Oksalo rūgštis

Oksalo rūgštis dar vadinama etano dirūgštimi arba rūgštynių rūgštimi. Tai cheminis junginys, kurio molekulinė formulė H2C2O4. Ši rūgštis turi dvi karboksigrupes: HOOC-COOH. Tai palyginti stipri organinė rūgštis, 10 000 kartų stipresnė už acto rūgštį.

Gryna oksalo rūgštis – bespalviai kristalai, besilydantys 189 °C. Oksalo rūgšties dihidratas lydosi 101,5 °C (staigiai šildant).

Gavimas 
Laboratorijoje oksalo rūgštis yra gaunama azoto rūgštimi oksiduojant sacharozę, naudojant vanadžio pentoksidą kaip katalizatorių. Pramonėje oksalo rūgštis gaunama iš natrio arba kalio formiato, kaitinant jį 400 °C temperatūroje.

Paplitimas gamtoje 
Oksalo rūgštis ir jos druskos – oksalatai – yra labai paplitę junginiai, randami daugelyje augalų. Monokalio oksalato yra rūgštynėse, kiškio kopūstuose, rabarbaruose. Kalcio oksalato ypač gausu vandens augalijoje, grybuose, paparčiuose, kerpėse. Truputis jo visada aptinkama žmogaus šlapime, dažnai jis įeina į šlapimo pūslės bei inkstų akmenų sudėtį.

Saugumas 
Oksalo rūgšties perteklius dirgina virškinamojo trakto sieneles, o dideliais kiekiais yra kenksminga. Kadangi ji lengvai jungiasi su metalais, pvz., kalciu, ilgalaikis maisto su dideliais oksalo rūgšties kiekiais vartojimas gali sukelti maistinių medžiagų trūkumą organizme. Saikingas oksalo rūgštį turinčių produktų vartojimas sveikam žmogui neturėtų kenkti.

Oksalo rūgšties LD50 yra apie 22 g žmogui, sveriančiam 60 kg.

Kiekis maisto produktuose 
Oksalo rūgšties kiekis kai kuriuose maisto produktuose pagal JAV Žemės ūkio departamento duomenis (1984 m.):

Naudojimas
Bitininkystėje 3,5 proc. rūgšies tirpalas naudojamas Varoatozės erkių (Varroa destructor) naikinimui. Taip kovojama su varoatoze.

Inašos

Nuorodos

Organinės rūgštys
Bitininkystė