Rinktinė (dalinys)

Rinktinė (, iš ) - nuolatinis ar laikinasis karinis dalinys, sudaromas kovos arba specialiosioms (pvz., pasienio apsaugos) užduotims vykdyti. Tokie dariniai kartais vadinami komandomis. Jis gali būti sudaromas atskiriant dalį didesnio dalinio. Rinktinė paprastai būna mažesnė kaip batalionas ar bataliono dydžio.

Rinktinės neretai sudaromos iš skirtingų kariuomenės rūšių padalinių.

Laikinosios rinktinės 
Kovos veiksmų metu gali būti sudaromos tokios laikinosios rinktinės:
 apglėbiančioji rinktinė (; ) - rinktinė, paskirta apeiti priešą iš sparno ar užnugario, užimti ir išlaikyti svarbius objektus priešo teritorijos gilumoje. Efektyvi veikiant kalnuose, miškuose, kartais ir įprastinėmis sąlygomis.
 žvalgybos rinktinė(; ) - taktinei žvalgybai skirta rinktinė. Ją svarbiausia kryptimi pasiunčia kariuomenės junginys (dalinys), kad gautų informacijos apie priešą ir vietovę. Žvalgybos rinktinė svarbi puolime ir žygyje, kai gali įvykti pasitiktinis mūšis. Gynyboje žvalgybos rinktinė naudojama, kai nėra tiesioginio sąlyčio su priešu. Žvalgybos rinktinę paprastai sudaro pėstininkų (tankų, žvalgybos, parašiutininkų) kuopa arba pėstininkų (tankų) batalionas, pastiprintas tankais, artilerijos padaliniais, pionieriais ir kt. specialistais. Žvalgybos rinktinė vykdo žvalgybą stebėdama, apžiūrėdama vietovę, pasalomis, antpuoliais, o prireikus ir mūšiu.
 priešakinė rinktinė (; ):
 Sustiprintas tankų (motorizuotųjų pėstininkų, jūrų pėstininkų) dalinys savarankiškiems veiksmams vykdyti. Puolime priešakinė rinktinė greitai prasiskverbia į priešo gynybos gilumą, užima svarbius objektus (ruožus), persekioja priešą, nesustodamas įveikia vandens kliūtis ir pan. Gynyboje ji veikia dengimo zonoje (aprūpinimo juostoje). Priešakinė rinktinė gali būti siunčiama žygyje, kai numatomas pasitiktinis mūšis.
 Žygio saugos organas, kurį skirdavo avangardas (kavalerijoje – ir pagrindinės pajėgos). Jos uždaviniai - neleisti netikėtai užpulti antžeminiam priešui; neleisti priešo žvalgybai prasiskverbti prie saugomų pajėgų; sudaryti palankias sąlygas pajėgoms išsiskleisti ir stoti į mūšį. II pasauliniame kare šaulių (kavalerijos) pulkas į priešakinę rinktinę skirdavo sustiprintą batalioną (eskadroną). Šiuolaikinėmis sąlygomis priešakinės rinktinės funkcijas paprastai atlieka priešakinės žygio užkardos.
 saugos rinktinė (; ) - pajėgų saugos organas, veikiantis išdėstymo rajone. Jos uždaviniai – neleisti priešo žvalgybai prasiskverbti prie saugomų pajėgų; laiku aptikti antžeminį priešą ir įspėti apie jį saugomas pajėgas; sudaryti šioms sąlygas išsiskleisti ir organizuotai pradėti mūšį. Į saugos rinktinę paprastai skiriama sustiprinta kuopa (svarbia kryptimi – sustiprintas batalionas).
 judrioji užtvarų rinktinė (; ) - dalinys, kurio branduolį sudaro inžineriniai padaliniai. Skirta operacijos (mūšio) metu minų užtvaroms rengti, objektams minuoti ir sprogdinti. Ji yra operatyvinės (kovos) rikiuotės elementas. Uždavinius paprastai vykdo sąveikaudama su pirmojo ir antrojo ešelonų pajėgomis, kitais daliniais. Šiais laikais judrioji užtvarų rinktinė gali judėti sraigtasparniais ir iš jų mėtyti minas.
 judėjimo paramos rinktinė (; ) - rinktinė iš kelinininkų ir pionierių, pėstininkų (tankų), radiacinės, cheminės ir biologinės saugos ir kt. padalinių. Skirta žygio maršrutams rengti ir išlaikyti judėjimui tinkamos būklės. Tokios rinktinės gali būti sudaromos puolimo metu ir pervežant pajėgas. Rinktinė žvalgo maršrutą, daro perėjas inžinerinėse užtvarose, taiso sugriautus kelio ruožus, tiesia perėjas per natūralias užtvaras (siauras upes, griovius, skardžius), tiesia kelius (vietovėje, kur jų nėra) ir aplinkkelius aplink užtvaras, užvartas, griuvėsius, gaisrų rajonus.
ir kt. rinktinės. 

Kariniame jūrų laivyne gali būti skiriamos įvairios paskirties laivų rinktinės (desantinės, dengimo ir kt.), o oro pajėgose – aviacijos rinktinės kaip etatiniai vienetai, pvz., sraigtasparnių rinktinė.

Kariniai daliniai