Orlen Lietuva

Orlen Lietuva (1972–1991 m. Mažeikių naftos perdirbimo gamykla, 1991–1995 m. VĮ „Nafta“, 1995–2009 m. AB „Mažeikių nafta“) – dab. lenkiško kapitalo energetikos koncernas Lietuvoje. „Orlen Lietuva“ priklauso vienintelė Baltijos šalyse naftos perdirbimo įmonė. Gamykloje galima perdirbti iki 15 mln. t. žalios naftos per metus. Įmonė įsikūrusi Mažeikių rajone, prie pat Lietuvos valstybės sienos su Latvija, apie 20 km į šiaurę nuo Mažeikių, Juodeikių kaime.

Įmonę šiuo metu sudaro: naftos perdirbimo gamykla, šiluminė elektrinė (buv. AB „Mažeikių elektrinė“), Būtingės naftos terminalas (buv. AB „Būtingės nafta“) ir naftos bei naftos produktų vamzdynai jungiantys Būtingės terminalą, naftos perdirbimo įmonę su „Draugystės“ naftotiekių tinklu (buv. AB „Naftotiekis“).

Nuo 2006 m. gruodžio mėn. 84,36 % įmonės akcijų valdė Lenkijos koncernas „PKN Orlen“, kuris 2009 m. balandžio mėnesį tapo vieninteliu AB „Mažeikių nafta“ akcininku. 2009 m. rugsėjo 1 d. AB „Mažeikių nafta“ tapo „Orlen Lietuva“ (sprendimą dėl bendrovės pavadinimo pakeitimo svarbiausias įmonės akcininkas priėmė 2009 m. liepos 7 d.). 2013 m. pabaigoje koncerne, įskaitant atstovybes, dirbo 2127 darbuotojai.

Įmonę aptarnauja „Lietuvos geležinkeliai“ bendrovei priklausanti Bugenių geležinkelio stotis.

Istorija

1964–1971 m.: NPG priešistorė 

1964 m. TSRS valstybinis Naftos ir chemijos komitetas pradėjo svarstyti naftos perdirbimo gamyklos (toliau – NPG) įdėją Lietuvoje, parengta ekonominė studija. Projektuoti naftos perdirbimo įmonę Lietuvoje pradėta 1966 m. Tuo metu įmonei buvo numatyta vieta netoli Jurbarko. Tais pat metais Lietuvoje pradėta tiesti naftotiekio Polockas – Ventspilis atšaka, kuri baigta 1968 m. 1970 m. pradėjo veikti tarpinė naftos perpumpavimo stotis Biržų rajone, Stačkūnuose.

Įvertinus galimus neigiamus Nemuno upės užteršimo padarinius ir po LTSR institucijų kreipimosi, 1970 m. birželio 20 d. TSRS Naftos perdirbimo ir naftos chemijos pramonės ministerija patvirtino naują naftos perdirbimo įmonės vietą – prie Mažeikių. 1970 m. gegužės 25 d. patvirtintas pirmasis NPG vadovas Petras Jencius. 1971 m. įmonės statyboms perduota apie 1323 ha Mažeikių raj. žemės, į kurią įtrauktas Juodeikių kaimas ir jo apylinkės. 1971 m. baigtas tiesti produktotiekis per Lietuvos respublikos teritoriją: Ilūkstė – Biržai – Ventspilis.

1972–1985 m.: Įmonės statybos ir pirmoji produkcija 

Įmonė pradėta statyti 1972 m. Nuo 1975 iki 1984 m. statyboms vadovavo Aleksandras Maslovas. Per įmonės statybų laiką NPG statytojų ir darbuotojų poreikiams iki 1995 m. Mažeikiuose buvo pastatyti 117 daugiabučių namų. Nuo 1978 m. NPG statybų aikštelėje nuolat dirbdavo apie 3300 darbininkų.

1975 m. NPG šilumos poreikiams tenkinti pradėta termofikacinės elektrinės statyba, kurios pirmasis energoblokas baigtas 1979 m. Nuo 1976 m. pradėtas montuoti pirminio naftos perdirbimo kompleksas LK-1, kuris baigtas 1980 m. 1979 m. baigtas tiesti 225 km ilgio naftotiekis Polockas–Biržai–Mažeikiai. 1980 m. pradėjus eksploatuoti naftotiekį, buvo paleistas ir pirmasis pirminio naftos perdirbimo įrenginys LK–1.

1980 m. balandžio 9 d. išleista pirmoji produkcijos – mazuto, partija. Tais metais įmonė perdirbo 2 mln. t naftos vietoj planuotų 6 mln. t. 1981 m. įmonės produkcija pradėta eksportuoti į Vakarų Europą (dyzelinas). Įmonė buvo palaipsniui plečiama. 1982 m. paleistas bitumo gamybos įrenginys. 1984 m. pradėtas eksploatuoti antrasis pirminio naftos perdirbimo įrenginys LK–2. Tais pačiais metais gamyklos direktoriumi paskirtas Bronislovas Vainora, perdirbta 10,8 mln. tonų naftos. 1984 m. pradėtas leisti vidinis įmonės laikraštis „Fakelas“.

1985–1990 m.: Iki Lietuvos nepriklausomybės 

1985 m. vasario 7 d. pradėtas giluminio mazuto perdirbimo įrenginio KT statybos, laišką ateities kartoms į pamatus įdėjo tuometinis LKP CK sekretorius Algirdas Mykolas Brazauskas. Už 1986 m. rezultatus įmonė pripažinta sąjunginio socialistinio lenktyniavimo nugalėtoja. 1987 m. lapkričio 3 d. atidaryti Naftininkų kultūros ir technikos rūmai Mažeikiuose (šiuo metu Mažeikių kultūros centras). 1988 m. įmonė gamino 36 rūšių produktus, 12 iš jų buvo suteikta aukščiausia kokybės kategorija pagal TSRS standartus.

1989 m. paleistas mazuto giluminio perdirbimo įrenginys KT–1/1 ir baigta vandenilio gamybos įrenginio statyba. Perdirbta 12 mln. t. naftos. 1990 m. dėl TSRS blokados balandžio−liepos mėn. nutrauktas naftos tiekimas.

1991–1997 m.: Iki įmonės privatizavimo 

1991 m. sausio 24 d. įsteigta valstybinė įmonė „Nafta“. Pradėta metil tetrabutil eterio (MTBE) gamyba, kuri leido padidinti benzino oktaninį skaičių ir sumažinti kenksmingų švino priedų kiekį. 1992 m. įsteigta valstybinė įmonė „Naftotiekis“ naftos vamzdynų eksploatavimui.

1993 m. vasario 24 d. patvirtinta Būtingės naftos terminalo statybos vieta, pradėtas projektavimas tam, kad Lietuva ir NPG galėtų apsirūpinti nafta ne vien iš Rusijos pusės. Tais pačiais metais su JAV kompanija „Foster Wheeler“ paruošta NPG modernizacijos programa.

1995 m. kovo 28 d. akcininkų susirinkimo metu nuspręsta valstybinę įmonę „Nafta“ reorganizuoti į AB „Mažeikių nafta“. 1995 m. balandžio 21 d. įregistruota AB „Būtingės nafta“, kurios 34% akcijų priklausė AB „Mažeikių nafta“.

1995 m. liepos 14 d. bendrovės generaliniu direktoriumi paskirtas Gedeminas Kiesus. 1996 m. įmonė pasiūlė rinkai nuosavo prekės ženklo „Ventus“ benziną ir pradėjo „Ventus“ degalinių tinklo plėtrą. 1997 m. įkurta dukterinė įmonė „Ventus-nafta“, kuri valdė degalinių tinklą.

1998–2002 m.: „Williams“ valdymo laikotarpis 

1998 m. liepos 29 d. LR ūkio ministerija pasirašė ketinimų protokolą dėl investicijų į AB „Mažeikių nafta“ su JAV bendrove „Williams International“. 1998 m. spalio 27 d. priimta NPG garo katilinė, kuri buvo pastatyta, kad aprūpintų gamyklą nuosavu vandens garu. 1999 m. Valstybės gynimo taryba priėmė sprendimą dėl leidimo „Williams“ įsigyti 66% AB „Mažeikių nafta“ akcijų. Tais pačiais metais gamykloje paleistas MEROX tipo benzino nusierinimo įrenginys.

1999 m. baigta Būtingės terminalo statyba ir naftotiekio nuo NPG iki Būtingės tiesimas, 1999 m. liepos 21 d. Būtingės terminale pripildytas pirmasis tanklaivis. 1999 m. rugpjūčio 17 d. bendrovės generaliniu direktoriumi patvirtintas Vidmantas Macevičius. 1999 m. spalio 12 d. bendrovės laikinuoju generaliniu direktoriumi paskirta Vita Petrošienė.

1999 m. spalio 29 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir „Williams“ pasirašė sutartį dėl 33% akcijų perleidimo „Williams“. 1999 m. lapkričio mėn. generaliniu direktoriumi patvirtintas Steve Hunkus. Lapkričio 26 d. pirmą kartą nafta importuota per Būtingės terminalą. 2000 m. rugsėjo 8 d. bendrovės generaliniu direktoriumi paskirtas Jim Scheel.

2001 m. rugpjūčio 2 d. Lietuvos Respublikos Seimas priėmė įstatymų pataisas, kuriomis suteikė „Williams International“ teisę derėtis su Rusijos kompanija „Yukos“ dėl AB „Mažeikių nafta“ akcijų pardavimo. 2001 m. į AB „Mažeikių nafta“ sudėtį įtrauktos AB „Būtingės nafta“ ir AB „Naftotiekis“. 2001 m. lapkričio 21 d. baigta dyzelino hidrovalimo įrenginio statyba, įmonė pradėjo gaminti arktinės specifikacijos dyzeliną. 2001 m. pabaigoje bendrovėje dirbo 3419 darbuotojų.

2002–2006 m.: „Yukos“ valdymo laikotarpis 

2002 m. birželio 18 d. Rusijos naftos kompanija „Yukos“, „Williams“ ir Lietuvos Respublikos Vyriausybė pasirašė sutartis, pagal kurias „Williams International“ ir „Yukos“ priklausė po 26,85 proc. „Mažeikių naftos“ akcijų, o Lietuvos Vyriausybei liko 40,66 proc. 2002 m. rugsėjo 19 d. „Yukos“ iš „Williams International Company“ įsigijo papildomą 26,85 proc. akcijų paketą ir su tuo susijusias teises bei įsipareigojimus AB „Mažeikių naftoje“.

2002 m. gegužės mėn. bendrovės generaliniu direktoriumi paskirtas Tom Schneider, 2002 m. gruodžio 19 d. – Paul Nelson English. 2003 m. rugsėjo 5 d. baigtas NPG pirmasis modernizacijos etapas, kurio metu pastatytas PENEX izomerizacijos įrenginys. 2003 m. rugsėjo 25 d. bendrovė tapo LKL rėmėja. 2004 m. pradėtas gaminti benzinas su mažiau nei 10 ppm sieros kiekiu.

2004 m. pradėta eksploatuoti šviesiųjų naftos produktų uždaro pylimo į geležinkelio cisternas estakada. 2005 m. spalio mėn. įsigyta 85,72% Mažeikių elektrinės akcijų. 2005-ieji tapo sėkmingiausiais metais įmonės istorijoje – uždirbta 887,8 mln. litų grynojo pelno (didžiausias vienos bendrovės pelnas nepriklausomos Lietuvos istorijoje). 2006 m. atidarytas „Mažeikių naftos“ naftos produktų pylimo į automobilių transportą terminalas Juodeikiuose.

2006 m. liepos 29 d. nutrauktas naftos tiekimas vamzdynu „Draugystė“ iš Rusijos pusės. Nuo to laiko NPG aprūpinama žaliava per Būtingės terminalą. 2006 m. spalio 12 d. bendrovėje įvyko didžiausias jos istorijoje gaisras. KT įrenginyje gaisro metu nuvirto vakuminio distiliavimo kolona, žmonių aukų išvengta.

Nuo 2006 m.: „PKN Orlen“ koncerno sudėtyje 
2006 m. gruodžio 15 d. AB „Mažeikių naftos“ pagrindiniu akcininku tapo Lenkijos koncernas „PKN Orlen“ (įsigyta 84,36% akcijų iš bankrutavusio „Yukos“). 2006 m. gruodžio 28 d. AB „Mažeikių elektrinė“ likviduota kaip atskira bendrovė ir prijungta prie AB „Mažeikių nafta“. 2007 m. liepos 2 d. bendrovės generaliniu direktoriumi paskirtas Marek Mroczkowski. 2007 m. rugpjūtį paleistas įmonės katalizinio krekingo benzino nusierinimo įrenginys.

2007 m. lapkričio 21 d. bendrovės akcijomis nustota prekiauti Vilniaus vertybinių popierių biržoje. 2008 m. sausio 20 d. atstatyta gaisro metu sugriuvusi vakuminio distiliavimo kolona, bendrovė vėl gali dirbti pilnu pajėgumu. 2009 m. balandžio mėn. „PKN Orlen“ išpirko likusias akcijas iš Lietuvos Vyriausybės. Kartu su išpirktomis smulkiųjų akcininkų akcijomis bendrai už bendrovę sumokėta apie 2,8 mlrd. JAV dolerių. Iki 2014 m. į bendrovę investuota dar apie 900 mln. JAV dolerių.

2009 m. įmonėje pastatytas naujas vandenilio gamybos įrenginys, birželio 16 d. atidarymo iškilmėse dalyvavo Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus.
2009 m. rugsėjo 1 d. bendrovė pakeitė pavadinimą į AB „Orlen Lietuva“. „Ventus“ degalinių tinklas pervadintas į „Orlen Lietuva“. Nuo 2009 m. vyko bendrovės veiklos organizavimas atskiriant negamybines veiklos rūšis. Taip įkurtos dukterinės įmonės UAB „EMAS“, UAB „Medikvita“ ir UAB „Paslaugos tau“. 2010 m. balandžio 29 d. bendrovės generaliniu direktoriumi paskirtas Ireneusz Fąfara.

2012 m. balandžio 30 d. – birželio 3 d. gamykloje vyko didžiausias jos istorijoje kapitalinis remontas. 2013 m. bendrovė patyrė didžiausius jos istorijoje nuostolius − 94 mln. USD. Pagrindine nuostolių priežastimi nurodomas skalūnų dujų išgavimas JAV, kuris nusmukdė Europos naftos perdirbėjų maržas. 2014 m. viduryje „PKN Orlen“ grupė nurašė bendrovės akcijų vertės turtą „iki nulio“. 2014 m. bendrovės nuostoliai dar padidėjo − iki 194 mln. USD.

Vadovai 

 1975–1984 m. Aleksandras Maslovas (statybų vadovas)
 1984–1995 m. Bronislovas Vainora (NPG direktorius)
 1995–1999 m. Gedeminas Kiesus (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 1999 m. Vidmantas Macevičius (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 1999 m. Vita Petrošienė (laikinasis AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 1999–2000 m. Steve Hunkus (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 2000–2002 m. Jim Scheel (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 2002 m. Tom Schneider (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 2002–2007 m. Paul Nelson English (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 2007–2009 m. Marek Mroczkowski (AB „Mažeikių nafta“ generalinis direktorius)
 2009–2010 m. Krystian Pater (AB „Orlen Lietuva“ generalinis direktorius)
 2010–2017 m. Ireneusz Fąfara (AB „Orlen Lietuva“ generalinis direktorius)
nuo 2018 m. Michał Rudnicki (AB „Orlen Lietuva“ generalinis direktorius)

Socialinė atsakomybė 

Bendrovė nuolat remia Mažeikių visuomenines organizacijas, sporto, kultūros, religijos ir kt. viešuosius kultūrinius renginius. Teikia paramą chemijos ir susijusių specialybių moksleiviams, studentams Lietuvos mastu. Įmonėje veikia Naftininkų profesinė sąjunga, nuo 2006 m. galioja kolektyvinė sutartis. Po 2013 m. patirtų didelių veiklos nuostolių bendrovė daugelį rėmimo projektų nutraukė.

Kai kurie faktai:

 Nuo 2003 m. bendrovė buvo LKL rėmėju, nuo 2006 iki 2010 m. – generaliniu LKL rėmėju, o 2009–2010 m. LKF generaliniu rėmėju;
 2004 spalio 15 d. skyrė 650 000 litų Mažeikių Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčios statybai;
 2008 m. bendrovė tapo Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės rėmėja Pekino olimpinėse žaidynėse;
 2009 m. bendrovė pasirašė paramos sutarčių su Mažeikių visuomeninėmis organizacijomis, kurių vertė apie 1 mln. litų;
 2011–2012 m. bendrovė tapo Muziejų metų programos ir Lietuvos nacionalinės filharmonijos rėmėju;
 Krepšinio klubo Mažeikių „Mažeikiai“ generalinis rėmėjas;
 2013 m. bendrovė tapo Lietuvos pirmininkavimo ES rėmėja.
 2013 m. LR Soc. apsaugos ir darbo ministerija įmonę apdovanojo „Nacionalinio atsakingo verslo apdovanojimų“ nominacijoje „Metų bendruomeniškiausia įmonė 2012“ už nesavanaudišką paramą Mažeikių rajono bendruomenei
 2021 m. liepos mėn. tapo FC Džiugas Telšiai generaliniu rėmėju.

Bendrovės laimėjimai 

 Lietuvos pramonininkų konfederacija 8 kartus (nuo 2001 iki 2011 m.) skyrė apdovanojimą „Lietuvos metų eksportuotojas“: 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011 ir 2012 m.

 2006 m. bendrovė apdovanota aukso medaliu Lietuvos pramonininkų konfederacijos apdovanojimuose „Metų gaminys“ už dyzeliną su biokomponentais.
 2008 m. bendrovė apdovanota aukso medaliu Lietuvos pramonininkų konfederacijos apdovanojimuose „Metų gaminys“ už emulsuotą krosnių kurą.
 2009 m. liepos 5 d. generaliniam direktoriui Marek Mroczkowski įteiktas ordinas „Už nuopelnus Lietuvai“.

Rodikliai 
Pagal pajamas AB „Orlen Lietuva“ daugelį metų yra didžiausia bendrovė Lietuvoje. 2012 m. AB „Orlen Lietuva“ užėmė 11-ą vietą Deloitte sudarytame „Didžiausių 500 Vidurio Europos bendrovių“ sąraše.

2005 m. „Mažeikių nafta“ (remiantis IFRS) uždirbo 885,714 mln. litų grynojo audituoto pelno (22,8 proc. daugiau nei 2004, 721,106 mln. litų).
„Mažeikių naftos“ pajamos 2005 m. – 11,155 mlrd. litų, 45,6 proc. daugiau nei 2004 m. (7,663 mlrd. litų).

Įmonės rodikliai

Produkcija 

 Suskystintos naftos dujos
 Benzinas
 Reaktyvinių variklių kuras
 Dyzelinas
 Emulsuotas kuras
 Kelių ir dangų bitumas
 Elementinė siera

Avarijos ir nelaimės 

2001 m. lapkričio 23 d. Būtingės naftos terminale įvyko avarija. Kraunant tanklaivį pro krovos žarnos nesandarumą į jūrą pateko apie 59 t naftos. Teršalai pasiekė pakrantę ir Latvijos teritorinius vandenis. 2008 m. sausio 31 d. pastebėtas naftos išsiliejimas, teršalai pasiekė krantą, išsiliejusios naftos kiekis − keliolika šimtų kilogramų.

2006 m. spalio 12 d. naftos perdirbimo įmonėje 14:34 val. kilo didelis gaisras. Išsiliejus įvairiems naftos produktams užsiliepsnojo vienas iš gamybos įrenginių – vakuuminės mazuto distiliacijos įrenginys, po to nugriuvo maždaug 50 metrų aukščio vakuuminė kolona. Iš karto buvo sustabdyta įrenginio komplekso veikla. Kiti įrenginiai pradėjo veikti minimaliu pajėgumu. Po poros valandų gaisras buvo lokalizuotas.
Gaisras buvo matomas už kelių kilometrų, anot kai kurių šaltinių – ir 15 km atstumu. Žmonių aukų išvengta, evakuacija buvo pradėta iškart po incidento. Gaisro dūmai sklido Latvijos link. Dėl gaisro bendrovės nuostoliai siekė 355 mln. Lt. Už aplaidų tarnybos pareigų atlikimą baudžiamojon atsakomybėn buvo patraukti įmonės vadovai Paul Nelson English ir Barton Lee Luck, tačiau išteisinti.

2009 m. kovo 25 d. pastebėtos dyzelino balos prie Rokiškio raj. Pakapės kaimo. Paaiškėjo, kad pratrūko nutiesta per pelkes žarna, kuria nelegaliai buvo prisijungta prie produktotiekio Polockas-Ventspilis. Teršalai užteršė Šaltojos upelio slėnį, o tirpstant sniegui vanduo pralaužė užtvarinį pylimą ir teršalai pateko į Vyžuonos upę. Juodupės seniūnijoje paskelbta ekstremali situacija. Išsiliejusio dyzelino kiekis vertinamas ne mažiau 100 tonų. Padarinių likvidavimas užtruko apie pusę metų. 2011 m. už gamtai padarytą žalą šios nelaimės metu bendrovė buvo priteista sumokėti 7 mln. litų. Po bylinėjimosi, 2014 m. LAT priėmė sprendimą, kad už gamtai padarytą žalą šios nelaimės metu bendrovė turi sumokėti 9,7 mln. litų.
 
2010 m. gruodžio 28 d. nustatyta produktotiekio avarija, kuri kilo dėl nelegalaus prisijungimo prie Rokiškio raj. Bryzgių kaimo. Teršalai pateko į Vyžuonos upę, paskelbta ekstremali situacija. Manoma, kad į dirvožemį pateko keletą šimtų tonų dyzelino, pažeistose vietovėse nebus įmanoma ūkininkauti mažiausiai 10 metų. 

2012 m. kovo 2 d. įvyko skaudi nelaimė. Sprogus vakuminei talpyklai žuvo 2 dukterinės įmonės UAB „Paslaugos tau“ darbuotojai. Nustatytos priežastys, tarp kurių – daugelis darbų saugos pažeidimų.

Galerija

Išnašos

Nuorodos 
 Oficialus „Orlen Lietuva“ tinklalapis (lietuvių, anglų k.)
 Leonas Rinkūnas. Naftos perdirbimo gamyklos gimimas Lietuvoje 1962–1970 metais
 Naftininkų profesinė sąjunga 
 

Mažeikių įmonės
Lietuvos naftos pramonės įmonės