Baltoji jūra

Baltoji jūra () – beveik iš visų pusių sausumos apsuptas vandens telkinys (apribotas Kolos ir Kanino pusiasalių) su vidutiniu 60 m gyliu (didžiausias gylis 350 m). Jos plotas 90 000 km². Jos dugnas, kurį sudaro šelfas, suskaidytas įvairių įdubų ir gūbrių. Siauras Gorlo sąsiauris jungia Baltąją jūrą su Barenco jūra, o kanalai ir Onegos ežeras – su Baltijos jūra pietvakariuose. Šiaurės vakariniai krantai statūs, uolingi, pietrytiniai – lėkšti ir žemi. Vidurinė vandens temperatūra vasarą yra nuo 6 iki 15 °C, žiemą – žemiau 1 °C. Vandens druskingumas – nuo 24 iki 34,5 ‰. Potvynio ir atoslūgio ciklas trunka pusę paros, potvynio aukštis siekia iki 10 m (Mezenės įlankoje). Įteka Šiaurinė Dvina, Mezenė, Onega, Varzuga, Umba, Ponojus ir kt.

Jūra gali būti laivuojama ištisus metus, tačiau žiemą tik su ledlaužiais. Ji yra pagrindiniame kelyje, kuris jungia ekonomiškai aktyvias šiaurės vakarų Rusijos dalis su likusiu pasauliu.

Įlankos 
 Kandalakšos įlanka
 Onegos įlanka
 Dvinos įlanka
 Mezenės įlanka

Salos 
 Solovkų salos, Onegos įlankoje
 Kijaus sala, Onegos įlankoje
 Moržovisos sala, Mezenės įlankoje

Ekonomika 
Pagrindinis Baltosios jūros uostas yra Archangelskas, nors uostas užšąlantis, bet veikia visus metus, nes žiemą uostą pasiekia ledlaužiai. Kiti uostai: Onega, Belomorskas, Kemė, Kandalakša. Baltoji jūra Baltosios–Baltijos jūrų kanalu sujungta su Baltijos jūros baseinu.

Pramoninė žvejyba (silkės, sykai, menkės), gaudomi ruoniai.

Šaltiniai 

 
Rusijos geografija