Niujorko metropolitenas

Niujorko metropolitenas () – greitojo susisiekimo metropolitenas, veikiantis Niujorke ir jo priemiesčiuose. Tai yra viena iš didžiausių viešojo transporto sistemų pasaulyje, kurią sudaro 472 keleivių stotelės bei 1370 kilometrų bendro trasos ilgio. Niujorko metropolitenas taip pat išsiskiria tuo, kad yra vienas iš nedaugelio pasaulio metropolitenų dirbančių 24 valandas per parą, 365 dienas per metus. Sistema užima trečią vietą pasaulyje pagal metinį keleivių skaičių (po Tokijo ir Maskvos) ir kasdien perveža beveik dvigubai daugiau keleivių, nei kitos JAV metropolitenų sistemos sudėjus.

Nors sistema yra žinoma kaip „Metro“, reiškiančia požemines operacijas, apie 40 % sistemos veikia virš žemės lygio. Manhatane bei kai kuriose kitų rajonų vietose sistema beveik visa yra po žeme, tačiau ir tose vietose, kur sistema eina virš žemės lygio, ji visiškai atskirta nuo kelių ir pėsčiųjų takų.

Istorija 
Pirmoji antžeminė viešojo transporto linija Niujorke buvo nutiesta 1868 m., tačiau 1940 m. ji buvo likviduota. Seniausia išlikusi Niujorko metropoliteno atkarpa buvo paleista 1885 m. Eismas pirmosiomis požeminėmis metropoliteno linijų atkarpomis buvo paleistas 1904 m. spalio 27 d. Niujorko savivaldybė skyrė daug lėšų visai miesto viešojo transporto plėtrai, įskaitant ir metropoliteno linijų statybai, tačiau jų eksploatavimas buvo išnuomotas privačioms kompanijoms. Dauguma požeminių metro linijų buvo tiesiamos Manhatane, tuo tarpu Brukline ir Bronkse metropoliteno linijos daugiausia tiestos aukščiau žemės. Šiuo metu keleivių pervežimus Niujorko metropolitene organizuoja Metropolitan Transportation Authority kompanija, kuri taip pat atsakinga ir už Niujorko aglomeracijos transporto tinklo plėtrą.

Apžvalga 
Metropoliteno keleivių stotelės yra išsidėsčiusios po Manhatano, Bruklino, Kvinso ir Bronkso rajonus. Visi maršrutai eina per Manhataną, išskyrus Brukliną ir Kvinsą jungiantį „G“ maršrutą, kuris rajonus jungia nepatekdamas į Manhataną. Visos išskyrus dvi iš 468 miesto stotelių dirba 24 valandas per parą. Visą parą dirbančios stotelės egzistuoja tik dar trijose JAV miestuose: Čikagoje, Filadelfijoje ir Niuarke, už JAV ribų tokių stotelių nėra.

2005 m. pagal pervežtų žmonių skaičių buvo pasiektas 50 metų rekordas, per metus metropolitenu pasinaudojo 1,45 milijardai žmonių. Ketvirtame 2007 m. ketvirtyje, per savaitę metropolitenu vidutiniškai naudodavosi 6 432 700 žmonių, tai buvo didžiausias skaičius nuo šios statistikos fiksavimo pradžios 1970 m. 2008 metais šis skaičius ir toliau augo, per sausio ir vasario mėnesius metropoliteno naudojimasis padidėjo 6,8 %, tokį klientų pagausėjimą daugiausiai lėmė padidėjusios kuro kainos.

Pagal 1995 m. JAV Energijos Departamento duomenis, naudojantis metropolitenu, vienam keleiviniui kilometrui išeikvojama 2289 kJ energijos, lyginant su 2427 kJ, kurie vidutiniškai išeikvojami važiuojant automobiliu. JAV Energijos departamento pateiktose duomenyse automobilio energijos sąnaudos yra skaičiuojamos JAV mastu, tačiau Niujorko mieste dėl sunkesnių eismo sąlygų, kamščių bei šviesoforų energijos sąnaudos būtų didesnės.

Didžiąja dalimi Niujorko metropoliteno linijų ir stočių važinėja tiek greitieji, tiek vietiniai metro traukiniai. Šios linijos dažniausiai turi po tris arba po keturias trasas. Greitasis traukinys nuo vietinio skiriasi tuo, kad jis nestoja kiekvienoje stotelėje iš eilės, o važinėja didesniais atstumais ir stoja tik pagrindinėse stotelėse.

2015 m. spalio 29 d. šia sistema per dieną pasinaudojo 6,2 milijonai keleivių – tai yra didžiausias keleivių skaičius nuo sistemos stebėsenos pradžios 1985 m.

Šaltiniai