Berno kantonas

Berno kantonas (, ) – kantonas Šveicarijos vidurio vakaruose, antras pagal plotą (po Graubiundeno) ir gyventojų skaičių (po Ciūricho) šalyje. Administracinis centras – Bernas. Oficialios kalbos – vokiečių ir prancūzų.

Geografija 

Pietryčiuose yra Berno Alpių dalis (aukščiausios viršūnės – Finsterarhornas, 4274 m, Jungfrau, 4158 m), ~260 km² plotą užima ledynai, viduryje – tankiai gyvenamas Šveicarijos plokščiakalnis (vyraujantis aukštis 400–800 m), šiaurės vakaruose – Juros kalnai. Svarbiausios upės – Arė, Emė, didžiausi ežerai – Bylis, Tūnas, Briencas, Nešatelis.

Ekonomika 

Laikrodžių, mašinų gamyba, elektrotechnikos, tekstilės, maisto (pieno, sūrių) pramonė, medžio ir metalo apdirbimas. Amatai (puodininkystė). Įrengta nemažai hidroelektrinių, veikia Mulebergo atominė elektrinė. Auginami kviečiai, cukriniai runkeliai, pašariniai augalai. Vynuogininkystė (ypač prie Bilio ir Tūno ežerų). Emės, Simės, Zanės upių slėniuose, Berno Alpėse verčiamasi pienine gyvulininkyste. Berno kantonas taip pat yra svarbus turizmo, alpinizmo, žiemos sporto regionas. Kurortai – Interlakenas, Tūnas, Meiringenas, Grindelvaldas, Miurenas, Kanderstegas, Gštadas, Adelbodenas. Svarbiausias geležinkelis-Bernas-Milanas (Italija); Berno Alpėse jis eina Liočbergo tuneliu.

Istorija 
Kantono teritoriją sudaro sritys, kurias XIV–XVI a. prisijungė kantono centras Bernas. Galioja 1893 m. konstitucija. Pagal 1978 m. rugsėjo referendumą, nuo vokiškai kalbančiojo Berno kantono 1979 m. atskirtas Jura kantonas, kuriame vyrauja prancūzakalbiai.

Šaltiniai 

Šveicarijos kantonai