Vyšnia

Vyšnia (Cerasus) – erškėtinių (Rosaceae) šeimos slyvinių (Prunoideae) pošeimio augalų pogentė. Vieni sistematikai vyšnias atskiria kaip atskirą gentį, kiti jungia į slyvų (Prunus) gentį.

Didesnė vyšnių dalis auga Rytų Azijoje.

Etimologija 

Lietuvių kalbos žodis „vyšnia“ yra skolinys iš slavų kalbų (plg. , , slavų prokalbės *višnʲa). Šie žodžiai yra giminingi senovės vokiečių wíhsel ('vyšnia'), ir  bei , reiškiantiems klijus arba amalą.

Lotyniškas pavadinimas cerasus kilęs nuo Mažojoje Azijoje esančio Kerasunto (dabar Giresunas) miesto. Manoma, kad būtent iš šio miesto vyšnia buvo atgabenta į Romą. Iš šio pavadinimo kilo , , , , , o iš pastarojo – lietuvių „trešnė“.

Augalų morfologija 
Medžiai arba krūmai, turintys tamsiai pilką žievę, kuri kartais apatinėje dalyje susproginėja. Dažnai leidžia šonines atžalas.

Lapai paprasti.

Žiedai taisyklingi, dvilyčiai, sutelkti į skėčius, skydiškas kekes arba būna po 1-3 žiedus. Žydi prieš išsiskleidžiant lapams.

Vaisius – apvalus arba pailgas sultingas kaulavaisis be vaškinio apnašo. Kauliukas apvalus arba kiaušiniškas, lygiu paviršiumi.

Rūšys 
Vyšnių pogentei priklauso kryklės, trešnės, vyšnios. Žinoma apie 150 rūšių, išvesta daug veislių:

Lietuvos vyšnios 
Lietuvoje auginamos šios rūšys:
 Kryklės:
 Smiltyninė kryklė (Prunus besseyi)
 Krūminė kryklė (Prunus fruticosa)
 Japoninė kryklė (Prunus japonica)
 Kvapioji kryklė (Prunus mahaleb)
 Veltininė kryklė (Prunus tomentosa)
 Trešnės:
 Trešnė (Prunus avium)
 Vyšnios:
 Paprastoji vyšnia (Prunus cerasus)
 Rūgščioji vyšnia (Prunus cerasus)

Produkcija

Taip pat skaitykite 

 Sakura
 Vytėnų žvaigždė
 Žagarvyšnė
 Žukovskaja

Šaltiniai 

Slyva
Medžiai ir krūmai
Vaisiai ir uogos