Scala

Scala – 2003 m. sukurta programavimo kalba, sukurta glaustai išreikšti dažniausius programavimo šablonus, struktūras. Ji turi tiek objektiškai orientuotų, tiek funkcinių kalbų savybes. Kalba sukurta Programming Methods Laboratory of EPFL, jos autorius – Martin Odersky. Scala yra griežtai tipizuota, jai įtakos turėjo Smalltalk, Java, Haskell, Standard ML, Objective Caml programavimo kalbos.

Pavyzdys 
Klasikinė „Sveikas pasauli“ programa Scala kalba:
 object SveikasPasauli {
  def main(args: Array[String]) =
    Console.println(„Sveikas, pasauli“)
  }

Sintaksė panaši į Java kalbą. Pagrindiniai skirtumas – tai, kad nereikia naudoti static, void žodžių. Bazinis žodis object grąžina vienintelį (singleton) objektą.

Programos kompiliavimas komandinėje eilutėje, jei programa išsaugota faile SveikasPasauli.scala :

 > scalac SveikasPasauli.scala

Programos paleidimas:

 > scala -classpath . SveikasPasauli

Savybės

Objektinės savybės 
Scala yra gryna objektikškai orientuota kalba, tuo požiūriu, kad kiekviena reikšmė yra objektas. Tipai ir objektų elgsena aprašoma klasėmis ir savybėmis (trait).

Funkcinis programavimas 
Scala taip pat funkcinė kalba – kiekviena funkcija yra reikšmė. Scala palaiko anonimines funkcijas, aukšto lygio funkcijas, curring ().

Scala šablonų sulyginimas (pattern matching) natūraliai leidžia apdoroti XML duomenis, naudojant reguliarias išraiškas. Tai taip pat naudinga formuojant užklausas. Šios savybės idealiai tinka aplikacijų, pvz., web servisų, kūrimui.

Statiniai tipai 
Scala turi išraiškingą tipų sistemą, statiškai užtikrinančią, abstrakcijų saugių panaudojimą. Tipų sistema palaiko:
 Bendrines (generic) klases
 Kintamųjų anotacijas
 Minimalias, maksimalias tipų ribas
 Klases, ir abstrakčius tipus kaip objektų narius
 Jungtinius tipus
 Tiesiogiai tipizuotas nuorodas į save
 Vaizdus
 Polimorfinius metodus

Išplečiamumas 
Praktikoje, kuriant tam tikrai sričiai specifines aplikacijas, dažniausiai riekia su sritim susijusių kalbos išplėtimų. Scala į ta atsižvelgia ir leidžia paprastai sukurti naujas kalbos konstrukcijas naudojant bibliotekas:

Bet kuris metodas gali būti panaudojamas kaip infix arba postfix operatorius

Uždarymas (closure) suformuojami automatiškai, priklausomai nuo laukiamo tipo (adresato tipizavimas).

Bendras abiejų savybių panaudojimas leidžia aprašyti naujus sakinius neišplečiant sintaksės, ir nenaudojant į makrokomandas panašias metaprogramavimo konstrukcijas.

Nepriklausymas nuo platformos 
Scala sukurta veikti kartu su tokiomis programavimo aplikacijomis kaip JRE ir. NET CLR. Bendravimą su populiariausių objektiškai orientuotų kalbų (Java ir C#) bibliotekomis mėginta padaryti kiek galima paprastesnį.

Scala naudoja tokį patį kompiliavimo būdą (atskirtas kompiliavimas, dinaminis klasių užkrovimas), kaip ir Java, C#.

Nuorodos 
 Oficialus Scala puslapis
 Scala programuotojų Wiki 
 Scala bendruomenė

Programavimo kalbos