Naujoji Gvinėja

Naujoji Gvinėja arba Papua (Ppk. Niugini, , , , indonez. Nugini, Papua, istoriškai Irian) – antroji pasaulyje pagal dydį sala, jos plotas 785 753 km².

Geografija 
Sala Didžiojo vandenyno vakaruose, Melanezijoje, į šiaurę nuo Australijos, nuo kurios ją skiria Toreso sąsiauris, kaip manoma susidaręs prieš 7000 metų. Per salos vidurį iš šiaurės vakarų į pietryčius tęsiasi Naujosios Gvinėjos kalnynas. Aukščiausia kalnyno Džajos viršukalnė stūkso vakarinėje dalyje, jos aukštis 4,884 m. Ilgiausia saloje Sepiko upė teka salos šiaurės rytuose.

Gamta 
Naujosios gvinėjos sala priskiriama Papuasijos geobotaniniam regionui. Saloje yra daugiausia atogrąžų miškai, kuriuose auga apie 11 000 augalų rūšių, gyvena 600 unikalių paukščių rūšių (įskaitant rojaus paukštį, esantį Papua Naujosios Gvinėjos vėliavoje), 400 rūšių roplių, 455 drugelių rūšys, daug įvairių žinduolių (ir sterblinių – medžių kengūrų, ilgasnapių echidnų ir kt.). Kuko pelkė įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Indonezija labai sparčiai kerta tropinius miškus Naujojoje Gvinėjoje, šitaip sukeldama pavojų, kad išnyks daug unikalių augalų ir gyvūnų rūšių;

Gyventojai 
Manoma kad pirmieji gyventojai saloje pasirodė prieš 40 tūkst.metų. Salos čiabuviai yra melaneziečių kilmės papuasų gentys, kalbančios papuasų kalbomis. Nuo 1969 metų salos okupuotoje Indonezijos Vakarų Naujojoje Gvinėjoje vykdoma agresyvi rasistinė politika prieš vietinius papuasus, siekiant juos išstumti, išnaikinti ir pakeisti indoneziečiais. Pagal 2014 m. duomenis, saloje gyveno apie 11,306,940 gyventojų.

Politika 
Sala politiškai yra padalinta tarp dviejų valstybių (per 141-ąjį rytų meridianą) – vakarinė dalis priklauso Indonezijai, o rytinė – Papua Naujajai Gvinėjai.

Taip pat skaitykite 
 Papuasai
 Papuasų kalbos

Šaltiniai

Nuorodos 
 independent.co.uk / Scientists hail discovery of hundreds of new species in remote New Guinea, Chief Reporter, Terry Kirby, Tuesday 7 February 2006 | Anglų k.

Indonezijos salos
Papua Naujosios Gvinėjos salos