Nakviša

Nakviša (Oenothera) – nakvišinių (Onagraceae) šeimos augalų gentis. Natūraliai paplitusi Šiaurės ir Pietų Amerikoje. Tai vienmečiai, dvimečiai ir daugiamečiai augalai.

Nakvišų dydis įvairuoja nuo 10 cm dydžio Oenothera acaulis augančios Čilėje iki 3 m siekiančios Oenothera stubbei iš Meksikos. Žiedai išsiskleidžia vakarais (dėl to ir pavadinta nakviša). Žiedai geltonos, baltos, rausvos spalvos, su keturiais širdiškais žiedlapiais. Išskirtinis nakvišų bruožas – keturskiautė purka, primenanti raidę X.

Rūšys 
 Smėlinė nakviša (Oenothera oakesiana, sin.Oenothera ammophila)
 Dvimetė nakviša (Oenothera biennis)
 Žiloji nakviša (Oenothera canovirens)
 Karpytalapė nakviša (Oenothera laciniata)
 Raudonstiebė nakviša (Oenothera rubricaulis)

Naudojimas 
Lietuvoje nakvišos auginamos kaip dekoratyvinis augalas, tačiau nakviša yra plačiai paplitusi ir naudojama medicinoje. Pagrindinė vaistinė žaliava – dvimetės nakvišos sėklos. Iš sausų sėklų gaunamas auksinio atspalvio aliejus . Omega-6 riebalinės rūgštys, esančios nakvišų aliejuje, labai reikalingos odos barjerinės funkcijos palaikymui – esant laisvųjų radikalų atakoms, perdozavus UVS (ultravioletinių spindulių): pavyzdžiui, ilgai būnant soliariume ar pajūrio saulėje.

Be kitų organizmui naudingų medžiagų, nakvišų aliejuje yra ir vitamino E, kuris daugeliui žinomas kaip „odos ir kraujagyslių elastingumo vitaminas“, turintis stiprų antioksidantinį poveikį.
Nakvišų aliejus yra populiari ir gerai žinoma priemonė, padedanti sušvelninti PMS ir menopauzės simptomus. Gydytojai skiria nakvišų aliejų mastopatijos prevencijai.

Nakvišų aliejuje esantis vitaminas E neutralizuoja toksinius fiziologinių procesų organizme metu susidarančius laisvuosius radikalus.

Išnašos 

Nakvišiniai