Evergleidsas

Evergleidsas () − JAV, Floridos pusiasalyje esanti šlapynė, kur veisiasi daugybė retų augalų ir gyvūnų.

Pietų Floridos indėnai seminolai Evergleidsą vadino pahajoki − „žolingais vandenimis“. Didžiuma teritorijos yra lėkšta užpelkėjusi žemuma, jamaikinėmis viksvomis, išaugančiomis iki 4 m aukščio, užžėlusi prerija. Čia gausu ir medžių. Taip pat gyvena įvairūs gyvūnai: aligatoriai ir krokodilai, panteros, juodieji lokiai, upinės ūdros, elniai.

Evergleidsą sudaro sekli, maždaug 160 km ilgio ir 97 km pločio iš Okečobio ežero ištekanti upė, visa nusėta nedidelių aukštumėlių. Ant aukštumėlių gausu medžių: visžalių Virdžinijos ąžuolų, raudonmedžių, slyvinių paliepsnių, aliejinių kopūstpalmių, meksikinių levandų. 

Dalis milžiniškos Evergleidso teritorijos buvo nusausinta ir joje auginamos cukranendrės. Šiaurinę išlikusių šlapumų dalį sudaro sekliu vandeniu užlieta prerija su iškilusiomis aukštumėlėmis. Pietuose gėlas vanduo maišosi su sūriu jūros vandeniu, todėl susidarė druskožemio lygumos, supamos užpelkėjusių mangrovinių miškų.

Evergleidsas − vienas didžiausių pasaulio paukščių draustinių. 1905 m. buvo išleistas įstatymas, saugantis nemedžiojamus paukščius šiame regione. Šiandien čia gyvena ar reguliariai lankosi daugiau kaip 350 paukščių rūšių.

Iki XIX a. pradžios Evergleidsas buvo neišžvalgytas. Pelkių tankynėje gyvenę indėnai statydavosi nendrinius būstus ant polių. Jie vertėsi medžiokle ir rinkimu, be to, salelėse veisė sodus. Apie 1817 m. kolonistams iš Europos ėmus skverbtis į šį kraštą, prasidėjo seminolų karai. 1835 m. JAV vyriausybė pamėgino perkelti seminolus į Oklahomą, todėl kilo Antrasis seminolų karas. Vedami legendinio vado Osceolos, indėnai kovėsi partizaniniame kare gūdžiose pelkėse. Tačiau 1837 m. Osceola buvo apgaule suimtas. Jis mirė po metų ir pasipriešinimas pamažu užgeso.

Nuo 1947 m. dalis Evergleidso teritorijos (apie 6104 km²) buvo paskelbta nacionaliniu parku.

Nuorodos 

Evergleidsas (anglų k.)
Evergleidso istorija  (anglų k.)

JAV geografija
Šlapynės