Azovo jūra

Azovo jūra (, , antikoje vadinta Palus Maeotis arba Maiotis) – nedidelė vidinė jūra, į šiaurės rytus nuo Juodosios jūros, su kuria jungia 4,2 km pločio Kerčės sąsiauris (). Šiauriniame krante yra Ukraina, rytiniame – Rusija, pietuose Krymo pusiasalis. Vakarinėje dalyje yra daug smėlingų nerijų, didžiausia jų – Arabato atskiria Sivašo įlanką ( arba Гнилое море). Tai pati sekliausia pasaulio jūra.

Geografija 
 Plotas – 37 805 km²
 Kranto linija – 1472 km
 Didžiausias gylis – iki 15 m;
 Didžiausia sala – Biriučij;
 Vandens sūrumas 11 ‰, pietinėje dalyje 2–4 ‰

Didžiausi uostai – Rusijoje: Rostovas prie Dono, Taganrogas, Jeiskas; Ukrainoje – Berdianskas, Mariupolis.

Didžiausios upės, įtekančios į jūrą – Donas ir Kubanė.

Kitomis kalbomis 
Senovės graikai vadino Μαιῶτις, romėnai – Palus Macotis, skitai – Kargaluk, arabai – Nitšlak arba Baral-Azov, turkai – Barjak Asaal arba Bachr-Assak („Tamsiai mėlyna jūra“); dabartinėje turkų kalboje – Azakdenizi.

Pavadinimo kilmė 
Pavadinimo kilmės versijos yra tokios:
 turkų kalba – azak – 'žemas', 'menkas'.
 legendinis polovcų princas Azum ar Asuf, kuris 1067 m. žuvo gindamas miestą šiose apylinkėse.

Jūros
Atlanto vandenynas
Ukrainos geografija
Rusijos geografija