Sargaso jūra

Sargaso jūra () – šiaurės vakarinė Atlanto vandenyno dalis, vienintelė pasaulio jūra atvirame vandenyne, nesiribojanti su sausuma. Jos plotas vertinamas pagal Atlanto vandenyno srovių sezoninę kaitą esantis 6–7 mln. km², o pagal kitus šaltinius, nemažesnis nei 4 mln. km².

Geografija ir klimatas 
Jūra yra elipsės formos ir plytinti tarp 20° ir 35° šiaurės platumos lygiagrečių bei 30° ir 70° vakarų ilgumos dienovidinių. Sargaso jūra yra 1100 km pločio šiaurės–pietų kryptimi ir 3200 km ilgio vakarų–rytų kryptimi, ją riboja šios vandenyno srovės: vakaruose – Golfo srovė, šiaurėje – Šiaurės Atlanto srovė, rytuose – Kanarų srovė, o pietuose – Šiaurės Atlanto ekvatorinė srovė. Šios srovių sistemos sudaro pagal laikrodžio rodyklę besisukantį Šiaurės Atlanto srovių žiedą, supantį jūrą iš visų pusių. O jo srovės į jūrą suneša jūros augalus ir šiukšles.

Sargaso jūrai būdingos silpnos srovės, mažas kritulių kiekis, didelis garavimas, silpni vėjai ir šiltas bei sūrus vanduo (36 % druskingumas). Jūros vanduo išsiskiria tamsiai mėlyna spalva ir išskirtiniu skaidrumu, o matomumas po vandeniu siekia iki 61 m. Jūros vidutinis gylis – 5000 m, didžiausias – 6995 m, minimalus – 1500 m.

Sargaso jūros eufotinės zonos vandens temperatūra vėsiausia būna kovo mėnesį – vidutiniškai +21,4 °C	(vėsiausias vanduo +19,7 °C, šilčiausias +24,1 °C). O šiaurinėje Sargaso jūros dalyje eufotinės zonos vandenys kiekvieną žiemą atvėsta iki maždaug +18 °C temperatūros ir sudaro daugiau kaip 350 m gylio izoterminį sluoksnį. Rugpjūčio mėnesyje vandenys būna labiausiai įkaitę, jų vidutinė temperatūra siekia +28,8 °C (minimali iki +27,5 °C, maksimali iki +30 °C).

Virš Sargaso jūros nuolat tvyro anticiklonai.

Jūros vakarinėje dalyje yra vienintelis salynas – Bermudai. Į pietus nuo salų – mistika apipinta Bermudų trikampio šiaurinė dalis, apie kurį nuo XIX a. vidurio sklinda pranešimai apie nepaaiškinamus įvykius susijusius su laivų paskendimais, laivų įgulų dingimais, dingusiais ir nukritusiais lėktuvais.

Flora ir fauna 

Sargaso jūros 32° šiaurės platumoje yra Bermudų salų koraliniai rifai, unikalūs tuo, kad yra labiausiai į šiaurę Atlanto vandenyne nutolę masyvūs koraliniai rifai.

Nors visame pasaulyje vandenynuose plūduriuoja daug įvairių rūšių jūržolių, Sargaso jūra unikali tuo, kad joje aptinkama sargasų (Sargassum) genties rūšių, kurios yra holopelaginės, tai yra ne tik laisvai plūduriuoja vandenyne, bet ir vegetatyviai dauginasi atviroje jūroje. Sargasų (Sargassum) genties rudąsias jūržoles paviršiuje išlaiko mažos, į uogas panašios pūslelės. Vėliau jos keliauja su vėju ir vandenyno srove bei šiek tiek pasipildo iš pietvakarių atplaukiančiais pakrantės augalais. Kitos įprastos jūržolės dauginasi ir pradeda vegetuoti vandenyno dugne.

Sargasai yra prieglobstis daugybei jūrinių rūšių gyvūnų. Sargaso jūroje šios jūržolės palaiko prisitaikiusią tokioms sąlygoms jūrinę gyvūniją, kurios didžioji dalis būdinga pakrančių zonoms, tačiau kai kurie iš jų aptinkami tik šiose vietovėse. Jūrų vėžliai Caretta caretta sargaso jūržolių „kilimėlius“ naudoja kaip „lopšelius“, kuriuose išsiritę jaunikliai turi prieglobstį ir randa maisto.

Sargasai taip pat yra svarbi buveinė krevetėms, krabams, žuvims ir kitiems jūrų gyviams, kurie specialiai prisitaikė prie šių plūduriuojančių jūržolių. Čia gyvena Latreutes fucorum, Portunus sayi krabų rūšis, Syngnathus pelagicus, buriažuvinių (Istiophoridae) šeimos žuvys, tarp kurių atlantinės buriažuvės (Istiophorus albicans), atlantiniai marlinai (Makaira nigricans), žuvų skraiduolių (Exocoetidae) šeimos rūšys Histrio histrio žuvys, Planes minutus krabai. Čia aptinkami kašalotai (Physeter macrocephalus), bangininiai rykliai (Rhincodon typus), ilgapelekiai pilkieji rykliai (Carcharhinus longimanus), floridiniai šilkiniai rykliai (Carcharhinus falciformis), galapaginiai pilkieji rykliai (Carcharhinus galapagensis), atlantiniai pilkšvieji rykliai (Isurus oxyrinchus), melsvieji rykliai (Prionace glauca), bronziniai kūjarykliai (Sphyrna lewini), tigriniai rykliai (Galeocerdo cuvier), iš vėžlių – Chelonia mydas, Eretmochelys imbricata, Lepidochelys kempi ir Dermochelys coriacea rūšys, iš paukščių – bermudiniai audrašaukliai (Pterodroma cahow).

Į Sargaso jūrą neršti migruoja retos upinių ungurių (Anguilla) rūšys – amerikiniai upiniai unguriai (Anguilla rostrata), europiniai upiniai unguriai (Anguilla anguilla), kuriems gręsia išnykimo pavojus, taip pat Kajikia albida žuvys, atlantiniai silkiarykliai (Lamna nasus) ir didžiosios auksinės skumbrės (Coryphaena hippurus). Per Sargaso jūrą kasmet migruoja kuprotieji banginiai (Megaptera novaeangliae), verslinės žvejybos žuvų rūšys, pavyzdžiui, paprastieji tunai (Thunnus), ir paukščiai, kurie priklausomi nuo Sargaso jūroje esamų jiems maisto šaltinių. Bet dėl specifinio Sargaso jūros klimato, planktono – pagrindinio žuvų maisto šaltinio, šioje jūroje nedaug.

Istorija 
Sargaso jūrai būdingi plūduriuojantys sargasų (Sargassum) genties jūržolių sąžalynai, pavadinti sargasais portugalų jūreivių, kurie šią vandens piktžolę ir jos oro pripildytas pūslių kekes lygino su vynuogėmis, arba nuo ispaniško žodžio sargazzo, reiškiančio rudadumblius. Sargaso jūrą pirmą kartą paminėjo Kristupas Kolumbas, kuris ją perplaukė 1492 m. per savo pirmąją kelionę. Jūros dumblių gausa rodė, kad netoli yra sausuma, ir skatino Kristupą Kolumbą tęsti kelionę, tačiau daugelis ankstyvųjų jūrininkų baiminosi (ir nepagrįstai), kad gali įsipainioti plūduriuojančios augmenijos masėje.

Taip pat skaitykite 
 Bermudų trikampis

Šaltiniai

Nuorodos 

 seatemperature.info / Water temperature in Sargasso Sea (Sargaso jūros vandens temperatūra dabar)
 arpa-e.energy.gov / The Protection and Management of the Sargasso Sea | 2011
 mysteriesrunsolved.com / Mystery behind the Sargasso sea – A sea with no shoreline | Updated: Jan. 24, 2001
 youtube.com / There Is an Invisible Sea with No Shores
 youtube.com (Smithsonian Channel) / The Astounding Length of Seaweed in the Sargasso Sea (4K) | 27 Mar 2019
 youtube.com (MBARI (Monterey Bay Aquarium Research Institute) / Big changes in the Sargasso Sea

Jūros
Atlanto vandenynas