Leveno universitetas

Leveno katalikiškasis universitetas (), K. U. Leuven – vienas žymiausių Belgijos universitetų Levene dėstomąja olandų kalba, tęsiantis seniausio pasaulyje katalikiškojo Leveno universiteto veiklą. Koimbros grupės ir Europos tyrimo universitetų lygos narys. 2009 m. buvo 34 940 studentų, 7725 dėstytojai.

Istorija 
Leveno universitetas įsteigtas Brabanto kunigaikščio Žano Burgundiečio (1403-1427 m.) prašymu popiežiaus Martyno V 1425 m. gruodžio 9 d. suteikta bule. Po 1797 m. Kampo-Formijo taikos, kuria Austrijos imperijos valdos atiteko Prancūzijai, senasis universitetas Direktorijos įsaku buvo uždarytas. 1815-1832 m. veikė Luveno valstybinis universitetas. 1834 m. lapkričio 8 d. Maline įsteigtas universitetas dėstomąja prancūzų kalba, kuris netrukus buvo perkeltas į senojo universiteto rūmus. Nuo 1890 m. universitete galėjo studijuoti ir moterys. Nuo 1930 m. jame dėstyta ir olandų kalba. Per Pirmąjį ir Antrąjį pasaulinį karą sudegė universiteto biblioteka. Po 1968 m. studentų riaušių Leveno universitetas skilo į flamandiškąjį ir prancūziškąjį. Prancūzakalbis Luveno katalikiškasis universitetas (UCL) įsikūrė Naujajame Luvene.

Struktūra 
 Ekonomikos ir taikomosios ekonomikos fakultetas
 Farmacijos fakultetas
 Humanitarinių mokslų fakultetas
 Inžinerijos fakultetas
 Bioinžinerijos fakultetas
 Kanonų teisės fakultetas
 Kineziterapijos ir reabilitacijos fakultetas
 Medicinos fakultetas
 Psichologijos ir edukologijos fakultetas
 Socialinių mokslų fakultetas
 Teisės fakultetas
 Teologijos fakultetas
 Tiksliųjų ir gamtos mokslų fakultetas
 Filosofijos institutas
 Aukštesnysis užimtumo studijų institutas
 Šiuolaikinių kalbų institutas
 Biotechnologijų institutas
 Energetikos institutas
 Biomedicinos etikos ir teisės mokslinis centras
 Europos etikos mokslinis centras
 Katalikiškasis dokumentacijos ir tyrimų mokslinis centras
 Mikroelektronikos mokslinis centras
 Mokslo, technologijų ir etikos mokslinis centras
 Polit. nuomonės tyrimų mokslinis centras
 Rizikos ir draudimo studijų mokslinis centras
 Tyrimų, švietimo ir rūpybos konsultacijų mokslinis centras
 Vertimų, komunikacijos ir kultūros tyrimų mokslinis centras
 Universiteto biblioteka, įkurta 1425 m. (4,3 mln. egzempliorių)
 5 ligoninės
 5 mokslinės laboratorijos.

Universiteto žmonės 
Universitete studijavo: Gerardas Merkatorius

Lietuviai 
1864 m. Universitete mokėsi Antanas Baranauskas, 1899 m. – kunigas Montvydo slapyvardžiu (manoma, kun. J. Stankevičius). Nuo XX a. pradžios lietuvių studentų, daugiausia studijuojančių teologiją, padaugėjo. 1909–1911 m. universitete studijavo filosofas Pranas Kuraitis, kunigai Antanas Maliauskis, Mečislovas Reinys, Simonas Šultė, Antanas Viskantas, Pijus Bielskus, Jurgis Galdikas. 1909 m. liepos 2 d. P. Kuraičio ir A. Viskanto iniciatyva buvo įkurta studentų draugija Lietuva, kuri vienijo universitete ir jam priklausančiame Aukštesniajame filosofijos institute studijuojančius lietuvius. Pagal įstatų paskutinį punktą Draugija turėjo gyvuoti, kol bus nors vienas jos narys Liuvene. Paskutinis „Lietuvos“ narys M. Reinys iš Louveno išvyko 1913 m. birželio mėnesį. 

Tarp Pirmojo ir Antrojo pasaulinio karo universiteto Filosofijos fakultete studijavo Jonas Danyla, Pranas Mantvydas, Antanas Maceina, Juozas Girnius, kunigai Antanas Sidaravičius, Kazimieras Pukėnas, Vytautas Mankeliūnas, K. P. Dirvaitis. Po karo – į Vakarus pasitraukę lietuviai J. Zaranka, S. Mironaitė, K. Petraitis, P. Povilaitis, gydytojai K. Kastys, J. Mališka, kunigai Pranas Gaida-Gaidamavičius, Jonas Danauskas, Jonas Dėdinas, Kazimieras Širvaitis, K. Brazaitis. 

Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę universitete pagal Erasmus programą studijuoja studentų iš Lietuvos; 2002–2003 m. čia rengtos lietuvių kalbos studijos. Vytauto Didžiojo universiteto su Leveno universitetu vykdo 18 mėnesių trukmės verslo administravimo studijas Baltijos vadybos institute. Universitete dirbo Vigirdas Mackevičius, Giedrė Mickūnaitė.

Šaltiniai 

Belgijos universitetai
Levenas