Prevezos nomas

Prevezos nomas () – vienas iš Graikijos nomų, Epyro periferijos dalis. Sostinė – Preveza (19,6 tūkst. gyv.). Prefektūra įkurta 1913 m., kai po Pirmojo Balkanų karo kartu su visu Epyru buvo prijungta prie Graikijos. 1955 m. nuo kono buvo atskirta Lefkados sala, kuri sudarė Lefkados nomą, dabar priklausantį Jonijos salų periferijai.

Po Ambrakijos įlanka iškastas tunelis jungia Prevezos nomą su piečiau esančiu Etolijos ir Akarnanijos nomu. Nome yra antikinio Nikopolio miesto griuvėsiai.

Geografija 
Nomo teritorija kalvota. Šiaurės rytuose yra Xerovouno kalnai. Nomo upės – Louras rytuose, Arachtas šiaurės rytuose ir Tiamis vakaruose.

Su nomu ribojasi:
 šiaurėje – Tesprotijos ir Janinos nomai,
 rytuose – Artos nomas,
 pietuose – Ambrakijos įlanka ir už jos Etolijos ir Akarnanijos nomas,
 vakaruose – Jonijos jūra.

Klimatas tipiškas Viduržemio jūros su karštomis sausomis vasaromis it vėsiomis žiemomis. Aukščiau kalnuose žiemomis šalčiau, gan dažnas sniegas.

Istorija 
Krašte pirmiausia apsigyveno graikų gentis tesprotai. Vėliau kraštas buvo Epyro karalystės ir Romos imperijos dalis. 31 m. pr. m. e. Prevezos pakrantėje įvyko Akcijaus mūšis, po kurio netoliese imperatorius Augustas įkūrė Nikopolio miestą ( 'pergalės miestas'). Vėliau kraštas tapo Bizantijos dalimi, nuo kurios po Ketvirtojo kryžiaus žygio kartu su likusiu Epyru atskilo ir sudarė Epyro despotatą.
XIV a. kraštą užkariavo osmanai, jis priklausė Osmanų imperijai iki 1913 m. Pasibaigus Pirmajam Balkanų karui kraštas atiteko Graikijai, buvo sukurtas Prevezos nomas.

Savivaldybės 

Graikijos nomai