Karūnos didysis vėliavininkas

Karūnos didysis vėliavininkas () – vienas iš Lenkijos karalystės ir Abiejų Tautų Respublikos dvaro ir žemietijų valdžios pareigūnų bei Lenkijos kariuomenės jaunesnysis karininkas.

Karūnos didžiojo vėliavininko pareigybę įsteigė Lenkijos karalius Kazimieras III Didysis, pareigybė perimta iš viduramžių riterių, kurie savo kariniuomenės smulkesnius dalinius vadindavo vėliavomis, nes paprastai dalinį sudarydavo vienos riterio valdos šauktiniai kariai. Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje ir Lenkijos karalystėje savo vėliavas turėjo atskiros žemės, didikų valdos ir giminės, taip pat karaliaus dvarai. Kariuomenės vėliava dabartiniu supratimu atitinka kuopą.

Įgaliojimai 
Vėliavininkas buvo valstybinės vėliavos saugotojas ir jos nešėjas per svarbiausias dvaro ceremonijas, karaliaus karūnavimą ar laidotuves. Stovėdavo monarcho dešinėje. Po 1633 m., kai Karūnos didysis ginklininkas faktiškai perėmė vėliavnešio pareigas, ši pareigybė tapo tituline, pareigos buvo laikomos nors ir simbolinėmis, bet garbingomis.

Karūnos dideji vėliavininkai

Kiti straipsniai 

 Abiejų Tautų Respublikos Senato pareigūnai
 Centrinės valdžios pareigūnai
 Abiejų Tautų Respublikos žemietijų pareigūnai
 Abiejų Tautų Respublikos dvaro pareigūnai