Karalienės Mortos premija

Karalienės Mortos premija – Lietuvos premija, skiriama talentingiausiems vaikams už pasiekimus muzikos, dailės, literatūros ir kitose meno srityse. Premija įteikiama liepos 6-ąją, Karaliaus Mindaugo karūnavimo dieną.

Istorija 
1253 m. popiežiaus Inocento IV valia Lietuvos karaliumi buvo karūnuotas valstybės suvienytojas kunigaikštis Mindaugas ir jo žmona kunigaikštienė Morta. Brangiomis ir meniškomis karūnomis bei kitomis karališkomis insignijomis, sukurtomis Rygos auksakalių, juos vainikavo Kulmo vyskupas Hendenreichas. Per valstybės valdymo laikotarpį pademonstravęs neeilinius diplomatinius sugebėjimus, karalius Mindaugas, padedamas išmintingos ir taurios karalienės Mortos bei įžvalgių patarėjų, nubrėžė valstybės orientyrus į Vakarų Europą, atverdamas Lietuvai galimybes pasinaudoti europinės civilizacijos vaisiais: krikščioniškojo tikėjimo tiesomis, raštu, mokslu, menais, kultūra. Stengiantis sumažinti žinių ir pagarbos spragą šioms iškilioms mūsų valstybės asmenybėms, po 740 metų, 1993 m., Lietuvos kultūros fondo Šiaulių krašto tarybos iniciatyva buvo įsteigta ir kasmet liepos 6-ąją – Mindaugo karūnavimo – Valstybės dieną arba jos išvakarėse iškilmingai įteikiama Lietuvos Karalienės Mortos premija darbščiausiems, kūrybingiausiems ir talentingiausiems Šiaulių krašto vaikams iki 16 metų už pasiekimus muzikos, dailės, teatro, literatūros ir kitose meno srityse. Kartu buvo pradėta įgyvendinti Lietuvos Karalienės Mortos atminimo, jos veiklos ir puoselėtų dvasinių vertybių įprasminimo programa, didžiausią dėmesį kreipiant į Lietuvos vaikus – Valstybės ateitį.

Įvertinant, kad Karalienė Morta buvo pirmoji ir vienintelė Lietuvos karalienė, o jos vardo premija pradėjo antrąjį dešimtmetį, 2003 m., švenčiant Valstybės 750-mečio jubiliejų, premija paskelbta Lietuvos premija ir į ją gali pretenduoti visos šalies vaikai. Karalienės Mortos premijos laureatų inauguravimo iškilmės rengtos 1993–2002 m. Šiauliuose, Prisikėlimo aikštėje, 2003 m., 2004 m., 2007 m., 2009 m. Vilniuje, Gedimino pilyje, 2005 m. Trakų pilyje, 2006 m. Kauno miesto rotušėje. Vėliau iškilmės numatomos ir kitose istorinėse Lietuvos vietose. Premijos steigėju tapo Lietuvos kultūros fondas. Nuo 2004 m. premijos globėja tapo Lietuvos Respublikos Seimo narė Rima Baškienė. Išsiplėtė ir premijos laureatų geografija: Alytus, Gargždai, Joniškis, Kaunas, Klaipėda, Kuršėnai, Marijampolė, Mažeikiai, Merkinė, Panevėžys, Pasvalys, Radviliškis, Skuodas, Švėkšna, Trakai, Vilnius, Virbalis, Varėna. Laureatai ir diplomantai šiems miestams, miesteliams ir Lietuvai teikia garbę, kelia pasididžiavimą, įprasmindami valstybės kūrėjų idealus ir kilniausius ateities siekius. Tai ypač gabūs, darbštūs ir iniciatyvūs vaikai, visi – daugelio svarbiausių tarptautinių ir šalies konkursų laureatai, įvairiausių festivalių ir svarbių kultūros renginių dalyviai, atsiskleidžiantys kaip aktyvūs meno ir kultūros puoselėtojai bei skleidėjai pasaulyje ir savo aplinkoje. Kad ir kur šie vaikai – premijos laureatai būtų, už jų nuolat skatindamas ir įpareigodamas tobulėti bei siekti užsibrėžtų tikslų yra ir visą gyvenimą bus Lietuvos Karalienės Mortos vardas, o laureatai skleidžia ir skleis žinią apie Karalienę Mortą ir Lietuvą.

Premija 
Karalienės Mortos premijos laureatui įteikiamas originalus odinis laureato medalis, odinis diplomas su aukso raidėmis įrašyta laureato pavarde ir piniginė premija. Medalio ir diplomo autorės dailininkės Liucija Čiutienė ir Gražina Šimoliūnienė. Premijos diplomantui įteikiamas sidabruoto žalvario medalis (autorius skulptorius Juozas Kalinauskas) ir diplomas – sertifikatas. Tokiais pat medaliais gali būti apdovanoti ir daugiausia premijos laureatų bei diplomantų parengę pedagogai.

Premijos mecenatai 
 Valdas Adamkus, Lietuvos Respublikos Prezidentas, Stasio Šalkauskio premijos laureatas – 2004–2007 m.
 Rima Baškienė, Premijos globėja, Lietuvos Respublikos Seimo Šeimos ir vaiko komisijos pirmininkė – 2005–2007 m.
 Antanas Mikalajūnas, JAV verslininkas ir Lietuvos kultūros bei mokslo mecenatas – 1993 2005 metais)
 Jadvyga Kauneckienė, Lietuvos kultūros fondo Šiaulių krašto tarybos narė, knygų leidyklos „Saulės delta“ vadovė – 1993–2007 m.
 Šiaulių miesto savivaldybė, merai Arvydas Salda, Alfredas Lankauskas, Vaclovas Volkovas, Vytautas Juškus – 1993–2005 m.
 Lietuvos kultūros fondo Šiaulių krašto taryba, pirmininkas Hubertas Smilgys – 1993–2000 m.
 Lietuvos kultūros fondas, Valdybos pirmininkas Hubertas Smilgys, direktorius Vygintas Gasparavičius – nuo 2002 m.
 Lietuvos rašytojų sąjunga, pirmininkas Jonas Liniauskas – 2003 2005 m.
 Laisvyda Matusevičienė, akcinės bendrovės „Meba“ direktorė, Lietuvos kultūros fondo Valdybos narė – 2002–2007 m.
 Uždaroji akcinė bendrovė „Šiaulių knygrišykla“ (spaustuvė), direktorius Stanislovas Dikšas – 2003 2006 m.
 LR Kultūros ministerija ministras Vladimiras Prudnikovas, viceministras Faustas Latėnas – 2005 m.
 Lietuvos nacionalinis muziejus, direktorė Birutė Kulnytė – 2003–2007 m.
 Trakų istorijos muziejus, direktorius Virgilijus Poviliūnas – 2005–2007 m.
 Valdovų rūmų paramos fondas, Valdybos pirmininkas Edmundas Kulikauskas – 2004–2005 m.
 Istorinio šokio kolektyvas „Puelli Vilnensis“, vadovė Giedrė Strikulienė – 2003–2006 m.
 Andrius Šedžius, Šiaulių televizijos direktorius – 2005–2006 m.

Karalienės Mortos premijos laureatai

Diplomantai

Šaltiniai 

Lietuvos premijos
Lietuvos meno apdovanojimai
Šiaulių kultūra