Jurbarko rajono savivaldybė

Jurbarko rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas pietvakarinėje Lietuvos dalyje, Nemuno dešiniajame krante. Centras – Jurbarkas.

Geografija 
Jurbarko rajonas yra Karšuvos žemumoje, kuri žemėja iš šiaurės rytų į pietvakarius nuo 90 m (prie Juodaičių) iki 8 m (prie Nemuno). Sausio vidutinė temperatūra –4,5 °C, liepos 17,5 °C.

Pro rajoną teka Mituva su intakais (Vidauja, Alsa, Gausante, Imsre, Antvarde, Snietala), rytinė riba – Dubysos žemupys, šiaurėje – Šešuvis su intaku Šaltuona. Telkšo 9 Jurbarko rajono ežerai, 6 tvenkiniai (didžiausi – Girdžių, Jurbarkų, Volungiškių, Klausučių). Miškingumas ~35 %. Didžiausi miškai – Karšuvos girios dalis, Šimkaičių, Birbiliškės, Varnaitynės miškai. Yra Laukesos (nedidelė dalis), Dainių, Balandinės pelkės.

Miškai, rezervatas, regioninis parkas 
Didelę Jurbarko rajono dalį, 35 proc. savivaldybės teritorijos užima miškai. Pagrindinę urėdijos miškų dalį sudaro didžiulis vientisas Karšuvos girių masyvas. Miškai suskirstyti į dvylika girininkijų. Pusę miškų medyno sudaro spygliuočiai, likusi dalis – mišrieji ir lapuočiai miškai. Krašto miškai turtingi įvairios augmenijos ir gyvūnijos. Vakarinėje rajono dalyje yra Viešvilės rezervatas, panemune, nuo Šilinės į rytus driekiasi Panemunių regioninis parkas.

Istorija 

Jurbarko rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš panaikintos Jurbarko apskrities 30 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Kauno sričiai. 1962 m. prie jo prijungta Kauno rajono 5 apylinkės, Tauragės rajono 5 apylinkės ir dalis Vilkijos rajono. 1963 m. prijungtos Raseinių rajono 4 apylinkės: Paalsio apylinkė, Paišlynio apylinkė, Šimkaičių apylinkė, Vadžgirio apylinkė. 1965 m. prijungta dalis Kauno rajono. 1968 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

1995 m. įsteigta Jurbarko rajono savivaldybė. 2009 m. gegužės 28 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T2-158 įsteigtos 56 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 736 || || 30 apylinkių || 2 miestai (Jurbarkas, Smalininkai)
|-
| 1954 m.  || || || 15 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 739 || 41 892 || 15 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1963 m.  || || || 17 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1514 || 43100 || ||
|-
| 1970 m.  || 1500 || 41 624 || 17 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1972 m.  || 1514 || || 17 apylinkių || 2 miestai, 8 miesteliai (Eržvilkas, Raudonė, Seredžius, Stakiai, Šimkaičiai, Vadžgirys, Veliuona, Viešvilė), 352 kaimai, 11 kaimų dalių, 11 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 1976 m.  || 1507 || 41 000 || 16 apylinkių || 2 miestai, 8 miesteliai, 342 kaimai, 25 kaimų dalys, 11 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 1979 m.  || || 40 511 || 14 apylinkių || 2 miestai, 377 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1507 || || 13 apylinkių || 2 miestai, 7 miesteliai, 354 kaimai, 11 viensėdžių
|-
| 1989 m.  || 1508 || 40 351 || 10 apylinkių || 2 miestai, 378 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1507 || 37 786 || 11 kaimo seniūnijų || 2 miestai, 8 miesteliai, 373 kaimai, 8 viensėdžiai
|}

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Pagal tikybą 
 Romos katalikai – 84,8 %
 evangelikai liuteronai – 3,2 %
 stačiatikiai – 0,3 %
 kiti – 0,5 %
 netikintys/nenurodė – 11,2 %

Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 2 miestai – Jurbarkas ir Smalininkai;
 8 miesteliai – Eržvilkas, Raudonė, Seredžius, Stakiai, Šimkaičiai, Vadžgirys, Veliuona ir Viešvilė;
 379 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Jurbarkas – 10186
 Smalininkai – 852
 Klausučiai – 725
 Skirsnemunė – 724
 Jurbarkai – 709
 Viešvilė – 623
 Veliuona – 546
 Seredžius – 461
 Raudonė – 391
 Eržvilkas – 372

Etnografija ir tradicinė kultūra 
Etnografiniu požiūriu Jurbarko rajonas nėra vientisas, nes teritorija jungia trijų skirtingų etninių regionų žemes: nuo Šventosios upelio į vakarus (Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos) – šiaurės Skalva, lietuvininkų, Mažosios Lietuvos kraštas, į šiaurę ir šiaurės vakarus nuo Jurbarko – pietrytinės Karšuvos žemės, žemaitiškas regionas, dabar priklausantis Jurbarkų, Girdžių, Eržvilko ir Šimkaičių seniūnijoms, likusiai rajono savivaldybės daliai būdinga vakarų aukštaičių kultūra. Dar galima apčiuopti etnografinių žemių ribas, architektūros skirtumus, tarmes, tradicijas, papročius, gyvenimo būdo ypatumus, kulinarinio paveldo savitumus.

Kraštui būdinga savita tradicinė kultūra. Pagal UNESCO rekomendacijas Jurbarko rajone yra užregistruoti 403 tradicinės kultūros puoselėtojai (asmenys), 13 tradicinės kultūros puoselėtojų (kolektyvų, bendruomenių), 9 dar gyvos tradicinės kultūros sritys ir rūšys, įgūdžiai, gebėjimai, 17 rajone iki šiol išsaugotų tradicinių švenčių, renginių.

Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Jurbarko rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Jurbarko rajono savivaldybės administracija.

Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 12 seniūnijų (skliausteliuose – seniūno būstinė):
 Eržvilko seniūnija (Eržvilkas)
 Girdžių seniūnija (Girdžiai)
 Juodaičių seniūnija (Juodaičiai)
 Jurbarko miesto seniūnija (Jurbarkas)
 Jurbarkų seniūnija (Jurbarkai)
 Raudonės seniūnija (Raudonė)
 Seredžiaus seniūnija (Seredžius)
 Skirsnemunės seniūnija (Skirsnemunė)
 Smalininkų seniūnija (Smalininkai)
 Šimkaičių seniūnija (Šimkaičiai)
 Veliuonos seniūnija (Veliuona)
 Viešvilės seniūnija (Viešvilė)

Partnerystės ryšiai 

Miestai, su kuriais Jurbarko rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Rynas, Lenkija
  Lakdalis, Belgija
  Bogensė, Danija
  Berlyno Lichtenbergo rajonas, Vokietija
  Krailzheimas, Vokietija
  Glamorgano slėnis, Velsas, Didžioji Britanija
  Dorstenas, Vokietija
  Borkenas, Vokietija
  Kriulenis, Moldova

Švietimas 

Jurbarko rajono savivaldybėje yra šios mokyklos:
 Eržvilko gimnazija
 Jurbarko Antano Giedraičio-Giedriaus gimnazija
 Jurbarko Antano Sodeikos meno mokykla
 Jurbarko Vytauto Didžiojo vidurinė mokykla
 Klausučių Stasio Santvaro pagrindinė mokykla
 Seredžiaus Stasio Šimkaus mokykla-daugiafunkcis centras
 Skirsnemunės Jurgio Baltrušaičio pagrindinė mokykla
 Smalininkų Lidijos Meškaitytės pagrindinė mokykla
 Šimkaičių Jono Žemaičio pagrindinė mokykla
 Veliuonos Antano ir Jono Juškų gimnazija
 Viešvilės pagrindinė mokykla

Šaltiniai

Nuorodos 

 Savivaldybės svetainė