Vidutinis baltasis garnys

Vidutinis baltasis garnys (Ardea intermedia) – garninių (Ardeidae) šeimos paukštis.

Jo perimasis plotas plyti nuo rytų Afrikos per visą pietų Aziją iki pat Australijos. Jis dažniausiai suka lizdus kolonijomis kartu su kitais gentainiais, dažniausiai ant medžių šakų ar krūmų. Deda nuo dviejų iki penkių kiaušinių, o perimų kiaušinių dydis varijuoja priklausomai nuo regiono.

Ši rūšis (kaip nurodo pavadinimas) yra vidutinio dydžio palyginus su didžiuoju garniu arba mažesniais baltaisiais garniais kaip mažasis baltasis garnys, nors dydžiu vidutinis baltasis garnys artimesnis mažajam baltajam garniui. Paukštis yra maždaug 90 cm ilgio, plunksnos visiškai baltos, kojos juodos, o garnio snapas yra geltonas bei siauras. Besiporuojantys paukščiai gali turėti rausvą arba juodą snapą, žaliai geltoną odą bei daugiau palaidų plunksnelių ant krūtinės bei uodegos, taip pat blyškų geltonį arba raudonį kojų viršuje (regioninė variacija). Abiejų lyčių paukščiai išoriškai panašūs.

Vidutinis baltasis garnys tyko grobio sekliuose pajūrio ar gėluose vandenyse, įskaitant potvynio užlietus laukus. Paukštis minta žuvimi, vėžiagyviais ir vabzdžiais.

Skirtumai nuo Didžiojo garnio 
Neporavimosi sezono metu spalvos yra panašios, bet vidutinis baltasis garnys yra mažesnis, kaklo ilgis šiek tiek mažesnis už kūno ilgį, taip pat jis turi nežymiai kupolišką galvą, ir trumpesnį bei plonesnį snapą. Didysis baltasis garnys savo ruožtu turi žymią garbaną netoli kaklo vidurio. Vidutinis baltasis garnys linkęs žingsniuoti stačiai su į priekį ištiestu kaklu. Didysis garnys pasižymi didesne ištverme, dažnai pasirenka palenktą į šoną „vienaakę“ pozą.

Skirtumai nuo Mažojo garnio 
Mažieji garniai turi gelsvas pėdas. Jie dažnai bėga paskui žuvį sekliuose vandenyse. Poravimuisi pasirengę paukščiai turi „tuoktuvines“ plunksneles galvos gale.

Garniniai