Mobingas

Mobingas ( <  'minià', to mob 'užpùlti minià'), arba grupinis engimas – tikslinis, sisteminis, ilgesnį laiką pasikartojantis elgesys kolektyvuose, kurio dažniausias tikslas – pažeminti, apjuokti kurį nors narį, sumažinti jo vertę, atitolinti arba net atskirti narį nuo kolektyvo; patyčių atmaina, psichologinis teroras.

Mobingo taktika 
 žeminimas
 gąsdinimas
 kompetencijos žeminimas
 izoliacija

Mobingo būdai 
 Boikotas
 Priekabiai
 Apjuokimas
 Klaidingos informacijos pateikimas, šmeižtas
 Skundimas
 Smulkios vagystės

Mobingo klasifikacija 
Psichologija išskiria dvi pagrindines mobingo kryptis: vertikalusis – kai mobingą vykdo aukštesniems hierarchiniams lygmenims priklausantys nariai (viršininkai, lyderiai), ir horizontalusis – mobingą vykdo to paties hierarchinio lygio nariai.

Mobingo atsiradimo sąlygos 
Mobingo priežastis gali būti pavydas, individo (pvz., darbuotojo), kuris taiko mobingą, nesugyvenamumas, dirglumas. Dažnai pavydima jaunesniam, sėkmingesniam kolektyvo nariui, taip pat ir mažiau patirties turinčiam individui. Paprastai mobingo galima sulaukti iš vyresnių ir ilgiau kolektyvui priklausančių narių, kurie tiesiog bijo prarasti savo padėtį. Dažnai mobingą taiko nesugyvenami kolektyvo nariai, kurie patys neretai tampa mobingo aukomis. Kartais mobingas taikomas išsiskiriančiam iš kolektyvo dėl savo amžiaus, pažiūrų, tautybės, rasės ar kitko nariui. Retsykiais toks spaudimas laikinas ir yra savotiškas „krikštas“ į kolektyvo narius. Mobingo auka gali tapti ir patyręs kolektyvo narys, kurį pradėjo vertinti kolektyvo lyderiai, vadovybė. Kartais mobingo priežastis gali būti perdėtas drąsumas, skundai, pastovi kritika, bendros veiklos ignoravimas, provokuojamas elgesys.

Mobingo supratimo istorija 
Gyvūnijos pasaulyje mobingas – tai reiškinys, kai žolėdžių banda užpuola plėšrūną. Psichologas ir mokslininkas – medikas, daktaras Hancas Leimanas – pirmą kartą mobingo tyrimus atliko Švedijoje 1980 m. pradžioje. Jis tokį elgesį pavadino mobingu ir jį charakterizavo kaip „psichologinį terorą“, kuris jungia „sistemiškai pasikartojantį priešišką ir neetišką vieno ar kelių žmonių elgesį, nukreiptą prieš vieną ar kelis žmones, dažniausiai vieną“. Leimanas nustatė 45 elgesio variantus, būdingus mobingui, kai kurie iš jų: reikalingos informacijos slėpimas, socialinė izoliacija, šmeižtas, nepaliaujama kritika, nepagrįstų apkalbų paleidimas, išjuokimas, šūksniai.

Mobingo organizacinės priežastys 
 grįžtamojo ryšio nebuvimas
 intrigų ir užkulisinių žaidimų mėgėjų toleravimas
 informacinių srautų klaidinga interpretacija
 neaiškios atsakomybės ir pareigų ribos
 kadrų judėjimo sistemos ir galimybės daryti karjerą nebuvimas
 intymių ar giminingų ryšių dominavimas tarp pavaldinių ir vadovybės
 didelis atskirų kolektyvo narių perkrovimas

Rezultatai 
Nuolatinio mobingo aukos gali pradėti jaustis nevisavertės, neištvėrusios nuolatinio streso, emocinio išsekimo, palikti kolektyvą, susirgti nervinėmis ligomis, sergančiuosius širdies ligomis gali ištikti infarktas, mobingo aukos gali net nusižudyti. Mobingas taip pat turi neigiamų padarinių ir jį stebinčių, bet nedalyvaujančių kolektyvo narių emocinei sveikatai.

Išnašos

Elgesys