Papilė

Papilė – miestelis Akmenės rajono savivaldybės pietinėje dalyje, šalia kelio , Ventos regioniniame parke. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi mūrinė Papilės Šv. Juozapo bažnyčia (pastatyta 1887 m.), yra S. Daukanto gimnazija, biblioteka (nuo 1937 m.), vaikų lopšelis-darželis „Kregždutė“, paštas (LT-85010), istoriko ir rašytojo S. Daukanto muziejus (u.k. ) bei paminklas (u.k. ; ant aukšto postamento, 1930 m., bronza, skulptorius Vincas Grybas, statula išlieta Berlyne).

Etimologija 

Miestelio vardas kildinamas iš žodžio papilė („vieta prie pilies, palei pilį“), nors gali būti priešdėlio pa- vedinys iš žodžio pilis. Papilė tikriausiai gavo pavadinimą nuo to, kad šiose vietose Viduramžiais buvo keletas pilių (piliakalnių), o miestelis kūrėsi greta jų.

Geografija 

Stūkso du Papilės piliakalniai – Papilės piliakalnis kairiajame upės krante ir Pašalpos kalnas dešiniajame. Priešais Papilės piliakalnį auga Papilės penkiolikakamienė liepa. Papilės pietiniu pakraščiu, darydama kilpą, teka Venta, miestelis išsidėstęs dešiniajame upės krante (kitame krante – Daubiškiai). Pro Papilę eina Liepojos-Romnų geležinkelis, veikia Papilės geležinkelio stotis. Pastatytas apžvalgos boštas Jurakalnyje

Įkurtas Papilės geologinis draustinis. Miestelyje yra graži Papilės atodanga (geologinis draustinis), kur 2 km Ventos atkarpoje atsiveria juros periodo dariniai su gausiomis tuometinės faunos liekanomis. Tai unikali atodanga, kurią tyrė daugelis mokslininkų, tarp jų Česlovas Chmielevskis, Adolfas Damušis, Eduardas Eichvaldas (pirmasis ištyręs šią atodangą 1830 m.), Alfredas Karlas Jenčas, o rašytojas Dionizas Poška apie 1863 m. čia surinko pirmuosius išmirusių juros periodo gyvūnų liekanų pavyzdžius.

Istorija 

Pirmąkart paminėta 1339 m., kai Papilę nusiaubė Livonijos kariuomenė. Anksčiau buvo klaidingai manoma, kad paminėta 1253 m., bet tuo metu Kuršo Keklio žemėje minima Pilene nesietina su Papile. Po Žemaičių krikšto priklausė Medininkų (Varnių) vyskupams. 1493 m. pastatyta pirmoji Papilės bažnyčia.

Nuo 1600 m. Papilė minima kaip miestelis. 1637 m. joje buvo pastatyta parapijinė mokykla. 1702 m. gavo turgaus privilegiją. Už aktyvų dalyvavimą 1863 m. sukilime dalis miestiečių buvo represuota. 1871–1873 m. nutiestas Liepojos-Romnų geležinkelis, miestelis ėmė sparčiau augti. 1880 m. Papilėje įkurta Rusijos pašto stotis. XIX a. Papilė – Šiaulių apskrities miestelis, valsčiaus centras.

Sovietmečiu Papilė buvo paukštininkystės tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė ir S. Daukanto kolūkio centrinė gyvenvietė. 1999 m. gegužės 7 d. patvirtintas Papilės herbas.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Papilėje paskutinius 3 gyvenimo metus praleido ir mirė žinomas lietuvių istorikas Simonas Daukantas (1793–1864). Čia jis ir palaidotas, miestelio kapinėse ant piliakalnio. 1925 m. ant jo kapo buvęs knygnešys, liaudies meistras Antanas Raudonis pastatė iš akmens iškaltą vėtros nulaužtą ąžuolo kamieną. Išlikęs namas, kuriame rašytojas gyveno.
 Ahron Dovid Burack (1892–1960), rabinas, mokytojas, rašytojas
 Chackelis Lemchenas (1904–2001), kalbininkas, žodynininkas
 Stasys Būdavas (1908–1966), prozininkas, poetas, kunigas
 Vincas Maciūnas (1909–2003), literatūrologas
 Jonas Sakas (1912–1987), pirmasis Panevėžio dramos teatro direktorius
 Danutė Emilija Lapienienė-Kiminaitė (1928–2011), mokslininkė, visuomenės veikėja
 Albinas Anužis (1944–), žurnalistas
 Joana Lipeikienė (1946–), matematikė, informatikė
 Henrikas Čerapas (1952–), tapytojas
 Edvardas Mažeikis (1961–), karininkas, karinis diplomatas
 Algimantas Švažas (1933–2003), dailininkas.

Galerija

Šaltiniai

Literatūra 
 Papilė (sud. Vida Girininkienė, Leopoldas Rozga, Rita Regina Trimonienė). – Vilnius: Versmė, 2004.
 D. 2. – 2006. – 768 p.: iliustr. – ISBN 9955-589-05-1
 Papilės kraštas: albumas (sud. Antanas Vaičius, Jonas Strazdauskas, Leopoldas Rozga). – Mažeikiai: Spaudos tinklas, 2007. – 80 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9891-7-2

Nuorodos 
 Apie miestelį 
 Monografija „Papilė“
 Rita Regina Trimonienė. Papilės istorija nuo XIII iki XVI amžiaus. „Lietuvos valsčių“ monografija „Papilė“ I dalis, Vilnius, Versmė, 2004, p. 174–190. Straipsnis interneto svetainėje www.llt.lt skelbimas nuo 2007 08 28