Aukščiausioji Taryba-Atkuriamasis Seimas

Aukščiausioji Taryba-Atkuriamasis Seimas – Lietuvos Respublikos Seimas, vykdęs Lietuvos valstybingumo atkūrimo ir kitas aukščiausios valdžios funkcijas. Išrinktas 1990 m. vasario 24 d. (pakartotinis balsavimas – kovo 4, kovo 7, kovo 8, kovo 10 ir balandžio 7 d.). Pirmasis posėdis įvyko 1990 m. kovo 10 d., paskutinis – 1992 m. lapkričio 11 d.

Rinkimai 

1990 m. vasarį (ir papildomais balsavimais kovą bei balandį) vykusiuose visuotiniuose, lygiuose ir tiesioginiuose Aukščiausiosios Tarybos rinkimuose konkuravo Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis ir savarankiškoji Lietuvos komunistų partija. Sąjūdžio pagrindinis tikslas buvo nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimas, Lietuvos komunistų partija deklaravo Lietuvos suverenitetą TSRS atžvilgiu. Iki pirmosios Aukščiausiosios Tarybos sesijos buvo išrinkti 133 deputatai, iš jų 96 remiami Sąjūdžio. Sesija prasidėjo 1990 m. kovo 10 d., rinkimus laimėjusioms politinėms jėgoms iš anksto susitarus dėl svarbiausių siekių Aukščiausiojoje Taryboje.

Pavadinimas 

1990 m. kovo 11 d. Aukščiausioji Taryba priėmė deklaraciją dėl Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos deputatų įgaliojimų, kuria nuo tos pat dienos 17:15 pakeitė savo pavadinimą į „Lietuvos Aukščiausioji Taryba“ (iki tol vadinosi „Lietuvos TSR Aukščiausioji Taryba“) ir konstatavo, kad jos deputatams suteikta teisė atkurti Lietuvos valstybingumą. Po to (per tą patį posėdį) buvo priimtas įstatymas dėl valstybės pavadinimo ir herbo, kuriuo (be visa ko) Lietuvos Aukščiausioji Taryba vėl pakeitė pavadinimą ir tapo Lietuvos Respublikos Aukščiausiąja Taryba. Galiausiai 1996 m. lapkričio 28 d. Lietuvos Respublikos Seimas priėmė deklaraciją dėl Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos – Atkuriamojo Seimo, kuria pakeitė Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos pavadinimą į „Aukščiausioji Taryba – Atkuriamasis Seimas“.

Vadovybė 
Aukščiausiosios Tarybos pirmininku per visą jos darbo laiką buvo 1990 m. kovo 11 d. išrinktas Vytautas Landsbergis, rinkimuose nugalėjęs Algirdą Mykolą Brazauską (balsavimo rezultatai – Algirdas Brazauskas – už 38, prieš – 95, Vytautas Landsbergis – už 91, prieš – 42). Pirmininko pavaduotojais per visą Aukščiausiosios Tarybos darbo laiką išbuvo tuoj po pirmininko rinkimų išrinkti Bronius Kuzmickas, Kazimieras Motieka ir Česlovas Vytautas Stankevičius. Aukščiausiosios Tarybos sekretoriumi per visą jos darbo laiką išbuvo tuoj po jų išrinktas Liudvikas Sabutis.

Į Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumą pagal pareigas įėjo pirmininkas, jo pavaduotojai ir sekretorius. Be to, 1990 m. kovo 29 d. buvo išrinkti papildomi nariai:

 Egidijus Bičkauskas
 Vincas Ramutis Gudaitis
 Mečys Laurinkus
 Eugenijus Petrovas
 Aloyzas Sakalas
 Gediminas Vagnorius (atšauktas 1991 m. vasario 14 d., jo vietą nuo 1991 m. lapkričio 5 d. užėmė Aleksandras Ambrazevičius)

Aukščiausiosios Tarybos seniūnai buvo:

 Aurimas Taurantas (1991 m. balandžio 24 d. – 1991 m. rugsėjo 10 d.)
 Eugenijus Gentvilas (1991 m. rugsėjo 10 d. – 1992 m. rugsėjo 10 d.)
 Aurimas Taurantas (nuo 1992 m. rugsėjo 10 d.)

Aukščiausiosios Tarybos seniūno pavaduotojai buvo:

 Klemas Inta (1991 m. balandžio 25 d. – 1991 m. rugsėjo 26 d.)
 Juozas Dringelis (1991 m. rugsėjo 26 d. – 1992 m. kovo 12 d.)
 Laima Liucija Andrikienė (nuo 1992 m. kovo 12 d.)
 Česlovas Juršėnas (nuo 1992 m. kovo 12 d.)

Frakcijos 
 Sąjūdžio centro frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1285.
 Jungtinė Sąjūdžio frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1286.
 Septintoji frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1287. 1991 m. gruodžio 11 d. pakeitė pavadinimą ir tapo Nuosaikiųjų frakcija.
 Tautininkų frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1288.
 Liberalų frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1289.
 Kairiųjų frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 8 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1290. Nuo 1992 m. vasario 26 d. pakeitė pavadinimą ir tapo Lietuvos demokratinės darbo partijos frakcija (tai įregistruojantis Prezidiumo nutarimas nr. I-2358 priimtas 1992 m. vasario 28 d.).
 Lenkų frakcija, įregistruota 1991 m. gegužės 29 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-1376.
 Reorganizuota tautininkų frakcija, įregistruota 1991 m. gruodžio 11 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-2103. 1992 m. balandžio 29 d. pakeitė pavadinimą ir tapo Tautininkų frakcija.
 Tautos pažangos frakcija, įregistruota 1992 m. sausio 22 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-2230.
 Sąjūdžio deputatų santaros frakcija, įregistruota 1992 m. vasario 6 d. Prezidiumo nutarimu nr. I-2284.

Seimo nariai 
Vardas, pavardė – Mandato galiojimas
 
 Aleksandras Algirdas Abišala
 Stanislav Akanovič
 Povilas Aksomaitis
 Nijolė Ambrazaitytė
 Aleksandras Ambrazevičius
 Laima Liucija Andrikienė
 Vytenis Povilas Andriukaitis
 Irena Andriukaitienė
 Kazimieras Antanavičius
 Leonas Apšega
 Mykolas Arlauskas
 Rimantas Astrauskas
 Zbignev Balcevič
 Vilius Baldišis
 Julius Beinortas
 Vladimiras Beriozovas
 Egidijus Bičkauskas
 Algirdas Mykolas Brazauskas
 Audrius Butkevičius
 Virgilijus Juozas Čepaitis Iki 1992 m. gegužės 9 d.
 Medardas Čobotas
 Arūnas Degutis
 Juozas Dringelis
 Algirdas Endriukaitis
 Rūta Gajauskaitė Nuo 1990 m. balandžio 24 d.
 Balys Gajauskas
 Eugenijus Gentvilas
 Bronislavas Genzelis
 Miglutė Gerdaitytė
 Petras Giniotas
 Kęstutis Glaveckas
 Eimantas Grakauskas
 Kęstutis Grinius
 Vincas Ramutis Gudaitis
 Romualda Hofertienė
 Gintautas Iešmantas
 Stanislovas Gediminas Ilgūnas
 Klemas Inta Nuo 1990 m. balandžio 10 d.
 Leonas Jankelevičius
 Albinas Januška
 Egidijus Jarašiūnas
 Vladimir Jarmolenko
 Vidmantė Jasukaitytė
 Zenonas Juknevičius
 Jurgis Jurgelis
 Česlovas Juršėnas
 Virgilijus Kačinskas
 Antanas Karoblis
 Juozas Karvelis
 Stasys Kašauskas
 Valdemaras Katkus
 Egidijus Klumbys
 Vytautas Kolesnikovas
 Stasys Kropas
 Česlovas Kudaba
 Algirdas Kumža
 Bronislavas Juozas Kuzmickas
 Vytautas Kvietkauskas Nuo 1990 m. balandžio 10 d.
 Vytautas Landsbergis
 Kęstutis Lapinskas
 Mečys Laurinkus
 Arvydas Kostas Leščinskas
 Jonas Liaučius
 Bronislovas Lubys
 Ryšard Maciejkianiec
 Jonas Mačys
 Stasys Malkevičius
 Nikolaj Medvedev
 Leonas Milčius
 Jokūbas Minkevičius Iki 1992 m. gegužės 12 d.
 Albertas Miškinis
 Donatas Morkūnas
 Kazimieras Motieka
 Birutė Nedzinskienė
 Algimantas Norvilas
 Česlav Okinčic
 Romualdas Ozolas
 Justas Vincas Paleckis
 Vytautas Paliūnas
 Jonas Pangonis
 Petras Papovas Nuo 1990 m. balandžio 24 d.
 Algirdas Vaclovas Patackas
 Rolandas Paulauskas
 Saulius Pečeliūnas
 Stanislavas Peško
 Eugenijus Petrovas
 Virginijus Pikturna
 Sergej Pirožkov Nuo 1990 m. balandžio 10 d.
 Vytautas Petras Plečkaitis
 Petras Poškus
 Vidmantas Povilionis
 Jonas Prapiestis
 Kazimira Danutė Prunskienė
 Vytautas Adolfas Puplauskas
 Antanas Račas
 Gintaras Ramonas
 Liudvikas Narcizas Rasimavičius
 Rasa Rastauskienė
 Liudvikas Saulius Razma
 Algirdas Ražauskas
 Kęstutis Rimkus
 Audrius Rudys
 Romualdas Rudzys
 Benediktas Vilmantas Rupeika
 Liudvikas Sabutis
 Kazimieras Saja
 Aloyzas Sakalas
 Algirdas Saudargas
 Algimantas Sėjūnas
 Liudvikas Simutis
 Mindaugas Stakvilevičius
 Česlovas Vytautas Stankevičius
 Valentina Suboč
 Rimvydas Raimondas Survila
 Alfonsas Svarinskas Nuo 1991 m. rugsėjo 24 d.
 Valerijonas Šadreika Iki 1991 m. birželio 29 d.
 Saulius Šaltenis
 Lionginas Šepetys
 Gediminas Šerkšnys
 Albertas Šimėnas
 Jonas Šimėnas
 Zita Šličytė Nuo 1990 m. balandžio 10 d.
 Vladislavas Švedas 1990 m. lapkričio 24 – 1991 m. lapkričio 5 d.
 Jonas Tamulis
 Aurimas Taurantas
 Vladas Terleckas
 Edvard Tomaševič
 Mečislovas Treinys Nuo 1990 m. balandžio 18 d.
 Pranciškus Tupikas
 Algimantas Vincas Ulba
 Kazimieras Uoka
 Gediminas Vagnorius
 Zigmas Vaišvila
 Petras Vaitiekūnas
 Nijolė Vaitiekūnienė
 Rimvydas Valatka
 Birutė Valionytė
 Povilas Varanauskas
 Eduardas Vilkas
 Emanuelis Zingeris
 Alfonsas Žalys
 Vidmantas Žiemelis
</div>

Seimo veikla 
Tik pradėjusi darbą Aukščiausioji Taryba 1990 m. kovo 11 d., priėmė Lietuvos Nepriklausomos valstybės atstatymo aktą ir įstatymą Dėl Lietuvos Respublikos laikinojo pagrindinio įstatymo. Kovo 12 d. Aukščiausioji Taryba priėmė nutarimą „Dėl 1967 m. spalio 12 d. TSRS visuotinės karinės prievolės įstatymo negaliojimo Lietuvos Respublikos teritorijoje“. Taip pat buvo nacionalizuotas visas TSRS turtas, esantis Lietuvos Respublikos teritorijoje, priimti kiti įstatymai, sudarę teisines sąlygas realizuoti Lietuvos valstybės suverenitetą. Tačiau šiems veiksmams ėmė priešintis TSRS, kai kovo 15 d. TSRS liaudies deputatų suvažiavimas priėmė rezoliuciją, kuria Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimas paskelbtas neteisėtu ir negaliojančiu. Už šią rezoliuciją balsavo 1463 deputatai, prieš – 98, susilaikė – 128.

1990 m. balandį TSRS pradėjo Lietuvos ekonominę blokadą, kuri pristabdė Lietuvos ekonominę plėtrą, o užsienio valstybės Lietuvos nepriklausomybės atkūrimą pripažinti delsė. Formalia priežastimi buvo deklaruojama, kad Lietuva nepriklausomybės atkūrimą skelbė okupacijos sąlygomis ir pagal okupacijos metu galiojusius įstatymus buvo išrinktas parlamentas.

Šaltiniai

Nuorodos 
Svarbiausieji įvykiai

Lietuvos TSR
Lietuvos seimai
Lietuvos konstitucinės teisės istorija