Tiurkų kalbos

Tiurkų kalbos – Altajaus kalbų grupė. Kai kurių kalbininkų nuomone, tiurkų kalbos kartu su mongolų ir tungūzų-mandžiūrų kalbomis sudaro Altajaus kalbų šeimą. Iš viso priskiriama apie 40 kalbų, kuriomis kaip gimtosiomis kalba nuo 165 mln. žmonių iki 180 mln. (iki 200 mln., jei įskaičiuotume ir tuos, kuriems tai antroji kalba).

Tiurkų kalbos – agliutinacinės. Joms būdinga sinharmonizmas, 1 linksniuotė, 1 asmenuotė, pažyminys prieš pažymimąjį žodį, labai mažai jungtukų, modalinių žodžių; nėra sonantų žodžių pradžioje, geminatų ir 2 priebalsių sandūros viename žodžio pradžios ir galo skiemenyje, giminės kategorijos, priešdėlių ir prielinksnių.

Paplitimas 

Tiurkų kalbos vartojamos Turkijoje (46,27 mln.), Azerbaidžane (6,06 mln.), Kazachstane (5,29 mln.), Kirgizijoje (2,44 mln.), Turkmėnijoje (3,43 mln.), Uzbekijoje (16,5 mln.), Rusijoje (Baškirijoje, Kalmukijoje, Tatarstane, Tuvoje, Čiuvašijoje, Jakutijoje, Kalnų Altajuje, Chakasijoje), Irane (pietų azerų, ~23,5 mln. gyv.), Afganistane (pietų uzbekų 1,4 mln. gyv., turkmėnų 500 tūkst gyv., kirgizų, pietų azerų, uigūrų), Mongolijoje (kazachų, uigūrų), Kinijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, buv. Jugoslavijoje, Albanijoje, Lietuvoje (totorių 464 gyv., azerų 420 gyv., karaimų 118 gyv.), Moldavijoje (gagaūzų 130 tūkst. gyv.), Šiaurinėje Kipro dalyje, Uigūrų autonominėje srityje Kinijoje (uigūrų 7,21 mln. gyv.), Irake (pietų azerų, 300–900 tūkst. gyv.), Sirijoje (pietų azerų ~ 30 tūkst. gyv.), Vokietijoje (turkų 2,1 mln. gyv.) bei kitose valstybėse.

Klasifikacija 

Kadangi tiurkų gentys ir jų kalbos per amžius maišėsi viena su kita, tiurkų kalbų klasifikacija yra sudėtinga. Žemiau pateikiamas supaprastintas variantas:

 Pietvakarių (ogūzų) grupė:
 Turkų kalba ir jai artima gagaūzų kalba
 Azerbaidžaniečių kalba ir kaškajų kalba
 Turkmėnų kalba
 Urumų, salarų kalbos
 Šiaurės vakarų (kipčiakų) grupė:
 Aralo-Kaspijos: kazachų kalba, kirgizų kalba, karakalpakų kalba, nogajų kalba
 Ponto-Kaspijos: Karačiajų-balkarų kalba, kumykų kalba, Krymo totorių kalba ir jai artimos karaimų kalba bei krymčiakų (Krymo žydų) kalba, išnykusios pečenegų ir kipčiakų kalbos
 Uralo: totorių kalba, baškirų kalba ir čiulymų kalba
 Šiaurės (Sibiro) grupė:
 Altajų kalba, chakasų kalba, jakutų kalba, šorų kalba ir tuvių kalba
 Rytų (karlukų) grupė:
 Uzbekų kalba, uigūrų kalba, salarų kalba ir išnykusi rašytinė čagatajų kalba
 Bulgarų (arba ogūrų) grupė:
 Proto-bulgarų kalba
 Pavolgio bulgarų kalba (išnykusi) ir iš jos kilusi čiuvašų kalba
 Chazarų kalba (išnykusi)
 Chaladžų kalba

Šaltiniai

Nuorodos 
 Ethnologue informacija