Balandžio 16

Balandžio 16 yra 106-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 107-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 259 dienos.

Informacija

Vardadieniai 
Ūdrys, Benediktas, Giedrius, Algedė, Kalikstas

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 2007 – Vilniaus miesto meru išrinktas Juozas Imbrasas.

Gimimo dienos 
 1869 m. – Mykolas Bukša, Lietuvos dirigentas, kompozitorius (m. 1953 m.).
 1875 m. – Juozapas Bikinas, lietuvių visuomenės veikėjas, kunigas (m. 1956 m.).
 1882 m. – Konstantinas Jasiukaitis, knygnešys, spaudos darbuotojas, revoliucinis veikėjas, rašytojas (m. 1941 m.).
 1883 m. – Augustinas Voldemaras, tarpukario Lietuvos politinis veikėjas, istorikas, pirmosios vyriausybės vadovas (m. 1942 m.).
 1885 m. – Juozas Vaičkus, Valstybės teatro režisierius (m. 1935 m.).
 1889 m. – Juozas Meškauskas, Lietuvos kunigas, karo kapelionas (m. 1957 m.).
 1916 m. – Alina Grinienė-Miliušytė, Lietuvos pedagogė, visuomenės veikėja (m. 1998 m.).
 1921 m. – Kazys Ėringis, Lietuvos ekologas, visuomenės veikėjas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (m. 2006 m.).
 1931 m.:
Algimantas Kazragis, Lietuvos inžinierius chemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras (m. 2019 m.).
 Rimvydas Mickis, Lietuvos hidrotechnikos inžinierius, ekonomistas, habilituotas technologijos mokslų daktaras; žemės ūkio mokslų daktaras.
 1936 m. – Tadas Baginskas, Lietuvos architektas, dizaineris.
 1941 m. – Romualdas Mišeikis, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1944 m.:
 Edmundas Laugalis, inžinierius, Šiaulių miesto ūkio ir visuomenės veikėjas.
 Gražina Kliaugienė-Skabickaitė, Lietuvos menotyrininkė, dailės kritikė (m. 1995 m.).
 1945 m. – Vladas Žulkus, Lietuvos archeologas, nuo 2002 m. spalio – Klaipėdos universiteto rektorius.
 1949 m. – Regina Kasperavičiūtė-Karaliūnienė, kraštotyrininkė, muziejininkė, Jonavos kraštotyros muziejaus įkūrėja (1989 m.) ir jo vadovė, sunaikintų Jonavos rajono kaimų ir Jonavos krašto dvarų istoriografė, kraštotyros filmų scenaristė, istorijos mokytoja, Jonavos kultūros veikėja.
 1952 m. – Danutė Aleksiūnienė, inžinierė, Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 1953 m.:
 Romualdas Danielius, Lietuvos fizikas, fizinių mokslų daktaras.
 Vidas Vilimas, pedagogas, Lietuvos ir Kupiškio rajono politinis veikėjas.
 1957 m. – Jurgis Krasnickas, gydytojas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis veikėjas (m. 2020 m.).
 1958 m. – Raimundas Jakutis, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1959 m.:
 Gintaras Adomaitis, Lietuvos teatro aktorius.
 Raimundas Alekna, psichiatras psichoterapeutas, politikas, buvęs Seimo narys, sveikatos ministras.
 Rima Tarbūnienė Šliogerytė, Radviliškio rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1970 m. – Daiva Budrienė, Lietuvos ir Skuodo rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1977 m. – Audrius Dzikevičius, Lietuvos ekonomistas, bankininkystės ir finansų specialistas, socialinių mokslų daktaras, dėstytojas bei verslo konsultantas.
 1980 m.:
 Giedrius Savickas, Lietuvos jaunosios kartos teatro, kino ir televizijos aktorius. Didžiausio populiarumo susilaukė televizijos parodijų laidoje „Dar pažiūrėsim“ sukurtų vaidmenų dėka.
 Kristina Cekanavičiūtė-Justinavičienė, pedagogė, Lietuvos ir Birštono politinė bei visuomenės veikėja.
 1988 m. – Paulius Beliavičius, Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis Kėdainių „Nevėžio“ komandoje.
 1998 m. – Beatričė Pundžiūtė (Beatrich), Lietuvos pop muzikos dainininkė ir dainų autorė.

Mirtys 
 1843 m. – Leopoldas Krugas, Mažosios Lietuvos ir Prūsijos istorijos tyrinėtojas, ekonomistas (g. 1770 m.).
 1846 m. – Leonas Borovskis, Lietuvos filologas (g. 1784 m.).
 1937 m. – Simanas Skinkis, Romos katalikų kunigas, kalbininkas, draudžiamos spaudos platintojas ir rėmėjas (g. 1842 m.).
 1947 m. – Antanas Dambrauskas, SJ, Lietuvos kunigas, teologas (g. 1896 m.).
 1948 m. – Juozas Gruodis, lietuvių muzikos klasikas, kompozitorius, dirigentas, pedagogas, profesorius (g. 1884 m.).
 1954 m. – Pranas Kaunas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1891 m.).
 1961 m. – Petras Sližys, vargonininkas ir chorvedys (g. 1871 m.).
 1964 m. – Pranas Ancevičius, žurnalistas, literatūros kritikas, politinis veikėjas (g. 1905 m.).
 1981 m. – Juozas Kėkštas, Lietuvos ir Lenkijos poetas, vertėjas (g. 1915 m.).
 1995 m. – Irena Mačiūnaitė-Čokovienė, Lietuvos bibliotekininkė, kultūros veikėja (g. 1934 m.).
 1998 m. – Kazimieras Antanavičius, ekonomistas, visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1937 m.).
 2004 m. – Vlada Mikštaitė, Lietuvos dainininkė (mecosopranas), režisierė, pedagogė (g. 1924 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1853 – atidaryta pirmoji keleivinė geležinkelio linija Indijoje;
 1917 – po Vasario revoliucijos į Petrogradą (dabartinis Sankt Peterburgas) iš tremties grįžo Leninas, kitą dieną paskelbęs balandžio tezes;
 1947 – finansininkas Bernard Baruch savo kalboje pirmąkart paminėjo terminą šaltasis karas;
 1964 – britų rokenrolo grupė The Rolling Stones išleido debiutinį albumą;
 1972 – Appolo 16 startuoja iš Floridos;
 2007 – Virdžinijos technikos universiteto žudynės, kurias surengė studentas Cho Seung-hui iš P. Korėjos, šioje tragedijoje mirė 33 žmonės, įskaitant ir žudiką, kuris nusišovė.

Gimimo dienos 
 1863 m. – Emilis Frijantas, Prancūzijos tapytojas. Frijanto paveikslai buvo eksponuojami Paryžiaus dailės renginiuose. Nutapė portretų, natiurmortų ir peizažų. Frijantas buvo Prancūzijos instituto narys ir buvo Prancūzijos Garbės legiono kavalierius. (m. 1932 m.).
 1867 m. – Vilberis Raitas, JAV išradėjas, aviacijos pradininkas, lakūnas, vienas iš brolių Raitų (m. 1912 m.).
 1889 m. – Čarlis Čaplinas, vienas žinomiausių XX a. aktorių ir režisierių, komedinio žanro atlikėjas. Turėjo Valkatos pravardę (The Tramp) (m. 1977 m.).
 1896 m. – Tristanas Cara, rumunų kilmės poetas, eseistas, Dadaizmo judėjimo kūrėjas, didžiąją savo gyvenimo dalį praleidęs Prancūzijoje (m. 1963 m.).
 1910 m. – Leonidas Leimanis, latvių kino režisierius, scenaristas, teatro ir kino aktorius (m. 1974 m.).
 1927 m. – Benediktas XVI, popiežius emeritas, 265-asis Katalikų Bažnyčios vadovas, taip pat Vatikano vadovas, 8-asis vokiškos kilmės popiežius (m. 2022 m.).
 1938 m. – Kasdi Merbah, Alžyro ministras pirmininkas (1988 m. lapkričio 5 d. – 1989 m. rugsėjo 9 d.) (m. 1993 m.).
 1940 m. – Margareta II, Danijos karalienė, nuo 1972 m. sausio 14 d.
 1945 m. – Masanori Tanimoto, Japonijos politikas, nuo 1994 m. einantis Išikavos prefektūros gubernatoriaus pareigas.
 1946 m. – Raymond Carlos „R.“ Nakai, jutų/navachų kilmės indėnų fleitininkas.
 1947 m. – Kareem Abdul-Jabbar, buvęs profesionalus JAV krepšininkas.
 1956 m. – Šingo Mimura, Japonijos politikas, nuo 2003 m. einantis Aomorio prefektūros gubernatoriaus pareigas.
 1960 m. – Rafael Benítez Maudes, futbolininkas, saugas, futbolo treneris.
 1966 m. – Princas Seeiso Bereng Seeiso, jaunesnysis Lesoto karaliaus Letsie III brolis, karaliaus Moshoeshoe II ir karalienės Mamohato sūnus.
 1974 m. – Ted Lundström, Švedijos melodingojo death metalo grupės Amon Amarth bosistas. Jis taip pat buvo Eternal Oath narys.
 1977 m.:
 Aliaune Thiam, senegalų kilmės amerikiečių reperis, dainų kūrėjas ir įrašų prodiuseris. Jis yra pirmasis solo atlikėjas du kartus užėmęs Billboard Hot 100 singlų topo dvi pirmąsias vietas vienu metu.
 Karl Fredrik Ljungberg, futbolininkas, Seattle Sounders klubo ir buvęs Švedijos rinktinės saugas.
 1978 m. – Igor Tudor, karjerą baigęs futbolininkas, buvęs Kroatijos rinktinės ir Hajduk Split klubo gynėjas.
 1981 m. – Nasief Morris, futbolininkas, Pietų Afrikos Respublikos rinktinės ir RRC de Santander klubo gynėjas.
 1984 m. – Kerron Stewart, Jamaikos lengvaatletė, kuris specializuojasi sprinto rungtyse. Šalies olimpinės rinktinės narės ir daugkartinė nacionalinės 4x100 m estafetės komandos narė.
 1985 m.:
 Benjamín Rojas Pessi, Argentinos aktorius, dainininkas.
 Tajė Ismailas Taivas, futbolininkas, Nigerijos rinktinės ir Marseille klubo gynėjas. 2006 m. išrinktas geriausiu jaunuoju Afrikos futbolininku.
 1986 m. – Šindži Okazaki, Japonijos futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo pozicijoje. Yra Japonijos klubo Shimizu S-Pulse žaidėjas.
 1987 m.:
 Aronas Džastinas Lenonas, futbolininkas, Anglijos rinktinės ir Tottenham Hotspur klubo saugas.
 Cenk Akyol, turkų krepšininkas.
 Vladimiras Gogberašvilis, gruzinų kilmės Rusijos futbolininkas. Žaidžia atakuojančio saugo pozicijoje. Nuo 2010 metų vasaros atstovauja FK Sūduva ekipai.

Mirtys 
 1819 m. – Aleksandras Baranovas, rusų pirklys, keliautojas, Rusų Aliaskos gubernatorius (g. 1746 m.).
 1828 m. – Franciskas Goja, garsus ispanų dailininkas ir Grafikas (litografija). Jis laikomas paskutiniu iš senųjų klasikinių dailininkų ir pirmuoju iš naujosios kartos (g. 1746 m.).
 1850 m. – Madame Tussaud, prancūzų skulptorė (g. 1761 m.).
 1879 m. – Bernadetė Subiru, prancūzė piemenaitė, kuri 1858 metų vasario – birželio mėnesiais, gimtajame Lourdes mieste, pranešė apie 18 Švč. Marijos pasirodymų (g. 1844 m.).
 1928 m. – Pavelas Akselrodas, Rusijos politinis veikėjas (g. 1850 m.).
 1930 m. – Chosė Karlosas Mariategis, Peru žurnalistas, filosofas, politinis aktyvistas, daręs didelę įtaką Lotynų Amerikos socializmui (g. 1894 m.).
 1940 m. – Čarlzas Viljamas Barletas, anglų tapytojas ir graviūrų meistras (g. 1960 m.).
 1972 m. – Jasunaris Kavabata, Japonijos trumpų istorijų rašytojas ir novelistas, kurio kukli, lyriška ir subtili proza laimėjo Nobelio literatūros premiją 1968 m., tapdamas pirmuoju šią premija gavusiu japonu (g. 1899 m.).
 1987 m. – Viktoras Falkenhanas, vokiečių kalbininkas, daktaras (1939) (g. 1903 m.).
 1993 m. – Valdis Kalnruozė, latvių tapytojas (g. 1894 m.).
 2020 m. – Luis Sepúlveda, Čilės rašytojas, scenaristas ir žurnalistas (g. 1949 m.).

Nuorodos 

Balandis