Lietuvos demografija

Lietuvos gyventojai – asmenys, kurių gyvenamoji vieta yra Lietuvos valstybės teritorijoje. Nuo Lietuvos Respublikos piliečių gyventojai skiriasi tuo, kad pirmieji turi pilietybę, kartu ir pilietines teises bei pareigas ir dėl to, pavyzdžiui, gali dalyvauti rinkimuose, o antrieji, pavyzdžiui, apatridai, nebūtinai yra piliečiai.

Teritorija ir gyventojai 

Vienas svarbiausių gyventojų skaičių lemiančių veiksnių yra teritorijos, kurioje surašomi ar skaičiuojami gyventojai, plotas. Lietuvos valstybės ar jai galimo prilyginti administracinio darinio plotas per visą krašto istoriją niekada nesutapo su lietuvių etniniu arealu. Pirmojo žinomo 1528 m. Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos dūmų surašymo metu į valstybės teritoriją įėjo visa dabartinė Baltarusija, dalis Latvijos, Ukrainos ir Lenkijos, nors lietuviai bei lietuvininkai gyveno ir Prūsijos žemėse.

1897 m. pirmojo visuotinio Rusijos imperijos gyventojų surašyme Lietuvai priskirta žymiausia etninės Lietuvos dalis, bet dabartinės valstybės ribose tada buvo Kauno gubernija, Vilniaus gubernija, Suvalkų gubernija, Gardino gubernija ir Kuršo gubernija, bet nei viena gubernija visa neįėjo į dabartinės Lietuvos ribas. 

1923 m. rugsėjo 17 d. pirmojo nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymo metu neskaičiuoti Vilniaus krašto gyventojai, bei Klaipėdos kraštas, kuriame surašymas įvyko 1925 m. sausio 25 d., jo duomenimis krašte gyveno 141 645 žmogus. Tik 1959 m. Lietuvos gyventojų surašymas apėmė beveik visą dabartinę valstybės teritoriją. Paskutiniai Lietuvos valstybinės sienos koregavimai įvyko jau po 2001 m. visuotinio gyventojų surašymo, tikslinant sieną su Latvija ir Baltarusija.
Lietuvos gyventojų skaičius dabartinėje teritorijoje 

Pirmasis ir Antrasis pasaulinis karas bei 1922–1945 m. emigracija ir 1940–1952 m. tremtys taip pat turėjo didelę įtaką gyventojų skaičiui. 1939 m. su Vilniaus kraštu Lietuvoje gyveno tik 52 tūkst. žmonių daugiau, negu 1913 m., nors kasmetinis vidutinis gyventojų prieaugis siekė 27 tūkst. 1940–1952 m. Lietuva neteko apie 850 tūkst., t. y., beveik trečdalio gyventojų. 1959 m. tik Lietuva ir Baltarusija nebuvo pasiekusios prieškarinio gyventojų skaičiaus. Negana to, 1959 m. Lietuvoje gyveno mažiau žmonių, negu 1913 m.

1940 m. pradžios gyventojų skaičių Lietuva pasiekė tik 1964 m. viduryje. 1950–1970 m. pasaulio gyventojų skaičius padidėjo 44%, o Lietuvos – tik 22,1%. 1900–1970 m. pasaulio gyventojų skaičius padvigubėjo, o Lietuvos išaugo tik 13,7%. Lietuva gyventojų skaičiaus augimu žymiai atsilieka ne tik nuo bendro pasaulinio lygio, bet ir nuo daugelio Vakarų Europos šalių, nors gimimų skaičius, tenkantis tūkstančiui gyventojų, Lietuvoje per visą XX a. buvo daug didesnis, negu daugelyje Vakarų Europos šalių.

Gyventojų skaičius 

Pasak Stasio Vaitekūno, XVII a. viduryje Lietuvoje galėjo būti apie 568 000 dūmų, kuriuose gyveno po 7-8 žmones. Tad Lietuvoje tuo metu gyveno apie 4,5 mln. žmonių. Pagal išlikusius 1790 m. surašymo duomenis vertinama, kad LDK gyveno apie 3,6 mln. žmonių. Pagal 1897 m. surašymo geografinį sąlyginį priskyrimą „Lietuvai“, buvo laikoma, kad Lietuvoje gyveno 2,5 mln. žmonių. XX a. po karo, 1950 m. gyveno apie 2,573 mln. gyventojų.

2018 m. sausio 1 d. Lietuvoje gyveno 2,81 mln. nuolatinių gyventojų. Pasak Statistikos departamento, per 27 metus nuo Nepriklausomybės atkūrimo 1990-aisiais gyventojų skaičius Lietuvoje sumažėjo 883 tūkst. arba 24 %. Jų duomenimis, daugiausiai žmonių Lietuvoje gyveno 1992 m. – 3,706 mln. Tai labiausiai skatina ekonominė emigracija. Iki įstojimo į ES 2004 m. daugiausia lietuvių išvykdavo gyventi ir dirbti į JAV, tačiau pastaraisiais metais vis daugiau emigrantų keliauja į ES šalis, beveik pusė jų į JK, nemažai į Airiją, Vokietiją, Norvegiją. Taip pat daugėja ekonominių imigrantų bei emigrantų iš kaimyninių šalių – Rusijos (Kaliningrado srities), Baltarusijos, Ukrainos.

2018 m. rugsėjo mėn. Lietuvoje gyveno 2 799 127 gyv.

Lietuvos gyventojų skaičius surašymų duomenimis

Duomenys iš CŽV pasaulio faktų knygos 

Gyventojų skaičius: 3 555 179 (2009 m. apskaičiavimai) 

Struktūra pagal amžių:
 0-14 m.: 14,2 %
 15-64 m.: 69,6 %
 65 m. ir vyresni: 16,2 % (2009 m. apsk.)

Gyventojų amžiaus mediana:
 bendras: 39,3 m.
 vyrų: 36,8 m.
 moterų: 41,9 m. (2009 m. apsk.)

Metinis populiacijos prieaugis: – 0,279 % (2009 m. apsk.)

Gimstamumas: 10,9 gimimų/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

Mirtingumas: 12,8 mirčių/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

Migracijos indeksas (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): – 0,72 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

Miestuose gyvenančių žmonių procentas: 67 % (2008 m. apsk.)

Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas: – 0,4 % (2005 m. apsk.)

Pasiskirstymas pagal lytis :
 Gimimo metu: 1,06 vyro vienai moteriai
 Jaunesniems nei 15 metų: 1,05 vyro vienai moteriai
 15-64 metų: 0,96 vyro vienai moteriai
 65 metų ir vyresniems: 0,53 vyro vienai moteriai
 Visai populiacijai: 0,89 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus: 6,47 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

Vidutinė gyvenimo trukmė:
 bendra: 74,9 m.
 vyrų: 69,98 m.
 moterų: 80,1 m. (2009 apsk.)

Lietuvos gyventojų surašymai 

Kaip teigia Lietuvos statistikos departamentas, Lietuvos istorijoje minimi šie gyventojų surašymai:
 1528 m. LDK „žemininkų“ surašymas
 1790 m. pirmasis visų ATR gyventojų sluoksnių surašymas
 1897 m. pirmasis visuotinis Rusijos imperijos gyventojų surašymas
 1923 m. pirmasis nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymas
 1942 m. okupacinės Vokietijos administracijos vykdytas gyventojų surašymas
 1959 m. TSRS gyventojų surašymas
 1970 m. TSRS gyventojų surašymas
 1979 m. TSRS gyventojų surašymas
 1989 m. TSRS gyventojų surašymas
 2001 m. visuotinis gyventojų surašymas pagal JTO rekomendaciją
 2011 m. Lietuvos Respublikos visuotinis gyventojų ir būstų surašymas

Kitų metų duomenys:
 LDK gyventojai 1570 m.
 Žemaitijos bajorai 1667 m.

2001 m. surašymo duomenys 

LR gyventojų visuotinio surašymo duomenimis, 2001 m. balandžio 6 d. Lietuvos Respublikoje gyveno 3 483 972 nuolatiniai gyventojai. Gyventojai – tai nuolatiniai šalies teritorijoje gyvenantys asmenys. Gyventojai skaičiuojami du kartus per metus: sausio ir liepos mėnesio 1 dienai.

„Proporcingai labiausiai Rytų Europoje dėl emigracijos nukentėjo Lietuvos demografija, iš jos apie 100 tūkst. žmonių, arba 3 proc. gyventojų, išvyko Vakarų Europon", – savo skaitytojus 2006 m. rugpjūčio 30 d. informavo verslo dienraštis „Financial Times“.

Gimstamumas, mirtingumas, gyvenimo trukmė 

Gyventojų skaičius nuo 1989 m. iki 2001 m. sumažėjo 190,8 tūkstančio (5 %): natūralus prieaugis sudarė 30,7 tūkst. gyventojų (gimė 546,1 tūkst., mirė – 512,4 tūkst.), neigiamas migracijos saldo – 224,5 tūkst. (atvyko 72,2 tūkst., išvyko 296,7 tūkst. gyventojų). Nuo 1989 m. iki 2001 m. Lietuvos gyventojai kiek senstelėjo: 2001 m. vidutinis amžius pasiekė 37 metus, vyrų – 35, moterų – 39 metus (1989 m. atitinkamai 35, 32 ir 37 metai). Vidutinis gyvenimo trukmė – 71,12 metų (moterų – 77,06; vyrų – 65,31). Apie 99,6 % vyresnių nei 15 metų gyventojų yra raštingi.

Suminis gimstamumo rodiklis:
1.47 vaikų gimė/moteriai (2008 m.)  
Gimstamumas: 10,9 gimimų/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)
Mirtingumas: 12,8 mirčių/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.

Tautinė sudėtis 

2001 m. surašymo duomenimis, Lietuvoje gyveno 115 tautybių gyventojai:
 lietuviai sudarė 83,45 %,
 lenkai – 6,74 %,
 rusai – 6,31 %,
 kiti – 3,5 %.

Išsilavinimas 

2 921 tūkst. asmenų (84,9 % visų 10 metų ir vyresnių gyventojų) nurodė, kad turi aukštąjį, aukštesnįjį, vidurinį, pagrindinį ar pradinį išsilavinimą.

Kalba 

Didžioji dauguma lietuvių (96,7 %) kaip gimtąją nurodė lietuvių kalbą. Lietuvių kalbą moka 346 tūkst. ne lietuvių tautybės gyventojų, didžiausią jų dalį sudaro lenkai, rusai ir baltarusiai. Rusų kalbą moka 50 %, anglų – 17 %, lenkų – 15 %, vokiečių – 8 %, prancūzų – 2 % Lietuvos gyventojų. Rusų kalbą moka 64 % lietuvių ir 77 % lenkų. Anglų kalbą moka 21 % miesto ir 9 % kaimo gyventojų.

Gyvenimo vieta 

Pagal surašymą, 68,5 % žmonių gyveno miestuose.

Tikyba 

Pagal religiją 80 % gyventojų – katalikai, 4,07 % – stačiatikiai (pravoslavai), 14,86 % – netikintys.

Lietuvos gyventojų tankumo žemėlapis

Šaltiniai

Literatūra 
 Lietuvos gyventojai ir šeima per 18 atkurtos Nepriklausomybės metų (sud. Aleksandrina Blebienė). – Kaunas: Lututė, 2009. – 176 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-37-077-2
 S. Vaitekūnas. Lietuvos teritorija ir gyventojai, V.: Alma Littera, 1998, p. 128.

Lietuvos gyventojai
Valstybių demografija