnulis uždengia nuo 80 % iki 100 % Saulės disko.

Dalinis užtemimas 

Dalinis užtemimas vyksta, kai Mėnu­lis uždengia tik dalį Saulės. Dalinio užtemimo fazės būna prieš visišką užtemimą ir po jo.

Žiedinis užtemimas 
Žiedinis užtemimas vyksta tuomet, kai stebėtojo akys, Mėnulio ir Saulės centrai išsirikiuoja vienoje tiesėje. Taip atsitinka, kai Mėnulis būna labiau nutolęs nuo Žemės ir jo kampiniai matmenys tampa mažesni už Saulės. Taip susidaro žiedinis užtemimas, kadangi Saulė didesnė.

Visiškas užtemimas 

Visiškas užtemimas būna tada, kai Saulės kampiniai matmenys yra mažesni arba lygūs Mėnulio kampiniams matmenims (stebint iš Žemės) ir susidaro visiškas Saulės užtemimas. Jis paprastai trunka apie 7,5 minutės.

Hibridinis užtemimas 
Kartais būna ir žiedinių – visiškų užtemimų, kuris vienoje vietoje žiedinis, o kitoje vietoje visiškas. Tai būna itin retai.

Taip pat skaitykite 
 1914 m. rugpjūčio 21 d. Saulės užtemimas
 2015 m. kovo 20 d. Saulės užtemimas