Lietuvos kariuomenė

Lietuvos kariuomenė – Lietuvos karinė įstaiga, ginkluotosios pajėgos saugančios šalies Nepriklausomybę ir teritoriją.

~1200–1251 m. ir 1261–1795 m. veikusios Lietuvos karinės pajėgos vadinamos „Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomene“. 1918–1940 m. – Tarpukario Lietuvos kariuomene. 1990 m. balandžio 25 d. atkurta Lietuvos kariuomenė.

Sudaro ~23 tūkst. karių bei tarnautojų. 2020 m. tarp jų buvo 11453 profesionalių karių, 3281 – šauktinių, 5261 – karių-savanorių, 263 – kariūnų (LKA studentų), 2859 – civilių tarnautojų.

Istorija

LDK kariuomenė 

Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės 1253–1263 m. ir 1275–1569 m. veikusi organizuota karinė jėga. Po Liublino unijos iki Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1795 m. – savarankiška Abiejų Tautų Respublikos kariuomenės sudėtinė dalis.

1918–1940 m. 

Tarpukario Lietuvos kariuomenė – Lietuvos Respublikos 1918–1940 m. karinės pajėgos. 1918–1920 m. kovojo už Lietuvos laisvę su bolševikais, bermontininkais ir lenkais.

Sudarė 9 pėstininkų, 4 artilerijos ir 3 kavalerijos pulkai, karo aviacijos pajėgos ir pagalbinė kariuomenė: inžinerijos, geležinkelininkų, ryšininkų ir transporto padaliniai. Buvo ginkluota šiuolaikine lietuviška ir užsienietiška karine technika.

Atkūrimas (nuo 1990 m.) 

Paskelbus nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimą, svarbiausia buvo nepriklausomybę įtvirtinti, užtikrinti šalies suverenitetą. Vienas skubiausių darbų – iš sovietų kariuomenės perimti sienų kontrolę, pasiekti, kad iš nepriklausomos valstybės teritorijos būtų kuo greičiau išvesta okupacinė kariuomenė, ir atkurti savąją – Lietuvos kariuomenę.

1990 m. kovo 12 d., kitą dieną po Lietuvos atstatymo akto paskelbimo, Atkuriamasis Seimas priėmė nutarimą, kad SSRS karinė prievolė Lietuvos piliečiams negalioja. 1990 m. kovo 14 d. nutarimu Lietuvoje nutraukta sovietų karinių komisariatų veikla. SSRS užėmė priešišką Lietuvai poziciją, skelbė ultimatumus, grasino. 1990 m. balandį įvedė 76 dienų ekonominę blokadą. Tokiomis sąlygomis kurta nepriklausomos Lietuvos krašto apsauga.

Vadovybė 
Pagal Konstituciją, vyriausiasis ginkluotųjų pajėgų vadas yra prezidentas.

Krašto apsaugos sistemos planavimu tiesiogiai užsiima Krašto apsaugos ministro vadovaujama Krašto apsaugos ministerija. Ministrui pavaldus kariuomenės vadas, kuriam karo metu pavedama vadovauti visoms Lietuvos ginkluotosioms pajėgoms. Gynybos ir mobilizacijos planų rengimu užsiima Gynybos štabas.

Sudėtis 

Lietuvos kariuomenę sudaro:
 Reguliariosios pajėgos: kurios susideda iš:
  Sausumos pajėgų;
  Savanorių pajėgos.
  Karinių oro pajėgų;
  Karinių jūrų pajėgų;
  Specialiųjų operacijų pajėgų.
Sausumos ir savanorių pajėgų pagrindinis kovinis vienetas yra batalionas. Detalią kariuomenės struktūrą nustato, kariuomenės junginius bei dalinius steigia, reorganizuoja ar likviduoja krašto apsaugos ministras, vadovaudamasis Seimo patvirtinta principine kariuomenės struktūra. Karinėms operacijoms vykdyti sudaromos operacinės pajėgos. Jas sudaro kariuomenės pajėgų rūšių ir kitokie kariniai vienetai, kariuomenės vado paskirti Jungtinio štabo viršininko operaciniam vadovavimui. Specialiosioms karinėms funkcijoms ir užduotims vykdyti gali būti sudaromi nuolatiniai junginiai ir kiti specializuoti kariuomenės vienetai.

Sausumos pajėgos 

Lietuvos kariuomenės Sausumos pajėgos yra pagrindinė Lietuvos karinė gynybinė jėga, todėl, reformuojant Lietuvos kariuomenę, daugiausia dėmesio ir didžiausi finansiniai ištekliai skiriami būtent šiai pajėgų rūšiai. Sausumos pajėgas sudaro:

 Mechanizuotoji pėstininkų brigada „Geležinis Vilkas“:
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo mechanizuotasis pėstininkų batalionas;
 Karaliaus Mindaugo husarų batalionas (KMHB);
 Didžiosios kunigaikštienės Birutės ulonų batalionas (DK BUB);
 Kunigaikščio Vaidoto mechanizuotasis batalionas;
 Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos batalionas;
 Logistikos batalionas;

 Motorizuotoji pėstininkų brigada „Žemaitija“:
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio mechanizuotasis pėstininkų batalionas;
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Butigeidžio dragūnų batalionas (LDK BDB);
 Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas;
 Kunigaikščio Margirio pėstininkų batalionas;
 Juozo Vitkaus inžinerijos batalionas (JVIB);
 Juozo Lukšos mokymo centras;

 Krašto apsaugos savanorių pajėgos (KASP):
 KASP Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
 KASP Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
 KASP Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
 KASP Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
 KASP Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai;
 KASP Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.

Karinės oro pajėgos 

Lietuvos karinės oro pajėgos (toliau – KOP) yra sudedamoji Lietuvos kariuomenės dalis, kurios paskirtis – Lietuvos oro erdvės kontrolė, apsauga ir gynyba, parama sausumos ir jūrų pajėgoms, paieškos gelbėjimo bei specialiųjų operacijų vykdymas, krovinių ir žmonių pervežimas. KOP šiuo metu tarnauja ir dirba apie 1200 profesionaliosios karo tarnybos karių ir civilių tarnautojų. KOP daliniai yra išsidėstę visoje Lietuvos teritorijoje:
 Kaune įsikūręs KOP štabas ir dislokuota Oro erdvės stebėjimo ir kontrolės valdyba.
 Karmėlavoje prie Kauno įsikūręs Oro erdvės kontrolės centras.
 Aviacijos bazė bei Ginkluotės ir technikos remonto depas dislokuoti Šiaulių Zokniuose;
 Oro gynybos batalionas, įkurtas 2000 m. prie Šiaulių esančiame Mumaičų k. (šiuo metu perdislokuotas į Radviliškį).
Pastaruoju metu KOP atliekama karinės technikos modernizacija: įsigyti 3 nauji taktiniai transportiniai lėktuvai C-27J Spartan , atnaujinta ir modernizuota turima karinė technika – lėktuvai L-39ZA , L-410 bei sraigtasparniai Mi-8 . Planuojama atnaujinti sraigtasparnių parką.

Šiuo metu yra modernizuojami KOP radarai.

Karinės jūrų pajėgos 

Lietuvos karines jūrų pajėgas (toliau – KJP) sudaro:
 Karo laivų flotilė;
 Kovinių laivų divizionas;
 Priešmininių laivų divizionas;
 Patrulinių laivų divizionas;
 Katerių grandis;
 Jūros ir pakrančių stebėjimo tarnyba;
 Logistikos tarnyba;
 Štabo kuopa;
 Povandeninių veiksmų komanda;
 Mokymo centras;
 Jūrų gelbėjimo koordinavimo centras.
Karo laivų flotilėje yra 13 laivų: 5 patruliniai laivai, 2 minų paieškos laivai, 1 vadovavimo ir aprūpinimo laivas, 1 fregata (planuojama nurašyti), 3 uosto kateriai ir 1 paieškos bei gelbėjimo laivas. 2007 m. Lietuvos KJP nusipirko 3 Flyvefisken klasės patrulinius laivus iš Danijos karališkojo laivyno. 2008 m. pasirašyta sutartis dėl dviejų Hunt klasės išminavimo laivų pirkimo iš Jungtinės Karalystės .

Specialiųjų operacijų pajėgos 

1995 m. pradėtos formuoti LK Specialiosios pajėgos. Tai nedidelis karinis vienetas, vėliau tapęs atskira Lietuvos kariuomenės dalimi. 2002 m. Specialiosios pajėgos įsteigtos oficialiai – įkurtas Specialiųjų operacijų junginys (SOJ), atskiriems specialiųjų operacijų vienetams pradėjo vadovauti bendras štabas. 2008 m. balandžio 3 d. SOJ de jure tapo Specialiųjų operacijų pajėgomis (SOP).

SOP sudaro:
 Ypatingosios paskirties tarnyba (YPT);
 Vytauto Didžiojo jėgerių batalionas (VDJB);
 Kovinių narų tarnyba (KNT);
 Specialiųjų operacijų grandis (SOG) (pavaldi SOP operacijų valdymo lygmeniu).

Iš SOP padalinių galima suformuoti eskadronus konkrečioms užduotims. Lietuvoje SOP gali būti panaudotos, jei policija pritrūktų pajėgumų ar reaguotų į teroristinius išpuolius.

Kiti padaliniai 

 Logistikos valdyba:
 Depų tarnyba;
 Judėjimo kontrolės centras;
 Įgulų aptarnavimo tarnyba;
 Karo kartografijos centras;
 Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba;
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio bendrosios paramos logistikos batalionas
 Mokymų ir doktrinų valdyba:
 Divizijos generolo Stasio Raštikio Lietuvos kariuomenės mokykla;
 Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomasis pulkas;
 Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centras;
 Pabradės poligonas.
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino štabo batalionas
 Karo policija;
 Lietuvos didžiojo etmono Kristupo Radvilos Perkūno ryšių ir informacinių sistemų batalionas
 Karo prievolės ir komplektavimo tarnyba
 Ordinariatas

 Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija;

Personalas 
Kariuomenės struktūrą Seimas kasmet tvirtina įstatymu. Jame nustatomi ribiniai karių skaičiai, struktūros gairės 5 metams į priekį.
Karių skaičiaus pokytis pagal metus:
 

* – planuojami skaičiai;

Tarptautinis bendradarbiavimas

Lietuva ir NATO 

2004 m. kovo 1 d. 19–a NATO šalių ratifikavo prisijungimo prie NATO protokolą. NATO generalinis sekretorius Japas de Hopas Šeferis pakvietė 7 Vidurio ir Rytų Europos šalis prisijungti prie NATO.

2004 m. kovo 17 d. NATO taryba nusprendė dėl Baltijos oro policijos ir jai reikalingų pajėgų dislokavimo Lietuvoje. Kovo 25 d. krašto apsaugos ministras Linas Linkevičius įsakymu nuo kovo 29 d. NATO šalių naikintuvams leista patruliuoti Lietuvos oro erdvėje. Šiuo įsakymu taip pat leista į Lietuvą atvykti šiuos skrydžius vykdantiems NATO valstybių kariams ir karinėms pajėgoms priskirtiems civiliams tarnautojams. Kovo 29 d. Vašingtone deponavus NATO ratifikavimo raštus, Lietuva tapo visateise NATO sąjungininke. Baltijos šalių oro erdvė nuo pirmos dienos saugota pagal NATO standartus.

Tarptautinės operacijos 
>200 Lietuvos karių tarnavo tarptautinėse misijose Afganistane, Irake ir Kosove. Pora karininkų, kaip stebėtojai, dalyvavo Jungtinių Tautų stebėtojų misijoje UNIMOG Gruzijoje, vienas štabo karininkas – ES operacijoje „Althea“ Bosnijoje ir Hercegovinoje. ES operacijoje Čade ir Centrinėje Afrikos respublikoje Lietuva dalyvavo skirdama 2 štabo karininkus į ES operacijų vadavietę.

Kariai misijose keičiasi kas pusmetį. Į tarptautines operacijas vyksta kariai-profesionalai, kariai-savanoriai, civiliniai krašto apsaugos tarnautojai.

Įranga 

Dėl Lietuvos įsipareigojimų ir NATO rekomendacijų, nemažai KAM išlaidų skiriama nusipirkti ginklams ir karinei technikai, ją atnaujinti bei didinti kovinį efektyvumą. Lietuvos tikslas – ~25% gynybos išlaidų skirti ginklų ir technikos pirkimams ir atnaujinimams.

Dauguma ginkluotės pirkimų ir atnaujinimų projektų skirta Sausumos pajėgų, ypač „Geležinio Vilko“ brigadai aprūpinti. Nusipirkta prieštankinių sistemų FGM-148 Javelin, priešlėktuvinių raketų „Stinger“, [[transporto priemonių, lengvųjų pėstininkų ginklų, minų paieškos ir išminavimo priemonių, kolektyvinės ir individualios apsaugos nuo branduolinio, biologinio ir cheminio ginklo priemonių.

Bet aprūpinamos ir kitos pajėgos: Karinių jūrų pajėgų priešmininės kovos laivams nupirkta modernesnė įranga, nupirkti daugiafunkciniai patruliniai laivai, pasirašyta sutartis dėl 2 NATO standartų priešmininės kovos laivų pirkimo, atnaujinta taktinės transporto aviacija, nupirkti sraigtasparniai. Planuojama atnaujinti ilgojo nuotolio radarus ir kt.

Dar Lietuvos kariuomenei svarbu išlaikyti prieštankinės gynybos, išminavimo pajėgumus. Ateityje turėtų didėti priešlėktuvinės gynybos, apsaugos nuo masinio naikinimo ginklų ir kitų pajėgumų svarba. Logistinis aprūpinimas irgi svarbus, be jo neįmanoma normaliai dalyvauti NATO veikloje.

Uniformos 
LK Materialinių resursų departamentas parengė karių išvaizdos, uniformų dėvėjimo ir ženklų nešiojimo taisykles. Tinkamu aprangos dėvėjimu siekiama formuoti teigiamą Lietuvos karių įvaizdį.

Taisyklėse apibrėžta, kas yra kario uniforma, kas gali ją dėvėti, numatyti uniformos dėvėjimo apribojimai, dėvėjimo tvarkos pagal rūšis ir ansamblius. Nustatyta skiriamųjų ženklų nešiojimo tvarka, kario išvaizdos reikalavimai.

Taip pat skaitykite 
 Baltijos oro policija
 Vytauto Didžiojo karo muziejus
 Lietuvos kariuomenės kariniai laipsniai

Nuorodos 

 Kariuomenės svetainė 
 2022 m. LK skaičiai ir pokyčiai

Šaltiniai 

Lietuvos ginkluotosios pajėgos