AKTH

Adrenokortikotropinis hormonas (AKTH) – pasmegeninės liaukos tolimosios (distalinės) dalies (adenohipofizės) kortikotropinių ląstelių gaminamas hormonas. Šios ląstelės pirmiausia pagamina propriomelanokortikotropiną (PoMKT), kuris skyla į AKTH, lipotropinus, MSH (melanocitus stimuliuojantis hormonas), endorfinus.

Per parą žmogaus organizme yra išskiriama 5-25 mg AKTH, o stipraus streso metu – 10 ar 20 kartų daugiau.

AKTH funkcijos:
 Skatina antinksčių žievės ląstelių augimą ir brendimą;
 Skatina antinksčių žievės hormonų, ypač gliukokortikoidų (kortizolio, kortikosterono), taip pat mineralkortikoido aldosterono sintezę ir sekreciją;
 Veikia odos pigmentaciją;
 Dalyvauja angliavandenių, baltymų, riebalų apykaitoje. AKTH suaktyvina riebalų sunaudojimą organizme (dėl to sumažėja jų atsargos kepenyse): AKTH jungiasi su antinksčių žievės ląstelių membranose esančiais receptoriais (mažo ir didelio tankio lipoproteinais), riebalai pinocitozės būdu patenka į ląstelės vidų, juos veikia lizosomų fermentai, cholesterolio esteriai skyla į cholesterolį ir riebalų rūgštis. Cholesterolis panaudojamas gliukokortikoidų sintezei, steroidinių hormonų sintezei, antinksčių žievės ląstelių augimui, brendimui.

AKTH sekreciją skatina:
 Liberinai (skatina PoMKT susidarymą);
 Stresas;
 Sumažėjęs kraujo kiekis;
 Skausmas (veikia pasmegeninę liauką).
AKTH sekreciją slopina:
 Gliukokortikoidai, nes jie slopina liberinų sintezę.

Beta – lipotropinas, susidaręs skilus propriomelanokortikotropinui:

 Aktyvina riebalinio audinio lipazę – skatina riebalų skilimą;
 Skyla į 3 fragmentus: gama – lipoproteiną, beta – melanotropiną ir beta – endorfiną (jo poveikis panašus į morfino poveikį);
 Jį gamintis skatina stresas, skausmas --> jis sukelia natūralų nuskausminimą.

Šaltiniai 

Peptidiniai hormonai