Geltonžiedė liucerna

Geltonžiedė liucerna (Medicago falcata) – pupinių šeimos, liucernos genties augalų rūšis.

Kilusi iš Viduržemio jūros baseino, tačiau plačiai paplitusi pasaulyje.

Daugiametis augalas. Šaknys ilgos, šakotos, išleidžia atžalas. Netaisyklingi, kvapūs žiedai purios galvutės pavidalo kekėse. Žiedkočiai plaukuoti, su pažiedėmis. Taurelė suaugtinė, varpiška, plaukuota. Vainiklapiai ryškiai geltoni, kaip ir visų ankštinių, įvairaus pavidalo: burė su atsilošusiu lakšteliu, laivelis ir irklai. Žiedams peržydėjus, vainikėlis tuoj nukrinta (kai kurių ankštinių jis išlieka prie vaisių); 9 kuokeliai koteliais tarpusavyje suaugę, 1 atsiskyręs. Vaisius − išlinkusi kaip pjautuvas ar beveik ratu susisukusi, žalia, vėliau juoda ankštis; joje 2−9 sėklos. Stiebas status arba kylantis, briaunotas. Lapai trilapiai, lapeliai pailgi arba atvirkščiai kiaušiniški, pamatas susiaurėjęs, kraštai dantyti. Viduriniojo lapelio kotelis ilgesnis negu šoninių. Prielapiai kiaušiniškai lancetiški, iki vidurio priaugę prie lapkočio, ties pagrindu su 1−2 danteliais.

Žydi iki rugsėjo mėn. pabaigos. Auga sausose pievose, šlaituose, pakelėse, pagrioviuose, sausuose kalkinguose dirvožemiuose. Paplitusi beveik visuose Lietuvos rajonuose.

Žiedai išskiria daug nektaro, juos noriai lanko vabzdžiai. Labai vertingas, geros cheminės sudėties pašarinis augalas atsparus šalčiui ir sausrai, taip pat grybelių sukeliamoms ligoms. Labai tinkamas auginti ardomuose šlaituose, kur trūksta drėgmės. Liucernos derlius gaunamas nelabai didelis, be to, ją sunku užauginti ir mechanizuotai nurinkti sėklas, todėl kultūroje nelabai paplitusi.

Literatūra 
 Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 48 psl.

Pupiniai
Pašariniai augalai