Belgrado istorijos chronologija

Šiame puslapyje pateikiama Belgrado istorijos įvykių chronologija.

Įvykių chronologija 
 7 amžius pr. m. e. – pirmosios neolitinės gyvenvietės Belgrado teritorijoje.
 1 amžiaus pabaigoje – Romos imperija kolonizuoja Singidunumą.
 91 m. – įkuriama Romos imperijos Domitiano Flavijaus Felikso 4 legiono stovykla netoli miesto.
 441 m. – hunai sunaikina miestą.
 450 m. – sarmatai laiko užėmę miestą.
 470 m. – ostrogotai išveja sarmatus.
 488 m. – gepidai užkariauja Singidunumą.
 504 m. – gotai užima miestą.
 510 m. – pasirašoma taikos sutartis tarp miesto ir Bizantijos imperijos.
 535 m. – Bizantijos imperatorius Justinianas I atstato Singidunumą.
 584 m. – avarai užkariauja ir nusiaubia miestą.
 592 m. – Bizantijos imperija atgauna miestą.
 VII a. pradžioje – avarai vėl sunaikina miestą.
 apie 630 m. – Slavai užkariauja Singidumą.
 827 m. – bulgarai kontroliuoja tvirtovę. Miestas pavadinamas „Alba Bulgarica“.
 878 m. – pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas miesto slaviškas vardas „Beograd“.
 896 m. – vengrų armija užpuola Belgradą.
 971 m. – Bizantijos imperija užkariauja Belgradą.
 po 976 m. – miestas užkariaujamas Bulgarijos valdovo Samuilo.
 1018 m. – imperatorius Bazilis II atgauna Belgradą Bizantijos imperijai.
 tarp 1018 ir 1072 m. – neaiškus laikotarpis.
 1072 m. – Belgradą vėl užima Bizantijos imperija.
 1096–1189 m. – kryžiuočiai keliauja per Belgradą.
 1096 m. – miestą sunaikina vengrai, bet jis lieka Bizantijos imperijos kontrolėje.
 1127 m. – vengrų karalius Stefanas II sunaikina Belgradą ir panaudoja jo akmenis tvirtovės pastatymui Zemune.
 1154 m. – Bizantijos imperatorius Manuelis I Komnenas sunaikina Zemuno tvirtovę ir grąžina akmenis, bei atstato Belgradą.
 1182 m. – Vengrija užpuola ir išplėšia miestą.
 1185 m. – Bizantijos imperija atgauna miestą diplomatijos keliu.
 1230 m. – Belgradas atitenka Bulgarijai.
 1232 m. – miestas tampa Vengrijos valstybės dalimi.
 1284 m. – Serbijos karalius Stefanas Dragutinas atima Belgradą iš Vengrijos. Pirmą kartą Belgradas yra serbų valdžioje.
 1316 m. – Stefanas Milutinas jėga atima Belgradą iš savo brolio.
 1319 m. – vengrai atima miestą iš karaliaus Milutino.
 1382 m. – broliai Horvatai užima miestą.
 1386 m. – Vengrija atgauna miestą.
 1403 m. – Stefanas Lazarevičius padaro Belgradą Serbijos sostine.
 1427 m. – vengrai atgauna Belgradą iš Durado Brankovičio.
 1440 m. – Osmanų imperija užpuola Belgradą. Puolimas nepavyksta, bet miestas lieka stipriai apgriautas.
 1456 m. – sultonas Mehmedas III pradega Belgrado apgultį, bet jam nepavyksta užimti miesto.

 1521 m. – sultonas Suleimanas Nepakartojamas užkariauja miestą.
 1688 m. – Bavarijos kunigaikštis Maksimilianas II Emanuelis užima miestą.
 1690 m. – Osmanai vėl užima miestą.
 1717 m. – Savojos princas Eugenijus užima Belgradą.
 1723–1736 m. – Nikola Doksat de Mores pastato Kalemegdano pilį.
 1739 m. – pasirašoma Belgrado sutartis tarp Austrijos ir Osmanų imperijos. Belgradas grįžta į Osmanų rankas.
 1789 m. – maršalas Gideonas Enstas Laudonas užima miestą.
 1791 m. – Svištovo taika, miestas grąžinamas Osmanams.
 1806 m. – Karadžordžė užėmė Belgradą ir padarė jį Serbijos sostine.
 1808 m. – įkurta pirmoji aukštoji mokykla.
 1813 m. – Osmanai atkariauja miestą.
 1815 m. – Miloš Obrenovič pradėjo Antrąjį serbų sukilimą ir užkariavo Belgradą.
 1830 m. – Mahmudas II suteikia Serbijai autonomiją.
 1831 m. – įkurta pirmoji spaustuvė.
 1835 m. – išėjo pirmasis serbų laikraštis „Novine srbske“.
 1840 m. – įkurtas pirmasis paštas Belgrade.
 1841 m. – Belgradas tampa Serbų kunigaikštystės sostine, valdant Mihailo Obrenovič.
 1844 m. – įkurtas Nacionalinis muziejus.
 1855 m. – pirmoji telegrafo linija Serbijoje tarp Belgrado ir Aleksinaco.
 1862 m. – po konflikto su Cukur – cesma Belgradas subombarduojamas iš Kalemegdano.
 1867 m. – Kalemegdane Osmanų vadas įteikia Belgrado raktus carui Mihailui.
 1878 m. – Berlyno kongresas pripažįsta Serbijos nepriklausomybę Berlyno sutartyje.
 1882 m. – Belgradas tampa Serbijos karalystės sostine.
 1883 m. – nutiesta pirmoji telefono linija.
 1884 m. – įrengiamos geležinkelio stotys, pastatomas geležinkelio tiltas per Savą (naudojamas iki šiol).
 1892 m. – įrengtas vandentiekis.
 1893 m. – įrengta miesto elektrifikacija.
 1894 m. – paleistas pirmasis elektrinis tramvajus.
 1903 m. – perversmas. Nužudomas karalius Aleksandras Obrenovičius, karaliumi tampa Petar I Karadžordževič.
 1914 m. – austrai subombarduoja ir užima Belgradą.
 1914 m. – serbai atgauna miestą.
 1915 m. – Vokietijos ir Austrijos pajėgos, vadovaujamos August von Mackensen užima Belgradą.
 1918 m. – serbai sąjungininkų pagalba atgauna miestą.
 1918 m. – Belgradas tampa serbų, kroatų ir slovėnų karalystės (Jugoslavijos) sostine.
 1923 m. – oro linija Paryžius – Budapeštas pratęsiama iki Belgrado.
 1926 m. sausio 26 d. – karalius Aleksander I Karadžordževič paleidžia nacionalinę asamblėją ir tampa diktatoriumi.
 1927 m. – atidarytas Belgrado oro uostas.
 1929 m. – pradėjo dirbti Belgrado radijas.
 1935 m. – pastatomas Pancevacki most, pirmas tiltas per Dunojų.
 1937 m. – atidaryta Belgrado mugė.
 1941 m. kovo 27 d. – dideli protestai dėl Jugoslavijos prisijungimo prie nacistiškos Vokietijos, po dviejų dienų įvyko D. Britanijos iniciuotas valstybės perversmas.
 1941 m. balandžio 27 d. – nacistinė Vokietija subombarduoja Belgradą.
 1941 m. balandžio 28 d. – nacistinė Vokietija okupuoja Belgradą.
 1944 m. spalio 20 d. – Belgradą užimą Sovietų Sąjungos Raudonoji armija ir Jugoslavijos išsivadavimo armija. Naujoji komunistinė valdžia areštuoja politinius oponentus ir mobilizuoja Belgrado jaunimą.
 1945 m. lapkričio 29 d. – Konstitucinė asamblėja patvirtino Federacinę Jugoslavijos liaudies respublika.
 1945 m. – panaikinta monarchija ir Josip Broz Tito pradėjo valdyti oficialiai.
 1946 m. – nacionalizuota industrija.
 1948 m. – daugybė režimo oponentų įkalinta ir nuteista sunkiems darbas.
 1958 m. – pradėjo veikti Belgrado televizija.
 1961 m. – pirmoji nejungtinių šalių konferencija Belgrade.
 1971 m. – priimta naujoji Jugoslavijos socialistinės federacinės respublikos konstitucija.
 1977–1978 m. – įvyko Europos apsaugos ir bendradarbiavimo konferencija.
 1980 m. – 21-oji UNESCO generalinė asamblėja.
 1991 m. kovo 9 d. – apie 100000 žmonių dalyvavo demonstracijose prieš Slobodano Miloševičiaus režimą.
 1992 m. – įkurta Federacinė Jugoslavijos respublika.
 1992 m. gegužės 30 d. – UT Saugumo konsulas paskelbė ekonominį embargą Jugoslavijai.
 1993 m. – didžiausia hiperinfliacija istorijoje „smogė“ Belgradui.
 1994 m. – hiperinfliacija baigėsi.
 1995 m. – atidarytas metro („Vuvok spomenik“).
 1996 m. – masiniai protestai sužlugdo vietinius rinkimus.
 1997 m. – pirmoji nekomunistinė vyriausybė nuo 1944 m.
 1999 m. – NATO bombarduoja Belgradą Kosovo kare.
 2000 m. spalio 5 d. – po milžiniškų protestų Slobodanas Miloševičius netenka valdžios Belgrade.
 2003 m. – Jugoslavijos respublika pakeitė pavadinimą į Serbiją ir Juodkalniją.
 2005 m. sausio 10 d. – Belgrade nuspręsta surengti Universiadą 2009.
 2006 m. – Serbija ir Juodkalnija tampa dviem valstybėm – Serbija ir Juodkalnija.
 2008 m. – Kosovas atsiskiria nuo Serbijos.

Serbijos istorija
Belgradas

bg:История на Белград
cs:Dějiny Bělehradu
de:Geschichte Belgrads
es:Historia de Belgrado
it:Storia di Belgrado