Gruzdžiai

Gruzdžiai – miestelis Šiaulių rajono savivaldybėje, į vakarus nuo kelio , 19 km į šiaurę nuo Šiaulių. Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos (Dariaus ir Girėno, F. Vaitkaus). Yra paštas (LT-81024), Gruzdžių gimnazija (nuo 1973 m. joje veikia kraštotyros muziejus), Joniškio žemės ūkio mokyklos skyrius. Rugpjūčio 16 d. miestelyje vyksta šv. Roko atlaidai.

Etimologija 

1636 m. Užmūšės (Zamūšės) vardu įkurtas miestelis, vėliau atgavęs Gruzdžių pavadinimą. 1636 m. Šilėnų vaitas Kristupas Gruzdys įsteigė evangelikų reformatų bažnyčią. Manoma, kad nuo jo pavardės kilęs ir miestelio pavadinimas (dvarininkinis vietovardis).

Geografija 

Gruzdžiai įsikūrę kelių Šiauliai–Naujoji Akmenė, Kužiai–Skaistgirys ir Kuršėnai–Meškuičiai kelių sankryžoje. Į vakarus nuo Gruzdžių – Ventos vidurupio žemuma, į šiaurę – Žiemgalos žemuma, į rytus – Mūšos-Nemunėlio žemuma, altitudė – 103 m. Į šiaurę nuo miestelio teka Kūra. Į rytus ir pietus nuo miestelio plyti Gruzdžių-Gubernijos miškai.

Greta miestelio yra Gruzdžių viensėdis.

Istorija 

XVI a. viduryje įsteigtas Gruzdžių dvaras, 1623 m. minimas ir prie jo įsikūręs Gruzdžių kaimas. 1638–1640 m. jį sudarė 16 sklypų, buvo 40 karčemų. Literatūroje Gruzdžiai kartais painiojami su bajorų Gruzdžių to paties pavadinimo dvaru (dabar Kiaunoriai), su ten sudeginta bažnyčia. 1649 m. kaimas sudegė, nukentėjo ir per Šiaurės karą 1700–1721 m. kovų su Švedija metu. Apie 1670 m. pastatyta pirmoji katalikų bažnyčia. 1676 m. miestelyje buvo 40 namų, veikė 35 karčiamos, 1736 m. – 26 šeimos, 10 karčemų. 1699 m. pastatyta katalikų bažnyčia.

Nuo 1742 m. Gruzdžiai – Šiaulių ekonomijos Užmūšės rakto centras. Nuo 1793 m. Gruzdžių dvarą valdė grafas Platonas Zubovas ir jo palikuonys. 1807–1810 m. Gruzdžiuose siautė badas, 1830 m. – choleros epidemija, 1891, 1910, 1915, 1929 ir 1931 m. miestelis vėl degė. XIX a. Gruzdžiai buvo Šiaulių apskrities miestelis ir dvaras, valsčiaus centras.

XIX a. 1-ojoje pusėje Gruzdžių žydai pasistatydino medinę sinagogą, kuri sudegė po II pasaulinio karo). 1889–1895 m. Gruzdžių apylinkėse veikė slapta lietuvių jaunimo „Atgajos“ draugija; platinta draudžiamoji lietuvių spauda, veikė daraktorių mokyklų. Nuo 1890 m. iki I pasaulinio karo veikė ligoninė, XX a. pradžioje – lietuvių knygynas. 1905–1907 m. vyko Gruzdžių dvaro ir lentpjūvės darbininkų streikai.

1890–1915 m. miestelyje veikė ligoninė, 1905–1915 m. – knygynas. 1936 m. įsteigta biblioteka. 1897–1911 m. pastatyta dabartinė dvibokštė 40 m aukščio mūrinė neogotikinio stiliaus Gruzdžių Švč. Trejybės bažnyčia, kurią 1920 m. konsekravo Žemaičių vyskupas Pranciškus Karevičius.

1923 m. dvare įsteigta žemesnioji žemės ūkio mokykla, dab. Gruzdžių žemės ūkio mokykla. 1934–1944 m. veikė žirgynas. 1923 m. įsteigta vaikų prieglauda, 1944–1955 m. vaikų namai, 1955–1972 m. pagalbinė internatinė mokykla, 1972–1993 m. specialioji pagalbinė mokykla, nuo 1993 m. Gruzdžių vaikų socializacijos centras.

Prieš II pasaulinį karą Gruzdžiuose gyveno apie 20 žydų šeimų, 1941 m. vokiečių okupacinės administracijos įsakymu apie 40 Gruzdžių žydų sušaudyta. Po Antrojo pasaulinio karo Gruzdžių apylinkėse veikė Žaliosios, vėliau Kunigaikščio Žvelgaičio rinktinių Lietuvos partizanai.

Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1945–1952 m. čia veikė ambulatorija, 1952–1997 m. – ligoninė, nuo 1992 m. veikia ambulatorija. 1999 m. patvirtintas Gruzdžių herbas.

|}

Savivalda 

Gruzdžių miestelis jau nuo 1863 m. buvo valsčiaus centras. Valsčiaus, apylinkės bei tarybinio ūkio – technikumo centru jis buvo ir TSRS okupacijos metais. 1990–1995 m. Gruzdžiai – apylinkės centras, turintis savo renkamą tarybą ir viršaitį. 1990 m. gegužės 3 d. Gruzdžių apylinkės savivaldybės tarybos posėdyje apylinkės viršaičiu išrinktas Jonas Dundulis, vėliau, 1995–2005 m. Gruzdžių seniūnijos seniūnas. 1994 m. miestelio aktyvistai įkūrė Gruzdžių savivaldybės steigimo iniciatyvinę grupę, kuri rinko parašus, rašė peticijas, kad Šiaulių rajono teritorijoje būtų įsteigtos atskiros Kuršėnų ir Gruzdžių savivaldybės, tačiau realaus palaikymo nei Seime, nei vyriausybėse nesulaukė.

Architektūra 

Miestelio planas stačiakampis, centre – gotikinio stiliaus aikštė. Dauguma pastatų plytų stiliaus, fasadai netinkuoti, puošti įvairių atspalvių plytų ornamentais. Svarbiausi statiniai:
 Neogotikinė dvibokštė mūrinė Gruzdžių Švč. Trejybės bažnyčia, statyta 1896–1904 m., architektas Karlas Eduardas Strandmanas. Bažnyčioje – vertingi paveikslai „Šv. Rokas“, „Šv. Jurgis“, „Švč. Mergelė Marija su Kūdikiu“, vargonai.
 Šventoriaus koplyčia.
 Šventoriaus tvora su vartais.
 XIX a. – XX a. pradžioje istoristinė dvaro sodyba: rūmai, arklidės (1904 m.), vandens bokštas su maniežu (1904 m.), karvidė, garinis malūnas, kiti ūkiniai pastatai ir parkas.

Istorijos ir kultūros vertybės:
 Namas miestelio aikštėje, kuriame gimė rašytojas Albinas Vaitkus (1914–1980), pasivadinęs Mariumi Katiliškiu, respublikinės reikšmės istorijos paminklas.
 Restauruota senoji Antano Trečioko vaistinė. Miestelio aikštėje stovi atgimimo paminklai – lietuvaitė ir ąžuolinis stogastulpis. Buvusioje vietoje atstatytas „Baltasis kryžius“.
 Arklio muziejus, įkurtas Benedikto Lapeikos sodyboje Taikos g. 6 (tel. 841372254).
 Koplytstulpis Gruzdžių skietininkams atminti M. Katiliškio g.

Švietimas 

1948 m. įsteigta Gruzdžių Augustino Griciaus vidurinė mokykla turi gilias istorines šaknis. XIX a. pradžioje Gruzdžiuose veikė parapinė mokykla, nuo 1865 m. valdinė pradinė mokykla. 1904 m. – susekta slapta lietuviška mokykla. 1912 m. įkuriama tipinė pradžios mokykla, nuo 1944 m. ji tampa progimnazija, nuo 1948 m. vidurine, o nuo 2006 m. Gruzdžių gimnazija.

Gruzdžių dvare 1923 m. buvo įsteigta Gruzdžių žemės ūkio mokykla, 1925 m. pertvarkyta į privačią aukštesniąją gyvulininkystės ir pienininkystės mokyklą, 1928 m. suvalstybinta ir pavadinta Aukštesniąja gyvulininkystės mokykla. 1964–1968 m. pastatytas naujasis Žemės ūkio mokyklos kompleksas – mokomasis korpusas, bendrabutis, daugiabučiai gyvenamieji namai, stadionas. Mokykla ruošia: žemės ūkio gamybos verslo organizatorius, kaimo verslų darbuotojus bei darbininkus, stalius, apdailininkus, kirpėjus.

Gyventojai 

1923 m. gyventojų surašymo metu Gruzdžių miestelyje buvo 256 ūkiai.

 Pastaba: gyventojų skaičius – miestelyje, Gorių (Gruzdžių) dvare ir viensėdyje kartu.

Žymūs žmonės 
 Augustinas Baranauskas, aušrininkas, knygnešys
 Alfonsas Vytautas Braziulis, žurnalistas
 Augustinas Gricius, rašytojas -dramaturgas, humoristas
 Marius Katiliškis (1915–1980), lietuvių rašytojas, gimęs Gruzdžiuose.
 Juozapas Lideikis, kunigas, poetas, draudžiamosios lietuviškos spaudos platintojas.
 Aleksandras Merkelis, žurnalistas, literatūrologas.
 Jonas Šliūpas, aušrininkas, visuomenės veikėjas
 Feliksas Vaitkus garsus lakūnas, perskridęs Atlantą po Dariaus ir Girėno.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Žemėlapiai ir istorija 
 Monografija „Gruzdžiai“