Narbonas

Narbonas () – miestas Prancūzijos pietuose, į pietus nuo Bezjero, Langedokas-Rusijonas, Odo departamento ir komunos centras. 52 400 gyventojų (2009 m.).

Geografija 
Miestas įsikūręs Langedoko žemumoje, į šiaurę nuo lagūninio Sižeano ežero, apie 13 km nuo Viduržemio jūros Liono įlankos. Pietų kanalo šaka Robino kanalas miestą jungia su Odo upe ir Viduržemio jūros Port-la-Nuvelio uostu. Per Narboną eina geležinkelis ir automagistralė Lionas-Barselona (Ispanija).

Istorija 
Narbonas Antikos laikais buvo pirmoji Galijoje 118 m. pr. m. e. įkurta romėnų kolonija Marso Narbona (), per kurią ėjo kelias į Ispaniją. Vėliau miestas tapo romėnų įkurtos Provincijos, kurį laiką vadintos Narbono Galija, vėliau – Narbono Galijos dalies Septimanijos centru. Nuo IV a. iki 1801 m. arkivyskupijos centras. 413 m. Narboną užėmė vestgotai, V a. – frankai, 719–759 m. buvo užkariavę saracėnai, juos išvijo Pipinas Trumpasis. Iki XIV a., kol Odo upė buvo tinkama laivybai, Narbonas buvo vienas didžiausių Prancūzijos uostų. Miesto pietinę dalį valdė Tulūzos grafai, šiaurinę – arkivyskupai. 1507 m. miestą prisijungė Prancūzijos karalius.

XVIII a. iškasus kanalus, jungiančius su Pietų Prancūzijos kanalų sistema, prasidėjo naujas miesto plėtros etapas, jis tapo vyno prekybos centru. Robino kanalas 1996 m. įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Architektūra 
Išliko romėnų architektūros paminklų:
 Rūsiai su kriptoportikais, vadinami Horreum, statyti I a. pr. m. e., atrasti 1838 m. Manoma, kad juose saugoti grūdai, aliejus, ginklai. Nuo 1975 m. muziejus.
 Pirklių tiltas, statytas I a.
 Romėnų IV a. kelio Via Domitia grindinio fragmentas.

Sakraliniai pastatai:
 Gotikinė Šv. Justo ir Šv. Pastero katedra, pradėta 1272 m., viena aukščiausių bažnyčių Prancūzijoje
 Romaninė gotikinė Šv. Sebastijono bažnyčia, pastatyta XI a., rekonstruota XVII a. ir 1895 m.
 Dievo Motinos bažnyčia, XIII a.
 Gotikinė Šv. Pauliaus bazilika, XIII a. pastatyta ant IV a. nekropolio. Jos interjeras dekoruotas renesansiniais medžio drožiniais.
 Romaniniai gotikiniai Arkivyskupų rūmai, nuo XIX a. miesto rotušė, kuriuos sudaro XIII a. – XIV a. gynybiniai bokštai, 1311 m. statytas Gil Aicelin donžonas, 1852 m. statytas naujasis pastatas (architektas E. Violet-le-Dukas). Rūmuose veikia Archeologijos, Meno ir Narbono istorijos muziejai.
 Cistersų Švč. Mergelės Marijos vienuolynas Fontfruade, pradėtas statyti 1093 m. ir bažnyčia, pradėta 1145 m.

XX a. pastatyta moderniosios architektūros šiuolaikinių konstrukcijų pastatų, pav. Teatro rūmai, pastatyti 1994 m.

Ekonomika 
Narbone išplėtota siuvimo, maisto produktų gamybos (vynas, aliejus, spiritas), chemijos (mineralinės trąšos), žemės ūkio mašinų gamybos pramonė, kubilų gamybos amatai, vyno prekyba. Apylinkėse auginami vynmedžiai. Netoli Narbono, Malvėsi vietovėje yra urano sodrinimo įmonė.

Narbonas – turizmo centras, į rytus nuo miesto yra pajūrio kurortas Narbono pliažas. Yra teatras, Archeologijos, Meno ir Narbono istorijos muziejai, lapidarijus, kuriame eksponuojamas galų ir romėnų menas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šventasis Sebastijonas
 Publijus Terencijus Varonas (82–37 m. pr. m. e.), romėnų poetas
 Feliksas Bartas (1795–1863), Prancūzijos kultų, vėliau teisingumo ministras, pirmasis Mokesčių rūmų prezidentas
 Leonas Bliumas (1872–1950), triskart Prancūzijos ministras pirmininkas
 Šarlis Trenė (1913–2001), dainininkas ir poetas

Šaltiniai 

Prancūzijos miestai
Langedoko-Rusijono gyvenvietės