Ukmergės apskritis (1565–1795)

Ukmergės apskritis (arba Vilkmergės pavietas; ) – administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Lietuvos teritorijos rytinėje dalyje, abipus Šventosios upės. Centras – Vilkmergė (dabartinė Ukmergė).

Istorija 

Pavietas minimas nuo XV a. (iki 1564–1566 m. LDK reformų buvo aiškiau neapibrėžtas teritorinis vienetas). Reformos metu didesnės vaivadijos suskirstytos į pavietus. Vilniaus vaivadijoje išskirti Ašmenos, Lydos, Vilkmergės (Ukmergės) ir Breslaujos, o iš Trakų vaivadijoje – Gardino, Kauno ir Upytės pavietai. 1565 m. gruodžio 30 d. Ldk išleido privilegiją, kuria įsteigė seimelius. Pavieto ir vaivadijų bajorai įgavo teisę dalyvauti valstybės valdyme – šalia įprastų valstybės pareigūnų veiklos įvairiais valstybės valdymo klausimais (priešseiminiai, reliaciniai, elekciniai ir kt.) buvo pradėta šaukti pavieto seimelius. Šalia įprastų reikalų seimeliai rinkdavo kandidatus į žemės teismą, kitus pavieto urėdus, taip pat atstovus į seimą, surašydavo jiems instrukcijas.

1564 m. Bielsko seime LDK didikai atsisakė teisminių privilegijų ir sutiko paklusti bendram su visais bajorais teismui, procesas baigtas 1566 m. priėmus II Lietuvos statutą. Iki 1795 m. priklausė LDK Vilniaus vaivadijai, 1795–1797 m. Rusijos imperijos Vilniaus gubernijai. 1797 m. pavietas pertvarkytas į Vilkmergės apskritį (ujezdą).

Pagrindinės gyvenvietės 

1665 m. Nicolas Sanson sudarytame Vilniaus ir Trakų vaivadijų žemėlapyje Vilkmergės paviete pažymėtos šios gyvenvietės:

 Ukmergė (Wilkomirz, Wilkmerg) – pavieto centras
 Dusetos (Dustaty)
 Užpaliai (Wyspol)
 Svėdasai (Swiadosci)
 Vyžuonos (Wizuny)
 Anykščiai (Onixty, Anixen)
 Kavarskas (Kowarsko)
 Siesikai (Siesiki)
 ? (Wolczany)
 Alanta (Owantj)
 Deltuva (Dziwaltow)
 Pabaiskas (Poboysko)
 Balninkai (Bolniki)
 Vepriai (Wieprze)
 Šešuoliai (Siessole)
 Upninkai (Vpniki)
 Viesos (Wiessy)
 Širvintos (Szerwenti) – nėra miestelio simbolio
 Musninkai (Mussniki)
 Gegužinė (Greguzin)
 Kernavė (Kiernow)
 Maišiagala (Myssogala)
</div>

Taip pat įvardintos upės – Šventoji (Swieta fl.), ? (Czarna fl.), Širvinta (Szerwenta fl.), Musė (Molza fl.)

Gyventojai ir administracinis suskirstymas 

|-
| 1613 || - || - || || -
|-
| 1655 || - || - || || Ukmergė (Wilkomirz, Wilkmerg) - pavieto centras, Dusetos (Dustaty),  Užpaliai (Wyspol), Svėdasai (Swiadosci), Vyžuonos (Wizuny), Anykščiai (Onixty, Anixen), Kavarskas (Kowarsko), Siesikai (Siesiki), ? (Wolczany), Alanta (Owantj), Deltuva (Dziwaltow), Pabaiskas (Poboysko), Balninkai (Bolniki), Vepriai (Wieprze), Šešuoliai (Siessole), Upninkai (Vpniki), Viesos (Wiessy), Širvintos (Szerwenti) - nėra miestelio simbolio, Musninkai (Mussniki), Gegužinė (Greguzin), Kernavė (Kiernow), Maišiagala (Myssogala), taip pat įvardintos upės - Šventoji (Swieta fl.), ? (Czarna fl.), Širvinta (Szerwenta fl.), Musė (Molza fl.)
|-
| 1765 || n/d || 1943 dūmai || Seniūnijos - Vilkmergė, Kupiškis, Pienionys, Užpaliai, Anykščiai, Balninkai, Subačius, Gitančiai, Saločiai, valdos - Akmena, Garniškiai, Okainiai, Dauliūnai, Jotkėnai, Bukančiai, Laičiai, Striubiškis, Kurkliai, Pupėnai, Čivyliai  || 
|-
| 1790 || 8970 || 144.942 || || 34 miestai ir miesteliai
|-
|}

Valdymas

Vilkmergės seniūnai

Pavieto pakamariai

Maršalkos

Vėliavininkai (karužai) 
 1781-1788 m. Pranciškus Morikonis

Vaiskiai 
 1765-1769 m. Pranciškus Morikonis

Stalininkai 
Jonas Berlič Strutinskis () - Vilkmergės pavieto stalininkas.

Ginklininkai

Vazniai 
 1596 m. Vaitiekus Ojženskis

Teismai 

Naująją teismų sistemą sudarė trys teismai:
 Pavieto žemės teismas – civilinės bylos (dėl turto), vadovavo bajorų specialiame seimelyje rinktas teisėjas
 Pavieto pilies teismas – baudžiamosios bylos, vadovavo vaivada arba pavieto seniūnas (kartais jie paskirdavo vietininkus ir teisėjus)
 Pakamario teismas – bylos dėl žemių ribų (ežių), vadovavo pakamaris

Žemės teismas 
 1648 m. Andrius Kačinskis - Vilkmergės pilies teismo raštininkas
 ca.1607 Jurgis Komorovskis – Vilkmergės žemės teismo raštininkas (1607 m. seimas jį paskyrė komisaru nužymėti Kuršo sienoms)

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 
 
 Ukmergės apskr. seniūnijos - 1765 m. (skanuotas originalas)