Rivnės sritis

Rivnės sritis ( arba Рівненшина) – Ukrainos sritis esanti šalies šiaurės vakaruose. Rytuose ribojasi su Žytomyro, pietuose su Chmelnyckio ir Ternopilio, pietvakariuose su Lvovo, vakaruose su Voluinės sritimis, šiaurėje su Baltarusija. Administracinis centras – Rivnė.

Geografija

Plotas 
Srities plotas 20047 km², kas sudaro 3,32 % Ukrainos teritorijos.

Vandens telkiniai 
Srityje yra 171 upė ilgesnė nei 10 km. Svarbiausios: Horynė (ilgis srityje 386 km) su intaku Sluče. Kitos didesnės upės – Styrė, Pripetė. Visos upės priklauso Dniepro baseinui.

Regione virš 500 skirtingos kilmės ežerų. Tarp jų – Nobelis, Bilė, Luka, Didysis Počiajivo ir kiti. Pastatyta 31 vandens saugykla, yra virš 300 kūdrų.

Reljefas 
Pagal reljefą sritis dalijasi į šiaurinę ir pietinę dalis. Šiaurinė dalis išsidėsčiusi pelkėtoje Polesės žemumoje (vyrauja 140–180 m aukštis, žemiausias aukštis 134 m virš jūros lygio ties Horynės upe). Pietinė srities dalis išsidėsčiusi Voluinės aukštumoje (vyrauja 200–300 m aukštis). Pietines srities sienas siekia Podolės aukštuma, kurioje išsidėsčiusi aukščiausia srities vieta – 372 m.

Istorija 
Dabartinės srities teritorija priklauso istoriniam Voluinės regionui.

Dabartinės srities teritorija 1917–1919 m. įėjo į Ukrainos Liaudies Respublikos sudėtį, 1919 m. pavasarį Rivnėjė dirbo ULR vyriausybė. Ukrainiečiams pralaimėjus nepriklausomybės karus, po Rygos sutarties beveik visa srities teritorija atiteko Lenkijai. 1939 m. vakarų Ukrainos teritorijos perduotos Ukrainos Tarybinei Socialistinei Respublikai. Sritis įkurta 1939 m. gruodžio 4 d. Vokiečių okupacijos Antrojo pasaulinio karo metu Rivnė buvo Ukrainos reichkomisariato administraciniu centru. Karo metais srityje aktyviai veikė Ukrainos sukilėlių armijos partizanai. Nuo nacistinių karių sritis išlaisvinta 1944 m. vasario 2 d.

1991 m. gruodžio 1 d. įvyko istorinis referendumas. Visiška dauguma, 95.96 %, pasisakė už Ukrainos pasitraukimą iš TSRS. Šiandien Rivnės sritis – viena Ukrainos sudedamųjų dalių.

Gyventojai 

2006 m. srityje gyveno 1 154 682 gyventojų ir tai sudarė beveik 2,46 % visų Ukrainos gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 47 %
 kaimo gyventojų − 53 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 95,9 %
 rusai – 2,57 %
 baltarusiai – 1,01 %
 kiti (lenkai, žydai) – 0,52 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 58 žm./km².

Administracinis suskirstymas 
Rivnės sritis padalinta į 16 rajonų ir 4 srities pavaldumo miestus.

Srities sienos 
Rivnės sritis ribojasi su kitomis sritimis:

 Žytomyro sritimi rytuose;
 Chmenlyckio sritimi pietuose;
 Ternopilio sritimi pietuose;
 Lvovo sritimi pietvakariuose;
 Voluinės sritimi vakaruose.

Kitomis valstybėmis:

  Baltarusija šiaurėje.

Sienos kirtimo punktai: 

Automobilių: Horodyščė(Городище), Prykladnykai (Прикладники); geležinkelio: Udryckas(Удрицьк).

Ekonomika 

Srityje išvystyta chemijos, medžio apdirbimo, statybų medžiagų, metalo apdirbimo, mašinų gamybos, lengvoji bei maisto pramonė. Varašo mieste išsidėsčiusi Rivnės atominė elektrinė.

Ekonomikos rodikliai 

Pagal Ukrainos statistikos komiteto duomenis.

Susisiekimas 

Sritį kerta svarbios automobilių tranzito arterijos, geležinkeliai jungiantys Ukrainą, Kaukazą su Europos šalimis. Rivnėje veikia tarptautinis oro uostas.

Kelių rodyklė 
 Bendras automobilių kelių ilgis – 7535 km
 Bendras geležinkelių ilgis – 588 km

Švietimas ir kultūra 
Srityje veikia 33 skirtingo akreditacijos lygio aukštųjų ir 725 vidurinių mokyklų ir 249 ikimokyklinių įstaigų.

Rivnės srityje veikia viena filharmonija, 2 teatrai, 5 kino teatrai, 10 muziejų, 588 bibliotekos, 683 kultūros namai. Taip pat srityje yra šių paminklų:
 istorijos – 1761;
 architektūros – 325;
 monumentalinio meno – 84;
 gamtos – 64;
 archeologijos – 1088;

Turizmas 

Įdomiausi architektūros ir archeologijos paminklai:
 Ostrohe (1576 m. įkurta akademija);
 Dubne;
 Rivnėje;

Išnašos

Taip pat skaitykite 
 Rivnė
 Ukraina

Nuorodos 
 Oficiali srities administracijos svetainė (ukr., angl. k.)