Keturvalakių valsčius

Keturvalakių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Keturvalakiai. Šiuo metu valsčiaus teritorijoje yra Keturvalakių seniūnija.

Istorija 

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1930 m. 2 kaimai perduoti Gudelių valsčiui. Keturvalakių valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Marijampolės rajonui (2 apylinkės) ir Vilkaviškio rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 91 || 4087 || 545 || || 27
|-
| 1932 m. || 82 || 4003 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 91 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Vadovai 
 Matas Kulboka, 1932 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Pagal pirmajį Lietuvos Respublikos visuotinį gyventojų 1923 m. rugsėjo 17 d. surašymą Keturvalakių valsčiuje buvo 27 gyvenvietės:

 Beržynių kaimas 29 ūkiai – 251 gyventojas
 Budviečių kaimas 49-314
 Dubėnų kaimas 10-102
 Geišteriškių kaimas 55-397
 Gulbynės kaimas 3-21
 Juodupių kaimas 12-100
 Karklinių dvaras 7-127
 Keturvalakių bažnytkaimis 37-270
 Mockabūdžių kaimas 26-261
 Navininkų kaimas 50-335
 Parausių kaimas 5-31
 Parausių palivarkas 2-5
 Paršinskų kaimas 7-41
 Pasudonio Mažojo kaimas 8-49
 Penkinių kaimas 9-62
 Penkinėlių kaimas 4-26
 Penkinių dvaras 6-121
 Pliumbėnų viensėdis 3-62
 Rakauskų kaimas 12-85
 Rakauskų dvaras 9-54
 Siberijos kaimas 14-63
 Skardupių kaimas 33-274
 Svetlicos kaimas 18-102
 Tabarškių dvaras 7-108
 Valavičių kaimas 16-116
 Valavičių dvaras 28-150
 Vidgirių kaimas 86-560
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 
 
1923 m. gyveno 4087 žmonės:
 Lietuviai – 85,58% (3498);
 Vokiečiai – 12,96% (530);
 Kiti – 1,44% (59).

Žymūs žmonės 

|-
| 1902 || Geisteriškiai || Juozas Tysliava, poetas, žurnalistas || 1961
|-
| 1906 || Parausiai || Juozas Kupčinskas, gydytojas || 1971
|-
| 1908 || Kunigiškiai || Vytautas Bulvičius, rezistentas || 1941
|-
| 1941 || Parausiai || Gražina Čižauskaitė-Jucienė, keliautoja, matematikė ||
|}

Šaltiniai 

Kalvarijos apskrities valsčiai
Vilkaviškio apskrities valsčiai