Džordžtaunas

Džordžtaunas () – Gajanos sostinė, didžiausias miestas ir uostas, esantis šalies šiaurinėje dalyje, prie Atlanto vandenyno, Demeraros (Demerara) upės žiočių. 236 tūkst. gyventojų (1990 m.). Svarbus transporto centras – veikia oro uostas, jūrų uostas. Miestas yra 1,5 metro žemiau potvynio metu pakylančio vandens, todėl nuo patvinimo jį saugo siena, pastatyta 1882 m. Daugelis senesnių pastatų stovi aukščiau nei potvynio lygis.

Pagrindinė pramonė – cukraus apdirbimas. Eksportas: cukrus, ryžiai, boksitas, deimantai. Seniausi pastatai: Parlamento rūmai (1833 m.), Prezidento rūmai (1852 m.), neogotikinė rotušė (1899 m.). Veikia 1853 m. įkurtas Nacionalinis muziejus. 1963 m. atidarytas Gajanos universitetas, yra didelis atogrąžų botanikos sodas. Džordžtauno priemiestyje veikia nacionalinis Gajanos kriketo Providenso stadionas. Mieste gyvena skirtingų rasių žmonės, vyrauja indėnai ir karibai.

Istorija 
Miestą 1781 m. įkūrė anglai ir jį pavadino savo karaliaus Jurgio III garbei. Kurį laiką miestą valdė prancūzai, o 1784 m. jis atiteko olandams, pavadinusiems miestą Stabruku (Stabroek). Tačiau 1812 m. anglai vėl atgavo miestą, sugrąžindami jam pradinį pavadinimą ir paversdami Britų Gvianos kolonijos administraciniu centru. 1966 m. Džordžtaunas tapo nepriklausomos Gajanos sostine. Džordžtaune įkurta Karibų sandraugos būstinė.

Šaltiniai 

Sostinės
Gajanos miestai