Serbentas

R. subg.Berisia 
 Agrastai (R. subg. Grossularia) 
 R. subg. Grossularioides 
 R. subg. Parilla 
 R. subg. Ribes

Serbentas (Ribes) – monotipinės agrastinių (Grossulariaceae) šeimos daugiamečių uogakrūmių gentis, paplitusi Šiaurės pusrutulio šaltojo ir vidutinio klimato juostose, taip pat Vidurio ir Pietų Amerikos kalnuose.

Genčiai priklausantys krūmai yra žemi arba vidutinio aukščio (1-2 m), lygiomis ir dygliuotomis šakomis. Lapai pražanginiai, skiautėti. Žiedai smulkūs, susitelkę į kekes, vaisiai – raudonos, juodos, gelsvos sultingos uogos su keliomis arba daug sėklų, augančios kekėmis. Uogos viršuje – apyžiedžio liekanos.

Serbentai auginami soduose, taip pat auga drėgnuose miškuose, upių ir ežerų pakraščiuose. Žydi balandžio – gegužės mėnesiais. Uogos prinoksta liepos – rugpjūčio mėnesiais. Lietuvoje savaime auga 3 rūšys ir dar kelios auginamos.

Morfologiniai požymiai ir biologinės savybės 
Serbentų krūmų stiebai išauga iš pumpurų, esančių požeminėje dalyje. Tai nuliniai arba pašakniniai ūgliai, kurie pradeda šakotis antraisiais metais. Ant nulinių stiebų pirmaisiais metais išaugę šoniniai ūgliai vadinami pirmosios eilės šoninėmis šakutėmis, kitais metais išaugę – antrosios eilės šoninėmis šakutėmis ir t. t. Stiebai intensyviai auga tik per pirmuosius trejus metus, po to jų augimas sulėtėja. Stiebų kaita vyksta nevienodai – juodųjų serbentų auga greičiau negu raudonųjų. Taip krūme daugėja šakų, jis atjaunėja. Vietoj išgenėtų šakų kasmet išauga pakaitiniai stiebai. Krūmams senstant jų mažėja. 

Žiediniai serbentų pumpurai pradeda formuotis metai prieš derėjimą. Juodųjų serbentų žiediniai pumpurai mišrūs (iš jų išauga ne tik žiedai, bet ir šakutės), o raudonųjų serbentų – mišrūs ir paprasti (iš jų išauga tik uoginės kekės). Juodųjų serbentų gausiausiai dera pirmosios ir antrosios vienmetės šakutės, o raudonųjų ir baltųjų – vienmetis prieaugis ir vaisinės šakutės, esančios ant dviejų trejų metų medienos.

Šaknų sistemą sudaro daug stambių šaknų, kai kurios jų pasiekia 2 m gylį. Dauguma šaknų yra viršutiniame 10-60 cm dirvos sluoksnyje metro spinduliu.

Krūmų aukštis svyruoja nuo 0,5 iki 2 m. Jie gali būti išsiskleidę, vidutiniškai išsiskleidę ir labai išsiskleidę. 

Serbentų žydėjimo procesas skiriasi. Juodieji serbentai pradeda žydėti gegužės pirmą arba antrą dekadą, raudonieji ir baltieji – keliomis dienomis anksčiau. Žydi iki trijų savaičių: juodieji serbentai – kai skleidžiasi lapai, o raudonieji ir baltieji – prieš jų išsiskleidimą. Juodieji serbentai visiškai skiriasi savidulkos procesu. Raudonieji ir baltieji paprastai būna savidulkiai. Geromis meteorologinėmis sąlygomis ar vabzdžių apdulkinti kitų veislių dulkelėmis juodieji serbentai užmezga daugiau stambesnių uogų, gaunamas gausesnis derlius.

Serbentai pakankamai ištvermingi žiemą: pakelia net iki -30 °C temperatūrą. Ypač ištvermingi žiemą raudonieji ir baltieji serbentai, mažiau – juodieji. Jų ūgliai dažniau pašąla.

Ūkinė ir maistinė reikšmė 

Serbentų uogos valgomos šviežios, konservuotos, šaldytos. Iš jų verdama uogienė, kompotas, gaminami marmeladas, sirupas, želė, vynai, sultys, daromi balzamai. Jos rekomenduojamos dietinei mitybai, naudingos vaikams. Plačiai naudojamos konditerijos pramonėje, dėl gražios spalvos maišomos į kitų uogų ir vaisių gaminius. Lapuose ir pumpuruose susitelkusių eterinių aliejų komponentai naudojami parfumerijoje. Uogos, lapai ir pumpurai vartojami ir liaudies medicinoje.

Juodieji serbentai 
Juodųjų serbentų uogos ir jų produktai didina organizmo atsparumą infekcijoms, padeda pašalinti sunkiuosius metalus ir radioaktyviąsias medžiagas, gydo nuo skrandžio ir dvylikapirštės žarnos opaligės, gastrito, vartojamos sergant avitaminoze, gerina širdies, kraujagyslių ir kvėpavimo organų veiklą. Juodiesiems serbentams specifinį kvapą suteikia eteriniai aliejai, jie slopina uždegimus, varo šlapimą ir gydo nuo reumato.

Aromatingi juodųjų serbentų lapai vartojami kaip prieskonis sūdant ir rauginant kopūstus, agurkus, pomidorus.

Raudonieji ir baltieji serbentai 
Raudonuosiuose ir baltuosiuose serbentuose vitaminų yra mažiau nei juoduosiuose. Raudonųjų serbentų uogos askorbo rūgšties turi nuo 26 iki 83 mg/proc., o baltųjų serbentų – nuo 34 iki 66 mg/proc. Taip pat yra cukraus (9-10 %), rūgščių (2 %), karotino, makro ir mikroelementų, pektinų.

Raudonųjų ir baltųjų serbentų uogos bei jų produktai gerina skrandžio ir žarnyno veiklą, stabdo aterosklerozę, stiprina kraujagyslių ir kapiliarų sieneles, gydo nuo virškinimo trakto spazminio kolito ir enterokolito. Šių serbentų uogos gaivina, malšina troškulį, gerina apetitą, sukelia prakaitavimą, todėl geriamos peršalus, didina skrandžio sulčių rūgštingumą, aktyvina žarnyno peristaltiką.

Rūšys 
Gentyje apie 150 rūšių:
 Ribes subgen. Berisia
 Ribes sect. Berisia
 Ribes affine
 Kalninis serbentas (Ribes alpinum)
 Ribes armenum
 Ribes brachybotrys
 Ribes cuneifolium
 Ribes fontaneum
 Ribes glaciale
 Ribes heterotrichum
 Ribes komarovii
 Ribes laciniatum
 Ribes luridum
 Ribes maximowiczianum
 Ribes maximowiczii
 Ribes orientale
 Ribes vilmorinii
 Ribes sect. Davidia
 Ribes henryi
 Ribes laurifolium
 Ribes sect. Diacantha
 Dvidyglis serbentas (Ribes diacanthum)
 Ribes pulchellum
 Ribes saxatile
 Ribes sect. Hemibotrya
 Ribes fasciculatum
 Ribes subgen. Grossularia
 Ribes sect. Grossularia
 Adatinis agrastas (Ribes aciculare) 
 Alpinis agrastas (Ribes alpestre) 
 Lenktadyglis agrastas (Ribes arcuatum) (R. hirtellum × R. missouriense)
 Ribes binominatum
 Burėjinis agrastas (Ribes burejense)
 Grakštusis agrastas (Ribes cynosbati) (sin. Ribes gracile)
 Ribes curvatum
 Skėstašakis agrastas (Ribes divaricatum)
 Ribes formosanum
 Mažadyglis agrastas (Ribes hirtellum)
 Ribes inerme
 Ribes innominatum
 Ribes leptanthum
 Misūrinis agrastas (Ribes missouriense) 
 Baltažiedis agrastas (Ribes niveum)
 Aštriadyglis agrastas (Ribes oxyacanthoides)
 Ribes pinetorum
 Ribes quercetorum
 Ribes robustum
 Ribes rotundifolium
 Ribes rusticum
 Ribes sinanense
 Ribes stenocarpum
 Ribes succirubrum
 Paprastasis agrastas (Ribes uva-crispa) (sin. Grossularia reclinata, Ribes grossularia, Ribes reclinatum)
 Ribes velutinum
 Ribes watsonianum
 Ribes sect. Robsonia
 Ribes amarum
 Ribes californicum
 Ribes echinellum
 Ribes lobbii
 Ribes menziesii
 Ribes roezlii
 Ribes speciosum
 Ribes thacherianum
 Ribes subgen. Grossularioides
 -
 Ribes horridum
 Ribes lacustre
 Ribes montigenum
 Ribes subgen. Parilla
 Ribes sect. Andina
 Ribes cucullatum
 Ribes gayanum
 Ribes incarnatum
 Ribes lehmannii
 Ribes pentlandii
 Ribes trilobum
 Ribes sect. Parilla
 Ribes magellanicum
 Taškuotasis serbentas (Ribes punctatum)
 Ribes valdivianum
 Ribes subgen. Ribes
 Ribes sect. Botrycarpum
 Amerikinis serbentas (Ribes americanum)
 Pažiedėtasis serbentas (Ribes bracteosum)
 Aldaninis serbentas (Ribes dikuscha)
 Ribes fragrans
 Ribes fuscescens
 Hudzoninis serbentas (Ribes hudsonianum)
 Ribes janczewskii
 Ribes japonicum
 Juodasis serbentas (Ribes nigrum)
 Ribes pauciflorum
 Lapkotinis serbentas (Ribes petiolare)
 Driekusis serbentas (Ribes procumbens)
 Ribes turbinatum
 Ribes ussuriense
 Ribes viburnifolium
 Ribes sect. Calobotrya
 Ribes bethmontii
 Ribes ciliatum
 Ribes howellii
 Ribes malvaceum
 Ribes neglectum
 Ribes nevadense
 Raudonžiedis serbentas (Ribes sanguineum)
 Ribes viscosissimum
 Ribes wolfii
 Ribes sect. Cerophyllum
 Vaškinis serbentas (Ribes cereum)
 Ribes mescalerium
 Ribes sect. Fargesia
 Ribes sect. Heritiera
 Ribes erythrocarpum
 Liaukotasis serbentas (Ribes glandulosum)
 Ribes laxiflorum
 Ribes sachalinense
 Ribes sect. Microsperma
  Ribes sect. Ribes
 Ribes altissimum
 Ribes futurum
 Ribes griffithii
 Ribes holosericeum
 Ribes koehneanum
 Ribes latifolium
 Ribes longeracemosum
 Ribes mandshuricum
 Ribes meyeri
 Ribes moupinense
 Gausiažiedis serbentas (Ribes multiflorum)
 Ribes palczewskii
 Ribes pallidiflorum
 Uolinis serbentas (Ribes petraeum)
 Raudonasis serbentas (Ribes rubrum)
 Ilgakekis serbentas (Ribes spicatum)
 Triskiautis serbentas (Ribes triste) 
 Varševičiaus serbentas (Ribes warszewiczii)
 Ribes sect. Symphocalyx
 Auksuotasis serbentas (Ribes aureum)

Produkcija

Šaltiniai 

Agrastiniai