Paprastasis vištvanagis

Falco gentilis Linnaeus, 1758

  tik perėjimų metu
  sėslus
  migracijų regionai

Paprastasis vištvanagis (arba tiesiog vištvanagis, Accipiter gentilis) – vanaginių (Accipitridae) šeimos, (Accipitrinae) pošeimio, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis.

Paplitimas 
Paplitę šiaurinio pusrutulio daugiausiai vidutinių platumų ir subtropikų klimato juostose, rečiau arkties klimato zonos pietesnėse platumose.

Paplitimas Lietuvoje 
Savaime gyvena Lietuvoje, aptinkamas ištisus metus, gana dažnas, bet įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 3 (R) kategorijos sąrašus.

Gyvenamoji aplinka 
Gyvena toliau nuo gyvenviečių miško tankmėje, o perėjimui daugiausiai pasirenka juodalksnynus, beržynus ar mišrius medynus.

Lizdavietės ir perėjimas 
Lizdą krauna 6-20 m aukštyje iš sausų šakų. Gali perėti tame pačiame lizde kelerius metus iš eilės arba užimti juodųjų gandrų, suopių lizdus. Deda 3-4 melsvus ar balsvus kiaušinius. Peri 35-38 dienas.

Mityba 
Minta įvairiais miško paukščiais: kėkštais, strazdais giesmininkais, kikiliais, margaisiais geniais. Migruodamas medžioja vištas ir kitus naminius paukščius, varnas, balandžius. Taip pat gaudo smulkius žinduolius – voveres, kurmius, pelėnus, kiškius.

Išvaizda 
Kūno viršutinė pusė pilkai rusva, pilko ar rudo atspalvio. Galva tamsesnė, baltai dėmėta. Antakis baltas. Pakaušyje balti taškučiai. Kūno apatinė pusė balta su skersiniais juodais dryžiais. Uodega ilga, skersai dryžuota. Pauodegys baltas. Snapas melsvai juodas. Kojos geltonos, nagai juosvi. Patelė kiek pilkai rusva su balsvomis dėmelėmis, uodega tamsiai skersai dryžuota. Apatinė kūno pusė rusva arba balsva su juosvomis išilginėmis dėmėmis.

Kūno matmenys 
Vidutinio dydžio paukščiai, kurių patelės 10–25% stambesnės už patinėlius. Paprastųjų vištvanagių svoris nuo 0,52 kg (smulkiausi patinėliai), iki 2,2 kg (stambiausios patelės). Sparnų skersmuo 28,6–39 cm, uodega 20–28 cm, čiurna 6,8–9 cm.
 Patinėlių kūno ilgis 46–57 cm, išskėstų abiejų sparnų ilgis 89–105 cm, svoris 0,52 – 1,2 kg.
 Patelių kūno ilgis 58–69 cm, išskėstų abiejų sparnų ilgis 108–127 cm, svoris 0,82 – 2,2 kg.
Paprastiesiems vištvanagiams galioja Bergamno taisyklių dėsniai – jų šiaurinės populiacijos stambiausios, o pietinės smulkiausios. Stambiausios vištvanagių populiacijos gyvena Suomijoje.

Paprastųjų vištvanagių porūšiai 
IOC World Bird List v11.1 versijoje išskiriama 10 paprastųjų vištvanagių porūšių:
 A. g. buteoides Menzbier, 1882; gyvena šiaurinėje Eurazijoje.
 A. g. albidus Menzbier, 1882; šiaurės rytų Sibire.
 A. g. schvedowi Menzbier, 1882; šiaurės rytų Azijoje ir iki centrinės Kinijos.
 A. g. fujiyamae Swann & Hartert, E, 1923; Japonijoje.
 A. g. gentilis Linnaeus, 1758; centrinėje ir šiaurės Europoje, įskaitant Lietuvą.
 A. g. marginatus Piller & Mitterpacher, 1783; Italijoje ir Balkanuose, Kaukaze iki šiaurinio Irano.
 A. g. arrigonii Kleinschmidt, 1903; Korsikoje ir Sardinijoje.
 A. g. atricapillus Wilson, A, 1812; Šiaurės Amerikos žemyne (išskyrus Kanadą, pietvakarinę JAV ir šiaurės vakarinę Meksiką).
 A. g. laingi Taverner, 1940; Britų Kolumbijos provincijos salose.
 A. g. apache Van Rossem, 1938; pietvakarinė JAV ir šiaurės vakarinė Meksika.

Taip pat skaityti 
 Lietuvos plėšrieji paukščiai
 Paprastasis paukštvanagis

Šaltiniai

Nuorodos 
 raudonojiknyga.lt / Lietuvos raudonoji knyga

Galerija 

Vanaginiai paukščiai