Prienų rajono savivaldybė

Prienų rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje, abipus Nemuno. Administracinis centras – Prienai.

Geografija 

Didesnioji Prienų rajono dalis yra Nemuno vidurupio plynaukštėje. Šiaurės vakaruose siekia Veiverių kalvagūbrį (aukštis iki 98 m), pietuose – Šilavoto kalvagūbrį (iki 148 m), rytuose – Dzūkų aukštumą. Pastarojoje, ties Prienų, Kaišiadorių ir Trakų rajonų sandūra stūkso aukščiausia rajono vieta – Gedanonių kalnas (257 m). Žemiausia vieta (35 m) yra šiaurėje, Nemuno pakrantėje.

Pro rajoną teka Nemunas su intakais Peršėke, Verkne, Jiesia. Telkšo 30 ežerų (žr. Prienų rajono ežerai; didžiausi – Veršiukas, Guostus, Jiezno ežeras, Kašonių ežeras, Alšia), 5 tvenkiniai.

Miškingumas 27,4 %. Didžiausi miškai – Prienų šilas, Balbieriškio miškas. Yra Nemuno kilpų regioninis parkas. Būdingi pušynai, eglynai, yra mišriųjų miškų, beržynų, drebulynų. Nemuno slėnyje išlikę sengirių su itin aukštais medžiais.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -5 °C, liepos +17,5 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 644–702 mm. Vidutinis sniego dangos storis – 20 cm.

Istorija 

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Prienų apskrities 47 apylinkių ir Marijampolės apskrities 2 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Kauno sričiai. 1957 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1962 m. prijungtas Jiezno rajonas ir panaikinto Kazlų Rūdos rajono 4 apylinkės; 3 Prienų rajono apylinkės prijungtos prie Kaišiadorių rajono, 1 – Kapsuko rajono, 4 – Alytaus rajono, 2 – Trakų rajono. 1966 m. Birštonas iš miesto tipo gyvenvietės tapo respublikinio pavaldumo miestu, todėl buvo atskirtas nuo Prienų rajono. 1968 m. šiek tiek pakeistos ribos.

1995 m. įkurta Prienų rajono savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai. 1999 m. gruodžio 21 d. Birštono seniūnija (Birštono vienkiemio ir Nemajūnų kadastrinės vietovės) priskirtos naujai Birštono savivaldybei. 2008 m. gruodžio 22 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T3-316 nuo 2009 m. sausio 1 d. įsteigtos 65 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 652 || || 49 apylinkės || 1 miestas (Prienai), 1 miesto tipo gyvenvietė (Birštonas)
|-
| 1954 m.  || || || 13 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 655 || 47 794 || 13 apylinkių || 1 miestas, 2 miesto tipo gyvenvietės (Balbieriškis, Birštonas)
|-
| 1962 m. || 964 || || 17 apylinkių || 1 miestas, 2 miesto tipo gyvenvietės
|-
| 1963 m.  || || || 14 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1154 || 46 800 || ||
|-
| 1970 m.  || 1100 || 45 224 || 14 apylinkių || 2 miestai (Jieznas, Prienai), 1 miesto tipo gyvenvietė (Balbieriškis)
|-
| 1972 m.  || 1141 || || 14 apylinkių || 2 miestai, 1 miesto tipo gyvenvietė, 2 miesteliai (Pakuonis, Veiveriai), 408 kaimai, 42 kaimų dalys, 8 viensėdžiai
|-
| 1976 m.  || 1148 || 42 600 || 14 apylinkių || 2 miestai, 1 miesto tipo gyvenvietė, 2 miesteliai, 408 kaimai, 37 kaimų dalys, 8 viensėdžiai
|-
| 1979 m.  || || 40 332 || 13 apylinkių || 2 miestai, 1 miesto tipo gyvenvietė, 458 kaimo vietovės
|-
| 1986 m.  || 1142 || || 12 apylinkių || 2 miestai, 1 miesto tipo gyvenvietė, 2 miesteliai, 420 kaimų, 2 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 1142 || 39 409 || 10 apylinkių || 2 miestai, 1 miesto tipo gyvenvietė, 438 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1031 || 35 713 || 9 kaimo seniūnijos || 2 miestai, 3 miesteliai (Balbieriškis, Pakuonis, Veiveriai), 397 kaimai, 4 viensėdžiai
|}

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Pagal tikybą 
 Romos katalikai – 88,3 %
 stačiatikiai – 0,5 %
 kiti – 0,5 %
 netikintys/nenurodė – 10,5 %

Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 2 miestai – Jieznas ir Prienai;
 3 miesteliai – Balbieriškis, Pakuonis ir Veiveriai;
 401 kaimas.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Prienai – 8796
 Balbieriškis – 1195
 Jieznas – 1047
 Veiveriai – 1027
 Išlaužas – 595
 Pakuonis – 574
 Stakliškės – 562
 Skriaudžiai – 525
 Šilavotas – 307
 Mauručiai – 301

Architektūra ir kultūra 

Prienuose išlikę daug kultūros paminklų. Vien tik archeologijos paminklų – piliakalnių, senkapių, pilkapių, mitologinių akmenų – suskaičiuojama 48. Iš 33 žinomų piliakalnių kai kurie apaugę miškais, sunkiai prieinami, kiti stūkso lygumose, pastebimi iš tolo. Labai įspūdingai atrodo Paverknių, Klebiškio, Pašlavančio, Lepelionių, Pieštuvėnų piliakalniai. Savo architektūra pasižymi Prienų katalikų bažnyčia, kurioje yra daug vertingų dailės kūrinių. Iš istorijos paminklų paminėtinos XVIII a. popieriaus dirbtuvės.

Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Prienų rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Prienų rajono savivaldybės administracija.

Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 9 seniūnijos (skliausteliuose – seniūno būstinė):
 Balbieriškio seniūnija (Balbieriškis)
 Išlaužo seniūnija (Išlaužas)
 Jiezno seniūnija (Jieznas)
 Naujosios Ūtos seniūnija (Naujoji Ūta)
 Pakuonio seniūnija (Pakuonis)
 Prienų seniūnija (Prienai) – miesto seniūnija
 Stakliškių seniūnija (Stakliškės)
 Šilavoto seniūnija (Šilavotas)
 Veiverių seniūnija (Veiveriai)

Partnerystės ryšiai 

Miestai, su kuriais Prienų rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Asikala, Suomija
  Lubanas, Lenkija
  Talsai, Latvija
  Tiūrio valsčius, Estija
  Talsų rajonas, Latvija

Švietimas ir ugdymas 

Prienų rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Balbieriškio pagrindinė mokykla
 Išlaužo pagrindinė mokykla
 Jiezno gimnazija
 Pakuonio pagrindinė mokykla
 Prienų Revuonos pagrindinė mokykla
 Prienų Ąžuolo progimnazija
 Prienų Žiburio gimnazija
 Skriaudžių pagrindinė mokykla
 Stakliškių gimnazija
 Šilavoto pagrindinė mokykla
 Veiverių Tomo Žilinsko gimnazija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Savivaldybės tinklalapis