Uralo federalinė apygarda

Uralo federalinė apygarda () – viena iš aštuonių Rusijos federacijos federalinių apygardų.

Įkurta 2000 m. gegužės 13 d. Rusijos prezidento įsakymu. Nuo 2020 m. lapkričio 9 d. Rusijos federacijos prezidento atstovas apygardoje yra Vladimiras Jakuševas (Владимир Владимирович Якушев).

Geografija 
Uralo federalinės apygardos ribos eidamos per Uralo kalnus, vietomis dalinai apima ir vakarines šios kalnų grandinės dalis priskiriamas Europos žemyno šiaurės vakarams. O pagrindinė dalis yra Azijos žemyno šiaurės vakaruose – apima Uralo kalnų visą rytų regioną ir Vakarų Sibiro lygumą. Jos plotas – 1 818 497 km².

Šiaurėje išeina prie Karos jūros, pietuose ribojasi su Kazachstanu, pietvakariuose su Pavolgio federaline apygarda, šiaurvakariuose su Šiaurės Vakarų federaline apygarda, rytuose su Sibiro federaline apygarda.

Apygardos teritorija sudaro 10,62 % Rusijos Federacijos teritorijos. 2022 m. sausio 1 d. gyveno 12 294 961 gyventojas. Administracinis centras ir stambiausias miestas – Jekaterinburgas.

Administracinis suskirstymas 
Uralo federalinė apygarda užima keturias Rusijos Federacijos sritis ir dvi autonomines apygardas:

Didžiausi miestai 

 Jekaterinburgas (Екатеринбург) – 1 493 600 (2022 m.)
 Čeliabinskas (Челябинск) – 1 179 288 (2022 m.)
 Tiumenė (Тюмень) – 828 600 (2022 m.)
 Magnitogorskas (Магнитогорск) – 413 253 (2020 m.)
 Surgutas (Сургут) – 395 900 (2022 m.)
 Žemutinis Tagilas (Нижний Тагил) – 344 656 (2021 m.)
 Kurganas (Курган) – 304 727 (2022 m.)
 Nižnevartovskas (Нижневартовск) – 278 725 (2021 m.)
 Uralo Kamenskas (Каменск-Уральский) – 163 990 (2021 m.)
 Zlatoustas (Златоуст) – 163 919 (2020 m.)
 Miasas (Миасс) – 151 472 (2020 m.)
 Kopeiskas (Копейск) – 147 634 (2020 m)
 Neftejuganskas (Нефтеюганск) – 128 159 (2021 m)
 Pervouralskas (Первоуральск) – 119 365 (2021 m.)
 Naujasis Urengojus (Новый Уренгой) – 118 115 (2021 m.)
 Nojabrskas (Ноябрьск) – 108 376 (2021 m.)
 Chanty Mansijskas (Ханты-Мансийск) – 105 995 (2022 m.)
 Tobolskas (Тобольск) – 98 772 (2021 m.)
 Serovas (Серов) – 95 141 (2021 m.)

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

 rusai (82,74 %)
 totoriai (5,14 %)
 ukrainiečiai (2,87 %)
 baškirai (2,15 %)
 vokiečiai (0,65 %)
 baltarusiai (0,64 %)
 kazachai (0,6 %)
 nenurodę tautybės (0,56 %)
 azerbaidžaniečiai (0,54 %)
 čiuvašai (0,43 %)
 mariai (0,35 %)
 mordviai (0,31 %)
 armėnai (0,3 %)
 udmurtai (0,24 %)
 nencai (0,23 %)

Šaltiniai 

Rusijos federalinės apygardos