Lenkijos geografija

Lenkija yra daugiausia vidutinio klimato 312 696 kv. km ploto Vidurio Europos šalis. Baltijos jūros pakrantėje yra du natūralūs uostai, didesnysis Gdansko-Gdynios regione ir mažesnis netoli Ščecino šiaurės vakaruose. Šiaurės rytų regionas, žinomas kaip Mozūrijos ežerynas, yra retai apgyvendintas ir miškingas, jame yra daugiau nei 2000 ežerų. Į pietus nuo ežeryno per visą centrinę Lenkiją tęsiasi lygumos, kurios baigiasi Sudetų kalnais Čekijos ir Slovakijos pasienyje pietvakariuose ir Karpatais Čekijos, Slovakijos ir Ukrainos pasienyje pietryčiuose. bei ties Slovakijos siena pasibaigiantis Sudetų ir Karpatams priklausančių Aukštųjų Tatrų kalnais. Pietryčiuose yra Mažosios Lenkijos ir Liublino aukštumos. Centrinės lygumos susiformavo pleistoceno ledynmečiu veikiant ledynų erozijai. 

Sausumos sienų ilgis - 3528 km. Lenkija ribojasi su Vokietija vakaruose, Čekija ir Slovakija pietuose, Ukraina ir Baltarusija rytuose, Lietuva ir Rusijos Kaliningrado sritimi šiaurės rytuose.

Miškai sudaro 28 % teritorijos.

Geografinės koordinatės: 52 00 N, 20 00 E

Topografija 

Šalis tęsiasi 876 km iš šiaurės į pietus ir 689 km iš rytų į vakarus. Vidutinis šalies aukštis virš jūros lygio yra 173 m ir tik 3% teritorijos palei pietinę sieną yra aukščiau nei 500 m. virš jūros lygio. Aukščiausia viršūnė (2499 m) – Rysai – yra Aukštuosiuose Tatruose, 95 km į pietus nuo Krokuvos. Apie 60 kv. km teritorijos netoli nuo Gdansko įlankos yra žemiau jūros lygio.

Kranto linija: 491 km.

Hidrologija 
Ilgiausios upės – Vysla (; 1047 km), pasienyje su Vokietija tekantis Oderis (; 854 km), jo intakas Varta (808 km) ir Vyslos intakas Bugas (772 km). Daugiausiai ežerų yra šiaurinėje šalies dalyje. Šiaurės rytų regione esti Mozūrijos ežerynas, kuriame yra apie 2700 ežerų. Žinomiausi iš jų: Sniardvai, Mauras, Negotynas, Nidos ežeras, Taltas. Suvalkų krašte taip pat gausu ežerų, o didžiausias ir žinomiausias – Vygrių ežeras.

Didžiausi miestai 
 Varšuva (Warszawa) – 1 706 624 gyventojų (2008 m.)
 Krokuva (Kraków) – 756 583 gyventojų
 Lodzė (Łódź) – 753 192 gyventojų
 Vroclavas (Wrocław) – 635 900 gyventojų
 Poznanė (Poznań) – 567 900 gyventojų
 Gdanskas (Gdańsk) – 458 100 gyventojų
 Ščecinas (Szczecin) – 411 200 gyventojų
 Bydgoščius (Bydgoszcz) – 366 100 gyventojų
 Liublinas (Lublin) – 355 000 gyventojų
 Katovicė (Katowice) – 317 600 gyventojų
 Balstogė (Białystok) – 294 800 gyventojų
 Gdynia (Gdynia) – 252 800 gyventojų
 Čenstakava (Częstochowa) – 246 900 gyventojų
 Radomas (Radom) – 227 000 gyventojų
 Sosnovecas (Sosnowiec) – 226 000 gyventojų
 Kelcai (Kielce) – 208 200 gyventojų
 Torūnė (Toruń) – 208 000 gyventojų
 Glivicė (Gliwice) – 199 500 gyventojų
 Zabžė (Zabrze) – 191 300 gyventojų
 Bytomas (Bytom) – 187 900 gyventojų
 Belsko-Biala (Bielsko-Biała) – 176 900 gyventojų
 Olštynas (Olsztyn) – 174 500 gyventojų
 Žešuvas (Rzeszów) – 163 100 gyventojų

Nuorodos