Paprastasis kadagys

Paprastasis kadagys arba ėglius (Juniperus communis) – kiparisinių (Cupressaceae) šeimos, kadagių (Juniperus) genties plikasėklis krūmedis.

Paplitimas 
Žemėje labiausiai paplitusi tarp pušūnų ir visų kitų sumedėjusių augalų rūšis. Natūraliai auga beveik visame šiaurės pusrutulyje – Europoje, Šiaurės Amerikoje, šiaurinėje Azijoje ir jų arkties, vidutinio ir dalyje subtropikų klimato juostų dalyse.

Paplitimas ir augavietės Lietuvoje 
Tai vietinė, savaime auganti Lietuvos krūmedžių rūšis. Nors ir netolygiai, bet paplitę visoje Lietuvoje, bet kiek dažnesnė pietų Lietuvos pušynuose. Mėgsta gerai drenuotą dirvą. Dažniausiai tai trako medis arba krūmas. Lietuvos pušynų trake vidutiniškai auga apie 850 kadagių viename hektare. Jauni kadagiai vešliai auga pušynų trake, taip pat su egle mišrių beržynų ir ąžuolynų trake, dirvonuose, smėlyngame dirvožemyje, žvyrynuose, kirtavietėse bei mišriuose miškuose. Rečiau šis augalas aptinkamas durpynuose. Kadagiai nors ir šviesamėgiai, bet pakelia ūksmę, taip pat atlaiko sausrą, šalčius, bet nepakantus užterštam orui.

Lietuvos kadagynai 
Lietuvoje pačių kadagynų yra nedaug – daugiausia jų Aukštaitjos nacionaliniame parke, Dzūkų aukštumų paežerėse, Nemuno bei Neries upių šlaituose. Vienas didesnių Lietuvoje kadagynų auga Kadagių slėnio botaniniame draustinyje, esančiame Arlaviškių kaimo (Taurakiemio sen., Kauno raj.) pakrašty, kur status Nemuno kilpos šlaitas apaugęs paprastaisiais kadagiais.

Kadagiai gamtos paminklai Lietuvoje 
 Obelų Rago trylikamienis kadagys auga Aukštaitijos nacionaliniame parke esančiame Obelų Rago kaime (Kaltanėnų seniūnija, Švenčionių sav.) už 300 m nuo Žeimenio ežero. Tai apie 12 m aukščio trylikakamienis kadagys, nors vienas kamienas jau džiūsta. 1984 metais paskelbtas gamtos paminklu, o 1987 metais priskirtas prie valstybinės reikšmės paminklų.
 Pakuodžiupių kadagys auga Panevėžio rajono, Pakuodžiupių kaime. Tai gražiai išaugęs 10 metrų aukščio paprastasis kadagys.
 Dvareliškių kadagys auga Panevėžio sav. esančiame apdirbamame lauke. Turi vieną kamieną. Krūmedžio apimtis 100 cm, aukštis 9 m, laja 6 m.

Požymiai 
Paprastasis kadagys daugiametis, visžalis, dvinamis augalas. Jo laja tanki, o jos forma labai įvairi, tačiau dažniausiai ovali arba kūgiška. Kartais dendrologinėje literatūroje nurodoma, kad vyriškieji augalai dažnai būna panašesni į medžius, o moteriškieji į krūmus, kadangi vyriškųjų kadagių laja siauresnė. Jaunų medžių žievė lygi, o vėliau supleišėjusi išilginiais dryžiais, nuo pilkai rudos iki raudonai rudos spalvos. Jų jauni ūgliukai tribriauniai ir rusvi. Šakelės apvalios arba vos briaunotos, rausvai rudos. Spygliukai menturiuose po 3, 10–15 mm ilgio, ir 1–2 mm pločio, aštriai nusmailėję, dygūs, standūs, kieti, pilkai žali, o apatinė pusė žalia ir kiek žvilganti. Spygliukai įdubę (išilgai įsigaubę), su balsva žiotelių juostele viršutinėje pusėje. Šakutėse spygliukai išsilaiko apie 4 metus. Strobilai pavieniai arba susitelkę į galvutes, moteriškieji kūgiški, maži 3–4 mm ilgio, gelsvai žali ir neryškūs, vyriškieji strobilai ovalūs, vos didesni už moteriškuosius – iki 5 mm ilgio ir geltonos spalvos. Sporifikuoja balandžio pab. – gegužės mėnesio pradž. Žiedai vienalyčiai (vyriški ir moteriški). Vyriškų krūmų žiedai kankorėžėliuose ir geltoni, moteriškų krūmų kankorėžiai su žaliais mėsingais žvyneliais. Žiedai susitelkę spygliukų pažastyse. Žydi balandžio – gegužės mėn. Kankorėžėliai labai savotiški, atrodo kaip uogos, kas jį kartu su Europinių kukmedžių skiria nuo daugumos kitų pušūnų. Jų forma rutuliška, 5–10 mm skersmens, bekočiai, pirmą vasarą žali, bet jau kitų metų rudenyje tampa juodai mėlynais su padengtu balsvu apnašu. Kadagio kankorėžėliai tampa ypač ryškūs po pirmųjų rudens šalnų ar pirmo sniego. Uogiški kankorėžėliai sudaryti iš 3, kartais 6 mėsingų, neprasiveriančių sėklinių žvynų, salstelėję, sakingo prieskonio, saldūs. Kankorėžėliai subręsta ir tampa juodai mėlynais antrųjų metų rugsėjo – spalio mėnesiais ir per žiemą laikosi ant šakelių, tad vienu metu ant vieno jo medelio būna tiek neprinokusių, tiek prinokusių vaisių. Sakais kvepiančiame kankorėžėlio minkštime yra 3, rečiau 1 ar 2 pailgos tribriaunės mažos apie 4–5 mm ilgio, sakingos sėklelės su kietu, rudu apvalkalėliu. 1000 sėklų sveria 10–15 ar 18 gramų. Sėklų svoris sudaro apie 15 procentų viso kankorėžio svorio. Medeliai subręsta 5–10 metų amžiaus. Derėti pradeda nuo 10–12 metų ir dera kas 3–5 metus. šaknų sistema paviršinė.

Matmenys 
Užauga kaip krūmas, paprastai neaukštas 3–5 m aukščio, rečiau kaip medis iki 10–15 m ar ypatingai retais atvejais iki 19 m aukščio. Aukščiausias – 18,5 m aukščio individas žinomas iš Švedijos. Yra užregistruotas su masyviausiu 90 cm skersmens kamienu. Auga lėtai, 5 metų kadagiai siekia vos 20 cm, 10 metų – apie 50 cm aukščio. Įprastą 3–5 m aukštį paprastieji kadagiai pasiekia apie 50 gyvenimo metus.

Amžius 
Ilgaamžiai augalai. Išgyvena iki 600 metų, nors iš Švedijos yra žinomas 800 metų amžiaus paprastojo kadagio individas.

Varietetai 
Penki varietetai:
 Juniperus communis var. communis; Šis varietas paplitęs žemose ir vidutinio aukščio altitudėse – vidutinių platumų klimato šiaurės pusrutulio dalyse. Tai stačiai augantis krūmedis. Spygliukai ilgi 8–20 mm, kartais iki 27 mm ilgio. Kankorėžėliai maži 5–8 mm, paprastai trumpesni už spygliukus.
 Juniperus communis var. depressa Pursh;
 Juniperus communis var. megistocarpa Fernald & H.St. John;
 Juniperus communis var. nipponica (Maxim.) E.H.Wilson;
 Juniperus communis var. saxatilis Pall.; Porūšis paplitęs subarkties klimato regione ir vidutinių platumų klimato zonos aukštesnėse altitudėse. Paprastai tai palei žemę augantis krūmas. Jo spygliukai trumpesni, 3–8 mm, bet kankorėžėliai didesni 7–12 mm ilgio.

Panaudojimas 
Auginamas dekoratyviniuose želdynuose, ypač mėgstami medeliai aukšta, koloniška laja. Senovėje ir dabar iš kadagio šakelių Lietuvoje religinėms šventėms rišdavo ir riša verbas. Naudojant kadagio „uogas“, gaminami gėrimai kaip džinas ir jeneveras.

Medicina 
Dėl didelio dervingumo kadagio vaisių valgyti negalima, tačiau jie puikiausiai tinka prieskoniams, liaudies medicinoje yra naudojamos sėklos su apysėkliu. Jos renkamos rudenį, kai visiškai prinoksta, o papurčius krūmą, byra ant žemės.

Kadagio preparatai skatina šlapimo ir tulžies išsiskyrimą, palengvina atsikosėjimą bei pagerina virškinimą. Sergantiems reumatu bei podagra patariama kadagio eteriniu aliejumi trinti skaudamas vietas.

Ekologija 
Šie kadagiai išskiria aktyvią bakterijas naikinančią medžiagą – fitoncidus, nuo kurio kadagynuose žmonėms jaučiamas didesnis palengvėjimas.

Pavadinimas 
Lietuvoje jis vadinamas kaip ėglius, kadagys, kadugys. Lotynų kalba paprastojo kadagio (Juniperus communis) rūšies mokslinio pavadinimo autorius Karlas Linėjus, gyvenęs 1707–1778 m.

Turi šiuos sinonimus:
{| border="0" valign="top" halign="left"
|-------
|<small>
 Juniperus albanica Pénzes
 Juniperus argaea Balansa ex Parl.
 Juniperus borealis Salisb.
 Juniperus caucasica Fisch. ex Gordon
 Juniperus communis var. arborescens Gaudin
 Juniperus communis var. brevifolia Sanio
 Juniperus communis subsp. brevifolia (Sanio) Pénzes
 Juniperus communis f. crispa Browicz & Ziel.
 Juniperus communis subsp. cupressiformis Vict. & Sennen ex Pénzes
 Juniperus communis var. erecta Pursh
 Juniperus communis var. fastigiata Parl.
 Juniperus communis var. hemisphaerica (J.Presl & C.Presl) Parl.
 Juniperus communis subsp. hemisphaerica (J.Presl & C.Presl) Nyman
 Juniperus communis var. hispanica Endl.
 Juniperus communis var. montana Neilr.
 Juniperus communis var. oblonga Loudon
 Juniperus communis var. oblonga-pendula Loudon
|<small>
 Juniperus communis f. oblonga-pendula (Loudon) Beissn.
 Juniperus communis subsp. pannonica Pénzes
 Juniperus communis var. pendula Carrière
 Juniperus communis var. pendula-aurea Sénécl.
 Juniperus communis f. pendulina Kuphaldt
 Juniperus communis f. pungens Velen.
 Juniperus communis var. stricta Endl.
 Juniperus communis var. suecica (Mill.) Aiton
 Juniperus compressa Carrière
 Juniperus cracovia K.Koch
 Juniperus dealbata Loudon
 Juniperus depressa Stevels
 Juniperus difformis Gilib.
 Juniperus echinoformis Rinz ex Bolse
 Juniperus elliptica K.Koch
 Juniperus fastigiata Knight
 Juniperus hemisphaerica C.Presl Synonym| Juniperus hibernica Lodd. ex Loudon
 Juniperus hispanica Booth ex Endl.
 Juniperus interrupta H.L.Wendl. ex Endl.
 Juniperus kanitzii Csató
 Juniperus microphylla Antoine
 Juniperus niemannii E.L.Wolf
 Juniperus oblongopendula Loudon ex Beissn.
 Juniperus occidentalis Carrière
 Juniperus oxycedrus subsp. hemisphaerica (J.Presl & C.Presl) E.Schmid
 Juniperus reflexa Gordon
 Juniperus saxatilis Lindl. & Gordon
 Juniperus suecica Mill.
 Juniperus taurica Lindl. & Gordon
 Juniperus uralensis Beissn.
 Juniperus vulgaris Bubani
 Juniperus withmanniana Carrière
 Sabina dealbata (Loudon) Antoine
 Thuiaecarpus juniperinus Trautv.
|}

 Taip pat skaityti 
Lietuvos vietinių krūmedžių pilnas sąrašas

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 medziai.apicentras.lt / Dvareliškių kadagys 
 Juniperus communis L. (theplantlist.org), (ipni.org), (tropicos.org), (kew.org), Anglų k. forestry.gov.uk / Growing Juniper: Propagation and Establishment Practices , anglų k. iucnredlist.org / Juniperus communis , anglų k. conifers.org / Juniperus communis, anglų k conifers.org / Juniperus communis depressa , anglų k. conifers.org / Juniperus communis saxatilis , anglų k. conifers.org / Juniperus communis megistocarpa , anglų k. kew.org / Juniperus communis, anglų k. fao.org / Juniperus communis L. , anglų k. pfaf.org / Juniperus communis, anglų k. arkive.org / Juniperus communis , anglų k. monumentaltrees.com / The thickest, tallest, and oldest common juniper trees / Juniperus communis anglų k.''

Kiparisiniai
Vaistiniai augalai
Prieskoniniai augalai