Heinrichas fon Plauenas

Šis straipsnis apie 27-ą Vokiečių ordino magistrą. Apie 32-ą Vokiečių ordino magistrą skaitykite šį straipsnį – Heinrichas Roisas Plauenas.

Heinrichas fon Plauenas (, 1370 m. Plauenas, Saksonija – 1429 m. gruodžio mėn. Laukstyčių pilis prie Žuvininkų, Semba) – Vokiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras.

Biografija 

Kilęs iš garsios Kryžiuočių ordino riterių giminės. 1390 m. į Prūsiją atvyko kaip Vokiečių ordino garbės svečias, vėliau tapo jo pilnateisiu nariu.

Nuo 1399 m. Dancigo, nuo 1402 m. Nesavos, 1407–1410 m. Švecės komtūras. Per 1410 m. Lenkijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karą su Vokiečių ordinu Heinrichas fon Plauenas su 3000 žmonių įgula Švecės pilyje Vyslos žemupio kairiajame krante saugojo Prūsijos pietinę dalį. Po 1410 m. liepos 15 d. Žalgirio mūšio skubiai sutelkė mūšyje nedalyvavusias Vokiečių ordino karines pajėgas, apie 5000 žmonių į Marienburgo pilį. Lenkijos ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenėms ją liepos mėn. apsupus, apie 2 mėn. atlaikė apgulą. Ryžtingi Heinricho fon Plaueno veiksmai išsaugojo Vokiečių ordiną kaip valstybę.

Tapęs didžiuoju magistru už Marienburgo pilyje išsaugoto Vokiečių ordino iždo lėšas skubiai pasamdė kryžininkų kitose šalyse. Taip iš dalies atkūrė Vokiečių ordino galią ir atsiėmė lenkų ir lietuvių užimtas Vokiečių ordino pilis. Po 1411 m. Torūnės taikos Prūsiją toliau stiprino kariškai bei ūkiškai ir vėl rengėsi kariauti.

Aukštieji Vokiečių ordino pareigūnai nepritarė tokiai rizikingai Heinricho fon Plaueno politikai. Didysis maršalas Mykolas Kiuchmeisteris von Šternbergas 1413 m. rugsėjo 29 d. įsakė atitraukti kariuomenę nuo sienos, su savo šalininkais atskubėjo į Marienburgą, uždarė Heinrichą į bokštą ir 1414 m. pradžioje pats buvo išrinktas didžiuoju magistru. Heinrichas fon Plauenas toliau kalintas Laukstyčių pilyje.

Šaltiniai 

Vokiečių ordino asmenybės