Lietuvos krikščionys demokratai

Lietuvos krikščionys demokratai (LKD) – iki 2008 m. Lietuvos dešinioji politinė partija. 2008 m. susijungė su Tėvynės sąjunga ir tapo bendrija, veikiančia jungtinės partijos viduje.

Istorija 
Partijos ištakos siekia 1905 m., kuomet įkurta Lietuvių krikščionių demokratų sąjunga, 1917 m. atnaujinusi savo veiklą kaip Lietuvos krikščionių demokratų partija. Ilgą laiką Lietuvos krikščionių demokratų partijos pirmininku buvo tautos švietėjas kunigas Mykolas Krupavičius.

1989 m. vasario 10 d. trylikos asmenų grupė paskelbė pareiškimą, kad nuo 1989 m. vasario 16 d. atgaivina veiklą Lietuvos krikščionių demokratų partija. Iš prieškario krikščionių demokratų partijos veikėjų šį pareiškimą pasirašė Viktoras Keturakis ir Povilas Šilas, taip pat Viktoras Petkus, kun. Edmundas Paulionis, kun. Vincentas Velavičius, kun. Alionidas Budrius, Petras Gražulis, Vytautas Bogušis, Kazimieras Kryževičius, Kazimieras Momkus, kun. Kazimieras Gražulis, Alfredas Macijauskas, Jadvyga Bieliauskienė.

1990 m. vasario 24 d. į Lietuvos Aukščiausiąją Tarybą išrinkti atkurtos Krikščionių demokratų partijos nariai Egidijus Klumbys ir Algirdas Saudargas. Jie 1990 m. kovo 11 d. pasirašė Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo aktą.

Pirmuoju partijos pirmininku buvo išrinktas žymus disidentas Viktoras Petkus. Tačiau dėl asmeninių ambicijų ir tarpusavio nesutarimų netrukus atskilo dalis partijos narių, kurie vadovaujami V. Petkaus, įsteigė naują krikščioniškos pakraipos partiją – Krikščionių demokratų sąjungą (KDS).

Partija toliau plėtėsi, visoje Lietuvoje steigė skyrius, kuopas, rengė konferencijas, suvažiavimus, atkūrė laikraščius „Apžvalga“ ir „Tėvynės sargas“. Daug krikščionių demokratų atstovų buvo išrinkta per 1995 ir 1997 metų savivaldybių rinkimus į savivaldybių tarybas. Kai kuriuose rajonuose LKDP atstovai išrinkti rajonų merais ar jų pavaduotojais.

1992–1996 m. Lietuvos Respublikos Seime Lietuvos krikščionių demokratų partijai atstovavo jau dešimt atstovų. 1996 m. į Seimą išrinkta net 16 LKDP atstovų, kurie kartu su Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriais) lapkričio 20 d. sudarė koaliciją ir sudarytoje Lietuvos Respublikos vyriausybėje Algirdas Saudargas ėmė vadovauti Užsienio reikalų, Česlovas Stankevičius – Krašto apsaugos ir Zigmas Zinkevičius – Švietimo bei mokslo ministerijoms. Tačiau vyriausybės ir koalicijos partnerių veikla nesiderino su krikščioniškosios demokratijos vertybėmis ir ideologinėmis nuostatomis, todėl 1999 m. birželio 1 d. LKDP valdyba priėmė rezoliuciją dėl koalicijos sutarties nutraukimo. Be to, nuo partijos atskilo modernieji krikščionys demokratai, sudarę savo partiją.

Tai paskatino Lietuvos krikščionių demokratų partiją ir Krikščionių demokratų sąjungą vėl susijungti. KDS tokį nutarimą priėmė savo suvažiavime 2001 m. balandžio 7 d. LKDP gegužės 12 d. konferencijoje absoliučia balsų dauguma (250 už ir 30 prieš) pirmiausia priėmė nutarimą dėl partijų susijungimo. Po to partija pasivadino „Lietuvos krikščionys demokratai“ (LKD). Tą pačią dieną įvyko LKD ir KDS Jungiamoji konferencija, kurioje abi krikščioniškosios demokratijos partijos susijungė į LKD. Nors faktiškai įvyko dviejų partijų susijungimas pariteto pagrindais, formaliai LKDP tik pakeitė pavadinimą ir po to į ją įsiliejo KDS.

Dalis LKDP narių, nepritarę šiam jungimuisi, susibūrė į Lietuvos krikščioniškosios demokratijos partiją, kurios pirmininku tapo akademikas Zigmas Zinkevičius.

Konferencijoje buvo išrinkti nauji LKD valdymo organai, pirmininku tapo daktaras Kazys Bobelis, pavaduotojais – Algirdas Saudargas ir Eduardas Pabarčius. Sudaryta 12 narių Valdyba, po 6 iš kiekvienos besijungiančios pusės. Valdybos pirmininku išrinktas Petras Gražulis, o jo pavaduotojais – Gražina Paliokienė ir Ignas Vėgėlė.

2004 m. kovo 20 d. įvyko neeilinė LKD Konferencija, kurios metu buvo priimtas LKD Pirmininko dr. Kazio Bobelio atsistatydinimas ir surengti nauji LKD pirmininko rinkimai. Daugumos Konferencijos delegatų sprendimu nauju LKD Pirmininku išrinktas Molėtų rajono savivaldybės meras Valentinas Stundys. P. Gražuliui atsistatydinus iš LKD Valdybos pirmininko posto laikinai valdybos pirmininko pareigas pradėjo eiti Ignas Vėgėlė. Iškart po šių persitvarkymų partijos vadovybė pradėjo ruoštis rinkimams į Europos Parlamentą. Bet struktūriniai pokyčiai vadovybėje įvyko per vėlai – už partiją balsavo tik 30 tūkst. rinkėjų. 2004 m. spalio 10 d. LKD, gavusi tik 1,4 % balsų, nesėkmingai dalyvavo rinkimuose į Lietuvos Respublikos Seimą.

2008 m. balandžio 17 d. partijų suvažiavime Lietuvos krikščionys demokratai (kurių tuo metu buvo apie 4500) susijungė su Tėvynės sąjunga.

Struktūra 

Partijoje 12000 narių 58 skyriuose, partijos sudėtyje veikia LKD Politinių kalinių, tremtinių ir partizanų, Kaimo reikalų, Moterų ir Jaunimo sekcijos. Kasdieninius reikalus tvarko Vykdomasis biuras.

 Valdybos pirmininkas Antanas Čepononis
 Atsakingasis sekretorius Paulius Saudargas
 Iždininkas Jonas Volungevičius
 Kontrolės komisijos pirmininkas Jonas Ramanauskas 
 Mandatų ir etikos komisijos pirmininkas Arūnas Grabažis

Taryba 

 LKD pirmininkas Valentinas Stundys
 LKD vicepirmininkai Kazimieras Kuzminskas, Algirdas Šakalys 

Skyrių pirmininkai
 Renata Andriušienė, Kazlų Rūda 
 Gediminas Andrašiūnas, Joniškio rajonas 
 Valerija Antukienė, Kražiai 
 Algimantas Armalis, Kelmės rajonas 
 Povilas Balčiūnas, Pasvalio rajonas 
 Antanas Baranauskas, Neringa 
 Juozas Bartišius, Vilkaviškio rajonas 
 Jonas Bučinskas, Jurbarko rajonas 
 Albina Bumblauskienė, Šilutės rajonas 
 Kęstutis Cirtautas, Klaipėdos rajonas 
 Vytautas Čenkus, Švenčionių rajonas 
 Antanas Čepononis, Radviliškio rajonas 
 Aldona Daugilytė, Anykščių rajonas 
 Marijus Eidukevičius, Klaipėda 
 Birutė Gerdvilienė, Trakų rajonas 
 Kazimieras Gudas, Pakruojo rajonas 
 Gintautas Jakimavičius, Vilniaus rajonas 
 Romualdas Jarusevičius, Pagėgiai 
 Benediktas Jasiulionis, Ignalinos rajonas 
 Eduardas Jadzevičius, Širvintų rajonas 
 Petras Jokubauskas, Tauragės rajonas 
 Rūta Jonušienė, Plungės rajonas 
 Antanas Kazlauskas, Šilalės rajonas 
 Dainius Kepenis, Palanga 
 Vladas Kovarskas, Ukmergės rajonas 
 Algimantas Kurlavičius, Kaunas
 Vitalijus Satkevičius Panevėžio rajonas
 Rimantas Markauskas, Druskininkai 
 Faustas Meiženis, Telšių rajonas 
 Juozas Pelionis, Kretingos rajonas 
 Marius Petraitis, Šiauliai 
 Henrikas Petrauskas, Elektrėnai 
 Danielius Piečius, Ylakiai 
 Vincas Plikaitis, Kalvarija 
 A. Poškus, Mažeikių rajonas 
 Angelė Pranaitytė, Panevėžio rajonas 
 Olga Raugienė, Zarasų rajonas 
 Petras Remeikis, Kupiškio rajonas 
 Vytas Rutkauskas, Rietavas
 Leonas Sakalavičius, Prienų rajonas 
 Simas Salickas, Alytaus rajonas 
 Gražina Seredienė, Raseinių rajonas 
 Arvydas Sinkevičius, Lazdijų rajonas 
 Osvaldas Sipavičius, Akmenės rajonas 
 Antanas Slesariūnas, Rokiškio rajonas 
 Valentinas Stundys, Molėtų rajonas 
 Zenonas Stundžia, Šiaulių rajonas 
 Marytė Šakienė, Kaišiadorių rajonas 
 Aldona Šaknienė, Biržų rajonas 
 Petras Šukys, Skuodo rajonas 
 Onutė Šulcienė , Kėdainių rajonas 
 Mečislovas Švabas, Šakių rajonas 
 Justinas Urbonavičius, Kauno rajonas 
 Gediminas Vaičaitis, Jonavos rajonas 
 Juozas Vaičiulis, Marijampolė 
 Vidmantas Valinčius, Utenos rajonas 
 Kazimieras Zinkevičius, Varėnos rajonas 
 Onutė Žemčiūgienė, Merkinė 

Konferencijoje išrinkti nariai
 Julius Beinortas,
 Nerijus Cicilionis,
 Jadvyga Dapšienė,
 Jonas Dumčius,
 Aleksandras Graželis,
 Erika Grudzinskaitė,
 Vytautas Jogėla,
 Algirdas Klimaitis,
 Danutė Kriščiūnienė,
 Stasys Narkevičius,
 Jonas Pabedinskas,
 Viktoras Petkus,
 Pranas Povilaitis,
 Kęstutis Salickas,
 Vitalijus Satkevičius,
 Paulius Saudargas,
 Albertas Šimėnas,
 Jonas Šimėnas,
 Ignas Vėgėlė,
 Jonas Volungevičius,

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Lietuvos partijos