Musulmonai

Musulmonai ( – „paklūstantys [Dievui]“) – islamo, vienos monoteistinių pasaulio religijų, išpažinėjai. Musulmonai tiki, kad Koranas, svarbiausias islamo šventraštis, yra tiesioginis Alacho žodis, kuris buvo apreikštas Mahometui, pagrindiniam islamo pranašui. Dauguma musulmonų taip pat vadovaujasi Mahometo mokymu (suna) ir praktika, užfiksuota pasakojimuose apie jo poelgius (chadisai).

Skaičiuojama, kad 2023 m. musulmonų skaičius siekia beveik 2 mlrd., jie sudaro daugiau nei 25 % visų pasaulio gyventojų. Žmonių, kurie laiko save musulmonais, procentas kiekviename žemyne (mažėjančia tvarka): Afrikoje – 45 %, Azijoje ir Okeanijoje (kartu) – 25 %, Europoje – 6 %, Šiaurės ir Pietų Amerikoje – 1 %. Musulmonų procentas pagal geografinius regionus: Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje – 91 %, Vidurinėje Azijoje – 90 %, Kaukaze – 65 %, Pietryčių Azijoje – 42 %, Pietų Azijoje – 32 %, Užsachario Afrikoje – 42 %.

Nors islamo šakų yra ne viena, dvi didžiausios kryptys yra sunizmas (75–90 %) ir šiizmas (10–20 %). Pietų Azijos šalys – Pakistanas, Indija ir Bangladešas – sudaro didžiausią musulmonų procentą (31 %) pasaulyje. Daugiausia islamas išpažįstamas Indonezijoje, kurioje musulmonų skaičius siekia 231 mln. (12 % visų musulmonų). Didžiausia musulmonų populiacija neislamiškose šalyse yra Indijoje (11 %) ir Kinijoje (2 %). Dėl didėjančios musulmonų populiacijos, islamas yra greičiausiai auganti religija pasaulyje.

Etimologija 
Arabų kalba žodis „musulmonas“ () reiškia „paklūstantis [Dievui]“.

Viduramžių Europoje musulmonai vadinti saracėnais.

Tapimas musulmonu 
Norint tapti musulmonu ir atsiversti į islamą, būtina ištarti (ir įtikėti) šahadą – tikėjimo išpažinimą, liudijantį Dievo vienovę ir Mahometo pranašiškos pasiuntinystės viršenybę. Dažniausiai šahada tariama arabų kalba:  = ašhadu ʾan lā ʾilāha ʾilla -llāhu, wa-ʾašhadu ʾanna muḥammadan rasūlu -llāh („Liudiju, kad nėra kito dievo, išskyrus Dievą, ir Mahometas yra Dievo pasiuntinys“).

Sunizme šahada susideda iš dviejų dalių: lā ʾilāha ʾillā -llāh („Nėra kito dievo, išskyrus Dievą“) ir muḥammadur rasūlu -llāh („Mahometas yra Dievo pasiuntinys“), kurios kartais vadinamos pirmąja ir antrąja šahada. Pirmoji šahados dalis vadinama tahlilu ().

Šiizme šahada taip pat turi trečiąją dalį – frazę apie Alijų, pirmąjį šiitų imamą ir ketvirtąjį teisingąjį kalifą:  = wa ʿalīyyun walīyyu-llāh („Alijus yra Dievo paveldėtojas“).

Svarbiausios musulmonų pareigos yra išvardytos penkiuose islamo ramsčiuose: tikėjimo išpažinimas (šahada), malda (salatas), religinis mokestis (zakiatas), pasninkas (saumas) ir piligrimystė (chadžas).

Islamo teologijoje 

Koranas daugybę judaizmo ir krikščionybės pranašų bei pasiuntinių laiko musulmonais. Korane paminėti – Adomas, Nojus, Abraomas, Izmaelis, Jokūbas, Mozė ir Jėzus bei jo apaštalai – laikomi musulmonais. Korane teigiama, kad jie buvo musulmonai, nes pakluso Dievui, skelbė Jo žinią ir palaikė Jo vertybes, įskaitant maldą, labdarą, pasninką ir piligrimystę. 3:52 suroje Jėzaus mokiniai jam sako: „Mes tikime Dievą, o tu būk mūsų liudytojas, kad mes esame musulmonai (wa-shahad be anna muslimūn)“. Islamo teigimu, prieš Koraną Dievas perdavė Torą Mozei, Psalmyną – Dovydui ir Evangeliją – Jėzui, kurie laikomi svarbiais islamo pranašais.

Demografija 

Daugiausia musulmonų turinti šalis yra Indonezija, kurioje gyvena 12,7 % pasaulio musulmonų. Toliau seka Pakistanas (11 %), Bangladešas (9,2 %), Nigerija (5,3 %) ir Egiptas (4,9 %). Apie 20 % pasaulio musulmonų gyvena Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje.

Didelės musulmonų mažumos gyvena Indijoje, Kinijoje, Etiopijoje, Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Australijoje ir Europoje. Šalis, kurioje didžiausias save musulmonais laikančių gyventojų procentas, yra Marokas.

80–90 % musulmonų yra sunitai, 10–20 % – šiitai, 1 % – ibaditai.

Šaltiniai 

Islamas