Ančia (ežeras Lenkijoje)

Ančia () – ežeras Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, netoli Lietuvos-Lenkijos sienos. Pagal neseniai atliktus tyrimus, ežero gylis yra 106,1 m (ankstesniuose tyrimuose 108,5 m, 111,5 m ir 113 m), tai Giliausias ežeras Lenkijoje ir centrinės Europos žemumose. Ežero apylinkėse yra nemažas vandens tinklas, kanalizacija, žemės ūkio laukai, eglynai ir mišrūs miškai. Į ežero baseiną įeina Oklineko, Bočnelio ir Egliniškių ežerai. Ančios ežeras yra ledyninės kilmės, mažai trofuotas. Ežero pakrantėse yra daug riedulių, kai kurie netgi kelių metrų pločio. Ežero apačioje yra didelis nuolydis apie 12°. Ežero vanduo yra labai švarus ir skaidrus, pagal Secchi disko matavimus matomumas yra iki 12 m. Ežero pakrantėje yra povandeniniai augalai. Ežero pakrantė yra prižiūrima ir turi kelis vaizdingus paplūdimius. Šiauriniai ir pietiniai ežero krantai yra labai statūs, rytuose ant morenos yra eglynai, vakaruose žemdirbystės ir gyvulininkystės laukai. Šalia ežero esančio Ančios kaimo apylinkėse yra išlikę lapuočių miškai, daugiausia liepos. 1974 m. ežere vyko Aqua UNESCO projektas, kurio metu tirta ežero gylis, povandeniniai nuolydžiai. Ežeras yra tinkamas povandeniniam nardymui. Aukštis virš jūros lygio – 227 m. Ilgis – 4,53 km. Plotis – 1,15 km. Vakariniame krante dunksantis Leščinovo kalnas su apžvalgos bokštu – turistų mėgstamas objektas. Šalia ežero yra šie kaimai: Blaskovizna, Merkinė, Klaipėda, Stara Ančia ir Pželomka.

Gamtos apsauga 

Ežeras yra Suvalkų kraštovaizdžio parke ir 1963 m. įkurtame Ančios ežero draustinyje, kurį sudaro ežero apylinkes ir pats ežeras.

Augalija 

Daugiausia ežero augalijos sudaro maurabragiečiai:

 Chara aspera,
 Chara rudis,
 Chara contraria,
 Chara jubata,
 Chara strigosa,
 Plūdė Potamogeton.

Taip pat helofitų augalų rūšys:

 paprastoji nendrė Phragmites australis,
 ežerinis meldas Schoenoplectus lacustris,
 siauralapis švendras Typha angustifolia,
 balinis asiūklis Equisetum limosum,
 balinis ajeras Acorus calamus,
 pelkinė viksva Carex acutiformis.

Gyvūnija 

Ežere daugiausiai gyvena šiauriniams vandenims ir kalnų upėms būdingi vandens gyvūnai, tai vėgėlė, raibapelekis kūjagalvis ir paprastasis kūjagalvis, taip pat seliava ir stinta. Ežere taip pat yra baltoji žuvis Coregonus lavaretus maraena dar kitaip vigrensis. Ežere yra labai retų vėžiagyvių: Eurythemora lacustris, Cyclops abyssorum, Heterocope appendiculate, Bosmina obtusirostis, Eurythemora gracilis ir Pallasea quadrispinosa.

Literatūra 

 Aleksander W. Sokołowski, Jacek Kot, Przyroda województwa suwalskiego, Suwałki 1996 m., ISBN 83-900714-2-8;
 S. Maciejewski, Szlakami północnej Suwalszczyzny; Wyd. Jaćwież, Suwałki 2001 m.;
 K.Groblewski („Rzeczpospolita“), Przygoda z Polską – Suwalszczyzna dodatek do „Rzeczpospolita“;
 Grzegorz Rąkowski: Polska egzotyczna. Cz. 1. Pruszków: „Rewasz“, 1999 m. ISBN 83-85557-63-6.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Aprašymas apie ežerą (lenk.).
 Aprašymas apie ežerą „Sūduvos gide“ (liet).;
 Aprašymas apie ežerą I (lenk.) ;
 Aprašymas apie ežerą II (lenk.);
 Ežero nuotraukos .

Suvalkų apskrities ežerai