Jūžintai

Jūžintai – miestelis Rokiškio rajono savivaldybėje, prie kelio , 21 km į pietus nuo Rokiškio, 12 km į šiaurės vakarus nuo Dusetų. Seniūnijos ir parapijos centras. Stovi mūrinė Jūžintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (pastatyta 1792 m.), yra buvęs atgailos kanauninkų vienuolynas, kapinės, veikia biblioteka, paštas (LT-42016).

Miestelio planas spindulinis, centre – trikampė aikštė. Vėlyvojo baroko Jūžintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia, pastatyta 1799 m., per karą sugriauta, 1958 m. atstatyta – stačiakampio plano, trinavė bazilika su apsidės sienose įrengtomis vienuolių celėmis. Bažnyčios viduje yra vertingos medinės skulptūros („Švč. Mergelė Marija su Kūdikiu“, „Šv. Antanas“, „Trys karaliai“, visos XIX a. pabaigos, meistras A. Dagys). Bažnyčios šventoriuje, apjuostame akmenų mūro tvora su vartais yra klasicistinė varpinė.

Etimologija 

Pavadinimas veikiausiai yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo rytuose telkšančio Jūžinto ežero. Liaudies etimologija aiškina, kad Jūžintų vietovardis sudarytas iš dviejų žodžių: „jų“ ir „žentai“. XX a. tarpukariu vartota lytis Južintai.

Geografija 

Jūžintai įsikūrę tarp Jūžinto ir Bedugnio ežerų. Į rytus nuo Jūžintų yra Sartų regioninis parkas. Automobilių keliais pasiekiamas Rokiškis, Dusetos, Užpaliai, Kamajai.

Istorija 

Nuo Jūžintų 4 km į rytus yra I tūkstantmečio pr. m. e. – II tūkstantmečio pradžios Dauliūnų piliakalnis.

Jūžintų valsčius, Jūžintų dvaras ir miestelis minimi 1588 m. Vilkmergės miesto teismo aktuose. 1595 m. pastatyta medinė koplyčia. Jūžintus valdęs G. Rajeckas 1695 m. pastatydino medinę bažnyčią ir prie jos įkūrė Jūžintų Šv. Augustino atgailos kanauninkų vienuolyną.

XVIII a. pabaigoje vienuoliai vadovavo mokyklai. Po 1831 m. sukilimo 1832 m. vienuolynas uždarytas. 1799 m. pastatyta nauja bažnyčia. 1865 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla, iki 1946 m. pradinė, 1946–1950 m. gimnazija, nuo 1950 m. Jūžintų vidurinė mokykla, nuo 1993 m. Jūžintų Juozo Otto Širvydo vidurinė mokykla.

XIX a. Jūžintai – Zarasų apskrities miestelis, valsčiaus centras. XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje Jūžintai buvo draudžiamosios lietuviškos spaudos platinimo centras, dirbo knygnešiai Juozas Otonas Širvydas, Juozas Šeikus. 1894 m. veikė 11 mokinių slapta mokykla. 1898 m., 1902–1903 m. miestelyje surengti pirmieji lietuvių liaudies teatro spektakliai. 1905 m. įvyko apylinkių valstiečių anticarinė demonstracija. Jūžintų dvare, kurį nuo XVIII a. pabaigoje valdė grafai Versenhofai, buvo didelė meno kūrinių kolekcija, 1915 m. dalis išgrobstyta, dalis išvežta į Vokietiją. Nuo 1909 m. vyko savaitiniai turgūs.

1923 m. Jūžintai nukentėjo nuo gaisro. 1944 m. lapkričio 7 d. Jūžintus puolė Lietuvos partizanai (vadas A. Baukys, apie 60 žmonių), vėliau valsčiuje veikė Lietuvos partizanų sąjungos Gedimino organizacija, Vytauto apygardos Šarūno rinktinės partizanai (vadas K. Jurevičius-Dobilas). O vėliau apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Kunigaikščio Margio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai. 1950–1995 m. Jūžintų apylinkės centras, 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1972 m. prijungtas Jūžintų viensėdis (76 gyventojai 1970 metais) ir Ratkupio kaimas (10 gyventojų).

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jūžintų kapinėse palaidotas knygnešys Juozas Otonas Širvydas.

Miestelyje gimė:
 Andrius Rimiškis, jaunosios kartos dainininkas.

Sportas 
 Jūžintų „Elniaragis“ – futbolo klubas; merginų ekipa dalyvavo moterų futbolo čempionate.

Šaltiniai