Apeliavimas į pasekmes

Apeliavimas į pasekmes () – loginė argumentacijos klaida. Ji daroma tada, kai apie teiginio teisingumą ar klaidingumą sprendžiama pagal tai, kokias pasekmes jis sukelia ar gali sukelti.

Sprendimo pasekmės svarbios rengiant planą kuriame siekiama tikslų, ir diskusijoje apie tokį planą šis argumentas tinkamas. Apeliavimas į pasekmes () priimtinas ir teisėje, jei teismo sprendimas sukeltų didelius neigiamus ar teigiamus padarinius. Tačiau argumentas netinka nustatyti objektyviai tiesai bei tikrosioms priežastims. Argumento nereikia painioti su lazdos argumentacija kuomet norimai teisybei paremti pasitelkiamos dirbtinės pasekmės (bausmės).

Ypač dažnai ši klaida provokuojama politiniuose bei religiniuose debatuose. Partijų rinkiminėse kampanijose dažni posakiai, jog jie vieninteliai čia jaučia bent kokią atsakomybę, o balsuodami už oponuojančius pražudysime tautą ir valstybę. Neretai taip teigia abi besivaržančios pusės.

Apeliavimui į pasekmes artima  klaida, nusakoma kaip Jei P, tada Q. Ne, tik jau ne Q. Tada ir ne P. Jos supratimas siekia net antikos laikus. Taip galima nepastebėti galimybės gauti P apsieinant be Q, jei visgi įmanoma.

Teiginio teisingumas loginiu požiūriu neturi jokio loginio ryšio su jo sukeltomis pasekmėmis.

Pavyzdžiai 
 π greičiausiai gali būti užrašytas trupmena, nes tai daug ką paaiškintų daug gražiau bei elegantiškiau.
 Prasidėjus COVID-19 pandemijai, Amerikoje kurį laiką buvo tvirtinama, jog apsauginės kaukės nepadeda. Taip buvo daroma apeliuojant į pasekmes (kaukių visų pirma turi pakakti medikams). Tai buvo sunkus sprendimas.
 Stalininės Sovietų Sąjungos laikais buvo persekiojama kibernetika bei genetika, apeliuojant, jog šių mokslų pripažinimas nepalankus materialistinei pasaulėžiūrai. Politiniai reikalavimai mokslui sukėlė šalies atsilikimą šiose srityse.

Taip pat skaitykite 

 Slidi nuokalnė
 Privedimas iki Hitlerio
 Apeliavimas į baimę

Šaltiniai 

Argumentacijos klaidos
Logikos klaidos

ro:Apelul la consecinţe