Karaliaučiaus universitetas

Karaliaučiaus universitetas arba Albertina – pirmoji Prūsijos aukštoji mokykla, veikusi 1544–1945 m.

Istorija 
1542 m. Prūsijos kunigaikštis Albrechtas Brandenburgietis, Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kazimiero dukters sūnus, įkūrė aukštesniąją mokyklą – partikuliarą dvasininkams rengti. Jos vedėju tapo kunigaikščio patarėjas Abraomas Kulvietis, kuris panašią mokyklą buvo įsteigęs ir Vilniuje. Iš šios mokyklos išaugo tuometinis Karaliaučiaus Albertinos universitetas, o Abraomas Kulvietis tapo šio universiteto hebrajų ir graikų kalbų profesoriumi.

Universitetas iškilmingai atidarytas 1544 m. rugpjūčio 14 d. Knypavos saloje pastatytame pastate, kuris kartu su katedros mokykla sudarė uždarą ansamblį su vartais į Šv. Petro aikštę. Čia universitetas veikė iki 1861 m., kai gavo naujus rūmus Šteindamo rajone. Naujasis itališkojo renesanso stiliaus Karaliaučiaus universiteto pastatas Paradų aikštėje pastatytas pagal Augusto Štiulerio projektą 1861–1862 m. 1944 m. rugpjūčio 30 d. britų aviacijos antskrydžių metu Karaliaučiaus universitetas ir Zoologijos institutas bei greta buvęs Zoologijos muziejus susprogdinti.

Karaliaučiaus universiteto vietoje kraštą okupavus Rusijai 1948–1967 m. veikė Valstybinis Kaliningrado pedagoginis institutas, nuo 1967 m. – Valstybinis Kaliningrado universitetas, nuo 2005 m. Rusijos valstybinis Imanuelio Kanto universitetas.

Universitete iš pradžių buvo įsteigtos 4 katedros: Teologijos, Teisės, Medicinos ir Laisvųjų menų.

Universitetas ir Lietuva 
Teologijos fakultetas tapo Mažosios Lietuvos liuteronybės židiniu. Vienas iš pirmųjų jo studentų Martynas Mažvydas parašė liuteroniškojo tikėjimo santrauką – Katekizmą, taip pat pirmąją liuteronišką liturgiją lietuvių kalba, išvertė pirmąsias giesmes. Reformacijos tikslas buvo šviesti liaudį, kad toji pati galėtų skaityti Šventąjį Raštą, todėl kunigas Jonas Bretkūnas išvertė Bibliją į lietuvių kalbą.

1718 m. atidaryta Lietuvių kalbos katedra, 1718–1944 m. veikė Karaliaučiaus universiteto Lietuvių kalbos seminaras. Prie universiteto veikusios Karaliaučiaus spaustuvės spausdino knygas ir lietuvių kalba.

Rektoriai 

 Georgas Mylius
 Johanas Papius
 Georgas Vozeginas
 Baltazaras Tilenius
 1709–1715: Heinrichas Lizijus
 1749–1753: Reinholdas Frydrichas fon Zamė
 1768–1788: Imanuelis Kantas
 Liudvikas Rėza
 1918–1921: Adalbertas Becenbergeris
 1934–1937: Jurgis Gerulis
 1940–1944: Giocas fon Zelė – paskutinis vokiškojo universiteto rektorius

Profesoriai 

 Johannesas Abromeitis (1857-1946), botanika
 Karlas Ernstas fon Bajeris
 Eduardas Baumgartenas (1898–1992), filosofija ir sociologija
 Frydrichas Vilhelmas Beselis (1784–1846), astronomija
 Adalbertas Becenbergeris (1851–1922) – aktyvus Lietuvių literatūros draugijos, lietuvių kalbos ir senovės tyrėjas, baltistikos pradininkas
 Peteris Bolenas (1796–1840), orientalistika
 Erichas Kasparas, istorija
 Simonas Dachas
 Heinrichas Eduardas Dirksenas (1790–1868)
 Heinrichas Vilhelmas Dovė (1803–1879), fizika
 Vilhelmas Drumanas, istorija
 Johanas Gotlybas Fichtė (1762–1814), filosofija
 Jurgis Gerulis (Georg Gerullis) (1888–1945), teologija, dialektologija
 Karlas Gotfridas Hagenas (1749–1829), zoologija, botanika, mineralogija, fizika, chemija
 Kristupas Hartknochas (1644–1687), istorija
 Hermanas fon Helmholcas
 Albertas Henselis (1895–1933), valstybės teisė
 Johanas Frydrichas Herbartas (1776–1841), pedagogika
 Johanas Gotfridas Herderis
 Davidas Hilbertas (1862–1943), matematika
 Ernstas Theodoras Amadėjus Hofmanas
 Karlas Ditrichas Hulmanas, istorija
 Karlas Gustavas Jakobas Jacobis (1804–1851), matematika
 Imanuelis Kantas (1724–1804), filosofija
 Gustavas Robertas Kirchhofas (1824–1887), fizika
 Jonas Kirtoforas
 Otonas Keleris, (1889–1974), zoologija
 Kristianas Jakobas Krausas (1753–1807) filosofija, ekonomika
 Fridrichas Kuršaitis (Friedrich Kurschat) (1806–1884), lituanistika, 1836–1844 m. studijavo universitete, nuo 1865 m. universiteto profesorius. Sudarė didžiausią XIX amžiaus vokiečių-lietuvių ir lietuvių – vokiečių kalbų žodyną, bei lietuvių kalbos gramatiką.
 Abraomas Kulvietis (Culvensis) (1510–1545)
 Jonas Jokūbas Kvantas (1721–1740), teologijos profesorius, rūpinosi Šv. Rašto ir kitų religinių knygų vertimu į lietuvių kalbą, bei jų išleidimu.
 Karlas Konradas Friedrichas Vilhelmas Lachmanas, filologija
 Karlas Liudvigas Lersas (1802–1878), filologija
 Kristianas Augustas Lobekas, filologija
 Konradas Lorencas (1903–1989), etologija, Nobelio premija
 Matias Menius (1544–1601), astronomija
 Hermanas Minkovskis – studijavo, o vėliau dėstė universitete.
 Kristianas Frydrichas Mulenbruchas, teisė
 Georgas Heinrichas Ferdinandas Neselmanas (1811–1881), baltistika
 Karlas Gotfridas Noimanas
 Francas Ernstas Noimanas, fizika
 Stanislovas Rapolionis (Rapagelanus) (1485–1545), teologijos katedros vedėjas. Vedė disputus, aiškino Bibliją, dėstė hebrajų kalbą.
 Liudvikas Rėza (1776–1860),
 Frydrichas Julius Richelotas (1808–1875), matematika
 Hansas Rotfelsas (1891–1976), istorija
 Georgas Sabinus (1508–1560)
 Reinholdas Frydrichas fon Zamė (1682–1753)
 Karlas Gustavas Sanio (1832–1891), botanika
 Frydrichas Vilhelmas Šubertas (1799–1868), istorija
 Augustas Frydrichas Šveigeris
 Johanas Severinas Fateris, baltistika
 Eduardas Martinas Sigizmundas fon Simsonas (1810–1899), teisė
 Johanas Foigtas, istorija
 Karlas Ernstas Vagneris (1827–1871), medicina

Kunigai 
 Jonas Tartyla – Šv. Mikalojaus (1531–1536) Šteindamo bažnyčios klebonas. Pradėjo laikyti pamaldas lietuviškai.
 Baltramiejus Vilentas – Šteindamo bažnyčios klebonas, religinės literatūros vertėjas.

Studentai 

 Martynas Mažvydas – į tuometinį Kionigsbergą (Karaliaučių) atvyko 1546 m. kunigaikščio Albrechto kvietimu. 1547 m. studijuodamas parengė pirmąją lietuvišką knygą „Katechizmusa prasty žadei“. 1548 m. bakalauro laipsniu baigė Kionisbergo (Karaliaučiaus) Albertinos universitetą. 1549 m. paskirtas kunigu į Ragainę.
 Kazimieras Alminas
 Bernardas Andersonas
 Mikelis Ašmys
 Jonas Berendas
 Jonas Berentas
 Georgas Beselmanas
 Ernstas Bironas
 Stanislovas Biržiškis
 Juzefas Vladislavas Bychovecas
 Zacharijas Blotnas (jaunesnysis)
 Zacharijas Blotnas (vyresnysis)
 Friedrich Börschmann
 Jonas Bretkūnas
 Jokūbas Brodovskis
 Vilius Bruožis
 Benjaminas Budnas
 Česlovas Chmielevskis
 Karolis Eduardas Cigleris
 Kristupas Cintijus
 Rudolfas Andrius Cipelis
 Samuelis Teodoras Cipelis
 Samuelis Dambrovskis
 Eduardas Jokūbas Daukša
 Ernestas Dicelijus
 Kristijonas Donelaitis
 Erichas fon Drigalskis
 Viktoras Falkenhanas
 Vilius Gaigalaitis
 Viktoras Gailius
 Eduardas Gizevijus
 Jonas Yčas
 Hainsas Janertas
 Johanas Gotlybas Kroicfeldas
 Pranas Kulikauskas
 Aleksandras Kuršaitis
 Stanislovas Marcijanas Musa
 Pilypas Ruigys
 Kristupas Sapūnas
 Jonas Smilgevičius
 Heinrikas Teodoras fon Šionas
 Juozas Tonkūnas
 Jurgis Zablockis
 Dovas Zaunius
 Hermanas Zudermanas

Literatūra 
 Liucija Citavičiūtė. Karaliaučiaus universiteto Lietuvių kalbos seminaras: istorija ir reikšmė lietuvių kultūrai, Vilnius, LLTI, 2004 m.
 Kasimir Lawrynowicz: Albertina. Zur Geschichte der Albertus-Universität zu Königsberg in Preußen Berlin: Duncker & Humblot 1999 ISBN 3-428-10016-6
 Die Albertus-Universität zu Königsberg. Höhepunkte und Bedeutung. Vorträge aus Anlass der 450. Wiederkehr ihrer Gründung. Hrg. von Hans Rothe und Silke Spieler. Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen 1996 ISBN 3-88557-146-3
 Sabine Bamberger-Stemmann (Bearb.): Königsberg und seine Universität. Eine Stätte ostmitteleuropäischen Geisteslebens. Nordost-Archiv. Zeitschrift für Regionalgeschichte. Neue Folge III (1994), H. 2: 1994. S. 281–694. ISSN 0029-1595
 Walter Hubatsch: Die Albertus-Universität zu Königsberg in Preußen in der Deutschen Geistesgeschichte 1544–1944. In: Dt. Universitäten und Hochschulen im Osten, Köln/ Opladen 1964, S. 9 ff.
 Götz von Selle: Geschichte der Albertus-Universität zu Königsberg in Preußen. Königsberg: Kanter-Verlag 1944 (2. Aufl. Würzburg 1956)
 Jahrbuch der Albertus-Universität zu Königsberg/Preußen. Berlin/Freiburg/Frankfurt: 1951 ff bis 1994
 Die Albertus-Universität zu Königsberg und ihre Professoren. Aus Anlass der Gründung der Albertus-Universität vor 450 Jahren Hg Dietrich Rauschning & Donata v. Nerée. Duncker und Humblot, Berlin 1995 (Reihe: Jahrbuch der Albertus-Universität zu Königsberg 1994, 29; letzter Band der Reihe überhaupt) ISBN 3-428-08546-9
 Die Matrikel und die Promotionsverzeichnisse der Albertus-Universität zu Königsberg in Preußen 1544–1829. 3 Bde, Leipzig 1910–1917 (Nachdruck: Nendeln/Liechtenstein 1976)
 August Witt: Die dritte Jubelfeier der Albertus-Universität zu Königsberg. Königsberg 1844
 450 Jahre Universität Königsberg. Beiträge zur Wissenschaftsgeschichte des Preußenlandes. Mit Beiträgen von Hartmut Boockman [u. a.]. Herausgegeben von Bernhart Jähnig. Marburg 2001. ISBN 3-7708-1207-7

Nuorodos 

 Oficiali Rusijos valstybinio Imanuelio Kanto universiteto svetainė 
 Lietuvos studentai Karaliaučiaus universitete 

Karaliaučius
Universitetai