Kaulų čiulpai

Kaulų čiulpai – kaulų sudedamoji dalis. Jie skirstomi į raudonuosius () ir geltonuosius (). Raudonieji kaulų čiulpai gamina kraujo ląsteles eritrocitus, kurie po organizmą išnešioja deguonį. Prieš patekdami iš kaulų čiulpų į kraują raudonieji kraujo kūneliai netenka branduolių ir susintetina hemoglobiną.

Kuo organizmas jaunesnis, tuo raudonųjų kaulų čiulpų yra daugiau. Kaulų čiulpai yra plokščiuosiuose ir ilgųjų kaulų galuose, kaukolėje, šonkauliuose, stuburo slanksteliuose jie užpildo akytąją kaulo dalį. Geltonieji kaulų čiulpai užpildo vamzdinių kaulų ertmes.

Raudonieji kaulų čiulpai tai limfoidiniai organai, kuriuose vyksta kraujo ląstelių gamyba. Raudoną spalvą jiems suteikia gausus kraujagyslių tinklas. Sudaryti iš jungiamojo audinio. Suaugusio žmogaus raudonieji kaulų čiulpai sveria maždaug 1,8 kg. Kaulų čiulpai vidutiniškai sudaro 4% žmogaus kūno masės. Senstant, kaulų čiulpų mažėja. Žmogaus eritrocitai yra gaminami kaulų čiulpų branduoliuose, ilgųjų kaulų galvose. Per parą jie kraujodaros būdu pagamina apie 500 milijardų kraujo ląstelių.

Iškart po gimimo, visi žmogaus kaulų čiulpai yra raudonieji. Augant, vis daugiau jų virsta geltonaisiais kaulų čiulpais. Daugiausia raudonųjų kaulų čiulpų randama plokščiuosiuose kauluose, dubenyje, krūtinkaulyje, kaukolėje, šonkauliuose, slanksteliuose ir mentėse bei kempininiuose epifizinių kaulų galų audiniuose.

Kaulų čiulpų persodinimas yra plačiai naudojamas šiuolaikinėje medicinoje. Įprasta kaulų čiulpų architektūra gali būti pažeista įvairių ligų, pavyzdžiui, mielomos, tuberkuliozės ar leukemijos. Kaulų čiulpų patologinė analizė atliekama biopsijos būdu išgavus kaulų čiulpų pavyzdžių. Aptikus patologiją, vykdomas persodinimas, kurio metu iš tinkamo donoro kaulų čiulpų išgaunamos kamieninės ląstelės. Ši procedūra yra minimaliai invazinė donorui, todėl reabilitacijai, priklausomai nuo paciento sveikatos, pakanka 1–2 dienų.

Atramos-judėjimo sistema
Citologija
Histologija
Kraujas