Šri Lanka

Šri Lankos Demokratinė Socialistinė Respublika, Šri Lanka (iki 1972 m. žinoma kaip Ceilonas) – sala Indijos vandenyne ir to paties pavadinimo joje įsikūrusi valstybė. Sala yra už 55 km į pietryčius nuo Indostano pusiasalio.

Etimologija 
Lanka (skr. tviskanti žemė) – istorinis-kultūrinis Pietų Azijos regionas, žinomas nuo I tūkst. pr. m. e. Jis buvo minimas Mahabharatoje ir Ramajanoje. Iš šio pavadinimo valstybė ir kildina savo pavadinimą.

Kitos tautos šią salą vadino įvairiai. Graikai ją vadino Taprobane, arabai – Serendib, portugalai – Ceilão, iš ko kilo ir angliškas salos pavadinimas Ceilonas.

Istorija 

Šri Lankos sala nuo seno buvo gyvenama vedoidų tautų, tačiau I tūkst. pr. m. e. sala buvo apgyvendinama indoarijų išeivių iš šiaurės Indijos, kurie suformavo sinhalų tautybę. Vyko ir salos apgyvendinimas iš Tamilnado, iš kur į šiaurines salos pakrantes kėlėsi tamilai.

Nuo maždaug IV a. pr. m. e. salą užėmė Indijos Vidžajų dinastija ir valdė įvairios vietinės dinastijos, III a. pr. m. e. Ašokos rūpesčiu paplito budizmas.

Per visą salos istoriją vyko nuolatinės kovos tarpusavyje ir su tamilų įsiveržimais. Iki pat XI a. valstybės sostine buvo Anuradhapura, kuri buvo sugriauta 1017 m. tamilų Čola imperijos invazijos metu.

Sostinę perkėlus į Polonaruvą, valstybė politiškai sustiprėjo Parakrama Bachu I (1164–1197) laikais, bet jo įpėdinių laikais vėl įsivyravo senoji netvarka: čia įsigalėjo Kalingos dinastija. Maža to, nuo XIII a. sala susiskaldė į pietus, valdomus sinhalų, ir šiaurę, valdomą tamilų (Džafnos karalystė). XIII–XV a. pietinė valstybė net 8 kartus keitė sostinę.

1505 m. atvyko portugalai, kuriuos 1658 m. išstūmė olandai. 1785 m. salą užvadė anglai. 1802 m. tapo britų kolonija. 1923 m. konstitucija numatė šiek tiek kitokią, nei kitų britų kolonijų, administraciją. Aukščiausioji valdžia priklausė 5 metams skiriamam gubernatoriui, kuris buvo atsakingas kolonijų ministrui.

1970 m. valstybė iškovojo nepriklausomybę.

1976–2009 m. veikusi separatistinė organizacija „Tamilų tigrai“ siekė įkurti Tamil Elamo valstybę.

Politinė sistema 

Šri Lanka yra demokratinė respublika. Šalies prezidentas, kuris tiesiogiai renkamas šešeriems metams, yra šalies ir vyriausybės vadovas, taip pat ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. Vykdydamas pareigas, prezidentas, yra atskaitingas parlamentui. Pareigūnas gali būti pašalintas iš posto, parlamento daugumos sprendimu (reikia 2/3 balsų) pritariant Aukščiausiajam Teismui. Prezidentas skiria ministrų kabinetą ir jam vadovauja, ministrų kabinetas taip pat atskaitingas parlamentui.

Šri Lankos parlamentas yra įstatymų leidimo organas, turintis 225 narius, kuriuos renka rinkimų teisę turintys piliečiai šešerių metų kadencijai.

Administracinis suskirstymas

Geografija 

Salos koordinatės yra 6-10 laipsnių šiaurės platumos ir 80-82 laipsniai rytų ilgumos. Šiaurinė, siauresnioji Šri Lankos dalis visai lygi, lygumos užima 80 % šalies teritorijos, pietų vidurio dalyje – kalnai, kurių aukščiausios viršūnės – Pidurutalagalos kalnas (2 524 m) ir Adomo kalnas (2 240 m). Terciare įvykę litosferos įdubimai salą atskyrė nuo Indostano pusiasalio. Buvusios sąsmaukos vietoje yra salų ir seklumų ruožas, vadinamasis Adomo tiltas.

Krantai daugiausia žemi, dažnai lagūniniai, daugelyje vietų juos supa koralų rifai. Pakrantės ilgis 1340 km

Didžiausios upės – Mahaveli Ganga, Maduru, Yan (rytuose); Velave, Gin (pietuose) ir Kalu, Kelani, Deduru, Malvatta (vakaruose) dėl sraunumo netinka laivybai. Salos pakraščiuose susiplovusios kopos, lagūnos ir seklumos trukdo jūrinei laivybai.

Gyvūnai tokie patys kaip ir Indostane, tik nėra tigrų ir hienų. Drambliai stipriai išnaikinti. Daug beždžionių ir leopardų.

Klimatas 
Klimatas nuolat karštas, jūrinio tipo; gegužės mėn. vidutinė temperatūra 28 laipsniai Celsijaus, sausio mėnesį – 26 laipsniai. Pats karščiausias metu laikas – kovo ir balandžio mėn., kuomet temperatūra siekia net iki 38 °C. Nuo lapkričio iki sausio mėn. būna vėsiau, temperatūra iki 30º C. Vidutinė metinė temperatūra lygumose – 26-30 °C, kalnuose – 15-20 °C.

Šri Lanka priklauso pietų Azijos musonų sričiai. Vasaros metu pučiant pietvakarių musonui iškrinta – kalnuose iki 5000 mm, vakarų pakraštyje apie 2300 mm, šiaurės rytinėje dalyje tik 500–600 mm kritulių. Žiemos metu pučia sausesnis šiaurės rytų musonas.

Ekonomika

Demografija 

Apie 74 % gyventojų yra indoeuropiečių kilmės singalai budistai, šiaurėje gyvena dar V a. imigravę tamilai (18 %), pietų sunkiai pasiekiamose aukštumose išlikę keli tūkstančiai pirmųjų Šri Lankos gyventojų vedų – medžiotojų, kuriuos ateiviai singalai ir tamilai nustūmė į blogiausias salos vietas. Tankiausiai gyvenama pietvakarinė dalis, rečiausiai – Anudapuros džiunglių sritis ir šiaurė.

Oficiali kalba – singalų, pripažįstama ir tamilų. Anglų kalba naudojama valstybinėse įstaigose, ja kalba apie 10 proc. salos gyventojų.

Kultūra

Sportas 
Nors nacionalinė sporto šaka Šri Lankoje yra tinklinis, iki šiol populiariausia sporto šaka šalyje yra kriketas. Regbis taip pat yra populiarus, kaip ir vandens sportas, lengvoji atletika, futbolas ir tenisas. Šri Lankos mokyklose ir kolegijose reguliariai organizuojamos sporto ir lengvosios atletikos komandos, konkuruojančios dėl provincijos ir nacionalinių lygių.

Transportas 

Dauguma Šri Lankos miestų ir miestelių sujungti Šri Lankos geležinkeliais. Pirma geležinkelio linija buvo atidaryta balandžio 26 d. 1867 m., susiejant Kolumbą su Kandžiu. Bendras Šri Lankos kelių ilgia viršija 11.000 km (6840 mylių), dauguma iš jų yra asfaltuoti.

Kita informacija 

 Šri Lankos ryšiai
 Šri Lankos transportas
 Šri Lankos karinės pajėgos
 Šri Lankos tarptautiniai santykiai
 Šri Lankos šventės

Išnašos

Nuorodos 

 Oficialus šalies valdžios puslapis
 Šri Lankos parlamento tinklalapis
 Oficialus naujienų puslapis 
 Prezidento puslapis 

 
Valstybės