Jogailaičių dinastija

Jogailaičiai – Gediminaičių dinastijos atšaka, pradėta Jogailos, kurios atstovai 1377–1392 bei 1440–1572 valdė LDK, 1386–1572 Lenkijos karalystę, 1471–1526 Čekijos karalystę, 1440–1444 bei 1490–1526 metais Vengrijos karalystę.

Raida 
Dinastijos ir giminės įkūrėjas buvo Jogaila iš Gediminaičių dinastijos.

Dinastija ypač išsiplėtė didžiajam Lietuvos kunigaikščiui Kazimierui su žmona Elzbieta (Šv. Romos imperatoriaus Alberto II Habsburgo dukra) susilaukus šešerių sūnų ir septynerių dukrų:
 Vladislovas II, Čekijos ir Vengrijos karalius;
 Jadvyga, Bavarijos kunigaikščio Jurgio žmona;
 Kazimieras (1458–1484), 1602 metais paskelbtas šventuoju;
 Jonas Albertas, Lenkijos karalius;
 Aleksandras, valdės LDK ir Lenkiją;
 Zofija, Branderburgo kunigaikščio Fridriko Hohencolerio žmona, paskutiniojo Vokiečiu magistro ir pirmojo Prūsijos hercogo Alberto motina;
 Elzbieta;
 Zigmantas Senasis, LDK ir Lenkijos valdovas;
 Fridrikas, Krokuvos vyskupas, Gniezno arkivyskupas, kardinolas;
 Elzbieta;
 Ona, Pamario kunigaikščio Boguslavo X žmona;
 Barbora, Saksonijos kunigaikščio Jurgio žmona;
 Elzbieta, Legnicos kunigaikščio Fridriko II žmona.
Vladislovo II dukra Ona ištekėjo už Šv. Romos imperatoriaus Ferdinando I, abi jų dukros(Elzbieta ir Kotryna) vėliau tapo Zigmanto Augusto žmonomis. Zigmanto Senojo dukra Ona ištekėjo už Stepono Batoro, o Kotryna – už Švedijos karaliaus Jono III Vazos (jų sūnus Zigmantas III Vaza – Abiejų Tautų Respublikos ir Švedijos valdovas).

Valdovai 

Jogailaičių dinastijos valdovai: