Karalienė našlė

Karalienė našlė – titulas, kurį paprastai gauna karalienė mirusio karaliaus našlė. Karalienė našlė būdama karalienė neturi valdžios, negauna jos ir po vyro mirties, gaudama karalienės našlės titulą. Išimtis – jei ji tampa savo sūnaus (ar dukters) regente.

Artimas titulas yra karalienė motina. Karalienė motina būna karalienė našlė, kuri kartu yra dabartinio karaliaus ar valdančios karalienės motina. Karalienė našlė netampa karaliene motina, jei sostą paveldi ne jos sūnus ar dukra, o kitas žmogus, pavyzdžiui, mirusio karaliaus jaunesnysis brolis.

Ne visada karaliaus ar valdančios karalienės motina yra karalienė našlė ar karalienė motina. Pvz., Didžiosios Britanijos karalienės Viktorijos motina Kento hercogienė nebuvo karalienė našlė, kadangi jos vyras nebuvo karalius, jis buvo Kento hercogas. Panašiai Didžiosios Britanijos karaliaus Jurgio III motina Sachseno ir Gotos (Sachsen-Gotha) princesė Augusta irgi niekada nebuvo karalienė našlė, kadangi jos vyras Velso princas Frederikas nebuvo karalius, ji gyvenimo pabaigoje buvo Velso princesė našlė.

Vienu metu karalystėje gali būti motina karalienė ir kelios karalienės našlės. Taip buvo Didžiojoje Britanijoje nuo 1952 m. vasario 6 d. (Elžbietos II karūnavimas) iki 1953 m. kovo 24 d., kai mirė jos senelė iš tėvo pusės. Tuo metu Didžioji Britanija turėjo tris karalienes:
 valdanti karalienė Elžbieta II
 karalienė motina Elžbieta, neseniai mirusio karaliaus Jurgio VI (George VI) našlė ir valdančios karalienės Elžbietos II motina. Ji ėmė naudoti titulą motina karalienė, kad skirtųsi nuo dukros valdančios karalienės Elžbietos. Titulo karalienė našlė ji nemėgo.
 karalienė Marija, karaliaus Jurgio V (George V) našlė, ankstesnio karaliaus Edvardo VIII (Edward VIII) ir paskutinio karaliaus Jurgio VI (George VI) motina. Ji buvo karalienė motina nuo vyro mirties 1936 m. iki anūkės karūnacijos 1952 m., bet buvo vadinama „Jos didenybe karaliene Marija“.

Titulai