Rozalimas

Rozalimas – miestelis Pakruojo rajono savivaldybėje, prie kelio Pakruojis–Smilgiai. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Urbanistikos paminklas su unikalia medine architektūra ir netaisyklingos formos aikšte. Stovi medinė Rozalimo Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia (nuo 1794 m.), Rozalimo kapinių koplyčia (nuo 1799 m.), bažnyčios varpinė (XIX a. vid.), Rozalimo sinagoga (XIX a. pab.), Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas. Veikia Rozalimo vidurinė mokykla, vaikų darželis su laikinosios globos grupe, senelių globos namai, paštas (LT-83013), kultūros namai, biblioteka, Pakruojo ūkininkų kredito unijos filialas, vaistinės „Camelia“ filialas, ambulatorija, girininkija, 2 parduotuvės, 2 alaus barai.

Etimologija 

Miestelio vardo kilmė nėra aiški, bet tai tikriausiai dvarininkinis vietovardis. Gali būti, kad jis dirbtinai sudarytas iš Padubysio dvaro savininko Adomo Drobišiaus žmonos vardo Rozalija. Tai atsitikę po to, kai 1755 m. paveldėję Padubysio dvarą Drabišiai (Adomas ir žmona Rozalija Belozaraitė) įsteigė bažnyčią ir būsimą miestelį pavadino Rozalimu. Kadangi 1738 m. dabartinio Rozalimo vietoje gyvenvietės dar nebūta, todėl galima manyti, kad pavadinimas atsirado vėliau. Tačiau veikiausiai pirmesnioji pavadinimo lytis buvo Rozalinas – taip jis minimas nuo 1767 m. iki pat XIX a. pabaigos. Toks miestelio vardo variantas labiau būdingas vietoms, kuriose buvo didesnė slavų kalbų įtaka. XX a. 1-ojoje pusėje miestelis minimas jau kaip Rozalimas, tikriausiai sudarant analogiją nuo vietovardžio Jeruzalė senosios lietuviškos lyties Jeruzolimas.

Geografija 

Pietrytiniu Rozalimo pakraščiu teka Daugyvenės upė, šiauriniame pakraštyje – gražus pušynas. Stūkso du akmenys „su dubeniu“ (bažnyčios šventoriuje, archeologijos paminklai), mitologinis akmuo su Marijos pėda, saugomas Rozalimo ąžuolas. Apylinkėse įrengtas Rozalimo pažintinis miško parko takas.

Istorija 

Manoma, kad gyvenvietė išaugo greta Padubysio dvaro, minimo XVII amžiuje. Rozalimas raštuose pirmą kartą paminėtas 1767 m. Klovainių bažnyčios metrikų knygoje. Spėjama, kad tais metais pastatyta medinė Rozalimo bažnyčia ir įsteigta parapija. Gyvenvietė sparčiai augo XIX a. 2-ojoje pusėje. 1868 m. Rozalime buvo 299 gyventojai, 2 krautuvės, 2 užeigos, užeiga („traktierius“), vyninė, policijos nuovada, Rozalimo valsčiaus valdyba, rusiška liaudies mokykla. XIX a. pabaigoje Rozalimas buvo miestelis Panevėžio apskrityje.

1897 m. miestelyje gyveno 549 (265 žydai) gyventojai, veikė malūnas, 23 krautuvėlės. 1912 m. buvo apie 700 gyventojų, 20 krautuvių, sinagoga, vaistinė. 1938 m. gyventojų skaičius pasiekė 800, o 1959 m. beliko tik 551 gyventojas, kadangi buvo išžudyti žydai. Po to gyventojų skaičius dėl aplinkinių vietovių melioracijos pradėjo augti. 1999 m. Rozalime buvo 985 gyventojai.

XX a. tarpukariu Rozalimas garsėjo ir kaip kurortas dėl šalia esančio didelio pušyno – sulaukdavo nemažai vasarotojų. Daugyvenėje buvo įrengtos maudyklės. Po karo, Sovietų okupacijos metu Rozalimo apylinkėse veikė Algimanto apygardos Žaliosios rinktinės partizanai. 1945 metų rugpjūčio 8-ąją Rozalimas buvo užimtas Lietuvos partizanų.

Sovietmečiu Rozalimas buvo apylinkės ir kolūkio „Į šviesią ateitį“ centras. Miestelyje buvo vidurinė mokykla, vaikų lopšelis-darželis, ambulatorija, 25 vietų ligoninė, vaistinė, buitinio gyventojų aptarnavimo paviljonas, pašto skyrius, taupomoji kasa, zoniniai kultūros namai, bibliotekos filialas, girininkija, 2 parduotuvės, pieninė, kelių remonto punktas.

1996 m. patvirtintas Rozalimo herbas. 2013 m. įrengtas Rozalimo pažintinis miško parko takas.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Miestelyje mirė ir buvo palaidotas liaudies skulptorius Jonas Danauskas (1861–1937). Čia yra nuo XIX a. pabaigos išlikusių jo koplytstulpių.
 1891 m. lapkričio 6 d. Rozalime gimė visuomenės ir karinis veikėjas, pulkininkas Jonas Petruitis.

Galerija

Literatūra 
 Algimantas Miškinis. Rozalimas. Žiemgalos krašto praeitis. – Kaunas, 2007. – 142 p. – ISBN 9955-434-08-2

Šaltiniai