Kuros-Arakso kultūra

Kuros-Arakso kultūra – ankstyvojo bronzos amžiaus archeologinė kultūra, pavadinta pagal paminklus, tyrinėtus Kuros ir Arakso upių baseinuose (Kuros-Arakso žemuma).

Arealas 
Kuros-Arakso kultūra 4 tūkstantmečio pr. m. e. antroje pusėje – 3 tūkstantmetyje pr. m. e. buvo paplitusi Kaukaze ir Užkaukazėje. Jos paminklų aptinkama Gruzijoje, Armėnijoje, Dagestane, Čečėnijoje, Ingušijoje ir Šiaurės Osetijoje. Manoma, susiklostė apie 3300 m. pr. m. e. Armėnijos kalnyno regione.

Kultūra 
Kuros-Arakso kultūros žmonės gyveno sėsliai; gyvenvietes kūrė prie upių, ant įtvirtintų kalvų arba upių ir ežerų terasose. Jų gyvenvietes juosė nedegtų plytų gynybinės sienos, grioviai. Namai apskriti, dažniausiai 4,5 m, kartais iki 13 m skersmens. Prie jų buvo prišliejamos stačiakampės patalpos. Sienų storis apie 1 m. Aptinkama ir akmeninių stačiakampių namų, išdėstytų terasomis apie 60–90 m² aikštelę. Namai vienos patalpos, jos viduryje buvo molinis kilnojamas židinys.

Gyventojai vertėsi žemdirbyste (sėti kviečiai ir miežiai, auginti linai) ir gyvulininkyste. Naudojo arklą ir akėčias, kauptuką, trinamąsias girnas. Keramika – įv. formų, gludinta, puošta reljefiniais spiralės ir koncentrinių žiedų motyvais bei raižyta geom. ornamentais. gyvenvietėse randama antropomorfinių ir zoomorfinių figūrėlių, tarp jų dažnai aptinkama molinė jaučio statulėlė. Kuros-Arakso kultūros žmonės mokėjo lydyti bronzą ir apdirbti metalą. Ankstyvajame Kuros-Arakso kultūros periode pastebima Rytų Anatolijos kultūrų įtaka, vėlyvajame – sąsajų su vėlesne Harapos kultūra.

Šaltiniai 

Archeologinės kultūros
Bronzos amžius
Azerbaidžano archeologinės kultūros
Gruzijos archeologija
Šiaurės Kaukazo archeologija
Senovės Armėnija
Dagestano istorija