Pierijos nomas

Pierijos nomas () – vienas iš Graikijos nomų, Centrinės Makedonijos periferijos dalis. Sostinė – Katerinė (50,5 tūkst. gyv.). Pierijos nomas yra mažiausias nomas Graikijos Makedonijoje.

Pavadinimas Pierija () siejamas su Homero  'taukai', kas metaforiškai reiškė  'derlinga žemė'.

Pierijoje yra daug archeologijos požiūriu įdomių vietų – senųjų miestų Diono, Pydnos ir Platomono miestavietės. Pierijoje buvo ir Leibetros ir Pimplijos miestai. Krašte gyveno trakų gentis pierai.

Pierijoje yra Piero kalnas, kuris mitologijoje laikomas Orfėjo ir mūzų gimtine. Šiame kalne, atseit, buvo garsus Piero šaltinis.
Pietinėje Pierijos nomo dalyje yra Olimpo kalnas, aukščiausias Graikijos kalnas ir senovės Graikijos dievų būstinė.

Geografija 
Nomo teritorijoje yra tiek plačių lygumų, tiek aukštų kalnų, tiek smėlėtų paplūdimių, kuo nomas traukia turistus.

Vakarinėje nomo dalyje yra Pierijos kalnai. Žemiausias nomo taškas yra Termos įlankos pakrantė, aukščiausias – Olimpas.

Daugelis gyventojų gyvena vadinamoje Olimpo Rivjeroje.

Klimatas daugiausia Viduržemio jūros tipo, su karštomis vasaromis ir vėsiomis žiemomis. Centrinėje ir vakarinėje Pierijos nomo dalyse, ypač Pierijos kalnuose ir Olimpe, būna šaltų žiemų.

Ribos 
Su Pierijos nomu ribojasi:
 pietuose ir pietvakariuose – Larisos nomas,
 vakaruose – Kozanės nomas,
 šiaurėje – Imatijos nomas,
 rytuose – Termos įlanka, už kurios yra Salonikų ir Chalkidikės nomai.

Savivaldybės

Istorija 

Antikos laikais Pierijoje kurį laiką gyveno trakai pierai, kuriuos VIII a. pr. m. e. išstūmė makedonai, o Pierijos pakrantę prisijungė prie Makedonijos. Pierai persikraustė į šiaurinę dalį, už Strimono upės, į Pangaion kalno apylinkes,, kur jie įkūrė naują gyvenvietę.

Prieš pat archainės Graikijos laikotarpį (808 m. pr. m. e.) Pierija buvo prijungta prie senosios Makedonijos karalystės. Pierija tapo antrąja šios karalystės provincija.
146 m. pr. m. e. Ketvirtojo Makedonijos karo metu teritorija buvo prijungta prie Romos imperijos, šiai skylant kraštas tapo Bizantijos dalimi.

Vėliau kraštą ilgam užkariavo osmanai.
1821 m., Graikijos Nepriklausomybės karo metu Pierija kovojo kartu su visa likusia Graikija, bet jai atsiskirti nuo Osmanų imperijos nepavyko. Prie Graikijos kraštas buvo prijungtas tik 1913 m., po Pirmojo Balkanų karo. Graikijos-Turkijos karo metu į kraštą atsikėlė daug pabėgėlių iš Mažosios Azijos. Kelios gyvenvietės buvo pavadintos pagal buvusias jų gyvenamąsias vietoves, pvz., Nea Trapezounta – pagal Trabzoną, Nea Efesos – pagal Efesą.

Iki 1947 m. Pierija buvo Salonikų nomo, kuris tada buvo didžiausias Graikijos nomas, dalis. 1947 m. Pierija tapo atskiru nomu.

Nuorodos 

Graikijos nomai