Juozapas Tiškevičius III

Juozapas Tiškevičius (, 1850 m. Trakų Vokėje – 1905 m. Poznanėje) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelivos herbo grafas, kolekcininkas numizmatas.

Biografija 
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos. Tėvas Mykolas Tiškevičius (1826–1897 m.), motina – Marija Radvilaitė (1830–1902 m.). Brolis Jonas Antanas Tiškevičius (1851–1901 m.).

Šeima 
1888 m. kovo 19 d. Lvuveke (Lenkija) vedė Eleną Juozefą Loncką () (1861–1890 m.), 1889 m. sausio 13 d. Drezdene (Vokietija) susilaukė dukters Marijos Antaninos. 

Anksti mirus žmonai, 1893 m. liepos 16 d. Posadove (Lenkija) susituokė su velionės seserimi Izabele Emilija Loncka () (1859–1944 m.), su kuria susilaukė keturių sūnų: Vladislovo (1894–1972 m.), Juozapo Stepono (1895–1975 m.), Stepono Jono (1897–?) ir Jono Antano (1898–1986 m.). 

Vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą įgijo Paryžiuje ir Heidelberge. Gyvendamas Biržų (Astravo) dvare, ankstesnių majorato savininkų sukauptą meno rinkinį papildė naujais kūriniais. Ypač mėgo kolekcionuoti medalius ir monetas. Gyvendamas Lenkijoje gilino numizmatikos žinias, buvo Krokuvos numizmatų draugijos narys. Jo sukauptas monetų ir medalių rinkinys nebuvo gausus, bet išsiskyrė ypatingai retais eksponatais.

Dvarai 

1872–1880 m. trečiasis Biržų majorato valdytojas. Kol buvo nepilnametis, dvarą valdė Eustachijus Tiškevičius. 1871 m. dėl pablogėjusios sveikatos negalėdamas nuolat gyventi ir prižiūrėti ūkinės veiklos Biržų majorate, tėvas Mykolas Tiškevičius kreipėsi į imperatorių, prašydamas leisti perduoti Biržus pilnametystės sulaukusiam vyriausiajam sūnui. Leidimas buvo gautas 1872 m. liepos 10 d. Juozapas Tiškevičius tapo vienu turtingiausių Lietuvos žmonių. Tačiau greitai įsitikino, kad majoratas jį labai įpareigoja ir užkrauna didelę visokiausių nemalonių pareigų naštą. Motinai patariant apsisprendė atsisakyti majorato jaunesnio brolio naudai. Marija Tiškevičienė ėmė rūpintis, kad majorato paveldėjimo įsake būtų padaryta išimtis, nes Rusijos įstatymai neleido perduoti majorato, jį buvo galima tik paveldėti. Reikėjo išimtinio caro sutikimo, tačiu Aleksandras II iš pradžių atsisakė jį suteikti ir tik proteguojant Aleksandrui Potapovui sutiko. 1876 m. spalio 8 d. vardiniu imperatoriaus įsaku, duotu Valdančiajam Senatui, 1880 m. birželio 14 d. Juozapas Tiškevičius perdavė Biržų majoratą jaunesniajam broliui tokį, koks jis aprašytas imperatoriaus įsake 1862 m. gegužės 29 d. įkuriant majoratą.

Nuo 1893 m. gyveno žmonos dvare Voinove, Lenkijoje. Čia parašė ir išleido veikalą „Tyszkiewiciana“ apie Tiškevičių giminę.

Šaltiniai

Nuorodos 

Juozapas Tiškevičius
Lietuvos numizmatai