Stokholmas

Stokholmas – Švedijos sostinė ir didžiausias Švedijos bei Skandinavijos miestas. Didelis jūrų uostas prie Baltijos. Yra tarptautinis Stokholmo-Arlandos oro uostas, metropolitenas. Tai svarbiausias Švedijos ekonomikos ir kultūros centras. Išvystyta mašinų, metalo, poligrafijos, chemijos, vaistų, lengvoji, maisto pramonė. Yra Karališkoji mokslų akademija, universitetas, teatrai, muziejai (nacionalinis, istorijos, architektūros, šiuolaikinio meno, dailės ir kt.), Skansen etnografinis parkas-muziejus. Miestą puošia romaninio-gotikinio stiliaus bažnyčios (nuo XIII a.), karališkieji rūmai (barokas; XVII–XVIII a.), daug bajorijos rūmų (XVII–XIX a.), rotušė (1911–1923 m.).

Miesto dalys 

Miestas pastatytas ant daugybės salų bei pusiasalių. Istorinis miesto centras yra taip pat saloje. Didžiausi Stokholmo gyvenmieji rajonai: Lidingo, Sundbyberg, Solna, Nacka, Ekero, Vaxolm, Danderyd. Su priemiesčiais Stokholme gyvena apie 2.4 mln. žmonių.

Istorija 
Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose miestas paminėtas 1252 metais, kur minimas kaip svarbus uostas prekiaujant Bergslagene kasama geležies rūda. Eriko kronika teigia, kad Birger Jarlas įkūrė miestą, kad apsaugotų Švedija nuo karelų antpuolių po to, kai jie nusiaubė Sigtuną Melarenas|Melareno kranto 1187 m. vasarą.

Stokholmas išaugo dėl Hanzos sąjunga|Hanzos sąjungos prekybos Baltijos jūroje. Tuo metu atsirado stiprūs ryšiai su Liubeku, Talinu, Riga, Hsmburgu, Gdansku, Visbiu. 1296-1478 m. miesto tarybą sudarė 24 nariai, o pusę jų rinko Stokholme gyvenantys vokiečiai.

Nuo XIII a. pabaigos – pastovi karaliaus rezidencija. Sudarius Kalmaro unija Stokholme prasidėjo pasipriešinimas Danijos karaliui Kristijonui II. Jis įžengė į miestą 1520 m. ir lapkričio 8 d. išžudė politinius priešus. Tai paskatino sukilimus, kurie išardė Kalmaro sąjungą. Galutinai Švedijos karalystės sostine tapo po 1523 metų, sulaužius Kalmaro uniją, kai Švedijos karaliumi tapo Gustavas I Vaza. Stokholmas stabiliai augo ir 1600 m. jame gyveno 10 tūkst. gyventojų.

1610-1680 m. Stokholmo gyventojų skaičius padidėjo 6 kartus. 1634 m. miestas oficialiai tapo Švedijos imperijos sostine. Pasikeitusios prekybos taisyklės suteikė Stokholmo pirkliams prekybos tarp užsienio ir Švedijos monopolį. 1697 m. sudegė Stokholmo pilis ir buvo pastatyti Stokholmo rūmai.

1710 m. per marą mieste mirė 20 tūkst. gyventojų. Po Šiaurės karo Stokholmas patyrė stagnaciją.

1897 m. čia įvyko Pasaulinė paroda.

Pavadinimo kilmė 

Miesto pavadinimo pradžia (stock) reiškia rąstus, o antra dalis (holm) – mažą salą.

Sportas 

1912 m. Stokholme vyko V vasaros olimpinės žaidynės, 1956 m. – keletas XVI vasaros olimpiados varžybų.

Futbolas

Futbolo klubai 
 AIK Fotboll
 Djurgårdens IF Fotboll
 Hammarby IF
 IF Brommapojkarna
 IFK Stockholm
 Johanneshovs IF Stockholm
 Mariebergs IK

Stadionai 
 Tele2 Arena, futbolo stadionas, kurio talpa 33 000 žiūrovų.
 Grimsta IP, futbolo stadionas, kurio talpa 8 000.

Turizmas 
 Stokholmo rotušė
 Ridarholmo bažnyčia
 Vazų muziejus (), „Vaza“ laivas
 20 km į pietus nuo Stokholmo plyti Tyrestos nacionalinis parkas

Miestai partneriai

Išnašos