Vasario 12

Vasario 12 yra 43-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 322 dienos (keliamaisiais metais – 323).

Informacija

Šventės

Vardadieniai 
Aleksiejus – Benediktas – Deimantas – Deimilas – Deimilė – Elmis – Eulalė – Eulalija – Mantas – Mantmina – Mantminas – Rainoldas – Reginaldas – Renalda – Renaldas

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1998 – Prezidentūroje pristatytas dokumentinis filmas „Lietuvos Respublikos prezidentai“. Jame pasakojama apie tris tarpukario Lietuvos prezidentus – Antaną Smetoną, Aleksandrą Stulginskį ir Kazį Grinių;
 2000 – pirmą kartą per Europos dailiojo čiuožimo čempionatų istoriją apdovanojimai atiteko ir Lietuvos sportininkams. Čiuožėjai Margarita Drobiazko ir Povilas Vanagas laimėjo bronzos medalius;
 2002 – Ignalinos rajone atidaryta nauja Valstybės sienos apsaugos tarnybos Tverečiaus užkarda;
 2004 – visų 50 JAV valstijų vicegubernatoriai Lietuvos ambasadoje Vašingtone dalyvavo priėmime, skirtame Lietuvos valstybės atkūrimo dienai – Vasario 16 paminėti.

Gimimo dienos 
 1870 m. – Jonas Smilgevičius, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras, ekonomistas, bankininkas, įvairių akcinių bendrovių steigėjas ir dalininkas, visuomenės veikėjas (m. 1942 m.).
 1872 m. – Jurgis Arnašius, Mažosios Lietuvos spaudos darbuotojas, poetas, politinis ir visuomenės veikėjas. (m. 1934 m.).
 1881 m. – Juozas Dumša, lietuvių ir latvių revoliucinis veikėjas (m. 1936 m.).
 1896 m. – Stanislovas Gruodis, SJ, Lietuvos kunigas, teologijos daktaras (m. 1990 m.).
 1901 m. – Juozas Mikėnas, vienas žymiausių lietuvių skulptorių, moderniosios skulptūros pradininkas Lietuvoje (m. 1964 m.).
 1902 m. – Helena Cehak-Holubovičova, Lenkijos archeologė (m. 1979 m.).
 1910 m. – Pranė Dundulienė-Stukėnaitė, Lietuvos etnologė, habilituota humanitarinių mokslų daktarė (m. 1991 m.).
 1921 m. – Kira Katerina Daujotaitė, Lietuvos šokėja, choreografė, pedagogė. Viena išraiškos šokio pradininkių Lietuvoje.
 1924 m. – Albertas Vytautas Misevičius, Lietuvos rašytojas, prozininkas, vienas produktyviausių lietuvių vaikiškos literatūros rašytojų (m. 1994 m.).
 1930 m. – Vytautas Vaclovas Doniela, lietuvių filosofas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas.
 1932 m. – Robertas Rimgaila, ilgametis Lietuvos žurnalistas (m. 2008 m.).
 1937 m. – Edmundas Krūminis, energetikas, Lietuvos ir Visagino visuomenės bei politinis veikėjas.
 1939 m. – Valentinas Greičiūnas, inžinierius, Lietuvos sporto ir politinis veikėjas.
 1942 m. – Marijona Dalangauskienė-Janulaitytė, kultūros darbuotoja ir chorvedė.
 1943 m. – Sigitas Kauzonas, inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas.
 1946 m.:
 Antanas Alseika, choro dirigentas ir pedagogas.
 Vytas Mažėtis, inžinierius, Lietuvos ūkio, visuomenės ir politinis veikėjas.
 1947 m. – Fainšteinas Eduardas, imtynininkas ir treneris, tarptautinės klasės sporto meistras.
 1949 m. – Kazys Visackas, Lietuvos ir Širvintų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1950 m. – Viktoras Gerulaitis, Lietuvos muzikologas, muzikos švietėjas.
 1952 m. – Algirdas Kazlauskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1955 m.:
 Jonas Liniauskas, poetas, knygų vaikams autorius, dabartinis Lietuvos rašytojų sąjungos pirmininkas.
 Ksaveras Turskis, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Renata Andriušienė, Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 1956 m.:
 Juozas Banionis, Lietuvos istorikas, enciklopedistas, matematikas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Kęstutis Kubertavičius, inžinierius, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1957 m. – Stasys Kružinauskas, Vilkaviškio politinis veikėjas.
 1969 m. – Vaidas Pajeda, Lietuvos ir Utenos rajono politinis veikėjas.
 1970 m.:
 Arūnas Starkus, „Vyno žurnalo“ leidėjas ir vyr. redaktorius, Lietuvos someljė asociacijos prezidentas.
 Petras Beresnevičius, Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Mirtys 
 1798 m. – Stanislovas Augustas Poniatovskis, paskutinis Abiejų Tautų Respublikos karalius (1764–1795 m.). Krokuvos kašteliono Stanislavo Poniatovskio (1676–1762 m.) ir Konstancijos Čartoriskaitės (1700–1759 m.) sūnus (g. 1732 m.).
 1916 m. – Juozas Andziulaitis-Kalnėnas, Lietuvos poetas, vertėjas, publicistas, laisvamanis (g. 1864 m.).
 1936 m. – Vladas Mačys, Lietuvos teisininkas, teisėtyrininkas procesualistas, VDU profesorius (g. 1867 m.).
 1976 m. – Bronius Jonušas, kapelmeisteris, orkestrų ir chorų dirigentas, pedagogas, kompozitorius (g. 1899 m.).
 1979 m. – Jonas Lukoševičius, Lietuvos agronomas ekonomistas, visuomenės veikėjas, ekonomikos mokslų kandidatas (1951 m.) (g. 1904 m.).
 1995 m. – Kazys Motūza, Lietuvos ir JAV lietuvių dokumentinio kino režisierius, operatorius (g. 1909 m.).
 2010 m. – Algirdas Vrubliauskas, Lietuvos teatro ir kino aktorius (g. 1931 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1547 – Mikalojaus Radvilos Juodojo rūpesčiu imperatorius Karolis V už nuopelnus kovose su stačiatikiais ir totoriais Radviloms suteikė Šv. Romos imperijos kunigaikščių titulą;
 1818 – Čilė paskelbė savo nepriklausomybę nuo Ispanijos.
 1924 – iš kapavietės iškelta faraono Tutanchamono mumija;
 1939 – Vatikane popiežius Pijus XI, savo valdymo laikais įkūręs Lietuvos bažnytinę provinciją (1926) lankęsis Lietuvoje, skyręs didelę sumą pinigų Kauno jėzuitų gimnazijos atstatymui;
 1955 – Sovietų vyriausybė nusprendė Kazachstane statyti Baikonūro kosmodromą;
 1987 – Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos vyriausybės ratifikavo Eurotunelio per La Manšą projekto sutartį;
 1991 – Islandija pirmoji pripažino Lietuvos nepriklausomybę.
 1992 – Kroatijoje dislokuotos JTO taikos palaikymo pajėgos.
 2016 – Kuboje įvyko Popiežiaus Pranciškaus ir patriarcho Kirilo susitikimas, pirmasis tarp Romos katalikų bažnyčios ir Rusijos stačiatikių bažnyčios vadovų. 
 2019 – Makedonija oficialiai pervadinta į Šiaurės Makedoniją.

Gimimo dienos 
 1768 m. – Pranciškus II, paskutinysis Šventosios Romos imperijos imperatorius, valęs nuo 1792 m. iki 1806 m. ir nuo 1804 m. iki 1835 m. kaip Pranciškus I buvo pirmasis Austrijos imperijos imperatorius. Nuo 1792 m. iki 1835 m. taip pat buvo Bohemijos, Kroatijos ir Vengrijos karalius (m. 1835 m.).
 1809 m.:
 Abraomas Linkolnas, 16-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas. Jis sėkmingai valdė šalį vienos iš sudėtingiausių vidinės krizės – JAV pilietinio karo metu, sugebėdamas išsaugoti šalį ir panaikinti vergovę. Baigiantis pilietiniam karui, Linkolnas tapo pirmuoju JAV prezidentu, kuris buvo nužudytas (m. 1865 m.).
 Čarlzas Robertas Darvinas, anglų gamtininkas ir keliautojas, sukūręs evoliucinę gyvųjų organizmų natūralios atrankos teoriją (darvinizmas) (m. 1882 m.).
 1866 m. – Levas Izaakovičius Šestovas, religinio egzistencializmo atstovas (m. 1938 m.).
 1884 m.:
 Alice Lee Roosevelt Longworth, Teodoro Ruzvelto duktė (m. 1980 m.).
 Johanas Laidoneris, Estijos karinis, politinis ir valstybės veikėjas, generolas (m. 1953 m.).
 1915 m. – Lorne Greene, kanadiečių aktorius (m. 1987 m.).
 1933 m. – Bruno Oja, estų kilmės kino aktorius, dainininkas (m. 2002 m.).
 1934 m. – Bilas Raselas, buvęs profesionalus JAV krepšininkas, olimpietis (m. 2022 m.).
 1938 m. – Juris Bojars, teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas ir civilistas, Latvijos politinis veikėjas.
 1962 m. – Milas Džiukanovičius, Juodkalnijos politikas, visuomenės veikėjas.
 1979 m. – Džesis Gordonas Spenseris, australų aktorius, geriausiai žinomas dėl Roberto Čeiso vaidmens televizijos seriale „Daktaras Hausas“.
 1980 m.:
 Christina Ricci, amerikiečių aktorė.
 Chuanas Karlosas Ferero Donatas, profesionalus Ispanijos tenisininkas, buvusi pirmoji pasaulio raketė. Dėl greičio, ištvermės bei stipraus kūno sudėjimo vadinamas „Moskitu“.
 1984 m. – Jacob Mulenga, futbolininkas, Zambijos rinktinės ir FC Utrecht klubo puolėjas.
 1988 m. – Nikolasas Ernanas Otamendis, Argentinos futbolininkas, rungtyniaujantis gynėjo pozicijoje. Yra Argentinos klubo Club Atlético Vélez Sársfield žaidėjas.

Mirtys 
 1538 m. – Albrechtas Altdorferis, vokiečių tapytojas, raštuotojas bei architektas. Jis buvo svarbus peizažo tapytojas. Altdorferis buvo Albrechto Diurerio bendralaikis (g. 1480 m.).
 1771 m. – Adolfas Frederikas, 1751–1771 m. Švedijos karalius (g. 1710 m.).
 1804 m. – Imanuelis Kantas, lietuvių kilmės Prūsijos filosofas, klasikinės vokiečių filosofijos pradininkas (g. 1724 m.).
 1856 m. – Nikolajus Lobačevskis, rusų matematikas, Lobačevskio geometrijos sukūrėjas (g. 1792 m.).
 1912 m. – Ivanas Trutnevas, rusų dailininkas, ilgametis Vilniaus piešimo mokyklos vadovas (g. 1827 m.).
 1958 m. – Daglas Reineris Hartris, anglų matematikas ir fizikas, mokslų daktaras. Labiausiai žinomas už skaitmeninės analizės vystymą ir jos taikymą atomo fizikoje (g. 1987 m.).
 1980 m. – Muriel Rukeyser, amerikiečių poetas (g. 1913 m.).
 2010 m. – Nodar Kumaritashvili, rogučių sportininkas iš Gruzijos (g. 1988 m.).

Nuorodos 

Dienos
12