Margiana

Margiana (senovės persų: Margu(š)) – senovinis Irano regionas dabartiniame rytų Turkmėnistane (iš dalies atitinka Maro velajatą). Iš rytų jį supo Baktrija, iš vakarų – Parta, iš šiaurės rytų – Sogdas, o iš pietryčių Arija. Šiaurėje buvo sakų gyvenamos stepės.

Islamo laikais Margiana sudarė dalį Chorasano ir pagal svarbiausią miestą buvo vadinama Mervo regionu.

Geografija 
Margiana – nedidelis kraštas, oazė, apsupta nederlingos Karakumų dykumos. Jo svarbiausia upė buvo Murgabas, tekanti iš Hindukušo į šiaurę, ir išnykstanti dykumoje. Būtent šios upės dėka susiformavo tinkama žemdirbystei ir gyvenimui oazė.

Istorija

Senovinė civilizacija 

2200–1700 m. pr. m. e. Margianoje ir Baktrijoje klestėjo taip vadinamoji Okso civilizacija. Žmonės čia propagavo irigaciją, augino javus, gamino puikius keramikos dirbinius ir skulptūras. Jau tada Margianoje susiformavo Mervo miestas, kuris tapo svarbiu prekybiniu centru.

Mokslininkai spėja, kad ši kultūra buvo indo-iranėnų kilmės, ir iš šių vietų tautos vėliau apgyvendino Indiją ir Iraną. Tačiau tai nėra galutinai įrodyta.

Persų ir graikų valdymas 
VI a. pr. m. e. Mervas buvo užkariautas Achemenidų ir priklausė kaip Margianos satrapija.

Aleksandro Makedoniečio užkariavimų IV a. pr. m. e. metu senasis Mervas (tuo metu vadintas Margu) buvo pervardintas Aleksandrija, nors laikoma, kad Aleksandras greičiausiai jame nesilankė.

Po Aleksandro mirties Margiana tapo Seleukidų imperijos dalimi. Seleukidas Antiochas praplėtė miestą ir pervardino jį Margianos Antiochija. Vėliau teritoriją valdė Graikų-baktrų karalystė, Partų imperija, Sasanidų imperija. Visose jose Margiana būdavo traktuojama kaip atskira satrapija.

Kažkuriuo laiku čia apsigyveno krikščionių nestoriečių bendruomenė. Jau tuo metu Margianos centras Mervas tapo svarbia Šilko kelio dalimi.

Žlugus Sasanidų imperijai, VII a. arabai užėmė Margianą ir iš čia tęsė užkariavimus į Baktriją, Ferganą, Rytų Turkestaną. Margiana tapo Kalifato dalimi ir įjungtas į Chorasano provinciją.

Senovės Irano regionai
Turkmėnijos istorija
Chorasanas