Akmena (upė)

Akmena-Danė – upė vakarų Lietuvoje. Prasideda prie Mažųjų Žalimų kaimo, 6 km į p.v. nuo Salantų, teka per Kretingos rajoną, Kretingos miestą, Klaipėdos rajoną ir Klaipėdoje įteka į Kuršių marias.
 
55–57 km nuo žiočių ir Klaipėdos mieste upės vaga sureguliuota. Vidurupis teka eroziniu slėniu, gausu riedulingų rėvų. Žemiau Kretingos teka plačiu senslėniu. Slėnio vid. plotis 400–500 m, šlaitų aukštis 5–10 m. Aukštupio ir vidurupio vagos vidutinis plotis 5–18 m, žemupio iki 40 m. Gylis 0,3-1,3 m, Klaipėdoje 5–7 m. Vid. nuolydis 88 cm/km, žemupio (15 km iki žiočių) nuolydis 7 cm/km. Srovės greitis 0,1-0,2 m/s. Debitas žiotyse: maks. 90, min. 0,7 kub.m/s. Pavasario potvynių aukštis: vidurupyje iki 3 m, ties Klaipėda iki 1,7 m.

Manoma kad kuršiškos kilmės Dangės pavadinimas kilęs nuo to, kad Akmena ties Klaipėda tekėdama suformuoja statų „kampą“.

Intakai

Kiti objektai 

Ant Akmenos-Dangės upės yra 4 tvenkiniai:
 Tūbausių (atstumas nuo žiočių 41,2 km, plotas 84,9 ha)
 Padvarių (34,2 km, 82 ha, įrengtas 1981 m.)
 Kretingos (31,4 km, 7,1 ha)
 Bajorų (28 km, 1,5 ha)

Prie upės esantys svarbesni objektai:

 Grūšlaukės kraštovaizdžio draustinis (įkurtas 1992 m., į jį įeina apie apie 3 km Akmenos upės aukštupio),
 Kurmaičių piliakalnis (Akmenos ir Pilsupio santakoje),
 Kretingos vandens malūnas (pastatytas apie 1786 m.),
 Kretingalės tiltas per Akmenos upę kelyje Kretingalė – Smilgynai (pastatytas 1880 m.),
 Aukštkiemių, Plūcių kapinynas (0,2 km į p.r. nuo Klaipėdos – Palangos kelio tilto per Dangę,
 Botanikos sodas,
 Velnio akmuo (4 m ilgio, 3,3 m pločio, sveria apie 50 t kairiajame Dangės krante, Tauralaukyje,
 Klaipėdos piliavietė (kairiajame krante, netoli žiočių),
 Pirmoji Smiltynės perkėla.

Prie upės Akmena-Dangė yra šios gyvenvietes: Mažieji Žalimai, Knėžai, Akmenalės, Rubiniškė, Darataičiai, Vaineikiai, Dubašiai, Kašučiai, Užparkasiai, Žiogeliai, Genčai, Tūbausiai, Kurmaičiai, Tinteliai, Padvariai, Kretinga, Bajorai, Ėgliškiai, Egliškiai, Valėnai, Šlikiai, Kretingalė, Sarčiai, Pipirai, Gvildžiai, Purmaliai, Tauralaukis, Klaipėda.

Pavadinimai 

Nuo versmių iki Bajorų (Klaipėdos krašto ribos) vadinama Akmena, toliau – oficialiai Dane, – paprastai Dange (iki 1984 m. buvo vadinama tik Dange). Pirmą kartą ši upė paminėta 1252 m. liepos 29 d. Kalavijuočių ordino magistro ir Kuršo vyskupo sutartyje dėl Klaipėdos pilies pastatymo, ji vadinama Dange (1253 m. – Danghe, 1290 m. – Dange).

Upėvardis „Akmena“ kilo nuo žodžio akmuo. Pavadinimas „Danė“ laikomas labai senovišku, siejamas su  „upė“,  „upė, vanduo“. O žodis „Dangė“ kildinamas iš danga („purvina, pelkėta vieta, valka“).

Nėra sutariama, kuri vandenvardžio lytis – Danė ar Dangė – pirminė. Dalis kalbininkų (Vytautas Mažiulis, Antanas Salys) formą Dangė laiko pirmine, kuršiškos kilmės. Šaknis dang- yra daugiareikšmė, o latvių vardyne itin susijusi su vietovardžiais. Be pagrindinės reikšmės 'riesti, lenkti' ir iš jos išeinančių 'kampas', 'įlanka', 'nelygus, išdaužytas kelias', yra ir kita – 'žemuma, žema, pelkėta vieta'.

Literatūra 

 Mažosios Lietuvos enciklopedija. T1. V., 2000. p. 266

Nuorodos 
 Apie upėvardžius Dangė ir Danė (D1)
 Apie upėvardžius Dangė ir Danė (D2)
 Upės aprašymas

Akmena (Danė)
Klaipėdos geografija