Advokatas

Advokatas ( – „pašauktasis“, nuo ad- („prie, link“) + vocō („šaukiu, pakviečiu“)) – profesionalus teisininkas. Teikia teismines ir neteismines teisines paslaugas (pvz., konsultacijas), įgaliojamas veikti klientų vardu (t. y. atstovauti), ginti interesus teisme ar kitose įstaigose, santykiuose žmonėm ir įmonėm (pvz., sprendžiant ginčus, derintis, dalyvaujant viešųjų pirkimų konkursuose). Advokatas pataria dėl problemų sprendimo nesikreipiant arba kreipiantis į teismą, kitą ginčų sprendimo instituciją (pvz., ginčų komisiją): rekomenduoja tam tinkamas teisines priemones veikiant prieš kitą šalį (asmenį, organizaciją), klientų vardu teikia dokumentus, paraiškas, kitaip tvarko klientų reikalus jų vardu santykiuose su priešinga šalimi (pvz., atsakovu ar ieškovu, darbdaviu ar darbuotoju), kitu asmeniu (verslo bei kitos bendros veiklos partneriu, esamu arba būsimu kontrahentu, skolininku arba kreditoriumi etc.). Teisės srityje advokato veikla yra panaši į juriskonsulto (juristo) veiklą (šis tvarko konkrečios organizacijos teisinius klausimus, jai atstovauja). Kaip patarėjas dalykiniais klausimais veikia analogiškai kaip ir licencijuotas (arba laisvai samdomas) teisininkas, patentinis patikėtinis ar mokesčių konsultantas.

Populiari privati teisės profesija (pvz., Vokietijoje yra ~155 tūkst. advokatų). Lietuvoje advokato veikla nelaikoma komercine ūkine. Profesijos analogija viešajame sektoriuje – prokuroras („valstybės advokatas“), ginantis viešąjį interesą ir atstovaujantis šaliai, jos visuomenės interesams. Tada prokuroras yra pareigūnas arba valstybės tarnautojas. Jo veiklą reguliuoja viešoji teisė. Advokato – privatinė bei profesinės veiklos teisė.

Advokato vardas (titulas) yra saugomas valstybės (kaip ir teisėjo, prokuroro, notaro ar antstolio). Suteikiamas tik nustatyta tvarka, įgijus teisinį išsilavinimą bei atitinkant reikiamą kvalifikaciją. Advokato profesija yra reguliuojama valstybės teisės aktais. Advokatų skaičius paprastai yra neribojamas.

Tapimas 
Lietuvoje žmogus, norintis būti advokatu, turi būti ES piliečiu, turėti teisės bakalauro arba teisės magistro, arba teisininko profesinį kvalifikacinį laipsnį (vienpakopį teisinį universitetinį išsilavinimą).

Dar reikia >5 m. teisinio darbo (nuo Bakalauras įgijimo) stažą arba atlikti >2 m. advokato padėjėjo praktiką, būti nepriekaištingos reputacijos, mokėti valstybinę (lietuvių) kalbą, neturėti sveikatos sutrikimų, dėl kurių negalėtų atlikti advokato pareigų. Be to, būtina išlaikyti advokato kvalifikacinį egzaminą, nebent asmuo turi ne mažesnį kaip 7 metų teisėjo stažą arba yra teisės krypties socialinių mokslų daktaras ar habilituotas daktaras.

Vokietijoje reikalinga vadinamoji teisinė kvalifikacija eiti teisėjo pareigas (). Ją turi įgyti ne tik būsimasis advokatas, bet ir prokuroras, teisėjas bei notaras. Tokia kvalifikacija įgyjama baigus universitetines teisės studijas (ne mažiau kaip 2 metai, paprastai 4-5 m.) ir išlaikius pirmąjį valstybinį teisės egzaminą bei atlikus specialią teisės praktiką (Teisės referendariatas), o po jos – išlaikius antrąjį valstybinį teisės egzaminą.

Veikla 
Advokatas svarbus, nes visi žmonės gali rinktis advokatą, kuris patartų, atstovautų ar gintų interesus. Jis gali veikti už atlyginimą arba dykai.

Advokato teisinės paslaugos gali būti teisės konsultacijos (patarimai teisės klausimais), teisinę reikšmę turinčių dokumentų rengimas, atstovavimas teisės klausimais, (teisinė) gynyba bei atstovavimas bylų procese.

Lietuvoje advokatas gali atlygintinai teikti bankroto, restruktūrizavimo, turto ir palikimo administratoriaus, lobisto, likvidatoriaus, kuratoriaus, testamento vykdytojo, turto patikėtinio, patentinio patikėtinio paslaugas, būti arbitru, tarpininku, taikintoju ar teisės ekspertu, sprendžiant komercinius ginčus.

Advokatas gali būti juridinio asmens valdymo ar priežiūros organo nariu (pvz., valdybos ar stebėtojų tarybos nariu), tačiau už tai negali gauti jokio atlyginimo, išskyrus tantjemas. Teisę teikti šioje dalyje išvardytas paslaugas advokatas įgyja ir šių paslaugų teikimas kontroliuojamas teisės aktų, reglamentuojančių šių paslaugų teikimą, nustatyta tvarka.

Kontora 

Advokatai dirba savo kontorose. Jose gali dirbti daug teisininkų ir kitų specialistų.

Jei kontorą sudaro keli advokatai, vienas jų tampa vadovaujančiu partneriu arba advokatų kontoros (profesinės bendrijos) seniūnu.

Partnerystės pagrindu (paprastai sudarę jungtinės veiklos sutartį) veikiantys advokatai – partneriai. Padaugėjus „partnerių“, išskiriami vyresnieji partneriai.

Žemesni hierarchijoje būna asocijuoti partneriai – dažn. advokato praktikos turintys kolegos, kurių indėlis/veikla neprilygsta vadovams (partneriams).

Dažnai į kontorą įsitraukia neseniai studijas baigę teisininkai, siekiantys advokatūros (ar tapti partneriais). Jie paprastai turi asocijuoto teisininko () statusą. Jie gali tapti potencialiais partneriais. Jų profesinis augimas, kaip ir įv. konsultacinėse bendrovėse, remiamas principu „pakilti arba pasitraukti" ().

Advokatų kontorose teisininkai. Jų statusas gali būti diferencijuojamas įvairiai – vyresnieji, jaunesnieji teisininkai ir pan.

Teisės specialistai, paprastai studijuojantys teisę, tačiau dar neturintys kvalifikacinio laipsnio, dirba teisininkų padėjėjais.

Teisinį advokatų kontoros personalą aptarnauja administracinis-techninis personalas – darbuotojai, atliekantys administracines-technines funkcijas (referentai, sekretorės, administratorės, ir pan.), taip pat gali būti įvairūs specialistai (pvz., vertėjai). Dar gali būti aptarnaujantis personalas – nespecialistai, aptarnaujantys advokatų kontorą (pvz., valytojai).

Advokatai gali veikti pavieniui, t. y. įsteigę nuosavas advokatų kontoras (darbo vietą) arba kartu, pvz., steigdami profesinę bendriją. Advokatų kontoros ir jų bendrijos gali vienytis į nacionalinius ar tarptautinius advokatų kontorų tinklus ar grupes.

Stambių kontorų aljansai gali sudaryti tūkstančius teisininkų. Pvz., amerikiečių teisės firma „DLA Piper“ 2008 m. vienijo ~3,8 tūkst. advokatų, „Baker & McKenzie“ – 3 600 (iš 10 000 darbuotojų), „Jones Day“ – 2 500. Didžiausia advokatų kontora Europoje – „Garrigues“ (2009 m. >2 tūkst. advokatų).

Didžiausios Lietuvos advokatų kontoros (pagal teisininkų skaičių 2011 m.):

Advokato specializacija 

Nors advokatas yra laikomas plataus profilio teisininku, tačiau šiuolaikinėje praktikoje vis labiau plinta veiklos specializacijos. Advokatai dažnai pasirenka konkrečia vieną ar kelias teisės sritis, kuriose jie specializuojasi, t. y. teikia teisines paslaugas. Tai gali pasireikšti kaip bendroji (universalioji) advokato veikla (konsultacijos, atstovavimas) tam tikroje teisės šakoje (pvz., darbo, civilinė, komercinė teisė) arba netgi koncentravimasis ties specifinėmis, siauromis teisinėmis paslaugomis (pvz., įmonių susiliejimai ir įsigijimai, mokesčiai, nekilnojamasis turtas). Konkreti specializacija susiformuoja teisinės praktikos metu. Ji gali būti nurodoma vizitinėje kortelėje, advokatų kontoros prezentacinėje medžiagoje (pvz., buklete, tinklalapyje). Kai kuriose valstybėse, pvz., Vokietijoje, gali būti oficialiai suteikiamas tam tikros specializacijos titulas, vardas (pvz., Advokatas komercinės ir įmonių teisės specialistas) ir ginamas įstatymo. Tokiu atveju būtina įvykdyti visas reikiamas sąlygas bei gauti Advokatų rūmų sutikimą.

Baristeriai ir solisitorai 
Baristeris – advokatas bendrosios teisės () teisinėse sistemose (Anglija ir Velsas, kitose Commonwealth šalyse), atstovaujantis teisme bei rašantis procesinius ir kitus teismui svarbius dokumentus. Solisitorius, priešingai, teisme paprastai neatstovauja (nebent žemesnės instancijos), kontaktuoja su klientu, jam teisiškai pataria. Baristeriui yra leidžiama „ginti teisme“. Tai reiškia, kad vienos iš keturių advokatus rengiančių teisinių korporacijų – , jas sudaro Vidurinis Templis (Middle Temple), Vidinis Templis (Inner Temple), Grėjaus namai (Gray’s Inn) ir Linkolno namai (Lincoln’s Inn) – „seniūnai“ jį kviečia į advokatūrą ir suteikia teisę dalyvauti teisme bei ginti byloje klientą.

Baristeriai yra beveik tas pats, kas solisitoriai tuo požiūriu, kad jie gali specializuotis labai plačioje srityje. Baristeriai yra individualiai dirbantys, teisiniais klausimais patariantys specialistai ir „teismų salių“ advokatai. Jie dirba savarankiškai arba grupėmis biuruose, vadinamuose (advokatų) kontoromis, kur jie žinomi kaip kontorų „nuomininkai“. Iš kiekvieno nuomininko reikalaujama prisidėti padengiant kontoros išlaidas. Kiekviena kontorų grupė turi patyrusį vadovą baristerį, kuris vadovauja nuomininkų veiklai. Kiekvienas baristeris yra nepriklausomas nuo kitų nuomininkų, tačiau reikalaujama, kad jis sudarytų ir savo atskirą klientų bazę. Baristeriai daugiausia yra mokomi advokatūros, kitaip tariant, jie mokomi atstovauti savo klientams aukštesniuosiuose teismuose. Tačiau advokatūra nėra vienintelė baristerių veikla. Iš tikrųjų jų atsakomybė yra labai nevienoda ir priklauso nuo teisės srities, kurioje jie specializuojasi. Taigi, kai jie nėra baristeriai teismuose, panašiai kaip solisitoriai, jie daug laiko skiria klientams konsultuoti ir byloms tirti, taip pat tyrimams atlikti ir žinioms pasirinktoje srityje atnaujinti. Šiandieninis baristerių vaidmuo vis labiau tampa panašus į kurios nors srities eksperto. Baristeriai turi specialisto žinių ir profesinės patirties vienoje teisės srityje, todėl jie dažnai yra kviečiami patarti solisitoriams ir sudėtingose bylose pateikti eksperto išvadą (ES inf.).

Advokatas notaras

Advokato padėjėjas 

Advokato padėjėjas – advokato pagalbininkas, padėjėjas, teisininkas; asmuo, besirengiantis profesinei advokato veiklai. Lietuvoje advokato padėjėjas turi teisę atstovauti kliento interesams teismuose tik tuo atveju, kai yra rašytinis advokato (praktikos vadovo) leidimas atstovauti konkrečioje byloje, o kitose institucijose – rašytiniu advokato (praktikos vadovo) sutikimu. Lietuvoje advokato padėjėjas gali atstovauti tik pirmosios instancijos teismuose ir ne anksčiau kaip po 1 metų nuo advokato padėjėjo praktikos pradžios. Į Lietuvos advokatų padėjėjų sąrašą asmenys įrašomi Lietuvos advokatūros sprendimu.

Advokatės 
Moterų advokačių įvairiose šalyse paprastai yra mažiau nei vyrų. Pavyzdžiui, Vokietijoje jos sudaro vos 30 % (1973 m. – 5 %, 1983 m. – 10 %, 1987 m. – 13 % ir 1997 m. – 21 %).

Advokatūra 

Advokatų savivaldą įgyvendina profesinės organizacijos bei institucijos, tokios kaip Advokatų rūmai.

Advokatūra Lietuvoje 

Lietuvoje advokatus vienija oficiali profesinė organizacija, vad. Lietuvos advokatūra. Institucija – Lietuvos advokatų taryba.

Jaunuosius advokatus Lietuvoje vienija nevyriausybinė organizacija Lietuvos jaunųjų advokatų asociacija.

Organizacijos 
Profesinės, pagal narystę – privalomos organizacijos daugelyje valstybių yra Advokatų rūmai. Jie gali būti regioniniai ir nacionaliniai. Regioniniai veikia federalinių valstybių federaciniuose subjektuose, nacionaliniai – visos valstybės mastu (vienija advokatus ir (ar) advokatų organizacijas, pvz., rūmus).

Tarptautinės organizacijos vienija įvairiose valstybėse veikiančius advokatus arba tam tikrose tarptautinėse teisminėse institucijose dirbančius advokatus (pvz., Tarptautinio Teisingumo Teismo advokatų sąjunga – Tarptautinio Teisingumo Teismo).

Šaltiniai

Nuorodos 

 Lietuvos advokatūra

Advokatūros profesijos