Juozas Zikaras

Juozas Zikaras (1881 m. lapkričio 18 d. Paliukuose, Pumpėnų valsčius – 1944 m. lapkričio 10 d. Kaune) – vienas pirmųjų profesionalių Lietuvos skulptorių, profesorius.

Biografija 
Šeima gyveno vargingai, nuo septynerių piemenavo pas ūkininkus. Pramokęs staliaus amato, kartu su tėvu dengė stogus, dirbo kitokius statybinius darbus. Pardavinėdavo savo drožtus ir trimis spalvomis (juoda, balta, raudona) nudažytas pakelių kryžiams šventųjų statulėles.

1897 m. pradėjo lankyti Pumpėnų keturmetę mokyklą, kurią baigė 1899 m. Baigęs pradinę mokyklą, gavo sargo vietą Panevėžio mokytojų seminarijoje. Ieškodamas pragyvenimo šaltinio, pramoko groti smuiku ir tapo muzikantu nedideliame orkestre. Metus praleido Latvijoje. Grįžęs į Lietuvą, bernavo pas Pumpėnų kleboną, daraktoriavo Berželių dvare.

Remiamas Gabrielės Petkevičaitės-Bitės, Jono Jablonskio ir kitų mecenatų 1904–1906 m. Vilniuje mokėsi Ivano Trutnevo piešimo mokykloje, vakarais – Juzefo Montvilos piešimo klasėje. 1906 m., gyvendamas gimtuosiuose Paliukuose, nulipdė dvarininko Juozapo Kazakausko biustą, gavęs už šį darbą pinigų, išvyko į Peterburgą.

1907–1910 m. studijavo Peterburgo Dailei skatinti draugijos mokykloje, I. Andrioleti skulptūros skyriuje. 1910 m. įstojo į Peterburgo dailės akademijos Skulptūros fakultetą, mokėsi pas profesorius Gugą Zalemaną, Vladimirą Beklemiševą. 1914 m. susituokė su rokiškėne Anele Tūbelyte. 1916 m. spalio 24 d. baigė Dailės akademiją. Diplominis J. Zikaro darbas „Motina“ pelnė autoriui sidabrinį akademijos ženklą. Po akademijos baigimo dėstė piešimą, skulptūrą ir braižybą T. Štembergo gimnazijoje ir realinėje mokykloje. 1915–1917 m. tarnavo Rusijos kariuomenėje. Nuo 1917 m. mokytojavo.

1918 m. su šeima grįžo į gimtinę. 1919–1928 m. mokytojavo Panevėžio valstybinėje gimnazijoje, Mokytojų seminarijoje. Panevėžyje sukūrė daugelį nepriklausomos Lietuvos simboliais tapusių meno kūrinių: Laisvės statulą, Knygnešio skulptūrą, pirmąsias lietuviškas monetas, bareljefą Nežinomo kareivio kapui, daugelio iškilių valstybės veikėjų biustus ir bareljefus. Bendravo su žymiais miesto inteligentais: Julijonu Linde-Dobilu, Matu Grigoniu, Kazimieru Paltaroku.

1928 m. švietimo ministro Konstantino Šakenio kvietimu su šeima persikėlė iš Panevėžio į Kauną. Dėstė Kauno meno mokykloje, skulptūros studijos vadovas. Lietuvių dailės draugijos narys, 1932–1938 m. Lietuvos dailininkų draugijos pirmininkas.

1940 m. Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institute dėstė piešimą, nuo 1941 m. vadovavo Skulptūros ir keramikos fakultetui. 1944 m. suteiktas profesoriaus vardas. Išugdė tokius menininkus kaip Petras Aleksandravičius, Ona Dokalskaitė-Paškevičienė, Juozas Kaminskas, Vytautas Kašuba, Juozas Kėdainis, Aleksandras Marčiulionis, Viktoras Palys, Napoleonas Petrulis, Leonas Žuklys, Vladas Žuklys ir kt.

Antrojo pasaulinio karo metais visi trys J. Zikaro sūnūs pasitraukė į JAV bei Australiją. Lietuvoje likusius šeimos narius persekiojo sovietinė valdžia. 1944 m. lapkričio 10 d. skulptorius nusižudė neištvėręs saugumo tardymų. Palaidotas Kaune, Petrašiūnų kapinėse. Sūnus Teisutis Zikaras (1922-1991) taip pat buvo skulptorius.

Kūryba 

Skulptūros:
 1910 m. „Mąstytojas“
 1916 m. diplominis darbas „Motina“
 1919 m. šv. Petro ir Povilo skulptūros Paįstrio bažnyčioje
 1920 m. bareljefas „Ant vieškelio“
 1921 m. „Laisvė“ Kaune
 1925 m. visų nominalų lito ir centų monetų gipsiniai modeliai
 1926 m. Laisvės paminklo Panevėžio mieste projektas, eksponuojamas Panevėžio kraštotyros muziejuje
 1926 m. Kristaus Karaliaus skulptūra Panevėžio katedroje
 1931 m. „Atlantai“ Panevėžio banke
 1931 m. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, antkapinis paminklas Rasų kapinėse
 1939 m. „Knygnešys“, žymiausia monumentali dekoratyvinė skulptūra Karo muziejaus sodelyje

Biustai:
 Jonas Basanavičius
 Simonas Daukantas
 Vincas Kudirka
 1927 m. Matas Grigonis

Bareljefai:
 Antanas Smetona
 Sofija Smetonienė
 Mykolas Songaila
 Jonas Šliūpas
 Karolis Vairas-Račkauskas

Medaliai:
 Vytautas Didysis
 vyskupas Merkelis Giedraitis
 Juozas Tumas-Vaižgantas
 1918–1940 m. sukūrė visų laidų Lietuvos monetų modelius
 1928 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis

Apdovanojimai 
 1937 m. Paryžiaus parodoje už lietuviškos sodybos maketą apdovanotas Pagrindiniu prizu
 DLK Gedimino 2-ojo laipsnio ordinas
 Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio medalis

Atminimo įamžinimas 
 M. K. Čiurlionio dailės muziejuje saugoma 121 skulptūra, reljefai, įvairūs modeliai, 75 grafikos ir tapybos darbai, projektai, 69 pinigų modeliai, metalinės atliejos.
 1966 m. ant 1933 m. jo paties statyto namo Žaliakalnyje (J. Zikaro g. 3) pritvirtinta pirmoji atminimo lenta. 1988 m. lapkričio 18 d. atidengta nauja memorialinė lenta su bareljefu.
 1972 m. buvusiai Ąžuolų gatvei Žaliakalnyje suteiktas J. Zikaro vardas.
 1972 m. skulptoriaus gimtinėje Paliukų kaime atidarytas memorialinis muziejus. Muziejuje eksponuojama fotodokumentinė medžiaga apie skulptoriaus mokslo metus, kūrybą, laisvalaikį.
 1991 m. Paįstrio mokyklai (Panevėžio raj.) suteiktas J. Zikaro vardas.
 1991 m. lapkričio 18 d. Žaliakalnyje prie J. Zikaro namo pastatytas paminklinis biustas (skulpt. Danutė Danytė-Varnauskienė). Meno mokykloje buvusi skulptoriaus dirbtuvė pavadinta J. Zikaro klase.
 1996 m. skulptoriaus marti Aldona Zikarienė įsteigė J. Zikaro 1000 Lt premiją, skirtą premijuoti geriausius jaunųjų menininkų diplominius darbus.
 2001 m. skulptoriaus namuose (J. Zikaro g. 3) atidarytas memorialinis muziejus, kuris dukros Alytės rūpesčiu namo pusrūsyje esančioje tėvo dirbtuvėje neoficialiai veikė nuo 1959 m.
 2001 m. išleistas pašto ženklas (dail. Milda Kairaitienė).

Šaltiniai

Nuorodos 
 J. Zikaro muziejus Kaune 
 J. Zikaro kūryba (anglų k.) 

Lietuvos skulptoriai
Lietuvos pedagogai
Vilniaus piešimo mokyklos auklėtiniai