Paprastasis purplelis

Columba turtur Linnaeus, 1758
 Turtur communis

  šiltuoju metų laiku/perimvietės
  žiemavietės/klajonių regionai

Paprastasis purplelis (Streptopelia turtur) – karvelinių (Columbidae) šeimos, purplelių (Streptopelia) genties paukštis.

Išvaizda 
Mažiausias Lietuvos miškuose gyvenantis karvelinių paukščių (Columbiformes) būrio paukštis. Jo kūno ilgis 27–29 cm, svoris 100–170 g.

Galva ir sprandas – pilkai melsvi. Nugara ir sparnai – rusvi su juosvomis dėmėmis. Kūno priekinė dalis rausva, pilvas ir pauodegys nešvariai baltos spalvos. Kaklo šonuose yra ryškios juodos baltos dėmės. Kojos – raudonos. Skrisdamas tankiai mosuoja sparnais, kurie truputį lenkti, smailiomis viršūnėmis.

Paplitimas 
Išplitęs Europoje, išskyrus Skandinaviją, Pietvakarių Azijoje ir Šiaurės Afrikoje.

Lietuvoje nėra labai gausi rūšis, tačiau paplitusi visoje šalyje. Lietuvoje suskaičiuojama 2000–5000 porų. Gyvena įvairiuose miškuose, kartais parkuose, miško parkuose ar net priemiesčių želdiniuose. Aptinkamas balandžio–rugsėjo mėn.

Būdingi bruožai 
Parskrenda balandžio pabaigoje arba gegužės pradžioje nedideliais 10–20 paukščių pulkeliais arba poromis. Dažniausiai pasirodo 3–4 savaitėmis vėliau negu karvelis keršulis. Jo pasirodymą miškuose lengva nustatyti iš savotiškos „turr-turr-turr“, primenančios kurklio balsą giesmės, kurią skleidžia beveik visą dieną. Rytais giesmė intensyvesnė. Monogamai, beveik visą vasarą juos galima matyti po du. Labai mėgsta vaikščioti ir lesinėti ant miško keliukų arba stambesnių asfaltuotų kelių, nutiestų per miškus, kelkraščių.

Perėjimas 
Peri jaunuose eglynuose, įsiterpusiuose įvairiuose medelynuose. Išaugina dvi jauniklių vadas. Lizdus krauna gegužės mėn. arba birželio pradžioje. Liepos mėn. krauna lizdus antrajai vadai arba po nesėkmingos pirmosios, kada sunaikinami jaunikliai ar kiaušiniai. Lizdus krauna 2-6 m aukštyje eglėse, pušyse, maumedžiuose, alksniuose, gluosniuose, klevuose, liepose, skrobluose, ievose, lazdynuose, ąžuoluose ir beržuose. Parkuose bei miško parkuose lizdai rasti sibiriniame, balzaminiame, europiniame kėniuose, pocūgėse, dygliuotose eglėse ir tujose. Lizdai labai paprasti, sukrauti iš sausų šakelių, žolių, stiebelių, reti, beveik kiaurai permatomi, 13–22 cm skersmens, 5–8 cm aukščio, beveik lygiu paviršiumi arba tik su nežymiu 2–3 cm įdubimu. Deda du baltus kiaušinius. Peri abu paukščiai 13–14 dienų.

Jaunikliai 
Jaunikliai labai lepūs, silpni, beveik pliki, su gelsvais retais pūkais. Auga greitai, lizde išbūna 16–18 dienų. Pirmomis dienomis jauniklius maitina atrytu švelniu maistu, susimaišiusiu su stemplės sienelių sekretu. Vėliau maistas įvairėja. Purpleliai minta įvairių lauko pievų ar miško žolių, medžių sėklomis, uogomis, grūdais, kartais pumpurais, lapeliais ir vabzdžiais. Pradėję skraidyti jaunikliai kurį laiką gyvena netoli lizdo. Vėliau, ieškodami maisto, pradeda klajoti arba prisijungia prie kitų purplelių, sudarydami nedideles 4-6-8 paukščių grupeles. Paežerėse, kurių krantai apaugę alksniais, karklais ir kitokiais medžiais, nakvoja ir iš čia skrenda į laukus maitintis. Rudeninę migraciją pradeda rugpjūčio–rugsėjo mėn. Traukimas labai neintensyvus, nes purpleliai skrenda nedideliais pulkeliais.

Priešai 
Purplelius gaudo vištvanagiai, paukštvanagiai, o jų kiaušinius bei jauniklius naikina kiaunės, šarkos, kėkštai ir varnos. Parkuose, miškų rekreacinėse zonose nukenčia nuo neatsargaus žmonių elgesio.

Porūšiai 
Anot tarptautinės ornitologų sąjungos, išskiriami 4 porūšiai:
 Streptopelia turtur turtur (Linnaeus, 1758); gyvena Europoje, Madeiros ir Kanarų salose ir nuo čia iki Vakarų Sibiro.
 Streptopelia turtur arenicola (Hartert, E, 1894); šiaurės vakarų Afrika ir iki Irano bei vakarų Kinijos.
 Streptopelia turtur hoggara (Geyr von Schweppenburg, 1916); Pietų Sacharos Ayro ir Achagaro kalnų regionai
 Streptopelia turtur rufescens (Brehm, CL, 1845); Egiptas ir šiaurinis Sudanas

Galerija

Lietaratūra 
 A. Navasaitis „Lietuvos miškų paukščiai“, 1983 m., Vilnius: Mokslas.

Šaltiniai

Nuorodos 

Karveliniai