Mitybos terpė

Mitybos terpė () - skystas, pusstandis ar standus medžiagų mišinys, kuriame auginami mikroorganizmai ar audinių ląstelės. Mišinys sudaromas įdedant natūralių ir (arba) sintetinių medžiagų, kurios palaiko mikroorganizmų dauginimąsi arba išsaugo gyvybingumą.

Paprasčiausia mikroorganizmų mitybos terpė yra sultinys. Skystąsias terpes sumaišius su standikliu agaru ir supilsčius į petri lėkšteles, kur terpė sustingsta, gaunamos standžios terpės. Ant standžiųjų terpių augantys mikroorganizmai sudaro kolonijas, o skystosiose terpėse - suspensijas. Standžiosios terpės pavyzdys - triptono sojų agaras.

Mitybos terpės audinių kultūroms skiriasi nuo terpių mikroorganizmams tuo, kad terpė ląstelių kultūrai turi turėti hormonų ar augimo faktorių, kurių ląstelės gauna augdamos in vivo. Auginant gyvūnines ląsteles į terpę dažniausiai dedama kraujo serumo. Gyvūninės ląstelės paprastai auginamos ant plokščio paviršiaus, kad turėtų prie ko prisitvirtinti, o skysta terpė jas dengia. Tuo tarpu bakterijos, pvz., Escherichia coli, gali augti tiek ant kieto paviršiaus, tiek skystoje terpėje.

Terpės pavyzdžiu gali būti misa, naudojama alaus gamyboje. Ji turi visų maisto medžiagų, reikalingų mielių augimui.

Terpių rūšys 
Mitybos terpių rūšys pagal paskirtį:
 Saugomoji terpė () - terpė, kuri ilgai išlaiko joje esančių mikroorganizmų gyvybingumą, apsaugo juos nuo ilgo laikymo pažeidimų, todėl ir ilgai laikyti jie išlaiko savybes.
 Gabenamoji terpė () - terpė, naudojama mikroorganizmams saugoti ir jų gyvybingumui palaikyti, kol mėginys su spėjamais mikroorganizmais gabenamas į laboratoriją, kur bus tiriamas. Tokia terpė palaiko visų joje esančių mikroorganizmų gyvybingumą, nekeičia jų rūšinės sudėties. Terpę paprastai sudaro tik buferinis tirpalas su druskomis, neturintis organinės anglies, azoto junginių ir augimo stimuliatorių. Gabenamoji terpė anaerobams neturi turėti laisvo deguonies.
 Gaivinamoji terpė () - terpė, kuri atgaivina patyrusius stresą ir pažeistus mikroorganizmus, kad šie vėl gebėtų daugintis, nors ji pati dauginimosi neskatina,
 Diferencinė terpė () - terpė, kurioje auginant mikroorganizmus galima patikrinti vieną arba kelias fiziologines ir biochemines charakteristikas. Į jas deda kokį nors indikatorių, paprastai dažiklį, kuris pakinta tam tikrai reakcijos metu. Naudojama mikroorganizmams identifikuoti.
 Išskiriamoji terpė () - standžioji ar pusstandė mitybos terpė, palanki mikroorganizmams augti
 Atrankioji išskiriamoji terpė () - išskiriamoji terpė, kurioje auga numatyti mikroorganizmai ir slopinamas kitų mikroorganizmų augimas.
 Neatrankioji išskiriamoji terpė - išskiriamoji terpė, kurioje auga daugelio rūšių mikroorganizmai. Ji neslopina jokių mikroorganizmų. Pvz., mitybos agaras.
 Gausinamoji terpė () - paprastai skysta terpė, kurioje mikroorganizmai itin sparčiai dauginasi.
 Atrankioji gausinamoji terpė () - gausinamoji terpė, kuri skatina numatytų mikroorganizmų dauginimąsi ir slopina kitus mikroorganizmus
 Neatrankioji gausinamoji terpė - gausinamoji terpė, kurioje sparčiai dauginasi daugelio rūšių mikroorganizmai. Ji neslopina jokių mikroorganizmų. Pvz.: triptono sojų agaras.

Pagal konsistenciją:
 skystoji terpė - vienos ar daugiau mitybos medžiagų vandeninis tirpalas (pvz., peptono vanduo, mitybos sultinys), kuris ir paruoštas lieka skystas.
 pusstandė terpė - terpė, gaunama sustandinus skystąją terpę iki pusstandės būsenos. Standikliai - agaras, želatina ar kt.
 standžioji terpė - terpė, gaunama sustandinus skystąją terpę iki standžios būsenos. Šios terpės labai dažnai standinamos agaru, todėl dažnai vadinamos tiesiog agaru.

Pagal sudėties žinomumą:
 chemiškai apibūdinta mitybos terpė () arba sintetinė - terpė, kurios cheminė sudėtis tiksliai žinoma. Tiksliai žinoma, kokie mikroelementai, vitaminai ir kitos biologiškai aktyvios medžiagos ir kokie jų kiekiai sudaro šias terpes. Organinės anglies šaltiniu būna gliukozė ar glicerolis, amonio druskos ar nitratai - kaip azoto šaltinis.
 chemiškai neišsamiai apibūdinta mitybos terpė (natūrali arba pusiau sintetinė) - terpė, kurios tiksli cheminė sudėtis nėra žinoma, kadangi terpė pagaminta iš perdirbtų natūralių žaliavų - mielių ekstrakto, kazeino hidrolizato, kurių tiksli cheminė sudėtis nebūna žinoma. Tokias terpes kartais naudoja dėl pigumo, kartais - dėl to, kad kai kurios mikroorganizmų rūšys tiesiog neauga sintetinėse terpėse. Pusiau sintetinės terpės pavyzdys - triptono sojų agaras.

Mikrobiologija