Didysis flamingas

Phoenicopterus antiquorum
 Phoenicopterus ruber roseus

Didysis flamingas (Phoenicopterus roseus) – flaminginių paukščių (Phoenicopteriformes) būrio, flaminginių (Phoenicopteridae) šeimos, Phoenicopterus genties rūšis. Tai stambiausia flaminginių šeimos rūšis.

Išvaizda 
Plunksnos purpuriškai baltos, sparnuose raudonos, vairuojamosios plunksnos juodos. Snapas rožinės spalvos, išskyrus jo juodą galiuką. Kojos labai ilgos ir rožinės spalvos. 

Dideli paukščiai. Maksimalus kūno ūgis 187 cm, maksimalus bendras kūno ilgis nuo snapo galo iki kojų pirštų galų 207 cm. Patelių kūno svoris 2 kg, patinų 4,5 kg.

Paplitimas pasaulyje 
Didieji flamingai plačiau paplitę didesnėje Afrikos žemyno pakrančių zonoje, Pietų Azijoje (Persų įlankos, Kaspijos jūros pakrantėse), Irano, Pakistano, Indijos pakrančių zonose. Taip pat Pietų Europoje, o pavieniai paukščiai aptinkami ir Šiaurės Europos regionuose: Suomijoje, Švedijoje, Norvegijoje. Šiauriausia jų perimviečių vieta Europoje yra Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje.

Didieji flamingai Lietuvoje 
Retkarčiais iš pietinių kraštų užklysta ir į Lietuvą, bet joje neperi. Stebėti Žaltyčio ežere, Trakų rajone, Šešuolių draustinyje, Kauno mariose, Mosėdyje.

Elgsena 
Gyvena sekliose jūrų įlankose, dideliuose sūriuose ir apysūriuose ežeruose, upių žiotyse. Aktyvus dieną. Gali plaukioti vandenyje. Peri didelėmis kolonijomis iki kelių dešimčių tūkstančių lizdų. Lizdą krauna pakrantėse ar dumblo salelėse iš dumblo su plunksnų ir kriauklių priemaiša. Deda 1 baltą kiaušinį, kurį peri 28-30 dienų.
Tik išsiritusius jauniklius tėvai saugo nuo perkaitimo mojuodami sparnais ar sudarydami pavėsį.

Mityba 
Didysis flamingas maitinasi braidydamas sekliame vandenyje ir lenktu snapu košdamas vandenį. Minta smulkiais vėžiagyviais, vandens moliuskais, dumbliais.

Galerija

Šaltiniai 

Flaminginiai