Vilniaus prekyba

Vilniaus prekyba – stambi lietuviška skėtinė, Nerijaus Numos ir jo partnerių įmonė.

Įmonių grupė per tarpines įmones disponuoja:
 Maxima grupė (FMCG)
 Euroapotheca“ (farmacija)
 Ermi Group (DIY)
 Sollo (mokėjimai)
 Franmax (IT paslaugos)
 Akropolis Group (patalpų vystymas)

Istorija 
1992 m. užregistruota bendrovė „Urdžia“. Tada alkoholio parduotuvė „Urdžia“ Vilniuje tapo pirmąja maisto mažmeninės prekybos parduotuve su savitarna.

1994 m. veikė 3 „Urdžios“ parduotuvės Vilniuje – viena Naugarduko g. ir dvi – Antakalnyje.

1995 m. parduotuvių tinklas pervadintas į „Vilniaus prekybą“. Priklausė 18 parduotuvių Lietuvoje. Įkurtos mažmeninės prekybos parduotuvės „Taupa“, „Saulutė“.

1998 m. pagal dydį pervadintos į „Minima“, „Media“ ir „Maxima“.

1998 m. įsteigtas vaistinių tinklas „Eurovaistinė“.

2004 m. įsteigtas prekybos tinklas „Ermitažas“.

2016 m. „Vilniaus prekyba“ ir Maltos bendrovė „Relvit Ltd.“ įsigijo „Akropolis Group“, „Akropolis Real Estate B.V.“ ir „Nikola Mushanov projektas“. Sandoris sudarė >400 mln. €.

2018 m. gruodžio 3 d. pranešė, kad ketina įsigyti mokėjimų įmonę „Sollo“. 2018 m. gruodžio 21 d. leista įsigyti mokėjimų platformą „Sollo“ tiesiogiai ir per UAB „Vestodija“. Ją valdo su „Vilniaus prekybos“ grupe susiję asmenys – Jolanta Bivainytė, Ignas Staškevičius ir Diana Dominienė.

2020 m. duomenimis „Vilniaus prekyba“ per antrines įmones – „Maxima grupė“, „Euroapotheca“, „Ermi group“ ir „Akropolis Group“ – valdo prekybos centrus, vaistinių tinklus bei nekilnojamojo turto projektų vystymo ir nuomos paslaugų įmones Baltijos šalyse, Lenkijoje, Bulgarijoje ir Švedijoje. 2020 m. „Vilniaus prekyba“ valdė 2011 prekybos vietų (Lietuvoje – 539).

2021 m. Vilniaus prekyba perdavė dukterinę įmonę UAB „Trobos“ (Ermitažo el. parduotuvę trobos.lt) savo dukterinei „Ermi Group“.

2022 m. per antrines įmones – „Maxima grupė“, „Euroapotheca“, „Akropolis Group“ ir „Ermi group“ – valdo parduotuvių ir vaistinių tinklus bei prekybos centrus ir savo veiklą vykdo Baltijos šalyse, Lenkijoje, Bulgarijoje ir Švedijoje. 2022 m. „Vilniaus prekyba“ netiesiogiai valdė 2475 prekybos vietas (Lietuvoje – 538).

2022 m. pradžioje visas su „Vilniaus prekyba“ susijusių įmonių akcijas iš Mindaugo Marcinkevičiaus ir jo bendrovių įsigijo Nerijaus Numos Kipro įmonė „Bertona Holdings“.

Paramos fondai 
2002 m. kovo 8 d. tada besivadinusi „VP Market“ įsteigė labdaros fondą „Vilties spindulys“ ir „Spindulys“, kuris 2002 m. dalyvavo finansinėje schemoje iš valstybės susigrąžinant >76 mln. litų (22 mln. eurų) pridėtinės vertės mokesčio (PVM), veiklą ir investavimo strategiją.

2017 m. sausio 5 d. fondo pavadinimas pakeistas iš „Vilties spindulys“ į „Vilniaus prekybos paramos fondas "Dabar"“. Paramos fonde 2017 m. buvo sukaupta 13,67 mln. eurų, šias lėšas valdo bendrovė „Vestodija“ (buvusi „Optimali investicija“), kuri iki 2016 m. metų pradžios valdė nekilnojamojo turto (NT) projektų plėtros bendrovę „GVP Invest“ bei į NT investuojančią Olandijos įmonę „AEP Capital“.

2002–2016 m. fondas paaukojo 4,8 mln. eurų. Fondo dalininkai yra „Vilniaus prekyba“ ir Nerijus Numa, fondui vadovavo „Vilniaus prekybos“ vidaus audito vadovė ir Ermitažo valdybos pirmininkė Elena Aleknavičienė.

Vadovai 

2022 m., 2023 m. duomenimis valdybą sudaro - Evelina Černienė, Paulius Mencas, Greta Koraliovienė ir Dovidas Vainorius.

Išnašos 

Lietuvos įmonės
Vilniaus prekyba