Archimedas

Archimedas (; Sirakūzuose, apie 287 m. pr. m. e. – 212 m. pr. m. e.) – graikų matematikas, fizikas, išradėjas – inžinierius ir astronomas. Nors apie jo gyvenimą žinoma nedaug, Archimedas laikomas žymiausiu Antikos ir vienu žymiausių visų laikų matematiku.

Labiausiai žinomas kaip atradęs Archimedo dėsnį apie jėgą, veikiančią panardintus kūnus, taip pat išradęs sraigtą irigacijoje, apskaičiavęs elipsės, parabolės nuopjovos plotus. Sukūrė hidrostatikos pagrindus.

Antrojo Pūnų karo metu dirbo prie inžinerinių Sirakūzų gynybos įrenginių, žuvo nuo romėno kareivio rankos. Pasak Plutarcho, priėjęs kareivis liepė eiti su juo, nes vadas Marcelas nori jį matyti. Archimedas paprašė palaukti, kol jis baigs spręsti uždavinį, bet kareivis išsitraukė kardą ir užmušė mokslininką.

Atradimai ir išradimai 
Jau senovėje Archimedui buvo priskirta apie 40 išradimų. Be Archimedo sraigto, svarbiausi iš jų yra: išgaubtas veidrodis, amžinasis varžtas ir modelis, vaizduojantis Saulės, Mėnulio ir planetų judėjimą. Jis taip pat išrado įrankį elipsei piešti. Iš karo mašinų jis išrado sijos principu veikiantį krano mechanizmą, veidrodžių sistema laivams uždegti ir garais varomą patranką.

Archimedas buvo pirmasis, kuris suprato statiką, susijusią su nejudančiais kroviniais, pavyzdžiui, pastatuose ar tiltuose. Jis taip pat suprato ir aprašė, kas įvyksta, kai kūnai plūduriuoja skysčiuose, tai vadinama plūdrumu.

Archimedo dėsnis 

Plačiausiai žinoma legenda apie Archimedą yra pasakojimas, kaip jis išrado metodą nustatyti netaisyklingos formos objekto tūrį. Pasak Vitruvijaus, Sirakūzų karaliui Hierui II buvo pagaminti karūna ir jis paprašė Archimedo nustatyti, ar karūnoje esantis auksas nebuvo pakeistas sidabru. Archimedas turėjo išspręsti problemą nepažeisdamas karūnos, t. y., negalėjo jos išlydyti, kad apskaičiuoti jos tankį.

Vitruvijaus pasakojime minima, kad Archimedas besimaudydamas vonioje pastebėjo, kad įlipus į kubilą, vandens lygis jame pakilo. Taip jis suprato, kad pagal šį efektą galima nustatyti karūnos tūrį. Paprastomis sąlygomis vanduo yra nesuspraudžiamas, todėl panardinta karūna išstumtų vandens kiekį lygų jos pačios tūriui. Padalinus karūnos masę iš išstumto vandens tūrio gaunamas karūnos tankis. Šis tankis būtų mažesnis už aukso, jeigu jame būtų pridėta pigesnių ir mažiau tankių metalų. Tada Archimedas nuogas išbėgo į gatves ir susijaudinęs savo atradimu šaukė „Eureka!“ ( - aš atradau!). Tada karūnos bandymas buvo atliktas sėkmingai - įrodyta, kad sidabras joje tikrai buvo įmaišytas.

Auksinės karūnos istorija Archimedo darbuose daugiau niekur nėra minima. Jame aprašytas metodas kelia abejonių dėl itin didelio tikslumo, kurio reikėtų matuojant vandens poslinkį.

Archimedo sraigtas 

Tikriausiai didžioji dalis inžinerijos darbų, kuriuos atliko Archimedas, buvo daromi tenkinant jo gimtojo miesto Sirakūzų poreikius. Graikų rašytojas Atėnyesas Naukratietis aprašė, kaip karalius Hieras II pavedė Archimedui suprojektuoti didžiulį laivą Syracusia, kuris būtų skirtas prabangioms kelionėms, gabenti atsargas ir dar būtų karinis jūrų laivas. Teigiama, kad Syracusia buvo didžiausias laivas pastatytas senovėje. Pasak Atėnyeso laivas galėjo plukdyti 600 žmonių, jame buvo sodo dekoracijų, graikų gimnazija ir šventykla, skirta deivei Afroditei. Kadangi tokio dydžio laivui pro korpusą sunkėsi vanduo, buvo sukurtas Archimedo sraigtas, kuris šalino triumo vandenį. Šis Archimedo įrenginys buvo įtaisas sudarytas iš besisukančio sraigtinio veleno, įtaisyto nuožulniame vamzdyje (cilindre). Jis buvo sukamas rankomis ir galėjo būti naudojamas perkelti vandeniui iš žemai esančio vandens telkinio į drėkinimo kanalus. Archimedo sraigtas yra vis dar naudojamas skysčiams, granuliuotoms kietosioms medžiagoms - angliai, grūdams siurbti. Romėnų laikais, kuriuos aprašė Vitruvijus, Archimedo sraigtas galėjo būti sraigtinio siurblio, naudoto Kabančiųjų Babilono sodų drėkinimui, patobulinimas. Pirmasis pasaulyje jūrinis garlaivis su laivasraigčiu buvo SS Archimedes (1839 m.), pavadintas Archimedo ir jo sraigto garbei.

Šaltiniai 

Išradėjai
Matematikai
Graikijos fizikai
Senovės Graikijos filosofai
Astronomai