Minsko sritis

Minsko sritis (, ) – didžiausia ir daugiausiai gyventojų turinti Baltarusijos sritis. Išsidėsčiusi šalies centre. Šiaurėje ribojasi su Vitebsko, rytuose – su Mogiliovo, pietuose – su Gomelio, vakaruose – su Gardino sritimis. Administracinis centras – Minskas (į srities sudėtį neįeina).

Geografija 

Vyraujantis paviršius – kalvota lyguma; šiaurės vakaruose – Minsko aukštuma (aukštis iki 345 m, Dzeržinskio k.), rytuose – Berezinos Vidurupio lyguma, pietuose siekia Polesės žemumą. Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Vidutinė sausio temperatūra -7 °C, liepos 18 °C. Kritulių apie 700 mm per metus. Didžiausios Minsko srities upės: Berezina, Ptičė, Slučė, Nemunas, Vilija. Gausu ežerų, iš kurių didžiausi Naročius ir Medilas. Miškais padengta apie 36 % srities ploto. Vyrauja pušynai, eglynai, beržynai. Srityje yra dalis Berezinos draustinio.

Demografija 

Minsko srityje gyvena apie 1,411 mln. gyventojų. Tai sudaro virš 15 % šalies gyventojų. Dauguma gyventojų – baltarusiai, yra rusų, lenkų, ukrainiečių.

Administracinis suskirstymas 

Minsko sritis sudaryta iš 22 rajonų:

 Barysavo rajonas
 Berazino rajonas
 Červenės rajonas
 Dziaržynsko rajonas
 Kapyliaus rajonas
 Klecko rajonas
 Krupkų rajonas
 Lahoisko rajonas
 Liubanės rajonas
 Maladečinos rajonas
 Medilo rajonas
 Minsko rajonas
 Nesvyžiaus rajonas
 Puchavičų rajonas
 Salihorsko rajonas
 Slucko rajonas
 Smaliavičų rajonas
 Staryja Darohų rajonas
 Stolpcų rajonas
 Uzdos rajonas
 Valažino rajonas
 Vileikos rajonas
</div>

Ekonomika 

Srityje išvystyta mašinų ir automobilių pramonė (traktorių, sunkvežimių gamyba). Chemijos, maisto, medienos apdirbimo, lengvoji ir kt. pramonė. Durpių, kalio ir akmens druskos gavyba. Gyvulininkystė, žemės ūkis.

Didžiausi miestai 
 Borisovas – 150,4 tūkst. gyv.
 Soligorskas – 101,4
 Molodečnas – 98,4
 Sluckas – 62,3
 Žodinas – 60,8
 Vileika – 30,0
 Dziaržynskas – 24,6
 Marjina Gorka – 23,4
 Stolbcai – 16,9
 Nesvyžius – 14,3

Nuorodos 
 Minsko srities gyvenvietės 2009 m.  Mashke.org