Kauno miesto savivaldybė

Kauno miesto savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centrinėje dalyje. Sutampa su Kauno miesto ribomis.

Geografija 

Savivaldybė įsikūrusi Lietuvos centrinėje dalyje, prie Nemuno ir Neries santakos. Savivaldybei priklauso Kauno miestas. Iš visų pusių miesto savivaldybę supa žiedinė Kauno rajono savivaldybė, rytuose prieina trumpas Kaišiadorių rajono savivaldybės ruoželis ir Kauno marios.

Istorija 

Kauno miesto savivaldybės istorija siekia dar XV a., kai 1408 m. miestui suteiktos Magdeburgo teisės ir jis nepriklausė aplinkinei seniūnijai, valdomai iš Kauno pilies.

XX a. tarpukariu miestas buvo tiesiogiai pavaldus Lietuvos Respublikai, turėjo apskrities teises. II pasaulinio karo metais mieste įkurta Kauno miesto apygarda (nacių Ostlandas). 1941 m. Kaune buvo įkurti 3 miesto rajonai (Lenino, Stalino, Požėlos). 1946 m. rugpjūčio 3 d. miestas gavo respublikinio pavaldumo miesto statusą, t. y. tiesiogiai priklausė ne rajonui (kaip dauguma miestų tuomet), bet respublikai. 1946 m. balandžio 29 d. ir gruodžio 31 d. buvo nustatytos miesto ribos. 1950–1953 m. buvo srities pavaldumo miestas. 1954 m. gruodžio 20 d. panaikintos miesto apylinkės, 1955 m. rugsėjo 8 d. panaikinti ir miesto rajonai, bet 1962 m. gruodžio 10 d. vėl sudaryti (Lenino, Požėlos ir Panemunės).

1995 m. įkurta Kauno miesto savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai, 2000 m. įsteigtos seniūnijos. 2001 m. gruodžio 20 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 301 patvirtintas bendrasis planas, kuriame pažymėtos seniūnijos ir miesto dalys. 2014 m. balandžio 10 d. jis buvo atnaujintas, bet jau be miesto dalių.

|-
| 1923 m. || 34 || 92 446 || 8 miesto rajonai || 1 miestas (Kaunas), 2 miesteliai, 21 kaimas, 9 dvarai ir palivarkai, 12 kitų gyvenviečių
|-
| 1942 m. || || 113 900 || ||
|-
| 1949 m.  (išsamiau) || 109,5 || || 3 miesto rajonai (7 miesto apylinkės) ||
|-
| 1954 m. || || || 3 miesto rajonai (4 miesto apylinkės) ||
|-
| 1959 m. || 94 || 215 464 || ||
|-
| 1967 m. || 108 || 283 700 || ||
|-
| 1970 m. || 122 || 305 116 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1972 m. || 121 || || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1976 m. || 120 || 351 400 || || 1 miestas
|-
| 1979 m. || || 368 649 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1985 m. || 116 || 405 000 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1989 m. || 123 || 418 087 || || 1 miestas
|-
| 2001 m.  || 157 || 378 943 || 10 seniūnijų || 1 miestas
|}

Gyventojai

Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės administracija. Savivaldybės funkcijas įgyvendina atitinkami jos struktūriniai padaliniai. Miesto savivaldybė įsikūrusi istoriniame pastate – Taupomųjų kasų rūmuose.

Vadovai 
Burmistrai:
 1921–1931 m. Jonas Vileišis
 1931 m. Juozas Vokietaitis
 1932–1933 m. Antanas Gravrogkas
 1933–1939 m. Antanas Merkys
 1940 m. Antanas Garmus
Merai:
 1991–1992 m. Vilimas Čiurinskas
 1992–1995 m. Arimantas Račkauskas
 1995–1997 m. Vladas Katkevičius
 1998–2000 m. Henrikas Tamulis
 2000 m. Vytautas Šustauskas
 2001–2002 m. Erikas Tamašauskas
 2002–2003 m. Giedrius Ašmys
 2003–2007 m. Arvydas Garbaravičius
 2007–2011 m. Andrius Kupčinskas
 2011 m. Rimantas Mikaitis
 2011–2015 m. Andrius Kupčinskas
 nuo 2015 m. Visvaldas Matijošaitis

Seniūnijos 

Kauno miesto seniūnijos kaip teritoriniai vienetai įsteigtos 2000 m. vasario 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 20. Seniūnijas kaip administracinius vienetus numatyta steigti 2002 m. spalio 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 438 ir jos ėmė veikti 2003 m. balandžio 1 d. 2005 m. Dainavos seniūnija padalinta į Dainavos ir Gričiupio. Dabar savivaldybėje yra 11 seniūnijų: 
 Aleksoto seniūnija
 Centro seniūnija
 Dainavos seniūnija
 Eigulių seniūnija
 Gričiupio seniūnija
 Panemunės seniūnija
 Petrašiūnų seniūnija
 Šančių seniūnija
 Šilainių seniūnija
 Vilijampolės seniūnija
 Žaliakalnio seniūnija

Miestų partnerystė 

Kauno miestas turi daugiau kaip 20 miestų partnerių. 2009 m. pavasarį prie Kauno miesto savivaldybės pagrindinio pastato įrengtas stendas, kuriame pavaizduoti su Kaunu partnerystės ryšius užmezgusių miestų pavadinimai ir herbai.

  Balstogė, Lenkija
  Breša, Italija
  Brno, Čekija
  Charkovas, Ukraina
  Emilija-Romanija, Italija
  Ferara, Italija
  Grenoblis, Prancūzija
  Hordalando apskritis, Norvegija
  Kava de Tirenis, Italija
  Lacijus, Italija
  Lavrijas, Graikija
  Lincas, Austrija
  Linšiopingas, Švedija
  Lipės apskritis, Vokietija
  Los Andželas, JAV
  Luckas, Ukraina
  Odensė, Danija
  Rendė, Italija
  San Martinas, Argentina
  Siamenas, Kinija
  Ščecinas, Lenkija
  Tamperė, Suomija
  Tartu, Estija
  Vekšė, Švedija
  Vestfoldo apskritis, Norvegija
  Vroclavas, Lenkija

Švietimas ir ugdymas

Šaltiniai

Nuorodos 

 Savivaldybės svetainė 
 Moderniosios savivaldos formavimasis Kaune. 1918–1919 metai