Somalilandas

Somalilando Respublika (, ) – valstybė Afrikos rago šiaurėje. Buvusi Jungtinės Karalystės kolonija. Gyventojų daugumą sudaro somaliai. 

Tai yra de facto nepriklausoma valstybė, tačiau jos nepriklausomybę pripažįsta tik maža dalis pasaulio valstybių. Somalis ją laiko savo dalimi, tačiau nekontroliuoja. Somalilandas yra Pasaulinės valstybingumo siekiančių tautų organizacijos narys.

Istorija 

Žmonės Somalilando teritorijoje gyvena nuo vėlyvojo paleolito. Neolito laikotarpiu čia apsigyveno afroazijiečių kalbomis kalbantys gyventojai, dabartinių somalių protėviai. Jie paliko nemažai priešistorinių olų piešinių. III ir II tūkst. pr. m. e. sandūroje čia buvo prijaukintas kupranugaris, kurio auginimo tradicija išplito po didžiąją dalį Afrikos ir Azijos. Nuo II tūkst. pr. m. e. vietos gyventojai palaikė prekybinius ryšius su Senovės Egiptu ir Mikėnų civilizacija. Viena hipotezė teigia, kad būtent čia buvo tuometiniuose egiptiečių šaltiniuose minima šalis Puntas, iš kurios buvo gabenami smilkalai, mira ir kitos gėrybės. Nuo I tūkst. pr. m. e. vidurio somaliai įsitraukė į prekybą su senovės graikais, finikiečiais, Jemenu, vėliau - Nabatėjų karalyste romėnais. Pakrantėje klestėjo miestai valstybės Mundas, Isis, Malao, Avalitas ir kt.

Nuo VIII a. somaliai perėmė Islamą. Somalilando teritoriją valdė tokios musulmoniškos valstybės kaip Ifato sultonatas, Adalio sultonatas, Osmanų imperija, Isaakų sultonatas ir kt. 1884 m. Somalilandas tapo Jungtinės karalystės kolonija - Britų Somalilandu. Britų laikais buvo suformuotos dabartinės Somalilando sienos.

Antro pasaulinio karo metu jį okupavo Italija. 1960 m. birželio 26 d. tapo nepriklausomas ir tų pačių metų liepos 1 d. susijungė su Somaliu (buvusia Italijos kolonija). Tačiau Somalio valdžia ėmė persekioti somalilandiečius, ypač Mahometo Siado Biarei laikotarpiu, buvo panaikinti tradiciniai klanai. Tai skatino Somalilando gyventojus burtis į militarizuotą Somalių nacionalinį judėjimą, o galiausiai 1981 m. pradėjo Somalilando nepriklausomybės karą. Prieš Somalilande vyraujantį klaną isakus centrinė valdžia vykdė susidorojimus, kartais traktuojamus kaip isakų genocidą. Buvo subombarduoti didžiausi miestai Hargeisa ir Burao. 

1991 m. gegužės 18 d. Somalilandas galutinai atsiskyrė, o gegužės 24 d. buvo paskelbta Somalilando Respublika. Nuo to laiko jis de facto nepriklausomas, įtvirtino savo valdymo sistemą ir konstituciją. Jungtinių Tautų pripažinta Somalio valdžia Mogadiše šio atsiskyrimo nepripažino, bet faktiškai ji Somalilando nekontroliuoja. Somalilandas nėra pripažįstamas ir kitų valstybių. Jungtinės Tautos siekia, kad Somalilandas padėtų ant kojų atsistoti visam Somaliui ir valstybė vėl būtų vientisa. 

Somalilandas savo jėgomis atstatė sugriautą sostinę Hargeisą ir atkūrė ekonomiką (užsienio prekybos balansas beveik neutralus). 
Šiuo metu tai yra taiki šalis, tačiau kaimyninis Puntlandas (dar viena nuo Somalio atskilusi šalis) įvykdė kelias nedidelio masto invazijas į vakarinį Somalilandą.

Politinė sistema 

Somalilandas yra demokratinė valstybė, yra valdžių pasidalijimas. Tiek tarptautinių organizacijų, tiek nepriklausomų tyrėjų valstybė yra vertinama kaip sėkminga demokratija, kuri pagal demokratizacijos procesus aplenkė kitas Afrikos rago valstybes, ypač Somalį. Teigiamai vertinamas valstybės sugebėjimas atsiriboti nuo ekstremistinių elementų, vystyti demokratinius rinkimus, privačiu verslu grįstą ekonomiką, valdyme atsižvelgti į tradicines visuomenės struktūras

Politikoje derinama tradicinė klanų sistema ir moderni politinė sistema. Klanų lyderiai, vadinamieji guurti, renkasi į Seniūnų rūmus, kuriems priklauso 82 nariai. Be to yra Atstovų rūmai, kurių narių skaičius irgi yra 82. Šie dveji rūmai sudaro Somalilando parlamentą. Siekiama, kad jame būtų atstovaujami visi klanai, tačiau partijos formuojamos ne pagal etnines, o pagal ideologines perskyras. Vyrauja trys pagrindinės partijos.

Vyriausybei vadovauja Somalilando Prezidentas, renkamas 5 metų kadencijai. Daugiausia gali būti 2 kadencijas. Prezidentui pavaldus viceprezidentas ir Ministrų kabinetas. Jie yra skiriami prezidento ir tvirtinami parlamento.

Teisminėje sistemoje veikia 4 lygių teismai. Aukščiausiasis teimas atlieka ir konstitucinio teismo funkcijas.

Užsienio politika

Somalilando nėra pripažinę dauguma pasaulio valstybių, tačiau jis palaiko santykius su kaimynėmis Etiopija, Džibučiu, taip pat su Pietų Afrika, UK, Švedija bei kita nepripažinta valstybe - Taivanu. Su pastaruoju santykiai intensyvėja, o 2020 m. sutarta steigti viena kitos atstovybes.

2007 m. buvo vykdomos derybos su Europos Sąjunga ir Afrikos Sąjunga. 2010 m. JAV pareiškė, kad palaikys santykius su Somalilando vyriausybe, tačiau nepripažins šios šalies. Jungtinė Karalystė, kurios buvusi kolonija yra Somalilandas, palaiko neformalius santykius. Viena iš JK dominuojančių partijų, JK Nepriklausomybės partija, atvirai palaiko Somalilando nepriklausomybę. Velso (kur yra didelė somalių bendruomenė) vyriausybė 2006 m. yra pakvietusi Somalilando atstovus į keletą oficialių renginių.

Santykiai su kaimyniniu Somaliu, ypač pastarojo autonomine valstybe Puntalandu išlieka įtempti. Pastarasis siekia "atkurti" vieningą Somalį, o Somalilandas siekia kontroliuoti visas buvusio Britų Somalilando teritorijas. Tarp 2002 ir 2009 m. vyko nemažai susidūrimų rytiniame pasienyje, ir dalis ryčiausių teritorijų vis dar lieka ginčytina zona. Šis konfliktas inspiravo Somalilando rytuose gyvenantį dhulbahantų klaną 2012 m. atsiskirti nuo Somalilando ir paskelbti separatistinę Chatumo valstybę. 2017 m. buvo pasiektas susitarimas tarp Somalilando ir Chatumo, ir pastaroji vėl inkorporuota į Somalilando sudėtį.

Somalilando karines pajėgas sudaro 12 900 karių. Armijos reikmėms išleidžiamas apie trečdalis šalies biudžeto.

Administracinis suskirstymas 

Somalilande yra šeši regionai (gobol) (sostinės skliausteliuose):

 Marodi Džehas (Hargeisa): Hargeisa, Gabilėjus, Baligubadlė, Salahlėjus;
 Togderis (Buras): Burao, Odveinė, Buodlė;
 Sanagas (Erigabas): Erigabas, El-Afveinas, Garadagas, Badhanas, Dhaharas;
 Audalis (Borama): Borama, Zeila, Lughaja, Bakis;
 Solis (Lasanodas): Lasanodas, Ainabas, Hudunas, Talehas
 Sahilis (Berbera): Berbera, Šeichas.

Regionai dalijami į rajonus (degmada), antrojo lygmens administracinius vienetus. Iš viso yra 22 rajonai. Daugiausia rajonų turi Sanagas (5), o mažiausiai - Sahilis (2). Visi regionai pagal gyventojų skaičių ir ekonominį potencialą yra klasifikuojami į A, B, C ir D.

Geografija 

Somalilando valstybė apima šiaurinę Afrikos rago dalį. Šiaurėje ją skalauja Tadžuros įlanka, ir pakrantės linija tęsiasi 850 km.. Vakarinėje pakrantės dalyje yra salų ir koralų rifų. Vakaruose ribojasi su Džibučiu, pietuose - su Etiopija, o rytuose - su Somalio autonomine valstybe Puntalandu.

Geografiškai Somalilandą sudaro trys gamtinės zonos, kurios skiriasi savo klimatu ir gyvenimo sąlygomis:
 Gubanas yra pajūrio lygumos, einančios palei visą pakrantę. Plačiausioje vietoje, šalies vakaruose jų plotis siekia 12 km., o šalies rytuose - vos 2 km. Tai yra labai nederlinga, artima dykumai lyguma, kurioje auga vien žemaūgiai krūmynai. Ją vagoja gausios vadės, kurios lietaus prisipildo tik lietinguoju sezonu. Tuo metu kraštas laikinai sužaluoja. Pakrantėje yra keli dideli uostai, tarp kurių svarbiausi yra Zeila, Lughaja, Berbera, Haisas, Maidhas. 
 Ogo () vadinamos šalies kalnuotos teritorijos. Kalnagūbriai uždaro pajūrio lygumas iš pietų. Čia yra tokios kalnų grandinės kaip Kal Madou, Karkaras, Golisas ir kt. Aukščiausia viršūnė yra Šimbirisas, siekiantis 2,460 m. virš jūros lygio. Kalnuotose teritorijose yra vienintelės šalyje tinkamos žemdirbystei vietovės. Iš viso žemdirbystei naudojama vos 3 proc. šalies teritorijos. Ogo geografinėje zonoje yra svarbiausi šalies miestai - Hargeisa, Borama, Burao, Erigavas, Badhanas ir kt.
 Haudas yra didelė dykuminė plynaukštė pietinėje šalies dalyje, kuri tęsiasi ir į Ogadeno regioną Etiopijoje. Čia vyrauja savanos ir krūmynai, pagrindiniai medžiai - akacijos ir kamiforos. Vietos gyventojai augina gyvulius, gyvena klajoklišką gyvenimo būdą, praktikuoja sezonines migracijas. Rytinė Haudos dalis dar vadinama Ciid (). Į regioną įsiterpia ir Nugaalio slėnis. Regione yra didesnių miestų, tokių kaip Buhodlė ar Lasanodas.

Klimatas 
Somalilende išskiriami keturi metų laikai. Balandžio-birželio mėnesiais tęsiasi musonų sukeltas lietaus sezonas guu, kurio metu vadės prisipildo vandens ir gamta sužaliuoja. Po birželio prasideda pirmasis sausasis sezonas jilal. Tai - karšta vasara. Rugpjūčio-lapkričio mėnesiais (deir) kraštą vėl atgaivina trumpi ir nereguliarūs lietūs, po kurių pasideda hagaa. Pastarasis yra sausiausias metų laikas. Jo metu viskas galutinai išdžiūsta. Tai - sunkiausias sezonas, kurio metu viskas išdžiūsta, krenta gyvuliai, neretai tęsiasi badmetis.

Daugiausia kritulių iškrenta pietvakarinėje šalies dalyje (200-300 mm), o sausiausia yra šiaurinė (pajūris) ir rytinė (mažiau nei 50 mm).

Ekonomika ir infrastruktūra 

Gyvulininkystė yra šalies ekonomikos pagrindas, tačiau pastaruoju metu tam tinkamose vietose vystoma ir žemdirbystė. Manoma, kad potencialiai žemdirbystei būtų galima naudoti dar 7 proc. šiuo metu nenaudojamos žemės. Šalyje yra mineralinių išteklių, tačiau kasyklų eksploatavimas yra minimalus. Keliose vietose rasta naftos.

Šalyje naudojama atskira valiuta, Somalilando šilingas, kurio kursą reguliuoja Somalilando bankas. Keitimai į šią valiutą vyksta tik pačiame Somalilande.

Tai, kad valstybė nėra oficialiai pripažinta, labai trukdo sudarinėti tarptautines sutartis ir vystyti ekonomiką, gauti paramą. Didelę dalį šalies biudžeto sudaro tarptautinės perlaidos, kurias siunčia savo giminaičiams gausi užsienio šalyse (Persijos įlankos šalyse, Europoje, JAV) gyvenančių somalių diaspora. Pasaulio banko duomenimis kasmet tokiu būdu Somalilandą pasiekia apie 1 mlrd. USD. Šalis taip pat gauna paramą iš nevyriausybinių organizacijų, religinių grupių, kuri padeda atsatyti karo metu sugriautą ūkį. 

Šalis turi kelis stiprius uostus, ypač Berberą, kurie labai padeda šalies ekonomikai. Šalia Berberos nuo 2016 m. vystomas naujasis Berberos uostas. Somalilandas suteikia uostų paslaugas ir Etiopijai, kuri neturi išėjimo į jūrą. Todėl per Somalilando teritoriją vyksta prekių judėjimas iš viso Afrikos rago, daugiausia į Arabijos pusiasalį. Keliose vietose krašto gilumoje (pvz. Burao ir Yirowe) veikia dideli galvijų turgūs (seylad), kuriuose per dieną parduodama dešimtys tūkstančių galvijų. Nemažai jų eksportuojami į Arabijos pusiasalį.

Šalyje yra du pagrindiniai oro uostai - Hargeisoje (Hargeisos tarptautinis oro uostas) ir Berberoje (Berberos oro uostas). Hargeisą tiesioginiai skrydžiai sujungia su Adis Abeba, Džida, Džibučiu, Dubajumi. Tarp didžiųjų miestų kursuoja autobusai.

Turizmas yra besivystanti ūkio šaka. Kaip svarbiausi traukos objektai siūlomi priešistoriniai Las Gelo senoviniai uolų piešiniai (atrasti 2002 m.), keletas gamtos objektų bei kraštovaizdžių, tokių kaip Nasa Hablod kalnai ir pan. Siūlomos nomadiško gyvenimo patirtys. Tarp lankytinų miestų yra sostinė Hargeisa, britų kolonijinę architektūrą išsaugojęs Šeichas, osmanų paveldą išsaugojusi Berbera, senoji sostinė Zeila ir kt.

Gyventojai 

2021 m. paskaičiavimais, Somalilande gyvena 5,7 mln. gyventojų. 52.9% gyventojų gyvena miestuose, 33.8% yra nomadai, o 11% užsiima žemės ūkiu. 99% gyventojų – musulmonai sunitai, beveik visi – somaliai. Islamas pagal konstituciją yra valstybinė religija.

Gyventojai dalinasi į tradicinius klanus. Apie 80% jų, gyvenančių centrinėje šalies dalyje priklauso Izako klanui, kuris savo ruožtu dalinasi į smulkesnius klanus (habr). Tarp jų yra arapai, eidagalai, avalai, dželai, junisai. Vakariausias šalies galas yra priklauso Dir klanui (kuris taip pat paplitęs gretimame Džibutyje ir Etiopijoje). Jo smulkesni klanai yra gadabursiai ir isai. Ryčiausias šalies pakraštys yra dominuojamas dulbahančių ir varsangalių, kurie priklauso darodų klano Harti konfederacijai.

Somalilande yra trys valstybinės kalbos: somalių, arabų ir anglų. Gyventojams gimtoji kalba yra somalių (šiaurinis jos dialektas), tačiau dėl islamo įtakos arabų kalba privalomai mokoma mokyklose, naudojama mečetėse. Anglų kalba dažnai naudojama kaip mokymo priemonė mokyklose.

Kultūra 

Somalilandas patenka į didesnes somalių kultūros ir Islamo pasaulio kultūrines zonas, kas nulemia šalies kultūrinius bruožus. Islamas diktuoja gyvenimo ritmą, svarbiausias šventes, religinius ritualus, švietimo principus. Ypač tipri įtaka pastebima iš Jemeno, su kuriuo vietos gyventojai nuo seno palaikė kultūrinius ryšius.

Visuomenė tradiciškai organizuojasi į klanus, ir tradicinės struktūros vaidina didelį vaidmenį šalies gyvenime. Mityba mažai skiriasi nuo kitų somalių. Valgoma vietinė plokščia duona lahohas, kurią papldo mėsos patiekalai, košės iš kukurūzų ar sorų. Svarbi mityboje yra daržovių, mėsos ir ankštinių sriuba, vadinama maraq.

Svarbi kultūros dalis yra poezija, kuriama tiek vyrų, tiek moterų, kurioje gausu metaforų ir žodžių žaismo. Žymiausias Somalilando poetas yra Hadrawi (gimęs 1943 m.), kartais vadinamas somalių Šekspyru.

Taip pat yra paplitęs kūno dekoravimas chna dažais. Šis dažas naudojamas dažyti plaukus, o moterų tarpe - ir dekoruoti odą įvairiais raštais, mendhi.

Kita informacija 
 Somalilando ryšiai
 Somalilando transportas
 Somalilando karinės pajėgos
 Somalilando tarptautiniai santykiai
 Somalilando šventės

Išnašos 

UNPO nariai