Vietnamietiška virtuvė

Vietnamietiška virtuvė – viena iš Tolimųjų Rytų virtuvių, kurios tradicijos paplitę Vietname.

Virtuvės išskirtinumai 
Vietnamo virtuvę su kitomis Tolimųjų Rytų virtuvėmis sieja daug bendrų tradicijų ir maisto produktų (ryžiai, sojos produktai). Savo specifika ji yra artimiausia Kantono virtuvei. Tačiau ji yra stipriai įtakojama ir Pietryčių Azijos kulinarinių tradicijų, iš kurių atėjo daug specifinių pagardų ir produktų. Tarp jų svarbiausi:
Žuvies padažai
citrusinių lapai
Kai kurie prieskoniniai augalai: kvapioji pelkenė (), kvapioji zunda (), kvapusis rūgtis (), citrinžolė, kalendra
Kai kurios daržovės: vandeninis sukutis ()

Pagrindiniai patiekalai

Ryžių ir miltiniai patiekalai 

Pagrindinis maistas Vietname yra ryžiai, kurie dažniausiai patiekiami virti. Kaip ir Kantono virtuvėje, populiarus ir skystas ryžių nuoviras ().

Vietname plačiai naudojami ir ryžių miltai. Dažniausiai miltiniai patiekalai vadinami žodžiu bánh.

Tarp bánh yra žinomi makaronai, tarp kurių naudojamos ir grynai Vietname kilusios rūšys:
Bánh phở – ryžių makaronai, iš kurių gaminamas patiekalas phở – makaronų sriuba su jautienos sultiniu, mėsa, daržovėmis ir prieskoniais, labai populiari Vietname.
Bánh hỏi – labai ploni ryžių makaronai, susukti į ryšulėlius.
Banh canh – makaronai iš ryžių ir džiovinto manijoko miltų.
Labai svarbūs Vietname yra ir įvairūs įdaryti patiekalai, kurių daugumos ištakos siekia Kantono, Pekino ar kitas virtuves. Tarp jų žinomiausi:
Bánh bao – Vietnamietiški koldūnai, kilę iš kiniškų baozi
Bánh xèo – ploni blyneliai, kepami iš ryžių miltų, kokoso pieno ir svogūnų laiškų. Jie įdaromi kiauliena, krevetėmis, žaliųjų pupelių daigais. Valgant mirkomi į žuvies padažą.
Bánh Bèo – apvalūs maži ryžių miltų blyneliai, patiekiami su įdaru iš krevečių, su žuvies padažu.
Bánh bột lọc – maži ryžių miltų pyragėliai, įdaryti kiauliena ar krevetėmis, suvynioti į banano lapus.
Bánh chưng – pyragėliai, iš gličiųjų ryžių, kurie vyniojami į banano lapus ir įdaromi žaliosiomis pupelėmis, kiauliena, juoduoju sezamu. Valgomi per naujuosius metus.
Kaip atskira maisto kategorija išskiriami bánh cuốn – įvairūs vyniotinukai ir suktinukai, įdaromi daugybe įvairių įdarų, kurie gali būti kepami ar pateikiami šalti. Tarp žinomiausių rūšių:
Nem Rán – pavasario suktinukai (gaminami iš ryžių tešlos), atėję iš Kantono virtuvės. Vietname jie dažniausiai įdaromi kiauliena.
Chả giò – kiaušininiai suktinukai, taip pat tikriausiai atėję iš Kantono virtuvės.
Gỏi cuốn – dar vadinami vasaros suktinukais. Čia daržovės, jūros gėrybės ir mėsa susukami į sudrėkintą ryžių popierių, ir valgomi šalti, mirkant į padažą.
Bì cuốn – suktinukai įdaryti smulkinta kiauliena (Bì)
Bò bía – suktinukai su kiaušiniu, morkomis, ridiku.
Cá cuốn – suktinukai su žuvimi ir svogūnų laiškais

Reiktų paminėti ir patiekalą bánh mì, kuris nėra senas, tačiau populiarus Vietname. Jis atsirado prancūzų įtakoje, ir vadinamas vietnamietišku sumuštiniu. Jam naudojama prancūziška duona, kurios viduje suspaudžiami įvairūs produktai.

Užkandžiai, salotos

Pagrindiniai valgiai
Vietname yra valgoma daugybė rūšių mėsos, tarp jų ir tokios egzotiškos, kaip šuniena, gyvatiena, vėžliena. Visgi populiariausia yra kiauliena ir jautiena. Iš pastarosios gaminami garsieji sultiniai. Labai populiarūs yra jautienos komplektai Bò 7 Món.
Bò lá lót – aštri jautiena, kepta suvyniota betelio lape.
Chả – dažniausiai pastos pavidalo mėsa, pagardinta įvairiais prieskoniais.

 Sriubos 

Vietname labai populiarios įvairios sriubos, dažnai gaminamos iš makaronų. Tarp jų pati populiariausia yra phở. Kitos žinomos sriubos yra šios:Bún Bò Huế – aštri jautienos sultinio sriuba iš ryžių makaronų, storesnių nei phở, kilusi iš senosios Vietnamo sostinės Hue.Lẩu – Vietnamietiškas japoniško nabe ar korėjietiško jjigae'' variantas, kuomet visi drauge verdasi valgį

Maisto etiketas 

Vietnamo kultūra
 
Nacionalinės virtuvės