Kvidzynas

Kvidzynas (, kaš. Kwidzëno, , ) – miestas šiaurės Lenkijoje, Pamario vaivadijoje, prie Livos upės, nuo 1336 m. turintis miesto savivaldos teises.

Istorija 
Vakarų prūsų gyvenvietė Quedin, Queden minima nuo XI a. Vokiečių ordinas 1232 m. užkariautose žemėse įkūrė Ordensburgo pilį, kuri po metų gavo Kulmo miesto statusą, bet 1243 m. buvo sugriauta prūsų. Kryžiuočiai pilį atstatė, joje 1285-1587 m. buvo Pamario (Pomezanijos) vyskupų rezidencija. Nuo 1336 m. miestas oficialiai vadintas Marienverderiu. 1330 m. pilyje užmuštas Vokiečių ordino magistras Verneris fon Orselnas, kuris ir buvo palaidotas pilies Jono Evangelisto katedros kriptoje. 2007 m. gegužės mėn. atidengus trijų Kvydzino katedroje palaidotų didžiųjų magistrų kapus, antropologinis tyrimas nustatė, kad vienas iš palaidotųjų yra Verneris fon Orselnas.

1440 m. Kvidzyne susikūrė Prūsijos sąjunga. Po Trylikos metų karo 1466 m. miestas tapo Lenkijos karalystės lenu, po Pirmojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1772 m. jame įsikūrė Vakarų Prūsijos departamentas. 1920 m. įvykusiame plebiscite miestelėnai panorėjo likti Vokietijos sudėtyje. 1945 m. sausio mėnesį gyventojų paliktą miestą be kovos užėmusi Raudonoji armija sudegino senamiestį kartu su rotuše. 1945 m. miestas atiteko Lenkijai, į jį buvo perkelti persikėlėliai iš Gardino. Sudeginti senamiesčio pastatai buvo nugriauti, jų plytos panaudotos atstatyti vokiečių susprogdintai Varšuvai. 1975-1998 m. Kvidzynas priklausė Elbingo vaivadijai, nuo 1999 m. apskrities (pavieto) teises turintis miestas. 2007 m. rugsėjo 23 d. sudegė miesto valdybos pastatas.

Galerija

Pamario vaivadijos miestai
Vokiečių ordino pilys
Lenkijos pilys