Kauno arkivyskupija

Kauno arkivyskupija – viena iš dviejų Lietuvos arkivyskupijų bei Lietuvos bažnytinės provincijos metropolijų. Arkivyskupijos kurija įsikūrusi Kaune, Rotušės aikštėje 14A.

Bažnytinė provincija 

Kauno bažnytinė provincija yra pati didžiausia šalyje. Ją sudaro 7 dekanatai:
 Jonavos dekanatas;
 Jurbarko dekanatas;
 Kauno I dekanatas;
 Kauno II dekanatas;
 Kėdainių dekanatas;
 Raseinių dekanatas;
 Ukmergės dekanatas.

Arkivyskupo sostas yra Kauno šv. Petro ir Povilo arkikatedroje bazilikoje.

Arkivyskupija įkurta 1926 m. Jai 1991 m. priskirtos Telšių ir Vilkaviškio vyskupijos, o 1997 m. – Šiaulių vyskupija. Kauno arkivyskupijoje yra 90 parapijų ir 27 koplyčios. Arkivyskupijos teritorijoje gyvena apie 523 000 katalikų, dirba 108 kunigai ir 22 kunigai vienuoliai. 2006 m. arkivyskupija gavo apie 14,5 milijono litų pajamų, išleido apie 13,7 milijono litų. Pakrikštyta beveik 5 tūkst. vaikų ir suaugusiųjų, palaidota 6262 žmonių.

Arkivyskupai ir padėjėjai 
 Juozapas Skvireckas (1926 m. balandžio 5 d. – 1959 m. gruodžio 3 d.)
 Vincentas Sladkevičius (1989 m. kovo 10 d. – 1996 m. gegužės 4 d.)
 Sigitas Tamkevičius (1996 m. gegužės 4 d. – 2015 m. birželio 11 d.) (Nuo 2015 m. liepos 11 d. – Kauno arkivyskupas emeritas) (Nuo 2019 m. spalio 5 d. – Kauno arkivyskupijos kardinolas)
 Lionginas Virbalas (2015 m. birželio 11 d. – 2019 m. kovo 1 d.)
 Kęstutis Kėvalas (2020 m. vasario 19 d. – dabar)

Per sovietinę okupaciją arkivyskupijai vadovavo ordinaro teisių neturėję kapituliniai vikarai, vėliau – teisių apaštališkieji administratoriai
 1944–1947 m. Stanislovas Jokūbauskis
 1947–1965 m. Juozapas Stankevičius
 1965–1979 m. Juozapas Matulaitis-Labukas
 1979–1988 m. Liudvikas Povilonis
 1988–1989 m. Juozas Preikšas
 2015 m. Sigitas Tamkevičius

Arkivyskupas emeritas
 Lionginas Virbalas (2019 m. kovo 1 d. – dabar)

Kardinolas
 Sigitas Tamkevičius (2019 m. spalio 5 d. – dabar)

Kurijos pastatų kompleksas  

Kurijos pastatas  yra regioninės reikšmės architektūros paminklas, priklausantis Kauno Arkivyskupijos kurijos pastatų kompleksui. 1935 m. arkivyskupo ir metropolito rūmus projektavo arch. Karolis Reisonas, jie – retrospektyvizmo stiliaus su neoklasicizmo bruožais. Didingas trijų aukštų pastatas buvo statomas 1936–1939 m. Statybos techninę priežiūrą vykdė pats projekto autorius. Rūmų fasadas nuo Rotušės pusės yra simetriškas, su keturių kolonų portiku, puoštas baliustradomis, vazomis. Tokiu fasadu architektas siekė naujojo pastato įsikomponavimo į susiklosčiusį apstatymą ir jo formas. Tačiau dideliu tūriu rūmai išsiskiria iš aplinkinių mažesnių pastatų.

Literatūra 
 Kauno arkivyskupijos bažnyčios: žinynas-albumas (sud. A. Bieliauskaitė, V. Dapkienė, R. Gustaitis, G. Pečkaitienė, J. Zareckas). - Kaunas: Terra publica, 2010. - 204 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-652-69-4

Šaltiniai

Nuorodos 

 Arkivyskupijos tinklalapis
 Arkivyskupijos hierarchai

 
Kauno religija