Aklumas

Aklumas yra regėjimo sutrikimas, kai iš dalies arba visiškai sutrinka tikrovės regimasis suvokimas. Atitinkamai, jis gali būti dalinis arba absoliutus, kai akis visiškai neskiria šviesos nuo tamsos. Aklumą gali lemti regėjimo aštrumo sutrikimas arba regėjimo lauko susiaurėjimas.

Priežastys

Ligos 
Dauguma regos sutrikimų yra nulemti ligų arba prastos mitybos. Pagal Pasaulio sveikatos organizacijos 2002-ųjų metų duomenis, pagrindinės aklumo priežastys pasaulyje be kitų priežasčių yra:
 katarakta (47,9 %),
 glaukoma (12,3 %),
 amžinė geltonosios dėmės degenaracija (8,7 %),
 ragenos drumstumas (5,1 %), ir
 diabetinė retinopatija (4,8 %)

Įgimtos anomalijos ir traumos 
Akių traumos, dažniausiai pasitaikančios asmenims iki 30 metų, yra pagrindinė vienakinio aklumo (kai nematoma tik viena akimi) priežastis JAV. Traumos paprastai sutrikdo regėjimą pažeidžiant pačią akį, o įgimtos anomalijos, kaip regos nervo hipoplazija, paveikia regos nervą, kuris perduoda signalus iš akies į smegenis, kas gali lemti pablogėjusį regos aštrumą.

Žmonės, patyrę traumas pakaušinėje smegenų srityje, gali iš dalies arba visiškai prarasti regėjimą, nepaisant to, jog jų akys ar regos nervai yra visiškai nepažeisti.

Genetiniai defektai 
Asmenys, pasižymintys albinizmu, neretai kenčia nuo dalinių regos sutrikimų, tačiau atvejai, kai dėl šios priežasties nematoma visiškai, yra reti. Lėberio amaurozė gali lemti visišką aklumą arba stiprų regos sutrikimą nuo gimimo ar ankstyvos vaikystės. 

Žmogaus genomo šifravimas padėjo išaiškinti ir kitų suprastėjusio regėjimo priežasčių. Viena tokių yra Bardeto ir Biedlo sindromas.

Apsinuodijimas 
Nors ir retai, tačiau aklumą gali lemti ir apsinuodijimas. Vienas iš žinomiausių pavyzdžių yra metanolis. Nepaisant to, jog pats metanolis yra tik nežymiai toksiškas, bet, nepakankant etanolio metabolizmui (medžiagų apykaitai), metanolis skyla į formaldehidą ir skruzdžių rūgštį, kas gali sąlygoti aklumą bei daug kitų sveikatos sutrikimų ir netgi mirtį.

Šaltiniai 

Oftalmologija