Narvydžiai

Apie kaimą Utenos rajone žr. Narvydžiai (Utena).

Narvydžiai – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Skuodo, prie sienos su Latvija. Valstybių siena eina Bartuvos intaku – Apšės upe. Seniūnaitijos centras. Veikia Skuodo Bartuvos vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrius, Narvydžių (Skuodo) kapinės. Kolektyviniai sodai.

Etimologija 

Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Narvydis daugiskaitinės formos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas Narwidy, Narwidze, Нарвиды.

Geografija 

Kaimas plyti Latvijos pasienyje, Apšės kairiajame krante. Šiaurės rytiniame pakraštyje stūkso Indrėkiškės miškas, nuo kurio kaimą skiria Lendimo upelis. Žemės ribojasi su Trūbakiais, Pakalniškiais, Didžiaisiais Rūšupiais.

Istorija 

Kaimas susikūrė XV a. – XVI a. pr. Priklausė valstybiniam (karališkajam) dvarui. Pirmąkart paminėtas 1568 m. rugpjūčio 8 d. dovanojimo rašte, kuriuo Žygimantas Augustas Narvydžius dovanojo Žemaičių seniūnui Jonui Chodkevičiui. XVI a. Narvydžiai priklausė Viešvėnų, nuo XVI a. antrosios pusės – Skuodo valsčiui.

XV–XVIII a. kaimas turėjo kapines. Jas uždarius, kaimo pakraštyje, arčiau Skuodo apie 1795 m. įrengtos Skuodo parapijos kapinės.

1846 m. buvo 33 dūmai. Jų skaičiumi Narvydžius valsčiuje lenkė tik Rūšupių ir Kulų kaimai bei Lenkimų miestelis. XIX a. kaimo žemių rytiniame pakraštyje susikūrė Andreikiškių (Indreikiškės) užusienis, kuriame vėliau įkurtas palivarkas. 1870 m. Narvydžių kaimui su Andreikiškių užusieniu priklausė 881 žemės rėžis, už kuriuos 138 prievolininkai atlikinėjo atodirbio prievolę valstybiniam Skuodo dvarui.

1923 m. buvo 148 ūkiai (ūkių skaičiumi Kretingos apskrityje Narvydžiai buvo pirmi, gyventojų skaičiumi – ketvirti), atidaryta pradinė mokykla.

1932 m. kaime rastas XVII a. sidabro monetų lobis.

Pokariu apylinkėje veikė Lietuvos partizanai. 1948 m. jie nukovė okupantų koloborantus, apylinkės pirmininką K. Danėlą, jo dukterį klubo-skaityklos vedėją, kaimo aktyvistą P. Karaziną. Dalis gyventojų buvo ištremta į Sibirą.

Nuo 1949 m. kaimas buvo „Narvydžių“ kolūkio centrinė, vėliau – „Laisvės“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė (iki 1991 m.).

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė
 Stasys Gutautas, Skuodo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Kultūros paveldas 
 Narvydžių I senosios kapinės, vadinamos Maro kapais (XVI a.–XX a. I p.).
 Narvydžių II senosios kapinės, vadinamos Maro, Šilo kapais (XVI–XVIII a.).
 Kalva, vadinama Karinės kalnu (pasakojama, kad joje baudžiavos laikais buvo kariami prasikaltę baudžiaunininkai), Indrėkiškės miškas.
 Granito koplytėlė su kaltiniu kryželiu (XIX a.; Narvydžių (Skuodo) kapinės).
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra (1930 m.; Narvydžių (Skuodo) kapinės).
 Kapas. Palaidotas rašytojas, vertėjas, viuomenės veikėjas, Skuodo dekanas ir klebonas, garbės kanauninkas, kunigas Pranciškus Žadeikis (1869–1933), Narvydžių (Skuodo) kapinės.
 Narvydžių paminklas partizanams (autorius Vilius Kazimieras Orvidas, 1991 m.), Narvydžių (Skuodo) kapinės.
 Narvydžių Švč. Mergelės Marijos koplyčia (1991 m.), kelyje į Trūbakius.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 1, ap. 1, b. 20. – L. 432–437 
 Šiaurės Atėnai – 2003, birželio 28. – Nr. 658
 Šiaurės Atėnai – 2003, liepos 5. – Nr. 659

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės