Kauno karo mokykla

Apie aukštesniųjų karininkų rengimo mokyklą Panemunėje 1931-1940 m. žr. Aukštoji karo mokykla

Kauno karo mokykla (nuo 1929 m. Pirmojo Lietuvos Prezidento karo mokykla) – Lietuvos kariuomenės jaunesniųjų karininkų mokymo įstaiga, 1919–1940 m. veikusi Kaune, Panemunėje.

 Istorija 

 

Veikti pradėjo 1919 m. kovo 8 d.

1919 m. liepos mėn. buvo paskelbti Karo mokyklos nuostatai. Dėl karininkų stygiaus besikuriančioje Lietuvos kariuomenėje mokslai karo mokykloje pradžioje truko 4 mėnesius. Pirmoji laida – 89 karužai ir 7 puskarininkiai, turintys teisę gauti karininko laipsnį kariuomenės daliniuose, Kauno karo mokyklą baigė 1919 m. liepos 6 d.

Pirmieji absolventai Lietuvos karininkai 1919 m. liepos mėn. išvyko į frontą; rugpjūčio 24 d. krito pirmoji I karininkų laidos auka – J. Sidaravičius, vėliau, lapkričio 22 d., ties Radviliškiu antroji – S. Oželis. 1920 m. lenkų fronte žuvo karininkai J. Stapulionis, K. Matulaitis, Pr. Telksnys, A. Urbelis ir kt.

1920 m. mokslas truko 1 metus, nuo 1921 m. – 2 metus, nuo 1935 m. – 3 metus. Pirmųjų laidų kariūnai galėjo būti baigę gimnazijos ar jai tolygios mokyklos 4 klases, vėliau tik baigę gimnaziją, nevedę 18-25 metų amžiaus vyrai.

1919–1920 m. Kauno karo mokykla parengė 3 laidas, 434 karininkus, tarp jų 32 aviacijos karininkus. Iki 1940 m. Karo mokykla išleido 21 karininkų laidą. SSRS okupavus Lietuvą Karo mokykla 1940 m. rugsėjo mėn. perkelta į Vilnių ir išformuota. Vietoj jos įkurta Vilniaus pėstininkų mokykla.

1926–1940 m. prie Karo mokyklos veikė aspirantų (atsargos karininkų) kursai. Juose 12, vėliau – 15 mėnesių mokėsi gimnaziją baigę 18–29 m. kariuomenėje netarnavę vyrai. Baigusieji gaudavo jaunesniojo leitenanto laipsnį ir būdavo išleidžiami į atsargą. Iki 1940 m. išleista 15 atsargos karininkų laidų.

Be Karo mokyklos karo technikos karininkus 1920–1923 m. rengė Laikinieji karininkų kursai, 1923–1926 m. Aukštieji karo technikos kursai, nuo 1927 m. Aukštieji karininkų kursai. 1931 m. įkurtas Vytauto Didžiojo karininkų kursų Generalinio štabo skyrius'', kuris prilygo aukštojo karo mokslo institucijai. 1938 m. gruodžio 10 d. prezidentas Antanas Smetona paskelbė Seimo priimtą įstatymą, pagal kurį Vytauto Didžiojo karininkų kursai pervadinti Vytauto Didžiojo aukštąja karo mokykla.

Nuo 1932 m. Karo mokykla leido žurnalą „Kariūnas“.

Karo mokyklos viršininkai 

 1919–1920 m. Jonas Galvydis-Bykauskas
 1920–1921 m. Pranas Tvaronas
 1921–1926 m. Jonas Galvydis-Bykauskas
 1926–1928 m. Pranas Kaunas
 1928–1930 m. Petras Jurgaitis
 1930–1934 m. Jonas Jackus
 1934 m. Jonas Černius
 1934 m. Albinas Čepauskas
 1934–1939 m. Kazys Musteikis
 1939 m. Kazys Skučas
 1939–1940 m. Jonas Juodišius

Žymiausi kariūnai 

 Juozas Andrius
 Vincas Asevičius
 Bronius Aušrotas
 Kazys Babickas
 Petras Bytautas
 Vladas Braziulevičius
 Antanas Breimelis
 Vytautas Bulvičius
 Viktoras Burokevičius
 Andrius Butkūnas
 Karolis Dabulevičius
 Jonas Černius
 Konstantinas Dulksnys
 Antanas Gausas
 Antanas Gavelis
 Kazys Germanas
 Bronius Gertus
 Juozas Gražulis
 Leonas Gustaitis
 Pranas Gudynas
 Vincas Giriūnas
 Domas Grabys
 Kazys Grinius
 Antanas Gruodis
 Kazys Gudelis
 Leonas Juozapaitis
 Vladas Karvelis
 Juozas Vitkus-Kazimieraitis
 Leonas Taunys-Kovas
 Petras Kutka
 Kazys Labutis
 Bronius Povilaitis
 Aleksas Povilaitis
 Adolfas Ramanauskas
 Jonas Žemaitis-Vytautas
 Vincas Žilys

Šaltiniai

Literatūra 

 Pirmojo Lietuvos prezidento Karo Mokykla, 1919–1939 / redagavo Kazys Zupka, Vytautas Tamulaitis. – Kaunas: leidėjas P. L. P. karo mokykla, 1939. – 112 p.: iliustr.

Lietuvos karybos istorija
Tarpukario Lietuvos kariuomenė
Lietuvos karo mokyklos
Tarpukario Kauno mokyklos
Panemunė (Kaunas)