Ukmergės apskritis (1795–1950)

Ukmergės apskritis (arba Vilkmergės apskritis) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Lietuvos teritorijos rytinėje dalyje, abipus Šventosios upės. Centras – Ukmergė.

Istorija 

Išsivystė iš Vilkmergės pavieto LDK sudėtyje. Šį reorganizavus į Vilkmergės ujezdą, 1795–1797 ir 1801–1842 m. priklausė Rusijos imperijos Vilniaus gubernijai, 1797–1801 m. Lietuvos gubernijai, 1842–1915 m. Kauno gubernijai. Vėliau buvo viena iš  tarpukario Lietuvos Respublikos apskričių.

|-
| ~1890 m. || || || ||
 miesteliai: Anykščiai, Kupiškis, Raguva, Subačius, Svėdasai, Šėta, Utena, Užpaliai, Vyžuonos ir kt.
|-
| 1897 m. || 5866 || 229 118 || ||
 1 miestas: Vilkmergė
 miesteliai: Alanta, Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Deltuva, Kavarskas, Kupiškis, Kurkliai, Leliūnai, Raguva, Subačius, Šėta, Šimonys, Taujėnai, Troškūnai, Utena, Užpaliai, Viešintos, Vyžuonos, Žemaitkiemis
|-
| 1914 m. || 5866 || 263 600 || ||
|}

1916–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį, 1941–1944 m. į Ostland Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardą. 1920 m. čia įvyko Lietuvos ir Lenkijos kariuomenių kautynių. 1947 m. 2 valsčiai perduoti naujai Anykščių apskričiai. 

1950 m. birželio 20 d. Ukmergės apskritis pertvarkyta į Ukmergės rajoną (27 apylinkės), dalis teritorijos perduota Jonavos rajonui (4 apylinkės), Kavarsko rajonui (16 apylinkių), Ramygalos rajonui (4 apylinkės), Smėlių rajonui (20 apylinkių) ir Širvintų rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1917 m. || 2370 || 70 444 || ||
|-
| 1919 m. || || || 16 valsčių: Balninkų valsčius, Gelvonų valsčius, Kavarsko valsčius, Kurklių valsčius, Lyduokių valsčius, Pabaisko valsčius, Pagirių valsčius, Panoterių valsčius, Siesikų valsčius, Šešuolių valsčius, Širvintų valsčius, Taujėnų valsčius, Traupio valsčius, Ukmergės valsčius, Veprių valsčius, Želvos valsčius ||
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 3199 || 126 309 || 19 valsčių: Balninkų valsčius, Deltuvos valsčius, Gelvonų valsčius, Giedraičių valsčius, Kavarsko valsčius, Kurklių valsčius, Musninkų valsčius, Pagirių valsčius, Pabaisko valsčius, Panoterių valsčius, Siesikų valsčius, Šešuolių valsčius, Širvintų valsčius, Taujėnų valsčius, Traupio valsčius, Ukmergės valsčius, Veprių valsčius, Želvos valsčius, Žemaitkiemio valsčius ||
 1 miestas: Ukmergė
 26 miesteliai
 389 kaimai
 3 bažnytkaimiai
 120 dvarų ir palivarkų
 16 vienkiemių
 22 kitos gyvenvietės
|-
| 1927 m. || || || 19 valsčių ||
|-
| 1932 m. || 2863 || 120 950 || 17 valsčių ir 193 seniūnijos  ||
|-
| 1939 m. || 3064 || || ||
|-
| 1940 m. || || 149 644 || 17 valsčių:  Balninkų valsčius, Deltuvos valsčius, Gelvonų valsčius, Giedraičių valsčius, Kovarsko valsčius, Kurklių valsčius, Musninkų valsčius, Pabaisko valsčius, Pagirių valsčius, Panoterių valsčius, Siesikų valsčius, Šešuolių valsčius, Širvintų valsčius, Taujėnų valsčius, Veprių valsčius, Želvos valsčius, Žemaitkiemio valsčius ||
|-
| 1942 m. || || 121 600 || ||
|-
| 1943 m. || 3128 || || ||
|-
| 1949 m.  || 1786 || || 11 valsčių (72 apylinkės) ||
 1 miestas: Ukmergė
 10 miestelių
|-
| 1950 m. || || || 72 apylinkės ||
|}

Administracinis suskirstymas 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

Nuorodos 
 
 
 

1795