Cisteinas

Cisteinas (Cys) – viena iš dvidešimties aminorūgščių, nedideliais kiekiais randama daugelyje baltymų.

Baltymų struktūros stabilizacija 

Dvi cisteino aminorūgštys per sieros funkcinę grupę kovalentiškai susijungia tarpusavyje, sudarydamos cistino molekulę (disulfidinis tiltelis). Tai stabilizuoja baltymus bei suteikia jiems reikiamą erdvinę struktūrą. Pavyzdžiui, tokia tilteliai gali suteikti erdvinei struktūrai mazgo ar uždaro žiedo pavidalą. Dažniausiai baltyme būna porinis cisteino liekanų skaičius. Cisteinai sujungiami poromis pagal konkretaus baltymo „planą“ (ne atsitiktinai), kuris giminingų baltymų toks pats arba panašus. Tarp taip stabilizuotų baltymų yra daug įvairių nuodų bei antibiotikų, randamų tiek gyvūnuose, tiek ir augaluose bei grybuose. Tiriamos jų gydomosios savybės.

Pramonėje 
Cisteinas yra dažnas maisto priedas, kvapo ir skonio paryškintojas. Kadangi plaukuose yra daug cisteino, jo trūkumas gali riboti avių ir kitų vilnai auginanamų gyvūnų produkciją. Jei naudojamas kaip maisto papildas, cisteinas turi E numerį E920. 

Dideli cisteino kiekiai yra nuodingi, todėl ląstelėje yra keletas reguliacijos sistemų, atsakingų už jo koncentracijos palaikymą griežtose ribose ir nelabai daug. Tačiau tai taip pat reiškia jog paprasti fermentacijos būdai cisteino gamybai netinka.

Cisteinas išgaunamas daugiausia iš plaukų ir plunksnų. Praeityje dažnas šaltinis buvo kirpyklose surinkti plaukai, bet dabar Europos Sąjungos taisyklės draudžia naudoti žmogaus plaukus cisteino gamybai. Galimi ir kitais būdai, pavyzdžiui veganams tinkamas cisteinas gaminamas iš kukurūzų adaptuotos mikrobinės fermentacijos būdu. Tačiau šios alternatyvos brangesnės.

Šaltiniai 

Amino rūgštys