Lietuvos miesteliai

Lietuvos miesteliai – Lietuvos gyvenvietės, apibrėžtos LR teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatyme kaip „kompaktiškai užstatytos gyvenamosios vietovės, turinčios nuo 500 iki 3000 gyventojų, kurių daugiau kaip pusė dirbančiųjų dirba pramonėje, verslo bei gamybinės ir socialinės infrastruktūros srityse, taip pat tradiciniai miesteliai“. Tai kaimo vietovės, t. y. jų gyventojai priskiriami kaimo gyventojams. Iš viso Lietuvoje yra 252 miesteliai. Lietuvoje miestelio statusas paprastai suteikiamas atsižvelgiant į istorines aplinkybes, o ne pagal gyventojų skaičių. Dauguma miestelių turi savo herbus.

Praeityje miesteliai sudarė tarpinę grandį tarp miesto ir kaimo, turėjo specifinių lengvatų. Po II pasaulinio karo teisiškai miesteliai nebesiskiria nuo kaimų, o šnekamojoje kalboje termino vartojimas tapo lakus – tai gali būti ir miesto statusą turinti gyvenvietė (pvz., Troškūnai), ir kaimas (pvz., Pivašiūnai, Salakas), be to, kai kurie nominalūs miesteliai dėl savo mažumo gali būti vadinami kaimais (pvz., Žemoji Panemunė, Palėvenė). Senąją savo specifiką miesteliai prarado dėl to, kad sovietmečiu daug kaimų tapo panašūs į miestelius – savo žemės ūkio gyvenviečių tapo plano struktūra, gyventojų skaičiumi, švietimo, kultūros, prekybos, valdymo įstaigomis.

Sąrašas 

Lietuvos miesteliai pagal dydį 2021 m.:

 Akademija – 2928
 Jašiūnai – 2383
 Pilviškiai – 1992
 Rukla – 1987
 Viečiūnai – 1788
 Kairiai – 1729
 Baisogala – 1694
 Rumšiškės – 1664
 Vėžaičiai – 1573
 Maišiagala – 1562
 Juodupė – 1549
 Kvėdarna – 1548
 Babtai – 1486
 Leipalingis – 1469
 Viduklė – 1425
 Mickūnai – 1420
 Kulautuva – 1393
 Krekenava – 1375
 Tirkšliai – 1357
 Švėkšna – 1334
 Lukšiai – 1243
 Lapės – 1206
 Darbėnai – 1203
 Balbieriškis – 1195
 Karmėlava – 1195
 Gruzdžiai – 1187
 Rusnė – 1131
 Josvainiai – 1122
 Žemaičių Naumiestis – 1087
 Dovilai – 1077
 Tryškiai – 1060
 Kretingalė – 1047
 Kužiai – 1033
 Veiveriai – 1027
 Merkinė – 963
 Mosėdis – 916
 Aukštadvaris – 861
 Meškuičiai – 856
 Liudvinavas – 843
 Papilė – 827
 Naujamiestis – 792
 Alanta – 773
 Griškabūdis – 769
 Šumskas – 765
 Kartena – 763
 Lekėčiai – 751
 Alsėdžiai – 749
 Šėta – 741
 Butrimonys – 739
 Girkalnis – 739
 Kačerginė – 739
 Vandžiogala – 736
 Žeimiai – 734
 Laukuva – 733
 Rozalimas – 714
 Ylakiai – 713
 Plateliai – 713
 Žeimelis – 709
 Skaistgirys – 701
 Seirijai – 679
 Vainutas – 674
 Klovainiai – 673
 Svėdasai – 667
 Pumpėnai – 661
 Krakės – 649
 Dotnuva – 643
 Nemakščiai – 639
 Saločiai – 638
 Bezdonys – 636
 Užpaliai – 630
 Viešvilė – 623
 Endriejavas – 614
 Pajūris – 614
 Veiviržėnai – 613
 Žemaičių Kalvarija – 598
 Akademija – 587
 Dieveniškės – 578
 Šiaulėnai – 575
 Pakuonis – 574
 Kaltinėnai – 572
 Čekiškė – 559
 Miežiškiai – 559
 Adutiškis – 558
 Giedraičiai – 553
 Kražiai – 553
 Kamajai – 548
 Veliuona – 546
 Pušalotas – 538
 Žasliai – 536
 Šiluva – 530
 Sasnava – 529
 Kuliai – 526
 Vilkyškiai – 524
 Kintai – 523
 Semeliškės – 516
 Šeštokai – 516
 Eigirdžiai – 513
 Grinkiškis – 513
 Lenkimai – 513
 Kruonis – 499
 Nevarėnai – 494
 Plikiai – 493
 Tverai – 490
 Vyžuonos – 490
 Šaukėnai – 486
 Luokė – 482
 Kapčiamiestis – 478
 Turgeliai – 475
 Kruopiai – 465
 Deltuva – 464
 Seredžius – 461
 Vadokliai – 460
 Smilgiai – 459
 Nemunėlio Radviliškis – 458
 Vepriai – 458
 Vaškai – 455
 Sintautai – 453
 Lygumai – 442
 Salakas – 432
 Sidabravas – 426
 Žygaičiai – 426
 Barstyčiai – 424
 Žarėnai – 424
 Onuškis – 421
 Gudžiūnai – 420
 Pagramantis – 412
 Betygala – 406
 Šunskai – 402
 Raguva – 400
 Krinčinas – 397
 Siesikai – 397
 Lioliai – 396
 Katyčiai – 395
 Pociūnėliai – 393
 Kuktiškės – 391
 Raudonė – 391
 Judrėnai – 388
 Tauragnai – 384
 Laižuva – 375
 Eržvilkas – 372
 Vidiškiai – 370
 Kriukai – 366
 Musninkai – 366
 Želva – 364
 Židikai – 364
 Šaukotas – 363
 Bartninkai – 362
 Leliūnai – 362
 Šimonys – 358
 Gardamas – 356
 Jūrė – 355
 Barzdai – 354
 Jūžintai – 349
 Vadžgirys – 349
 Upyna – 343
 Keturvalakiai – 341
 Krokialaukis – 340
 Debeikiai – 334
 Kurkliai – 330
 Kalnujai – 329
 Pagiriai – 326
 Daujėnai – 325
 Gaurė – 325
 Panoteriai – 321
 Skapiškis – 321
 Šakyna – 319
 Papilys – 309
 Vištytis – 304
 Bazilionai – 302
 Zapyškis – 302
 Surviliškis – 299
 Pikeliai – 296
 Taujėnai – 289
 Sudeikiai – 288
 Žaiginys – 281
 Gražiškiai – 275
 Palonai – 274
 Daugailiai – 270
 Geležiai – 270
 Teneniai – 270
 Gudeliai – 262
 Šventežeris – 262
 Saldutiškis – 261
 Lyduokiai – 256
 Pavandenė – 254
 Pašušvys – 252
 Alizava – 247
 Viešintos – 246
 Gelvonai – 245
 Joniškis – 245
 Krosna – 244
 Janapolė – 243
 Pašvitinys – 239
 Balninkai – 238
 Kernavė – 238
 Daukšiai – 235
 Salamiestis – 231
 Nerimdaičiai – 228
 Karklėnai – 221
 Antalieptė – 220
 Kurtuvėnai – 216
 Kriūkai – 214
 Šilai – 213
 Valkininkai – 213
 Turmantas – 209
 Tyruliai – 207
 Krikliniai – 205
 Batakiai – 204
 Skiemonys – 204
 Pernarava – 197
 Rudamina – 197
 Panemunis – 196
 Mielagėnai – 191
 Kaltanėnai – 190
 Šimkaičiai – 190
 Andrioniškis – 185
 Žemaitkiemis – 185
 Antašava – 184
 Pabaiskas – 184
 Rimšė – 184
 Panemunėlis – 183
 Dubingiai – 180
 Pabiržė – 179
 Tverečius – 169
 Žvingiai – 168
 Žalpiai – 167
 Duokiškis – 163
 Kupreliškis – 157
 Ubiškė – 157
 Vadaktai – 153
 Surdegis – 148
 Bagaslaviškis – 147
 Nemunaitis – 145
 Suvainiškis – 142
 Šešuoliai – 142
 Leckava – 140
 Čedasai – 139
 Stakiai – 139
 Žvirgždaičiai – 132
 Igliškėliai – 129
 Salos – 128
 Zibalai – 128
 Traupis – 121
 Lauko Soda – 117
 Pašilė – 117
 Subačius – 113
 Truskava – 92
 Gadūnavas – 88
 Lyduvėnai – 71
 Palėvenė – 63
 Žemoji Panemunė – 58
 Labanoras – 43
</div>

Bendrieji duomenys 

1897 m. dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo 271 miestelis, turintis >450 gyventojų, 1923 m. – 241 miesteliai. 1946 m. rugpjūčio 3 d. įsaku kai kurie miesteliai priskirti miesto tipo gyvenvietėms (Birštonas, Juodkrantė, Kačerginė, Kulautuva, Likėnai, Nida ir Preila), visi kiti – kaimo tipo. 1950 m. kai kurie jų tapo naujų rajonų centrais ir iki 1979 m. apie 30 jų gavo miesto teises, apie 20 – miesto tipo gyvenvietės. 1959 m. buvo 248 miesteliai, 1974 m. – 235.

Dabartinės Lietuvos teritorijoje 1923 m. buvo 274 miesteliai. Iki 1985 m. 54 iš jų tapo miestais, 7 – miesto tipo gyvenvietėmis, 5 – miestų dalimis, 46 – kaimais. Tuo pat metu miesteliais tapo 48 bažnytkaimiai, 22 kaimai ir 3 dvarai. Taip 1985 m. Lietuvoje buvo 235 miesteliai – neįskaitant naujųjų sovietinių miestelių, kadangi sovietmečiu miesteliais buvo nominaliai vadintos ir kai kurios greta miestų įsikūrusios gyvenvietės bendravardės gyvenvietės, po Nepriklausomybės atgavimo tapusios kaimais arba prijungtos prie didesniųjų gyvenviečių.

Lietuvai atgavus nepriklausomybę, XX a. pabaigoje miestelių pokyčiai vyko jiems priskiriant kai kurias miesto ir kaimo tipo gyvenvietes. Po 2000 m. pokyčiai įvyko nedideli – miesteliais tapo 3 buvęs miestai (Juodupė, Kulautuva, Tyruliai) ir 5 kaimai (Jūrė, Kalnujai, Salakas, Turgeliai, Viečiūnai).

Istorija 

XIV a. pabaigoje miesto pobūdžio gyvenvietės diferencijavosi pagal funkcijas ir dydį į miestus ir miestelius. Pirmąkart terminas paminėtas 1387 m., taip pavadinti Alytus, Birštonas, Nemunaitis ir Punia. 1496 m. suteikta pirmoji miestelio įvardijimą atitinkanti privilegija (Krekenava), kurių daugiau buvo teikiama po 1553–1557 m. Valakų reformos. Valdovas ir didikai buvo suinteresuoti miestelių prekyba ir pajamomis, todėl miestelių tinklas plėtėsi gana tolygiai. Naujų miestelių, kaip ir miestų, tuo metu buvo įsteigta per karus su Vokiečių ir Livonijos ordinais nukentėjusioje Užnemunėje ir Šiaurės Lietuvoje. Vien XVI a. antroje pusėje – XVII a. pirmoje pusėje dab. Lietuvos teritorijoje miestelių steigimo ir prekybos privilegijos suteiktos daugiau kaip 30 gyvenviečų. 

Iš pradžių miesteliai kūrėsi daugiausia prie valdovo ar feodalo pilių, dvarų, taip pat prekybos kelių sankryžose. Kai kurie išaugo iš kaimų. Kai kada miestelio kūrimosi pagrindas buvo Ldk leidimas rengti turgus ir prekymečius, laikyti smukles. Miesteliuose buvo statomos bažnyčios, sinagogos, steigiami parapijų centrai, kai kuri vienuolynai, parapinės ar vidurinės mokyklos, kolegijos, apskrities mokyklos.

Daug miestelių priklausė didžiajam kunigaikščiui, kiti – didikams, kurių žemėje buvo miesteliai. Jiems tvarkyti buvo skiriamas vaitas. Miestelio pirkliai, daugiausia žydai, ir amatininkai mokėjo feodalui činšą, žemdirbiai turėjo kasmet atidirbti dvare numatytą dienų skaičių (dažniausia 12) lažo, atlikti talkų ir pastočių prievoles. XVII a. viduryje Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštijoje buvo apie 800 miestelių. Jie labai nukentėjo per XVII a. vidurio Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos ir Lenkijos karus su Rusija ir Švedija ir 1700–1721 m. Šiaurės karą. Atkuriant miestelius buvo pakartotinai teikiamos privilegijos ir papildomos lengvatos.

1791–1792 m. daugelyje seniūnijų (valstybinių žemių), ypač Užnemunėje ir Žemaitijoje kilo sąjūdis prieš baudžiavos prievoles ir priklausomybę nuo dvarų. Ketverių metų seimas tuomet apie 60 miestelių suteikė miesto teises, tačiau Lietuvą okupavus Rusijos imperijai, ir panaikinus daugelio miestų savivaldą, miestelių padaugėjo. Jų funkcijos beveik nepakito. Kai kurių miestelių gyventojai (Maišiagala, Nemunaitis, Valkininkai, Vilkija) kovojo dėl platesnės savivaldos dar XIX a. 1-ojoje pusėje, bet nesėkmingai.

XIX a. antroje pusėje prie magistralinių kelių buv. gyvenvietės daug kur tapo miesteliais ir nustelbė netoliese buvusius senuosius prekybos ir amatų centrus (Subačius). Juose sparčiau plito smulkioji pramonė (lentpjūvės, malūnai, plytinės, spirito varyklos ir kitos įmonės), gausėjo amatininkų. Vietinės valdžios institucijos nuolat tikrino, ar miesteliais vadinamos gyvenvietės atitinka nustatytus kriterijus ir ar gali būti taip įvardijamos. XIX a. antroje pusėje ir XX a. pradžioje atsiradus geležinkeliams ir plėtojantis pramonei kai kurie miesteliai tapo miestais. Kituose telkėsi valsčiaus įstaigos, paštai, prieglaudos, pradinės mokyklos, nedidelės įmonės, krautuvės, dirbtuvės. Miestelių ekonominį gyvenimą pagyvindavo turgūs ir prekymečiai. 1897 m. dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo 271 miestelis, turintis daugiau kaip 500 gyventojų. Kai kurios taip vadintos gyvenvietės, neleidžiant joms kurtis žydams, buvo mažesnės.

Po I pasaulinio karo augo miestai ir plėtėsi jų aptarnaujamos zonos, tad miestelių funkcijos mažėjo. Jų gyventojų nuo 1897 iki 1940 m. sumažėjo apie 20 proc. Tarpukariu miesteliai su daugiau kaip 3000 gyventojų buvo priskiriami miestų, turinčių valsčiaus teises, kategorijai. 1923 m. dabartinėje Lietuvos teritorijoje buvo 274 miesteliai, 1940 m. – 253, iš kurių iki 1985 m. 54 tapo miestais, 7 miesto tipo gyvenvietėmis, 5 miestų dalimis, 46 kaimais. Miesteliais per tą laikotarpį tapo 48 bažnytkaimiai, 22 kaimai ir 3 dvarai.

TSRS okupacijos metais nuo 1950 m. dalis miestelių tapo rajonų centrais ir gavo miesto teises, dauguma kitų virto kolūkių ir tarybinių ūkių centrinė gyvenvietėmis. Jų skirtumus naujų nuo žemės ūkio gyvenviečių daugiausia lėmė senasis paveldas – sudėtingesnis ir raiškesnis gatvių tinklas, išlikusios turgaus aikštės, bažnyčios. Nuo 1967 m. pagal Lietuvos apgyvendinimo sistemą daugumai miestelių, nepatekusių į miestų grupę, skirtos žemės ūkio mikrorajonų – kelių ūkių aptarnavimo centrų funkcijos. Dalis miestelių tapo neplėstinomis gyvenvietėmis. 1990 m. Lietuvai atkūrus nepriklausomybę dauguma miestelių tapo seniūnijų centrais. 2001 m. Lietuvoje buvo 247 miesteliai, 2020 m. – 252 miesteliai.

Sąrašas

Miesteliai pagal apskritis ir savivaldybes:

 Alytaus apskritis:
 Alytaus – Butrimonys, Krokialaukis, Nemunaitis, Punia;
 Druskininkų – Leipalingis, Viečiūnai;
 Lazdijų – Kapčiamiestis, Krosna, Rudamina, Seirijai, Šeštokai, Šventežeris;
 Varėnos – Merkinė, Valkininkai;

 Kauno apskritis:
 Jonavos – Panoteriai, Rukla, Žeimiai;
 Kaišiadorių – Kruonis, Rumšiškės, Žasliai;
 Kauno – Akademija, Babtai, Čekiškė, Kačerginė, Karmėlava, Kulautuva, Lapės, Vandžiogala, Zapyškis;
 Kėdainių – Akademija, Dotnuva, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta, Truskava;
 Prienų – Balbieriškis, Pakuonis, Veiveriai;
 Raseinių – Betygala, Girkalnis, Kalnujai, Lyduvėnai, Nemakščiai, Šiluva, Viduklė, Žaiginys;

 Klaipėdos apskritis:
 Klaipėdos – Dovilai, Endriejavas, Judrėnai, Kretingalė, Plikiai, Veiviržėnai, Vėžaičiai;
 Kretingos – Darbėnai, Kartena;
 Skuodo – Barstyčiai, Ylakiai, Lenkimai, Mosėdis;
 Šilutės – Gardamas, Katyčiai, Kintai, Rusnė, Švėkšna, Vainutas, Žemaičių Naumiestis;

 Marijampolės apskritis:
 Kazlų Rūdos – Jūrė;
 Marijampolės – Daukšiai, Gudeliai, Igliškėliai, Liudvinavas, Sasnava, Šunskai;
 Šakių – Barzdai, Griškabūdis, Kriūkai, Lekėčiai, Lukšiai, Sintautai, Žemoji Panemunė, Žvirgždaičiai;
 Vilkaviškio – Bartninkai, Gražiškiai, Keturvalakiai, Pilviškiai, Vištytis;

 Panevėžio apskritis:
 Biržų – Kupreliškis, Nemunėlio Radviliškis, Pabiržė, Papilys;
 Kupiškio – Alizava, Antašava, Palėvenė, Salamiestis, Senasis Subačius, Skapiškis, Šimonys;
 Panevėžio – Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestis, Raguva, Smilgiai, Šilai, Vadokliai;
 Pasvalio – Daujėnai, Krikliniai, Krinčinas, Pumpėnai, Pušalotas, Saločiai, Vaškai;
 Rokiškio – Čedasai, Duokiškis, Juodupė, Jūžintai, Kamajai, Panemunėlis, Panemunis, Salos, Suvainiškis;

 Šiaulių apskritis:
 Akmenės – Kruopiai, Papilė;
 Joniškio – Kriukai, Skaistgirys;
 Kelmės – Karklėnai, Kražiai, Lioliai, Pašilė, Šaukėnai, Žalpiai;
 Pakruojo – Klovainiai, Lygumai, Pašvitinys, Rozalimas, Žeimelis;
 Radviliškio – Baisogala, Grinkiškis, Palonai, Pašušvys, Pociūnėliai, Sidabravas, Šaukotas, Šiaulėnai, Tyruliai, Vadaktai;
 Šiaulių – Bazilionai (Padubysys), Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai, Šakyna;

 Tauragės apskritis:
 Jurbarko – Eržvilkas, Raudonė, Seredžius, Stakiai, Šimkaičiai, Vadžgirys, Veliuona, Viešvilė;
 Pagėgių – Vilkyškiai;
 Šilalės – Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūris, Teneniai, Upyna, Žvingiai;
 Tauragės – Batakiai, Gaurė, Pagramantis, Žygaičiai;

 Telšių apskritis:
 Mažeikių – Laižuva, Leckava, Pikeliai, Tirkšliai, Židikai;
 Plungės – Alsėdžiai, Kuliai, Plateliai, Žemaičių Kalvarija;
 Rietavo – Tverai;
 Telšių – Eigirdžiai, Gadūnavas, Janapolė, Lauko Soda, Luokė, Nerimdaičiai, Nevarėnai, Pavandenė, Tryškiai, Ubiškė, Žarėnai;

 Utenos apskritis:
 Anykščių – Andrioniškis, Debeikiai, Kurkliai, Skiemonys, Surdegis, Svėdasai, Traupis, Viešintos;
 Ignalinos – Mielagėnai, Rimšė, Tverečius;
 Molėtų – Alanta, Balninkai, Dubingiai, Giedraičiai, Joniškis;
 Utenos – Daugailiai, Kuktiškės, Leliūnai, Saldutiškis, Sudeikiai, Tauragnai, Užpaliai, Vyžuonos;
 Zarasų – Antalieptė, Salakas, Turmantas.

 Vilniaus apskritis:
 Elektrėnų – Semeliškės;
 Šalčininkų – Dieveniškės, Jašiūnai, Turgeliai;
 Širvintų – Bagaslaviškis, Gelvonai, Kernavė, Musninkai, Zibalai;
 Švenčionių – Adutiškis, Kaltanėnai, Labanoras;
 Trakų – Aukštadvaris, Onuškis;
 Ukmergės – Deltuva, Lyduokiai, Pabaiskas, Siesikai, Šešuoliai, Taujėnai, Vepriai, Vidiškiai, Želva, Žemaitkiemis;
 Vilniaus – Bezdonys, Maišiagala, Mickūnai, Šumskas.

Šaltiniai

Literatūra 
 Lietuvos urbanistikos paveldas ir jo vertybės (sud. Algimantas Miškinis). – Vilnius: Savastis, 1999. – ISBN 9986-420-27-X
 T. 6: Vidurio Lietuvos miestai ir miesteliai. – 2009. – 634 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-420-80-4
 Lietuvos miesteliai: fotoalbumas (sud. Vytautas Balčytis). – Vilnius: Apostrofa, 2009. – 294 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-605-49-2
 153 įdomiausi Lietuvos miesteliai (sud. Danguolė Kandrotienė, Vytautas Kandrotas). – Kaunas: Terra publica, 2010. – 296 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-652-64-9