Lapkričio 4

Lapkričio 4 yra 308-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 309-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 57 dienos.

Informacija

Šventės 
(kol kas neįvestos)

Vardadieniai 
Agrikola – Eibartas – Karolis – Modesta – Vaidmina – Vitalijus – Vitalis

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1586 – pirmąkart paminėtas Nemunėlio Radviliškio miestelis;
 1794 – mūšyje Varšuvos priemiestyje Pragoje žuvo 1794 metų sukilimo prieš carinę Rusiją Lietuvoje vadas Jokūbas Jasinskis;
1988 – Vilniuje įsteigtas „Socialistinis judėjimas už persitvarkymą Lietuvoje Jedinstvo“;
1991 – Lietuva tapo Interpolo nare;
2002 – Lietuva pasirašė Europos konvenciją dėl audiovizualinio paveldo ir televizijos kūrinių apsaugos;
 2005 – susikūrė grupė FLÆR iš Klaipėdos;
2013 – Lietuva užmezgė diplomatinius santykius su Mikronezija;

Gimimo dienos 
 1856 m. – Jurgis Lapinas, Mažosios Lietuvos visuomenės veikėjas, spaudos darbuotojas (m. 1932 m.).
 1872 m. – Andrius Matulaitis, knygnešys, literatas. Petro, Prano ir Stasio Matulaičių brolis (m. 1958 m.).
 1882 m. – Karolis Račkauskas-Vairas, rašytojas, vertėjas, kultūros ir spaudos darbuotojas. Nuo 1905 m. bendradarbiavo įvairiuose leidiniuose (m. 1970 m.).
 1891 m. – Mykolas Plepys, Lietuviškos spaudos bendradarbis Lietuvoje ir išeivijoje, ilgametis Biržų pašto viršininkas, Lietuvos evangelikų reformatų kuratorius. (m. 1969 m.).
 1905 m. – Jonas Danyla, SJ, Lietuvos kunigas jėzuitas, Lietuvos jėzuitų provincijolas (m. 2000 m.).
 1920 m. – Vladas Drebickas, Lietuvos biologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 1922 m.: 
 Vlada Černiauskaitė, Lietuvos grafikė (m. 2003 m.).
 Bronius Vaškelis, lietuvių teatrologas, literatūrologas, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius (1993–1996 m.) (m. 2021 m.).
 1925 m. – Leontijus Motiejūnas, Lietuvos epidemiologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (m. 2009 m.).
1928 m. – Henrikas Guobys, Lietuvos gydytojas reumatologas, medicinos mokslų daktaras (m. 1986 m.).
1936 m.:
Algimantas Mykolas Maminskas, veterinarijos gydytojas, Lietuvos ir Švenčionių rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
Stefa Rimkevičiūtė, choro dirigentė ir pedagogė.
 1937 m.:
 Audronis Kazimieras Kvedaras, Lietuvos statybos inžinierius, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Henrikas Elzbutas, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 Vladimir Goliankin, Lietuvos ir Visagino politinis bei visuomenės veikėjas.
 1946 m.:
Anatolijus Lapinskas, Lietuvos kompozitorius, pedagogas.
 Juozas Matulevičius, gydytojas, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2016 m.).
 Kazimieras Preikša, Lietuvos ir Utenos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1951 m.:
 Algimantas Liubinskas, Lietuvos politikas. Buvęs Lietuvos nacionalinės futbolo rinktinės vyr. treneris.
 Danielius Mušinskas, Lietuvos rašytojas.
 1952 m. – Aldona Balsienė, Lietuvos profsąjungų ir politinė veikėja.
 1953 m. – Algimantas Norvilas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, aktorius, režisierius.
 1954 m. – Vaitiekus Gaidukevičius, energetikas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1956 m. – Rimvydas Daukšas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1958 m.:
 Alvydas Lukys, Lietuvos fotografas.
 Salomėja Paškevičienė, pedagogė, kraštotyrininkė, Lietuvos ir Lazdijų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1961 m. – Vaidotas Sungaila, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1962 m. – Šarūnas Navickis, rašytojas, verslininkas.
 1963 m. – Česlovas Greičius, Lietuvos ir Šiaulių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1988 m. – Arvydas Laimutis, geodezininkas.

Mirtys 
 1794 m. – Jokūbas Jasinskis, Lietuvos inžinierius, poetas, politinis veikėjas, 1794 m. sukilimo Lietuvoje vadas, sukilėlių generolas leitenantas (g. 1761 m.).
  – Tadas Korsaskas, sukilėlių generolas, Vilniaus pavieto milicijos vadas, Vilniaus teisėjas (g. 1714 m.).
 1940 m. – Aleksandras Birinčikas, darbininkas, batsiuvys, vienas iš Lietuvos socialdemokratų partijos kūrėjų (g. 1870 m.).
 1941 m. – Albinas Briedis, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, leidėjas, prozininkas. (g. 1909 m.).
 1942 m.:
 Juozas Papečkys, teisininkas, Lietuvos valstybės ir karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1890 m.).
 Jurgis Juras Kubilius, teisininkas, Lietuvos karinis ir visuomenės veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1890 m.).
 Pranas Dovydaitis, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, Ministras pirmininkas, teisininkas, filosofijos mokslų daktaras, profesorius, Lietuvos ateitininkų sąjungos vadovas, enciklopedistas, apie 40 periodinių leidinių redaktorius ir leidėjas (g. 1886 m.).
 Voldemaras Vytautas Čarneckis, Lietuvos politinis veikėjas, diplomatas (g. 1893 m.).
 1953 m. – Petras Sarpalius, smuikininkas, dirigentas ir kompozitorius (g. 1887 m.).
 1965 m. – Jonas Jeronimas Jakaitis, Lietuvos kunigas, marijonas, visuomenės veikėjas (g. 1886 m.).
 1985 m. – Lionginas Šepka, lietuvių liaudies skulptorius (g. 1907 m.).
2014 m. – Liudvikas Simutis, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras (g. 1934 m.)

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1794 – rusų kariuomenė užėmė Varšuvos Pragos rajoną ir išžudė civilius gyventojus. Kitą dieną miestas kapituliavo.
 1945 – įkurtas UNESCO – Jungtinių Tautų padalinys švietimo, mokslo ir kultūros reikalams.
 1956 – Tarybinė armija įžengė į Budapeštą, kad nuslopintų Vengrijos revoliuciją.

Gimimo dienos 
 1872 m. – Bohdanas Lepkis, ukrainiečių poetas, rašytojas, literatūrologas (m. 1941 m.)
1926 m. – Daina Avuotinia, latvių rašytoja, lietuvių literatūros vertėja į latvių kalbą..
 1946 m. – Laura Lane Welch Bush, 43-ojo JAV prezidento Džordžo Bušo žmona.
 1951 m. – Traian Băsescu, Rumunijos politikas. Nuo 2000 iki 2004 m. jis buvo Bukarešto meru, o nuo 2004 m. eina šalies prezidento pareigas. 2009 m. jis buvo perrinktas antrai 5 metų kadencijai.
 1955 m. – Matis Vanhanenas, suomių politikas, nuo 2003 m. Suomijos Ministras Pirmininkas.
 1956 m. – Jordan Rudess, progresyviojo roko klavišininkas, geriausiai žinomas kaip progresyviojo metalo grupės Dream Theater narys.
 1963 m.:
 Orasijas Elisondas, buvęs tarptautinės FIFA kategorijos futbolo teisėjas iš Argentinos. 2006 m. teisėjavo pasaulio futbolo čempionate atidarymo ir finalinėse rungtynėse, bei buvo pripažintas geriausiu metų teisėju.
 Rosario Flores, garsi ispanų dainininkė ir aktorė, pelniusi du Lotynų Grammy apdovanojimus.
 1972 m. – Luís Figo, baigęs karjerą portugalų futbolininkas, žaidęs Portugalijos rinktinėje atakuojančio saugo pozicijoje.
 1975 m. – Lorenzen Wright, amerikiečių krepšininkas.
 1985 m. – Marselas Jansenas, vokiečių futbolininkas, Vokietijos rinktinės ir Hamburger SV krašto gynėjas.
 1991 m. – Olta Boka, Albanijos pop ir folk muzikos dainininkė. Su daina Zemrën lamë peng dalyvavo 2008 m. Eurovizijos konkurse ir užėmė 16 vietą.

Mirtys 
 1672 m. – Lucas van Uden, belgų dailininkas (g. 1595 m.).
 1847 m. – Feliksas Mendelsonas, vokiečių kompozitorius, pianistas, vargonininkas, dirigentas, 3 operų, 5 simfonijų, uvertiūros „Vasarvydžio nakties sapnas“ autorius (g. 1809 m.).
 1921 m. – Oskaras Montelijus, Švedijos archeologas, kultūros istorikas, vienas mokslinės archeologijos pradininkų (g. 1843 m.).
 1946 m. – Riudigeris Gustavas Adolfas fon der Golcas, Vokietijos karinis veikėjas, generolas (g. 1865 m.).
 1980 m. – Elsie MacGill, kanadiečių aeronautikos inžinierius (g. 1904 m.).
 1995 m. – Ichakas Rabinas, Izraelio politinis ir karinis veikėjas, Nobelio Taikos premijos laureatas (g. 1922 m.).
 2008 m. – Džonas Maiklas Kraitonas, JAV rašytojas, kino ir televizijos prodiuseris, režisierius ir gydytojas. Labiausiai žinomas už mokslinės fantastikos ir trilerio kūrinius (g. 1942 m.).
 2020 m. – Ken Hensley, klavišininkas (daugiausia grojęs Hammondo vargonais), gitaristas, vokalistas, dainų autorius ir garso įrašų prodiuseris, geriausiai žinomas kaip Uriah Heep narys praėjusio amžiaus aštuntajame dešimtmetyje (g. 1945 m.).
 2022 m. – Nicole Josy, belgų dainininkė (g. 1946 m.).

Nuorodos 

Lapkritis