Citrinvaisis

Citrinvaisis ( (vnsk.), hesperidia (dgsk.) – sultingasis daugiasėklis vaisius, būdingas citrinmedžiams. Paprastai laikomas specializuota uoga.

Citrinvaisis sudarytas iš trijų sluoksnių:
 Viršutinis sluoksnis (viršutinis apyvaisis, kitaip – egzokarpas) – kiek odiškas, spalvotas (raudonas, oranžinis, geltonas, žalias), turi eterinių aliejų liaukutes, kurios dažniausia būna paviršiaus įdubimuose. Daugelio rūšių citrinvaisių egzokarpas būna ryškesnis, jeigu noksta žemesnėje temperatūroje. Eteriniai aliejai suteikia aštrų citrusinį aromatą, kuris pasklinda pažeidus viršutinį apyvaisį. Eteriniai aliejai išspaudžiami galingais hidrauliniais presais.

 Vidurinis sluoksnis (vidurinis apyvaisis, mezokarpas) – baltas, sausokas, kai kurių citrinvaisių (pvz., didžiojo greipfruto) – storas.

 Vidinis sluoksnis (vidinis apyvaisis, endokarpas) – sultingas, sudarytas iš skiltelių, kurios vienų citrinmedžių būna lengvai atsiskiriančios, kitų – gana tvirtai sulipusios. Skiltelės susidaro iš vaislapėlių, jose yra vadinamieji sulčių maišeliai – sultingos pakitusios stambios ląstelės.

Mezokarpe ir endokarpo skiltelių plėvelėse būna karčiųjų medžiagų (pvz., limoninas).

Lietuvių kalboje citrinmedžių vaisiai (citrinvaisiai) vadinami skirtingai, pagal rūšinę priklausomybę: apelsinas, bergamotė, citrina, citronas, citrūnas, greipfrutas, kinkanas, limonija, mandarinas, puscitrinė, tangelas

Šaltiniai 
 Dėl citrusinių augalų ir jų vaisių lietuviškų pavadinimų  

 
Vaisius