Stasi

Štazi (, ) – Rytų Vokietijos valstybės ministerija. Šalies slaptoji policija ir žvalgybos tarnyba.

Socialistų vienybės partija, TSKP atitikmuo Vokietijoje, vadino Štazi 'partijos skydu ir kardu'). Sovietai ją vadino ypač ištikimu ir naudingu partneriu.

Istorija 
1950 m. vasario 8 d. įkurta MGB pavyzdžiu.

Vadovai 
Vadinosi VDR saugumo ministrais:
 1950–1953 m. Vilhelmas Caiseris
 1953–1953 m. Ernstas Volvėberis
 1953–1953 m. Erichas Mylkė

Įtaka 
Sekė visas VDR gyvenimo sritis. Stebėjo politines VDR gyventojų nuotaikas. Malšindama prieštaravimus, žmones kankindavo ir gąsdindavo.

Įsiskverbė ir palaužė Vakarų Vokietijos valdžią ir slaptąsias tarnybas. Jokia Vakarų slaptoji tarnyba nesugebėjo infiltruoti Stasi. Vladimiras Putinas irgi dirbo Štazi.

Devinto dešimtmečio viduryje abiejose Vokietijose išaugo informatorių tinklas (vad. neoficialūs bendradarbiai).

1989 m. žlungant VDR, dirbo 91 tūkst. darbuotojų ir 300 tūkst. informatorių. ~2% šalies gyventojų bendradarbiavo su Stasi – viena plačiausiai įsiskverbusių slaptųjų tarnybų žmonijos istorijoje. 1989 m. prasidėjus Vokietijos susivienijimui, būstines užėmė nepatenkinti piliečiai ir buvo likviduota. Bet Stasi agentai spėjo sunaikinti daug paslapčių. Išlikę dokumentai paviešinti, daugelis žmonių sužinojo, kad jų draugai, giminės, kolegos, sutuoktiniai nuolat juos sekė.

Kiti dokumentai (Rozenholco bylos), kuriuose buvo surašytos rytų Vokietijos šnipų užsienyje pavardės, leido slaptai JAV spec. tarnybai CŽV juos sugaudyti. Po Vokietijos susivienijimo buvo atskleista, kad Stasi slapta rėmė kairiąsias teroristų grupuotes, tokias kaip Raudonosios armijos frakcija. Dauguma šių teroristų grupuočių išnyko praradusios Stasi paramą.

1999 m. apkaltinta tyčia švitinusi politinius kalinius didžiuliais radiacijos kiekiais, siekiant sukelti vėžį.

Išnašos

Nuorodos 
 Archyvai

Vokietijos Demokratinė Respublika
Vokietijos specialiosios tarnybos