Tauragnas

Tauragnas – giliausias ir aukščiausiai virš jūros lygio (164,6 m) iškilęs Lietuvos ežeras, esantis Utenos rajone, Aukštaitijos nacionaliniame parke.

Vakarinis pakraštys yra prie Tauragnų, o pietrytinis – ties Ignalinos rajono riba. Jo pakrantėse yra Taurapilio, Pilkenių, Stučių, Skroblaus I, Varniškių, Sėlės, Šimkūnų kaimai. Ežeras rininis (toje pačioje rinoje telkšo ir Labės, Labelio, Akmenio ežerai), jo ilgis 9,4 km, plotis iki 1,12 km, vidutinis plotis 0,54 km, kranto linijos ilgis 24,21 km. Didžiausias gylis (vakarinėje dalyje) 62,5 m (1933 m. nustatytas 60,5 m gylis, 2007 m. jau 62,5 m ), vidutinis gylis 18,4 m, vandens tūris 95,6 mln. m³. Ties viduriu į ežerą iš pietų įsiterpia pusiasalis. Būdingi aukšti krantai (vietomis iki 40 m). Pakrantės, ypač rytinės ežero pusės, daugiausia miškingos - ežerą supa Šeimaties, Pastovių, Sėlės, Pajaurio Pelkės miškai. Baseino plotas 74 km², išteka Tauragnos upelis (į Pakasą), kuris sausmečiais neretai išdžiūva iki dugno, vakaruose jungiasi su Labe. Įteka keli upeliai. Kilmė – ledyninis (dubakloninis).

Pietrytinė ežero dubens dalis remiasi į žvyringus darinius, todėl ežero vanduo filtruojasi į požemius ir iš dalies maitina šiauriau telkšantį Pliaušio ežerą. Per metus ežero vandens lygis svyruoja apie 70 cm, pavasarį – 50 cm. Nuo 1955 m. prie ežero (Tauragnų miestelyje) veikia hidrologijos stotis, kurioje matuojami vandens lygis bei temperatūra, stebimi ledo reiškiniai. Ežeras užšąla vidutiniškai gruodžio 19 d., nuledėja balandžio 16 d., nors esti žiemų, kai ištisinė ledo danga išvis nesusidaro. Vidutinis vandens skaidrumas vasarą – apie 5 m, vanduo šilčiausias būna liepos ir rugpjūčio mėnesiais – vidutiniškai 19 °C. Per vasarą ežeras sukaupia daug šilumos, todėl vandens masės vidutinė temperatūra spalio mėnesį yra 9,7 °C, o lapkričio mėnesį 5,8 °C.

Prie ežero veikia 4 kaimo turizmo sodybos, ties Tauragnų miesteliu yra įrengta poilsiavietė. Šiaurine ežero pakrante eina kelias , vakarine - .

Pavadinimas 

Pasakojamas padavimas, kad kunigaikštis Rigimantas kartą nakvojo su kariais ežero pakrantėje. Visiems sumigus, senas kunigaikščio kanklininkas taip gražiai ėmė groti kanklėmis, kad du taurai išlindo iš miško jo pasiklausyti. Jie prabilę žmonių balsais. Kanklininkas jų paklausė, kur patogesnė vieta apsigyventi. Taurai parodė kalną ant ežero. Ten kunigaikštis pastatydino pilį ir ją pavadino Taurapiliu, o ežerą – Tauragnu.

Ežeras senesniuose šaltiniuose žinomas kaip Thowraggen, Tarogin, Taurogno, Turogno, Taurogin. Ežerėvardis aiškiai sudurtinis iš tauras („laukinis jautis“) ir ragas („smaigalys, iškyšulys ant galvos, kampas“). Pasak K. Būgos, toks pavadinimas suteiktas, nes esą ežeras savo pavidalu mena tauro ragus. Tačiau labiau tikėtina, kad reikšmė yra „ragas (t. y., kampas), kur būna taurų“.

Šaltiniai 

Utenos rajono ežerai
Aukštaitijos nacionalinis parkas