Klaipėdos universitetas

Klaipėdos universitetas – Klaipėdoje nuo 1991 m. veikianti valstybinė aukštoji mokykla, viešoji įstaiga. Vienintelis klasikinis universitetas Vakarų Lietuvoje. Siūlo trijų pakopų – bakalauro, magistrantūros ir doktorantūros – studijas, plėtoja įvairių sričių mokslinį pažinimą, vykdo mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, rengia mokslininkus.

Nuo pat universiteto įkūrimo jo mokslinės veiklos kryptys buvo daugiausia susijusios su Vakarų Lietuvos bei pajūrio regiono ūkio, kultūros ir meno aktualijomis. Šiuo metu universitetas orientuojasi į mokslinės veiklos galimybes, atsiveriančias platesniame Baltijos regiono kontekste.

Istorija 
1956 m. uždarius mokytojus pagreitintu būdu nuo 1946 m. rengusį mokytojų institutą, Klaipėda liko be aukštojo mokslo židinio. Inicijavus tuometiniams miesto vadovams, 1959 m. rudenį Klaipėdoje buvo įsteigtas Kauno Politechnikos instituto (KPI) vakarinis skyrius, 1961 m. reorganizuotas į vakarinį fakultetą. 1965 m. fakultetas išleido pirmąją daugiau kaip 50 diplomuotų inžinierių laidą. 1977 m. fakultete pradėjo veikti ir dieninis skyrius, todėl 1978 m. vakarinis fakultetas ir dieninis skyrius buvo pavadinti KPI Klaipėdos fakultetu. Fakulteto dekanu iki reorganizacijos 1991 m. buvo Adolfas Brėskis.

Klaipėdos miesto vadovų iniciatyva, 1971 m. uostamiestyje pradėjo veikti ir Šiaulių Pedagoginio instituto (ŠPI) Klaipėdos muzikos fakultetas, kurį sudarė iš Šiaulių ir Vilniaus pedagoginių institutų atkeltos katedros. Pirmuoju fakulteto dekanu buvo paskirtas Vytautas Jakavičius, nuo 1973 m. jam vadovavo Vytautas Jakelaitis. 1974 m. fakultetas suskaidytas į du fakultetus: Pedagogikos ir Kultūros, o 1979 m. vietoje dviejų sudaryti trys: Kultūros, Muzikos mokytojų ir Teatro meno. Nuo 1975 m. sausio 1 d. fakultetai prijungiami prie Lietuvos TSR valstybinės konservatorijos ir pavadinami Valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetais.

1975 m. Klaipėdoje buvo įkurtas ŠPI Ikimokyklinio auklėjimo fakultetas. 1975–1980 m. jo dekanu buvo A. Milinauskis, 1980–1991 m. Juozas Rauckis.

Klaipėdos universitetas oficialiai įkurtas nuo 1991 m. sausio 1 d. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. spalio 5 d. nutarimu Klaipėdoje veikusių KPI ir ŠPI fakultetų bazėje, miesto visuomenės iniciatyva. 1991 m. vasario 12 d. įvyko pirmas universiteto senato posėdis. 1995 m. į universiteto struktūrą įsijungė Lietuvos muzikos akademijos Klaipėdos fakultetas.

1995 m. gruodžio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimas patvirtino universiteto statutą (aktuali 2010 m. birželio 22 d. redakcija).

2013 m. birželio mėn. Klaipėdos universitetą baigė trisdešimt tūkstantoji absolventė.

Studijos 
1991 m. universitetas pradėjo veiklą, turėdamas 16 studijų programų ir 3067 studentus. 2009 m. Klaipėdos universitetas turėjo 67 bakalauro, 46 magistro ir 3 laipsnio neteikiančias studijų programas. Bendras studentų skaičius (neįskaitant doktorantų), 2005 m. buvo 9151, 2006 m. – 9367, 2007 m. – 9223, 2008 m. – 9219, 2009 m. – 8438, 2011 m. – 7500 studentų, 2012 m. – 6050, 2013 m. – 5280, 2015 m. – 4320, 2017 m. – 3600. 2014 m. Klaipėdos universitete buvo 50 bakalauro studijų programų, 53 magistrantūros studijų programų, 10 doktorantūros studijų programų.

Universitete kasmet studijuoja per 100 užsienio studentų, kurie atvyksta pagal mainų programas, į lietuvių kalbos kursus bei intensyvias programas. Kasmet per 120 Universiteto studentų išvyksta semestro ar vienerių studijų metų studijoms į užsienio universitetus bei praktikai užsienio įmonėse. Veikia studentų mokslinės draugijos, rengiamos studentų mokslinės konferencijos; dalis jų nacionalinės ir tarptautinės. Universiteto absolventų skaičius – daugiau kaip 30 000.

Struktūra 

Įsteigus Klaipėdos universitetą, iš pradžių jis buvo sudarytas iš trijų fakultetų: Humanitarinių ir Gamtos mokslų (išskaidytas 1992 m., nuo 1994 m. veikia Humanitarinių mokslų fakultetas ir Gamtos mokslų fakultetas), Technikos (nuo 1994 m. Jūrų technikos), Pedagogikos. 1994 m. įkurtas Socialinių mokslų fakultetas, 1995 m., prie universiteto prisijungus Lietuvos muzikos akademijos Klaipėdos fakultetui, buvo įsteigtas Menų fakultetas, 1999 m. – Sveikatos mokslų fakultetas. 2000 m. Gamtos mokslų fakultetas pavadintas Gamtos ir matematikos mokslų fakultetu. 1996–2015 m. veikė Jūreivystės institutas. Šiuo metu universitete yra penki fakultetai ir du institutai: Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas ir Tęstinių studijų institutas (įkurtas 1995 m. kaip Kvalifikacijos kėlimo institutas, reorganizuotas 2003 m.).

Be to, į universiteto struktūrą įeina mokslinių tyrimų padaliniai: 1. Jūros mokslų ir technologijų centras, į kurio struktūrą įeina Baltijos pajūrio aplinkos tyrimų ir planavimo institutas (įkurtas 1998 m. vietoj buvusio Sistemų analizės mokslo centro, veikusio nuo 1991 m., iki 2004 m. priklausė Gamtos ir matematikos mokslų fakultetui), Oro taršos iš laivų tyrimų laboratorija, Mechatronikos mokslų institutas; 2. Medžiagų ir konstrukcijų tyrimų centas. 3. Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas (įkurtas 2003 m. buvusio Vakarų Lietuvos ir Prūsijos istorijos centro, veikusio nuo 1992 m., bazėje).

1991 m. įkurta universiteto biblioteka, 1992 m. – Klaipėdos universiteto leidykla, 1993 m. – Botanikos sodas, 1995 m. – Klaipėdos universiteto studentų sąjunga. 2002 m. rugsėjo 6 d., bendradarbiaujant Klaipėdos universitetui ir Lietuvos Respublikos ūkio ministerijai, įsteigtas Klaipėdos mokslo ir technologijų parkas. 2008 m. KU Senato sprendimu įsteigtas Jūros mokslų ir technologijų centras, koordinuojantis Integruoto mokslo, studijų ir verslo centro (Jūrinio slėnio) Lietuvos jūrinio sektoriaus plėtrai plėtros programos projektų vykdymą, Slėnio branduolio laboratorijų kūrimą ir mokslinio–techninio potencialo koncentravimą. 2016 m. gegužės 19 d. atidarytas pirmasis Lietuvoje modernus 170 vietų bendrabutis studentams

2018 m. vasario 14 d. Klaipėdos universitete atidarytas Jūros tyrimų instituto mokslinių laboratorijų pastatas.

Fakultetai ir studijų institutai 
2015 m. Universiteto taryba nusprendė sujungti Gamtos ir matematikos mokslų fakultetą ir Jūrų technikos fakultetą ir įsteigti Jūros technologijų ir gamtos mokslų fakultetą. Menų fakulteto pavadinimą nuo 2015 m. rugsėjo mėn. nutarta pakeisti į Menų akademiją. Remiantis 2015 m. lapkričio 16 d. Klaipėdos universiteto rektoriaus įsakymu „Dėl Klaipėdos universiteto akademinės struktūros“ (Nr. 1-035), nuo 2016 m. sausio 1 d. buvo sujungti Humanitarinių mokslų bei Pedagogikos fakultetai į naują Humanitarinių ir ugdymo mokslų fakultetą. 2016 m. Klaipėdos universiteto miestelyje užbaigtas statyti ir pradėjo veikti verslo inkubatorius. 2017 m. lapkričio 6 d. universiteto taryba pritarė sprendimui universiteto Menų akademiją integruoti į Lietuvos muzikos ir teatro akademiją. 2018 m. sujungti Socialinių mokslų, Humanitarinių ir ugdymo mokslų fakultetai, Tęstinių studijų institutas prijungtas prie Socialinių ir humanitarinių mokslų fakulteto.

 Jūros technologijų ir gamtos mokslų fakultetas,
 Socialinių ir humanitarinių mokslų fakultetas,
 Sveikatos mokslų fakultetas.

Nuo 2023 m. rugsėjo laisvalaikio sporto studijų programa turės dvi naujas, pasirenkamas specializacijas – futbolo bei krepšinio. Absolventai įgis sporto bakalauro kvalifikacinį laipsnį bei pedagogo profesinę kvalifikaciją. Futbolo trenerių ruošimui bus naudojama FC Barcelona programa, su klubu pasirašyta sutartis.

Mokslinių tyrimų institutai 
 Jūros tyrimų institutas
 Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas

Laivai 
 2014 m. rugsėjo mėn. vyko Klaipėdos universiteto mokslinių tyrimų laivo „Mintis“ nuleidimo į vandenį ceremonija.

Rektoriai 

 prof. Donatas Švitra (1991–1993 m.)
 prof. Stasys Vaitekūnas (1993–2001 m.)
 prof. Vladas Žulkus (2002–2011 m.)
 prof. Vaidutis Laurėnas (2011–2014 m.)
 prof. Eimutis Juzeliūnas (2014–2018)
 prof. Artūras Razbadauskas (2019–dabar)

Senato pirmininkai 

 doc. Aleksandras Žalys (1991–1993 m.)
 prof. Vytautas Smailys (1993–1997 ir 1999–2001 m.)
 prof. Audronė Kaukienė (1997–1999 m.)
 prof. Stasys Vaitekūnas (2001–2007 m.)
 prof. Daiva Kšanienė (2007–2012 m.)
 prof. Kęstutis Dučinskas (2012–2017 m.)
 prof. Vaidutis Laurėnas (nuo 2017 m.)

Infrastruktūra 
1993 m. pasitraukus iš Lietuvos buvusios TSRS kariuomenei, universitetas perėmė buvusios Klaipėdos įgulos kareivinių teritoriją kartu su šešių 1904–1907 m. statytų neogotikinių pastatų kompleksu (adresas: Herkaus Manto g. 84). Pastatai valstybės, rėmėjų ir kitų finansinių šaltinių lėšomis baigti restauruoti 2009 m. Juose yra įsikūrę šie universiteto padaliniai: rektoratas, senatas, administracija, leidykla, Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas, Baltijos pajūrio aplinkos tyrimų ir planavimo institutas, Evangeliškosios teologijos centras, Humanitarinių mokslų fakultetas, Gamtos ir matematikos mokslų fakultetas, Sveikatos mokslų fakultetas.

Be to, universitetui priklauso ne universiteto miestelyje esančių padalinių pastatai ir teritorijos:
 Botanikos sodo teritorija Kretingos g. 92,
 Socialinių ir humanitarinių mokslų fakulteto pastatas S. Nėries g. 5 (1905–1908 m. statytas neogotikinis buv. Klaipėdos mokytojų seminarijos pastatas),
 Jūros technologijų ir gamtos mokslų fakulteto pastatas Bijūnų g. 17 (buv. Kauno politechnikos instituto Klaipėdos fakulteto pastatas),
 Socialinių ir humanitarinių mokslų fakulteto pastatas Minijos g. 153 (1993 m. Lietuvos jūrų laivininkystės universitetui perduotas švietimo paskirties pastatas),
 Universiteto bendrabutis Statybininkų pr. 43

2009 m. universitetas panaudos teise valdė 45,37 ha valstybės žemės plotą (iš jų 23,58 ha Universiteto miestelyje)

Universiteto pajamos

Universiteto mokslininkų ir menininkų pasiekimai 
 1999 m. KU sportinių šokių ansamblis „Žuvėdra“, treniruojamas Skaistės Idzelevičienės ir Romaldo Idzelevičiaus, pirmą kartą tapo Europos ir pasaulio Lotynų Amerikos sportinių šokių ansamblių čempionais. Europos čempionų titulą šis ansamblis iškovojo 1999, 2001, 2003–2006, 2009, 2012 m., pasaulio čempionų – 1999, 2002–2005, 2008, 2011 m.
 2009 m. už nuopelnus Lietuvos menui ir kultūrai KU Menų fakulteto doc. Nelei Savičenko-Klimienei paskirta Vyriausybės kultūros ir meno premija.
 2009 m. Lietuvos mokslo premija humanitarinių ir socialinių mokslų srityje buvo premijuotas KU Baltijos regiono istorijos ir archeologijos instituto mokslo darbuotojų, archeologų Audronės Bliujienės, Algirdo Girininko ir Vlado Žulkaus darbų ciklas „Baltai Baltijos jūros erdvėje (1994–2008 m.)“.
 2009 m. mokslo populiarinimo srityje Klaipėdos universiteto mokslininkai doc. dr. Zita Rasuolė Gasiūnaitė, dr. Vykintas Vaitkevičius, prof. habil. dr. Stasys Vaitekūnas gavo Švietimo ir mokslo ministerijos premijas už perspektyvų mokslo ir technologijų populiarinimo darbą.
 2010 m. Nacionalinė kultūros ir meno premija įteikta rašytojui, KU Humanitarinių mokslų fakulteto doc. Rolandui Rastauskui.
 2010 m. architekto, KU Gamtos ir Matematikos fakulteto prof. Petro Grecevičiaus projektas laimėjo pasaulinį parkų kūrybos konkursą Kinijoje Jinzhou mieste, patekdamas į 20 stipriausių pasaulio projektų grupę.
 2011 m. nacionalinis apdovanojimas – Jono Basanavičiaus premija paskirta KU Baltijos regiono istorijos ir archeologijos instituto mokslo darbuotojui dr. Vykintui Vaitkevičiui už kūrybinę, mokslinę ir švietėjišką veiklą etninės kultūros srityje, etninės kultūros tradicijų plėtojimą, už archeologinius tyrinėjimus, istorinio paveldo paminklų paieškas, jų populiarinimą ir kovą dėl jų išsaugojimo, taip pat lituanistinių šaltinių skaitmeninimą bei mokslinių tyrimų viešąją sklaidą.
 2012 m. KU Baltijos regiono istorijos ir archeologijos instituto mokslo darbuotojui, istorikui dr. Vasilijui Safronovui įteikta Vokietijos vyriausybės Imanuelio Kanto mokslinė premija.
 2014 m. dr. Vytautas Jokubauskas apdovanota Lietuvos jaunųjų mokslininkų sąjungos įsteigto apdovanojimo „Geriausia disertacija 2013“ laureato diplomu.
 2016 m. gegužės 4 d. Lietuvos mokslų akademijos tikruoju nariu išrinktas prof. habil. dr. Sergej Olenin (biologija).
 Doc. dr. Albino Stankaus ir Žydrūno Lukošiaus išradimas „Miego arterijos kraujo spaudimo ir jo pulsinės matavimo įrenginys ir sistema augmentacijos indekso ir miego arterijos vidinio skersmens skaičiavimui ir skaičiavimo būdas“ yra patentuotas Lietuvoje, patentas Nr. 6276 išduotas 2016-06-27. Patento savininkas – Klaipėdos universitetas.
 2017 m. dr. Raimonda Nabažaitė apdovanota Lietuvos jaunųjų mokslininkų sąjungos įsteigto apdovanojimo „Geriausia disertacija 2016“ laureato diplomu.

Garbės daktarai 

 Vytautas Kavolis, 1995 m., JAV, filosofas, profesorius
 Vilius Pėteraitis, 1995 m., Kanada, Mažosios Lietuvos fondo pirmininkas
 Alfredas Vėlius, 1995 m., JAV, Biblijos į lietuvių kalbą vertėjas
 Stasys Antanas Bačkis, 1996 m., Lietuvos diplomatas, politikas, mokslininkas
 Alfonsas Žalys, 1996 m., ilgametis Klaipėdos miesto vadovas, vienas iš Klaipėdos universiteto kūrimo iniciatorių
 Vytautas Landsbergis, 1997 m., Lietuvos Respublikos Atkuriamojo Seimo pirmininkas, profesorius
 Antanas Vaičius, 1997 m., Telšių vyskupas
 John W. Hiden, 1997 m., Jungtinė Karalystė, Bradfordo universiteto Baltijos studijų skyriaus vadovas, profesorius
 Algis Mickūnas, 2000 m., JAV, „Santaros-Šviesos“ veikėjas, profesorius
 Bronislovas Lubys, 2000 m., KLASCO prezidentas, 2001–2011 m. Klaipėdos universiteto Tarybos pirmininkas
 Keijo Virtanen, 2000 m., Suomija, Turku universiteto rektorius, profesorius
 Guido Michelini, 2000 m., Italija, Parmos universiteto profesorius
 Valentinas Šernas, 2000 m., JAV, Rutgerso universiteto profesorius
 Valdas Adamkus, 2008 m., Lietuvos prezidentas
 Jochen D. Range, 2010 m., Vokietija, Greifsvaldo universiteto profesorius
 Andrej Klemešev, 2010 m., Rusija, Kanto universiteto rektorius, profesorius
 Valdis Zatlers, 2011 m., Latvijos rezidentas
 Adam Michnik, 2012 m., Lenkijos visuomenės veikėjas, eseistas, politikos publicistas, dienraščio „Gazeta Wyborcza“ vyriausiasis redaktorius
 Tomas Venclova, 2012 m., profesorius, poetas, eseistas
 Viktoras Vytautas Klemas, 2013 m. profesorius
 Vytautas Jakelaitis, 2013 m. profesorius
 Kyösti Urponen, 2016 m. Suomija, Laplandijos universiteto profesorius, emeritas
 Helena Leino-Lilpi, 2016 m. Suomija, Turku universiteto profesorė
 Tarmo Soomere, 2018 m. Estijos mokslo akademijos prezidentas, Talino technikos universiteto profesorius
 Ingė Lukšaitė, 2020 m. Lietuva, kultūros istorikė, evangeliškųjų bažnyčių istorijos ir Reformacijos tyrinėtoja
 Vytautas Čepas, 2020 m. Lietuva, socialinių mokslų daktaras, politikas, publicistas, Klaipėdos universiteto kūrimo iniciatorius

Šaltiniai

Nuorodos 

 Klaipėdos universiteto oficiali svetainė
 Klaipėdos universiteto studentų sąjungos tinklalapis
 Klaipėdos mokslo ir technologijų parko tinklalapis
 Asociacijos „Baltijos slėnis“, koordinuojančios „Integruoto mokslo, studijų ir verslo centro (slėnio) Lietuvos jūrinio sektoriaus plėtrai“ veiklą, tinklalapis