Čilės jūrų pajėgos

Čilės jūrų pajėgos ( 'Čilės karinis laivynas') – Čilės ginkluotųjų pajėgų dalis, apimanti laivyną ir jūrų pėstininkus. Įsteigtos 1817 m., dabar jose tarnauja apie 25 tūkst. žmonių. Dabartinis vadas – Edmundo González Robles.

Istorija 
1816 m., po Čakabukoi mūšio, generolas Bernardo O’Higgins pareiškė „Ši pergalė ir šimtas kitų bus bereikšmės, jei mes neužvaldysime jūros“.

Čilės jūrų pajėgos įsteigtos 1817 m. Buvo sukurti Pirmasis Nacionalinis laivynas, Jaunųjų mičmanų akademija (dabartinės Jūrų pajėgų akademijos pirmtakė), Jūrų pėstininkų korpusas ir Tiekimo intendantūra. O’Higinsas nusamdė britą jūrininką lordą Thomas Cochrane ir paskyrė pirmuoju Jūrų pajėgų vadu. Naujasis vadas sukomplektavo laivyno įgulas nuo karininkų ir mičmanų iki jūrininkų iš angliakalbių – britų, airių, amerikiečių. Pirmasis laivyno vadas suvaidino svarbų vaidmenį kare prieš lojalistus Peru teritorijoje. Vėliau jis užėmė Valdivijos tvirtovę, tačiau jam nepasisekė užimti Čilojės salą.

1874 m. buvo įkurta Jūrų pajėgų Hidrografinis biuras, kurios pirmasis direktorius buvo Francisco Vidal Gormaz.

Artūras Pratas (Arturo Prat) yra Čilės jūrų pajėgų didvyris, laikomas pasišventimo savo šaliai pavyzdžiu. Jis žuvo 1879 m. gegužės 21 d. Ikikės jūrų mūšyje (karas su Peru ir Bolivija), vadovaudamas abordažo partijai, įsiveržusiai į priešo šarvuotį „Huáscar“. Šio mūšio metinės tapo kasmetine nacionaline švente Día de las Glorias Navales ('Laivyno šlovės diena').

1891 m. Čilės pilietinio karo metu didelė laivyno dalis sukilo prieš tuometinį prezidentą José Manuel Balmaceda, kas buvo svarbu pašalinant jį iš valdžios.

Karai 
Čilės jūrų pajėgos kovojo šiuose karuose:
 Čilės nepriklausomybės karas (1810–1826 m.) – prieš ispanus, vadas – Thomas Cochrane
 Konfederacijos karas (1836–1839 m.) – prieš Peru ir Bolivijos konfederaciją
 Činčos salų karas (1864–1866 m.) – karas prieš Ispaniją dėl Činčos salų. Sąjungininkai – Bolivija, Ekvadoras ir Peru).
 Ramiojo vandenyno karas (1879–1883 m.) – prieš Boliviją ir Peru.
 Čilės pilietinis karas (1891 m.)

Dabartis 
Dabar Čilės jūrų pajėgose tarnauja 25 tūkst. žmonių (5200 iš jų – jūrų pėstininkai). Laivynas turi 68 laivus (planuojama jų skaičių padidinti iki 74), 21 iš jų yra didieji koviniai laivai (bazė – Valparaisas). Laivynas turi ir 4 povandeninius laivus ir povandeninių laivų tenderį, kurių bazė yra Talcahuano.
Laivynas turi savo transportinę ir patrulinę aviaciją.

Jūrų pajėgų vadas – admirolas Edmundo Gonzalez.

Laivynas atlieka ir Čilės Ramiojo vandenyno ir Pietinių salų jungimo su žemynine Čile funkciją – užtikrina keleivių pervežimą (ypač mokslo metais ar ypatingų situacijų metu), gabena maistą ir kurą, kas svarbu šių salų gyventojams. Laivyno profesionalai civiliams gyventojams tiekia kai kurias paslaugas (pvz., sveikatos apsaugos), atlieka gelbėjimo darbus gamtinių katastrofų atveju.
Jūrų pajėgos užsiima ir šviečiamąja veikla – moko saugiai elgtis jūros pakrantėse, jūros kurortuose ir artėjant cunamiams.
 
Čilės jūrų pajėgos laikomos vienomis galingiausių Pietų Amerikoje. Jos bendradarbiauja su JAV ir su D. Britanijos laivynais.

Bazės 
Svarbiausios jūrų pajėgų bazės ir tiekimo depai (iš šiaurės į pietus):
 Ramusis vandenynas:
 Iquique,
 Velykų sala
 Valparaisas
 Talcahuano,
 Puerto Montas;
 Atlanto zona:
 Magelano sąsiauris: Punta Arenasas
 Byglio sąsiauris: Puerto Williams
 Antarktika: Captain Arturo Prat bazė.

Jūrų pajėgų technika

Laivai 

2009 m. vasario mėnesį Čilės jūrų pajėgos turėjo 68 laivus:
 4 dyzeliniai povandeniniai laivai
 8 fregatos
 7 raketiniai kateriai
 6 desantiniai laivai
 1 povandeninių laivų tenderis
 1 laivyno tanklaivis
 15 patrulinių laivų
 2 tyrimų laivai
 1 laivas ligoninė
 1 ledlaužis
 18 bendros paskirties katerių
 2 laivyno vilkikai
 1 mokomasis laivas
Be šių laivų laivynas dar turi laivų rezerve.

Orlaiviai

Čilės jūrų pajėgų laipsniai 

Čilės jūrų pajėgų jūrininkų, kareivių ir puskarininkių laipsniai tokie pat kaip armijoje, tačiau antpečiai skiriasi.

Karininkų laipsniai atitinka klasikinę jūrų karininkų laipsnių sistemą.

Čilės jūrų pajėgų šakos 
Čilės jūrų pajėgoms be laivyno priklauso:
 Čilės jūrų pėstininkų korpusas () – sausumos ir amfibinės pajėgos, priklausančios Čilės jūros pajėgoms. Turi 5200 karių, apmokytų specialiems amfibinio karo veiksmams atlikti.
 Čilės laivyno hidrogeografinė ir okeanografinė tarnyba (; SHOA) – Čilės laivyno padalinys, laivyno interesais tiriantis hidrografines ir okeanografines problemas, taip pat užsiimantis cunamių problemomis.

Galerija

Nuorodos 

Čilės ginkluotosios pajėgos