Krokšlys

Krokšlys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km piečiau Rudnios, 10 km į vakarus nuo Dubičių, 3 km iki Lietuvos-Baltarusijos valstybės sienos, greta Čepkelių gamtinio rezervato, prie Ūlos upės, Ūlos kraštovaizdžio draustinyje, Dzūkijos nacionaliniame parke. Seniūnaitijos centras. Kaimą upė Ūla dalina į dvi dalis – Krokšlį ir Šumą. Kuomet Ūlos upe ėjo siena, gudiškoje pusėje buvo Šumas, o lietuviškoje – Krokšlys (neva Ūla ten garsu savo tėkmę rodžiusi). Nuo Dubičių iki Krokšlio Ūla teka kanalu. Pro kaimą eina vieškelis , atšaka į Lynežerį.

Netoli kaimo yra „sausas ežerėlis“, kuriame anksčiau kaimo jaunimas lošdavo futbolą ir ganydavo arklius. Šiuo metu ten stovi Česnulio paminklas kaimo futbolininkui.

Istorija 

Krokšlys pradėjo kurtis apie XVIII a. vidurį – 1777 m. nurodomi du kiemai (Pilypo Makselės ir Kristupo Liolio). XIX a. viduryje Krokšlyje (be Šumo) buvo 9 kiemai su 50 gyventojų (Badarai, Miškiniai, Čiočiai, Siaurukai, Bigeliai, Dzidziuliai, Sereičikai, Nedzveckai, Kašėtos ir Sakavičiai). Iki XX a. vidurio buvo dvi gyvenvietės: į šiaurę nuo Ūlos buvo Krokšlys, priklausęs Vilniaus gubernijai, o į pietus Šumas, priklausęs Gardino gubernijai, Beržtų valsčiui.

Labai didelis gaisras, apėmęs apie 400 ha miškų bei pelkių, įvyko 1959 m. Varėnos rajone, prie Kriokšlio kaimo. Kol vyrai padėjo gesinti miškus, moterys ir vaikai saugojo gyvulius, kurie buvo suvaryti į Ūlos upę. Laimei, gaisro liepsnos nepasiekė kaimų.

Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 105 žmonės, iš kurių 95 užsirašė lietuviais, 9 lenkais ir 1 baltarusiu.

Galerija

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės