Vilniaus oro uostas

Vilniaus oro uostas – didžiausias Lietuvos oro uostas. Įkurtas Vilniaus pietuose (Naujininkuose), ~7 km nuo miesto centro.

Turi vieną kilimo ir tūpimo taką. 2022 m. aptarnavo 3,91 mln. keleivių. Veikia „airBaltic“, „Ryanair“, „Wizz Air“ orlaivių aptarnavimo bazės.

Istorija 
1932 m. rugpjūčio 17 d. atidarytas oro uostas Vilnius-Kirtimai (). Kirtimai tada buvo Vilniaus priemiesčiu. Maršrutu Varšuva–Vilnius–Varšuva skraidyta kasdien.

1937 m. atidaryta LOT linija Budapeštas–Krokuva–Varšuva–Vilnius–Ryga–Talinas–Helsinkis.. Nuo 1939 m. gegužės 15 d. iš Vilniaus į Rygą skraidyta ne tiesiogiai, o nusileidimu Kaune. Nuo 1939 m. rugsėjo 1 d. planuota Vilniuje nebetūpti, skristi nauja trasa Budapeštas–Krokuva–Varšuva–Kaunas–Ryga–Talinas–Helsinkis. Antrasis pasaulinis karas planus anuliavo.

Per karą naudotas kariniams tikslams. 1944 m. liepos 17 d. atnaujino veiklą kaip civilinis oro uostas.

Po karo LOT atnaujino skrydžius į Vilnių. 1955 m. skraidyta į Maskvą su nusileidimu Vilniuje. 1956–1957 m. iš Maskvos į Berlyną buvo galima nuskristi Aeroflot ir LOT lėktuvais, nutupiant tarpiniuose Vilniaus ir Varšuvos oro uostuose.

1961–1962 m. tik LOT skraidino trasa Varšuva–Vilnius–Varšuva. Pokaryje Maskvą su Praha jungė oro maršrutas su tarpiniais nusileidimais Vilniuje ir Varšuvoje. Skrydžius vykdė tarybinė Aeroflot ir čekoslovakų CSA oro bendrovės. Sovietų sąjungoje atsiradus reaktyvinei aviacijai, poreikis tūpti tarpiniuose aerouostuose (pasipildyti degalų), atkrito. Iš Vilniaus lėktuvai ėmė kilti skrydžiams tik į sovietinius miestus.

Po nepriklausomybės atkūrimo 
1991 m. sukurtos Lietuvos avialinijos (vėliau flyLAL), paveldėjusios Vilniaus „Aeroflot“ bazės lėktuvus Tu-134, Jak-40, Jak-42 ir An-24 bei An-26. Jie netrukus pakeisti į Boeing 737, Boeing 757, Saab 340, Saab 2000.

2009 m. sausio 17 d. FlyLAL veiklą nutraukė. Vilnius neteko reguliarių skrydžių maršrutų į Amsterdamą, Budapeštą, Stambulą, Madridą ir Tbilisį. Dar FlyLAL skraidino į Dubliną, Frankfurtą, Londoną, Milaną ir Paryžių.

2004 m. savo antrąją bazę Vilniuje atidarė Latvijos nacionalinis vežėjas AirBaltic, dalinai priklausantis SAS. AirBaltic skraidino orlaiviais Boeing 737 ir Fokker 50 bei vienu metu buvo tapusi didžiausia oro bendrove Vilniaus oro uoste.

Nuo 1992 m. Vilniaus oro uostas yra Tarptautinės oro uostų tarybos (ACI Europe) narys, dalyvauja Europos oro uostų veikloje. Vilniaus oro uosto darbuotojai dirba ACI Europe komitetuose: Politikos, Aviacijos saugumo, Ekonomikos, Technikos. Aviacijos saugumo ir Aerodromo priežiūros darbuotojai mokosi ICAO regioniniame mokymo centre.

2014 m. Lietuvos oro uostai reorganizuoti, Vilniaus oro uostas tapo Lietuvos oro uostų Vilniaus filialu.

2017 m. liepos 14 d. – rugpjūčio 18 d. vykdyta kilimo ir tūpimo tako rekonstrukcija, lėktuvai Vilniuje nesileido. Lietuvos susisiekimas užtikrintas per kitus oro uostus – dauguma oro linijų skrydžius mėnesiui perkėlė į Kauną ir Palangą. Darbai kainavo 18 mln. eurų.

2022 m. sausio 14 d. baigta 3 metus trukusi, didžiausia Vilniaus oro uosto rekonstrukcija. Pastatytas naujas šiaurinis peronas, atnaujinti/įrengti nauji orlaivių riedėjimo takai, pakeistos ir išplatintos dangos, įdiegti aplinką tausojantys sprendimai.

Veikla, techniniai ir statistiniai duomenys 
1991 m. rugsėjo 30 d. įsteigtas kaip valstybės įmonė (steigėjas – Susisiekimo ministerija). Užima 326 ha plotą, perimetras 10,54 km. Dirba <600 darbuotojų.

Aerodromui suteikta 4E kategorija. Kilimo ir tūpimo tako ilgis 2515 m, plotis 50 m (PCN83/F/D/X/T), II tūpimo kategorija, įrengta „Siemens“ žiburių signalinė sistema. Oro uostas gali aptarnauti 2000 keleivių per valandą, iki 12000 keleivių kasdien.

Dirba orlaivių antžeminio aptarnavimo įmonės Baltic Ground Services ir Litcargus.

Statistika

Baltijos valstybių oro uostų keleivių skaičius 

Aptarnautų keleivių skaičius (pagal metus ir oro uostus):

Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys

Reguliarieji skrydžiai 
Aviakompanijų ir jų vykdomų reguliariųjų krypčių sąrašas:

Krovinių gabenimas

Dirbusios aviakompanijos 

Po Nepriklausomybės atkūrimo Vilniaus oro uoste reguliarius skrydžius vykdė šios oro bendrovės: Aer Lingus, Aerosvit Airlines, Air Ukraine, Ak Bars Aero, Austrian Airlines, Belavia, British Airways, Czech Airlines, Estonian Air, EuroLOT, FlyLAL / Lithuanian Airlines, FlySmaland, Germania, Iceland Express, Yamal Airlines, KLM Royal Dutch Airlines, Air Lituanica, SCAT Airlines, Small Planet Airlines, Skyways Express, Star1 Airlines, UTair, UTair-Ukraine, Transaero, Vueling, Wizz Air Ukraine, WOW air.

Terminalas 

 
Keleivių terminalas skirstomas į atvykimo ir išvykimo sales. Senasis terminalas pastatytas 1954 m.

1993 m. oro uostas buvo išplėstas, senąjį terminalo pastatą sujungus su naujai pastatytu keleivių išvykimo terminalu.

2007 m. atidarytas modernizuotas keleivių terminalas, atitinkantis Šengeno sutarties reikalavimus (atskirti Šengeno ir ne Šengeno šalių keleivių srautai). Atnaujinto keleivių terminalo plotas viršija 37 tūkst. m², įrengtos 6 keleivių laipinimo galerijos, naudojama moderni keleivių registravimo įrangą, įkurtas prekybos kompleksas, atidarytas verslo klubas, Labai svarbių asmenų (VIP) salė, priešais keleivių terminalą įrengtos mokamos automobilių stovėjimo aikštelės.

Atvykimo salė yra pirmajame terminalo aukšte, kuri skirstoma į 3 sektorius. Pagrindiniu A sektoriumi naudojasi didžiausia dalis atvykstančių keleivių. Jis koridoriais susisiekia su iš kairės pusės esančiu sektoriumi B ir iš dešinės pusės esančiu sektoriumi C. Išvykimo salė yra antrajame terminalo aukšte, kur įrengta 30 keleivių registracijos vietų bei 14 išvykimo vartų.

Avarijos ir incidentai 

1959 m. gruodžio 17 d. 43-ios eskadrilės lėktuvas Li-2, vežęs 4 keleivius ir maždaug tonos svorio krovinį (radijo detalės, medikamentai ir pan.), pakilimo metu buvo nesuvaldytas ir nukrito. Žuvo lėktuvo radistas. Lėktuvo vadas ir mechanikas buvo sunkiai sužeisti, antrasis pilotas ir šturmanas patyrė lengvesnius sužeidimus. Keleiviai liko sveiki. Tyrimo metu nustatyta, kad pakilimas vykdytas visiškai neteisingai, o lėktuvo vadas Borisas Pautovas buvo alkoholikas, tuo metu turėjęs pagirias. Nors lėktuvas dar pradinėje kilimo stadijoje trenkėsi į žemę kairiuoju ratu, lėktuvo vadas toliau bandė kilti, kol lėktuvas tėškėsi į žemę maždaug už pusantro kilometro nuo aerodromo. Informacijos apie gyventojų aukas nėra.

2007 m. rugsėjo 12 d. Skandinavijos avialinijų lėktuvas Bombardier Dash 8 Q400, reiso numeris 2748, pakilo iš Kopenhagos oro uosto skrydžiui į Palangą. Lėktuvu skrido 48 keleiviai ir 4 įgulos nariai. Lėktuvui pradėjus leistis Palangos oro uoste, pilotai pastebėjo, kad neužsifiksavo dešinės pusės važiuoklės ratas. Maždaug valandą sukus ratus virš Palangos oro uosto ir pasikonsultavus su bendrovės vadovybe Kopenhagoje bei Vilniaus oro uostu, priimtas sprendimas leistis sostinėje, nes čia platesni nusileidimo takai ir stipresnės gelbėjimo tarnybų pajėgos. Nusileidęs lėktuvas Vilniaus oro uoste virto ant dešiniojo sparno ir sustojo pasisukęs 90 laipsnių kampu. Niekas iš 48 keleivių ir 4 įgulos narių rimčiau nenukentėjo, jie buvo evakuoti per avarinius išėjimus. Medikų pagalbos prireikė tik stiuardui.

2023 m. birželio 21 d. riedėdamas į pakilimo taką Vilniaus oro uoste „Brussels Airlines“ kompanijos orlaivis pametė ratą. Dėl šio incidento oro uosto kilimo-tūpimo takas buvo uždarytas iki 20 val.

Susisiekimas

Viešasis transportas 

Vilniaus oro uostą ir miesto centrą jungia keturi tiesioginiai savivaldybės įmonės „Susisiekimo paslaugos“ transporto maršrutai:
 3G maršrutas: Oro uostas – Centras – Ukmergės g. – Fabijoniškės (Greitasis maršrutas – stoja ne visose stotelėse)
 1 maršrutas: Oro uostas – Kauno g. – Stotis
 2 maršrutas: Oro uostas – Vikingų g. – Stotis
 4 maršrutas: Kirtimai – Oro uostas (Rodūnios kelio st.) – Stotis ''(Rodiūnios kelio st. yra prie oro uosto viešbučio, 5 minutės kelio pėsčiomis)
 88 maršrutas: Oro uostas – Centras – Senamiestis – Europos aikštė (taip pat važiuoja naktimis kaip 88N)

Privačių vežėjų maršrutai:

 FLYBUS: Vilniaus Oro uostas – Panevėžys – Ryga
 TOKS: Vilniaus Oro uostas – Stotis
 ECOLINES: Vilniaus Oro uostas – Minskas
 OLLEX: Vilniaus Oro uostas – Kaunas – Klaipėda

Traukiniai 

2008 m. birželio mėnesį buvo pradėta statyti Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis, o 2008 m. spalį buvo oficialiai atidaryta geležinkelio jungtis tarp Vilniaus oro uosto ir Vilniaus centrinės geležinkelio stoties. Atstumas nuo oro uosto iki Vilniaus centrinės geležinkelio stoties yra 4,3 km, todėl keleiviams kelionė trunka ne ilgiau kaip 7 minutes. Traukiniai kursuoja kasdien.

Nuorodos 

 Vilniaus oro uosto oficiali svetainė
 Transporto maršrutų tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus centro
 Traukinių tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus geležinkelio stoties
 Oro uosto vaizdas iš kosmoso
 Airport-bus.lt – keleivių vežimas į oro uostą

Šaltiniai 

Lietuvos oro uostai
Vilnius