Epyro periferija

Apie istorinį Graikijos regioną Epyrą skaitykite straipsnyje Epyras.
Epyro periferija () – periferija šiaurės vakarų Graikijoje, kurios sostinė yra Janina.

Periferijos ribos 
Epyro periferija yra dalis gerokai platesnio istorinio Epyro, kurio dalis buvo šiuolaikinėje Albanijoje, bet didžioji dalis – dabartinėje Graikijoje.
Epyro periferija sutampa su iki 1987 m. administracinės reformos buvusiu Epyro regionu.<ref>Π.Δ. 51/87 “Καθορισμός των Περιφερειών της Χώρας για το σχεδιασμό κ.λ.π. της Περιφερειακής Ανάπτυξης” (Determination of the Peripheries of the Country for the planning etc. of the development of the peripheries, Efimeris tis Kyverniseos ΦΕΚ A 26/06.03.1987</ref>

Epyro periferija ribojasi:
 šiaurės rytuose – su Vakarų Makedonijos periferija
 rytuose – su Tesalijos periferija
 pietryčiuose – su Centrinės Graikijos periferija
 pietuose ir pietvakariuose – su Jonijos periferija ir Jonijos jūra
 šiaurės vakaruose – su Albanija

 Geografija ir ekologija 
Epyro periferija yra kalnuotas kraštas. Jį sudaro senovinių genčių molosų ir tesprotų žemės, taip pat nedidelė dalis chaonų žemių, kurių didžioji dalis buvo dabartinėje Pietų Albanijoje.

Epyre yra daug kalnų grandinių, kurios yra dalis Dinarų kalnyno. Aukščiausias periferijos taškas yra kalnas Smolikas (), kurio viršūnė yra 2637 m virš jūros lygio. Rytuose Pindo kalnai skiria Epyrą nuo Graikijos Makedonijos ir Tesalijos. Didžioji Epyro dalis yra pavėjinėje Pindo pusėje. Vėjai iš Jonijos jūros atneša daugiau kritulių negu gauna kitos Graikijos dalys.Vikos-Aoos nacionalinis parkas ir Pindo nacionalinis parkas yra Janinos nome. Abu nacionaliniai parkai pasižymi vaizdingais kraštovaizdžiais ir gausia fauna bei flora.

Epyro klimatas yra daugiausia alpinis. Vyrauja spygliuočiai. Periferijoje gyvena tokie žinduoliai kaip lokiai, vilkai, lapės, elniai, lūšys.

 Periferijos nomai 

Epyre yra keturi nomai:
 Tesprotija
 Janina
 Arta
 Preveza

 Miestai 
 Janina
 Arta
 Preveza
 Igumenica
 Metsovo Paramitija
 Parga
 Syvota
 Konica

 Ekonomika 
Epyras turi mažai gamtinių išteklių, kalnuotos vietovės netinka žemdirbystei. Avių ir ožkų auginimas nuo seno paplitęs šioje Graikijos dalyje – Epyro periferija Graikijos rinkai tiekia 45% mėsos. Apie Janiną auginamas tabakas. Šiek tiek užsiimama žemdirbyste ir žvejyba, tačiau daug maisto tenka įsivežti iš kitų Graikijos dalių, kur žemės derlingesnės. Epyre sukurta daug garsių pieno produktų, vienas jų – sūris feta''.

Demografija 
Epyro periferijoje gyvena apie 350 000 žmonių. Epyras yra mažiausiai gyventojų turinti periferija (pagal 2001 m. surašymą). Viena iš priežasčių – masinė emigracija dėl prastų ekonominių sąlygų.
Periferijos sostinėje gyvena apie trečdalį periferijos gyventojų. Didžioji dalis gyventojų yra graikai, bet provincijoje gyvena ir daug aromanų. Graikija oficialiai nepripažįsta jokių tautinių mažumų išskyrus Trakijos musulmonus, todėl sunku pasakyti, kiek aromanų gyvena Graikijoje ar Epyre.

1913 m. nubrėžus sieną tarp Graikijos ir Albanijos dalis albaniškai kalbėjusių kaimų liko Graikijos pusėje, o graikiškai kalbėjusių – Albanijos pusėje (teritorijoje, kurią graikai vadina Šiaurės Epyru). Tesprotijos pakrantėje kartu su graikais gyveno albanų mažuma (Čamo albanai).
1994 m. duomenimis Graikijos albanai nyksta, ir nepasisekė periferijoje rasti kalbančių albaniškai.

Šaltiniai 

Graikijos periferijos