Anglies lankas

Anglies lankas () – apšvietimo įtaisas, kuriame šviečia tarp ore esančių anglies strypelių esantis Voltos lankas. Uždegimo metu strypeliai suglaudžiami ir lankui atsirasti pakanka nedidelės įtampos. Po to strypeliai šiek tiek atitraukiami, tačiau tekanti srovė palaiko lanką per atsiradusį tarpą. Šią srovę sukuria jonizuoti anglies atomai. Strypelių galai įkaista, skleisdami šviesą.

Lempos idėja pirmąkart pademonstruota anglų išradėjo Humphry Davy apie 1800 m. Tai buvo pirmasis praktiškas elektros šviesos šaltinis. 

Ilgiau šviečiant anglies stypelių galai nudega, todėl reikalingi įvairūs įtaisai jiems slinkti, palaikant pastovų tarpą. Visgi lempa nėra ilgaamžė (daugiausia keli šimtai valandų, paprastų konstrukcijų – tik keliasdešimt sekundžių). Užtat ji kelis šimtus kartų galingesnė už paprastą kaitrinę lemputę (10 kW ir daugiau). Lempos efektyvumą padidina į anglį dedami metalo (magnio, stroncio, bario ar kalcio) fluoridai. Lankas gali būti maitinamas tiek kintama, tiek ir nuolatine elektros srove. Reikalingas rezistorius ar kitoks srovę per lanką ribojantis įtaisas (balastas). Lankui uždegti pakanka maždaug 40 voltų (įprastinė darbo įtampa buvo apie 110 V). Plazmos temperatūra siekia 10 000 °C, tačiau daugumą šviesos teikia ne ji, o patys įkaitę elektrodai.

Jei lempa maitinama nuolatine srove, anodas kaista labiau nei katodas. Jame susiformuoja nedidelis krateris, tuo tarpu katodas pamažu įgauna kūgio formą.

Nors jau nuo 1850 m. buvo bandoma gaminti tokias lempas plačiam pardavimui, jas vėliau gana greitai nukonkuravo ekonomiškesni ir ilgaamžiškesni šviesos šaltiniai. Ilgiausiai anglies lankas išsilaikė ten, kur reikalinga labai stipri šviesa (kino filmų projektoriai, galingi prožektoriai ir pan). Tačiau net ir iš šios srities anglies lanką pamažu išstumia ksenono lanko lempa. Anglies lankas vis dar naudingas jei reikalinga didelio intensyvumo ultravioletinė šviesa.

Šaltiniai 

Lemputės