Stanislovas Goštautas

Stanislovas Goštautas (, 1507 m. Vilnius – 1542 m. gruodžio 18 d. Geranainys) – Lietuvos didikas iš Goštautų giminės, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Naugarduko vaivada, Trakų vaivada.

Biografija 

Didikas, grafas, kilęs iš Goštautų giminės. Tėvas Albertas Goštautas, motina kunigaikštytė Sofija Verejskaja, žmona Barbora Radvilaitė. Vaikų neturėjo ir jam mirus didikų Goštautų giminė baigėsi.

Iš tėvo ir senelio paveldėjo daug valdų. Jam priklausė giminės tėvonija Geranainys, Petrylovičiai, Medininkai, Tikocinas, Darsūniškis, Kėdainiai, Liubčiai, Mėguva, Alšėnai, Dargiškiai, Biržai, Trakai, Dieveniškės, Radoškovičiai, Kotlovas, dvarai prie Lucko, Horodlės ir kiti.

Valstybės tarnyba 

1522 m. gruodžio 8 d. Lietuvos didžiosios Kunigaikštystės seimas jį (15 metų amžiaus) paskyrė Naugarduko vaivada, bet 1530 m. paskyrimą anuliavo. Nuo 1530 m. Naugarduko vietininkas, Ponų tarybos narys, 1542 m. Trakų vaivada.

1537 m. gegužės 18 d. vedė Barborą Radvilaitę, kurią po jo mirties vedė Lietuvos didysis kunigaikštis Žygimantas Augustas. Iš jos gautą 8000 lietuvių kapų grašių kraitį, už kuriuos įsigijo Sidorovo pilį. Žygimanto Augusto nurodymu iš valstybės iždo kasmet gaudavo po 600 kapų grašių už Upytės valsčių, kurį valdovas prisijungė prie savo valdų.

Rezidavo Geranainyse. Jam mirus be įpėdinių, turtai pagal to meto įstatymus kaip išmara atiteko didžiajam kunigaikščiui Žygimantui Senajam. Šis juos 1543 m. perleido sūnui Žygimantui Augustui, kuris tais turtais iki gyvos galvos (m. 1549 m.) leido naudotis Stanislovo motinai Sofijai. Palikimo didžioji dalis per varžytines atiteko Radviloms ir šie tapo įtakingiausiais Lietuvos didžiosios Kunigaikštystės didikais.

|-

Šaltiniai

Nuorodos 

Stanislovas
Naugarduko vaivados
Trakų vaivados
Darsūniškio seniūnai