Žitomyro sritis

Žitomyro sritis (arba Žytomyro sritis, ) – Ukrainos sritis šalies šiaurėje, ribojasi su Baltarusija, vakaruose su Rivnės sritimi, pietuose su Chmelnyckio ir Vinycios, rytuose su Kijevo sritimi. Administracinis centras – Žitomyras.

Geografija 
Žytomyro sritis priklauso dviem gamtiniams regionams – šiaurinė dalis Polesei, pietinė – miškastepėmis.

Plotas 
Srities plotas 29 832 km², tai sudaro 4,94 % Ukrainos teritorijos.

Vandens telkiniai 
Žytomyro sritį vagoja 221 upė, kurių bendras ilgis apie 5 366 km. Visos upės priklauso Dniepro baseinui. Ilgiausio jų – Teterivas (247 km), Slučė (194 km), Irpinė (174 km), Irša (136 km).

Regione išsidėstę nemažai ežerų. Didžiausi jų – Čornė, Ozerianskė, Dužė, Didovė, Didovė, Prybyloveckė.

Reljefas 
Pagal reljefą sritis dalijasi į dvi dalis. Keliaujant iš pietų į šiaurę palaipsniui kalvos virsta lygumomis, aukštis virš jūros lygio mažėja nuo 220 m iki 150 m ir mažiau. Šiaurinė ir rytinė dalis priklauso Polesės žemumai. Pietinė ir vakarinė – Podolės ir Padnieprės aukštumoms.

Klimatas 
Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Žiemos švelnios, vasaros šiltos. Vidutinė žiemos temperatūra -5,5 °C, vasaros – 18,5 °C. Per metus iškrenta 735 mm kritulių.

Augalija ir gyvūnija 
750 200 hektarų arba apie 25 % srities teritorijos užima miškai (2007 m.).

Istorija 
Srities teritorija priklauso dviem kultūriniams-gamtiniams regionams: Polesei ir Voluinei.

Sritis įkurta 1937 m. rugsėjo 22 d. 1941–1944 m. teritorija buvo okupuota Trečiojo Reicho kariuomenės.

1986 m. balandžio 26 d. kaimynynėje Kijevo srityje įvyksta didėlė avarija Černobylio atominėje elektrinėje, po kurios smarkiai nukentėjo šiaurinė srities dalis.

1991 m. gruodžio 1 d. įvyko istorinis referendumas. Visiška dauguma 92 % pasisakė už Ukrainos pasitraukimą iš SSRS. Šiandien Žytomyro sritis – viena Ukrainos sudedamųjų dalių.

Administracinis suskirstymas 

Žitomyro sritis apima 29 900 km² plotą ir užima 4,9 % bendrą Ukrainos pločio. Sritis suskirstyta į:
 6 srities miestai
 4 rajoniniai miestai
 44 kaimo tipo gyvenvietės
 1 627 kaimai

Didžiausi miestai 
 Žitomyras
 Berdyčivas
 Korostenis
 Voluinės Naugardas

Rajonai 
 Andrušivkos
 Baranivkos
 Berdyčivo
 Brusylivo
 Chorošivo
 Černiachivo
 Čudnivo
 Jemilčynės
 Korostenio
 Korostyšivo
 Liubaro
 Luhynų
 Malyno
 Narodyčių
 Olevsko
 Ovručo
 Popilnios
 Pulynų
 Radomyšlio
 Ružyno
 Voluinės Naugardo
 Žitomyro

Gyventojai 

2001 m. srityje gyveno 1 389 500 gyventojų ir tai sudarė beveik 2,83 % visų Ukrainos gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 55,8 %
 kaimo gyventojų − 44,2 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 90,3 %
 rusai – 5,0 %
 kiti (lenkai, baltarusiai, žydai) – 4,7 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 46 žm./km².

Ekonomika 
Sovietmečiu viena varomųjų pramonės šakų buvo granito luitų išgavimas bei apdirbimas. Ukrainai pereinant prie rinkos ekonomikos smarkiai nukentėjo granito pramonė. Šiandien srities ekonomiką daugiausiai sudaro mašinų gamybos, chemijos, miškų apdirbimo taip pat granito išgavimo ir apdirbimo, lengvoji bei maisto pramonė bei žemės ūkis.

Ekonomikos rodikliai

Susisiekimas 

Sritis turi gerai išvystytą geležinkelio mazgą, kelių tinklą. Veikia oro uostas.

Kelių rodyklė 
 Bendras automobilių kelių ilgis – 8 516,6 km

Švietimas ir kultūra 

Regione yra 1152 klubai, 953 bibliotekų, 2 teatrai, filarmonija, 32 muzikos, 6 dailės ir 3 meno mokyklos, 4 kultūros ir poilsio parkai, 4 valstybiniai 43 privatūs muziejai. Taip pat veikia 25 aukštosios mokyklos, 931 valstybinė ir 6 privačios mokyklos, 4 gimnazijos, 2 licėjai.

Žitomyre srityje gimė garsūs visuomenės veikėjai – poetė Lesia Ukrajinka, raketinės ir kosminės technikos konstruktorius Sergejus Koroliovas, pianistas Sviatoslavas Richteris.

Taip pat skaitykite 
 Žytomyras
 Ukraina

Nuorodos 
 Oficiali Žytomyro miesto svetainė (ukrainiečių kalba) 
 Neoficiali Žytomyro miesto svetainė (ukrainiečių ir anglų kalbomis)