Birželio 11

Birželio 11 yra 162-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 163-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 203 dienos.

Informacija

Šventės 
 Havajai – minima Kamehamehos diena, oficiali ir unikali Havajų valstijos šventė.

Vardadieniai 
Barnarbas – Tvirmantas – Aluona – Flora

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1792 – Myriaus mūšis: vienas pirmųjų 1792 m. ATR–Rusijos karo mūšių.
1942 – Vašingtone prasidėjusiose derybose su JAV vadovais Viačeslavas Molotovas nesėkmingai stengėsi išgauti Lietuvos, Latvijos ir Estijos aneksijos pripažinimą.

Gimimo dienos 
 1861 m. – Ferdinandas Kaunackis, Lietuvos gydytojas, medicinos daktaras, draudžiamosios lietuviškos spaudos platintojas (m. 1935 m.).
 1911 m. – Algirdas Zigmantas Aglinskas, ekonomistas, teisininkas, visuomenininkas (m. 1991 m.).
 1922 m. – Antanas Algirdas Kriščiūnas, Lietuvos gydytojas psichiatras (m. 1998 m.).
 1925 m. – Adolis Jonas Krištopaitis, Lietuvos tapytojas (m. 2000 m.).
 1928 m.:
 Erikas Laiconas, Lietuvos Evangelikų Liuteronų bažnyčios kunigas, pamokslininkas (m. 2008 m.).
 Jonas Kapačiauskas, Lietuvos statybinių medžiagų technologas, technikos mokslų kandidatas (m. 1981 m.).
 1931 m. – Juozas Marcinkevičius, Lietuvos bibliotekininkas, istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.
 1934 m. – Albertas Lukša, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (m. 2021 m.).
 1938 m. – Jonas Dainius Ručinskas, Lietuvos žurnalistas, publicistas (m. 2020 m.).
 1939 m. – Lilija Mulevičiūtė-Tomkienė, Lietuvos teatro aktorė.
 1943 m. – Petras Antanas Šalčius, inžinierius, Lietuvos ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 1946 m. – Vytautas Jurkūnas, Lietuvos grafikas, karikatūristas.
 1948 m. – Vidas Ločeris, Lietuvos kompozitorius (m. 1999 m.).
 1950 m. – Algimantas Andreika, Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas (m. 2000 m.).
 1952 m. – Jonas Jučas, choro dirigentas, Lietuvos kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas.
 1953 m.:
 Arūnas Eigirdas, matematikas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Virginija Druskinienė, Lietuvos ir Varėnos rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1956 m. – Algimantas Mileika, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1957 m. – Petras Vyšniauskas, džiazo muzikantas, saksofonistas, klarnetistas, LMTA Instrumentinės ir chorinės muzikos fakulteto Džiazo katedros docentas, Plungės garbės pilietis, Lietuvos muzikų sąjungos narys, Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino V laipsnio ordino kavalierius.
 1958 m. – Genadij Tėvel, Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1960 m. – Algirdas Bružas, Lietuvos kompozitorius, pedagogas.
 1962 m. – Romualdas Matonis, teisininkas, advokatas, buvęs teisėjas.
 1963 m. – Ilona Stulpinienė, muzikė, pedagogė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja.
 1964 m. – Laimutė Leskauskienė, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1982 m.:
 Dovilė Molytė, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Tomas Delininkaitis, lietuvių krepšininkas, žaidžiantis gynėjo pozicijoje, Salonikų „PAOK“ komandoje.
 1990 m.:
 Kęstutis Knizikevičius, Lietuvos ir Biržų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Martynas Levickis, Lietuvos akordeonininkas.

Mirtys 
 1794 m. – Juozapas Bieliakas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinis veikėjas, generolas majoras (g. 1741 m.).
 1836 m. – Kazimieras Kontrimas, Lietuvos bibliotekininkas, publicistas (g. 1777 m.).
 1861 m. – Juozas Čiulda, Lietuvos kunigas, kalbininkas, poetas, teologijos magistras (g. 1796 m.).
 1934 m. – Mamertas Karbauskas, vargonininkas ir chorvedys (g. 1882 m.).
 1935 m. – Ferdinandas Kaunackis, Lietuvos gydytojas, medicinos daktaras, draudžiamosios lietuviškos spaudos platintojas (g. 1861 m.).
 1939 m. – Vincentas Jurgilas, Romos katalikų garbės kanauninkas, draudžiamos lietuviškos spaudos platintojas (g. 1861 m.).
 1958 m. – Ona Kairienė-Leonaitė, advokatė, redaktorė. Stepono Kairio žmona (g. 1898 m.).
 1967 m. – Kazys Juršys, aktorius (g. 1897 m.).
 1991 m. – Aurimas Babkauskas, lietuvių teatro ir kino aktorius (g. 1946 m.).
 2022 m. – Algis Petras Piskarskas, lietuvių fizikas, akademikas, lazerių mokslo Lietuvoje kūrėjas (g. 1942 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1901 – Naujoji Zelandija aneksavo Kuko salas;
 1988 – pirmąkart paminėta GNU Bendra Viešoji Licencija (GPL), vėliau de facto iš esmės tapusi atviro kodo judėjimo konstitucija.

Gimimo dienos 
 1863 m. – Eduardas Davidas, mokytojas, rašytojas, Vokietijos politinis veikėjas (m. 1930 m.).
 1864 m. – Richardas Štrausas, XIX a. pabaigos ir XX a. pradžios vokiečių kompozitorius, garsus savo sukurta orkestrų muzika ir operomis. Štrausas taip pat buvo garsus dirigentas ir teatro vadovas (m. 1949 m.).
 1876 m. – Alfredas Luisas Kroeberis, amerikiečių antropologas, Franzo Boas mokinys, viena įtakingiausių figūrų amerikiečių antropologinėje mokykloje XX a. pirmoje pusėje (m. 1960 m.).
 1889 m. – Ana Achmatova, rusų poetė, rašytoja, literatūrologė, literatūros kritikė, vertėja (m. 1966 m.).
 1894 m. – TOJODA Kiičiro, japonų pramonininkas ir Toyodos staklių fabriko (Toyoda Loom Works) įkūrėjo Sakičio Tojodos sūnus (m. 1952 m.).
 1895 m. – Nikolajus Bulganinas, SSRS valstybės veikėjas (m. 1975 m.).
 1910 m. – Žakas Ivas Kusto, prancūzų jūrininkas, okeanografas, ekologas, režisierius, fotografas. Išrado akvalangą. Tai žymiausias pasaulio okeanografas (m. 1997 m.).
 1933 m. – Džinas Wilderis, garsus JAV aktorius, įsiamžinęs daugiau nei 30 kino filmų.
 1937 m. – John Robin Warren, 2005 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 1953 m. – Pat Symonds, buvęs vienas Formulės 1 Renault ekipos vadovų iš Didžiosios Britanijos.
 1959 m. – Hju Loris, anglų aktorius, komikas, rašytojas.
 1984 m. – Vágner Silva de Souza, futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Flamengo klubo puolėjas.
 1985 m. – Dmitrijus Aleksandrovičius Koldunas, populiarus Baltarusijos dainininkas.
 1990 m. – Christophe Lemaitre, Prancūzijos lengvaatletis, kuris specializuojasi sprinto rungtyse. Jis tapo pirmuoju baltaodžiu bėgiku, kuris 100 m bėgimo distanciją įveikė greičiau nei per 10 sekundžių. Šalies rekordininkas.

Mirtys 
 1183 m. – Henris Jaunesnysis, Anglijos karaliaus Henrio II sūnus (g. 1155 m.).
 1695 m. – André Félibien, prancūzų architektas (g. 1619 m.).
 1852 m. – Karlas Briulovas, rusų dailininkas (g. 1799 m.).
 1859 m. – Klemensas Vencelis Lotaras fon Meternichas, Austrijos diplomatas ir politikas (g. 1773 m.).
 1903 m. – Aleksandras Obrenovičius, 1889–1903 m. Serbijos karalius (g. 1876 m.).
 1936 m. – Robertas Ervinas Howardas, JAV nuotykių, fantastikos, detektyvų rašytojas (g. 1906 m.).
 1937 m.:
 Augustas Korkas, estas, TSRS karinis veikėjas, antro rango komandarmas (1935 m.). Carinėje Rusijoje buvo štabo karininkas papulkininkis (g. 1887 m.).
 Jona Jakiras, TSRS karinis veikėjas, pirmojo rango armijos vadas (g. 1896 m.).
 1965 m. – José Mendes Cabeçadas, 95-asis Portugalijos ministras pirmininkas ir 9-asis Portugalijos prezidentas (g. 1883 m.).
 1974 m. – Julius Evola, italų filosofas, ezoterikas, poetas, visuomenės veikėjas, rašytojas. Nors buvo mokslininku universalu, tačiau labiausiai išsiskyrė savo antimodernistine filosofija (g. 1898 m.).
 1979 m. – Džonas Veinas, Akademijos prizą laimėjęs amerikiečių kino aktorius, tapęs amerikiečio vyro etalonu (g. 1907 m.).
 1985 m. – Sapfo Notara, žymi graikų tragikė (g. 1907 m.).
 1988 m. – Giuseppe Saragat, Italijos politikas, nuo 1964 iki 1971 m. ėjęs šalies prezidento pareigas (g. 1898 m.).
 2002 m. – Regina Ezera, latvių rašytoja (g. 1930 m.).
 2007 m. – Imre Friedmanas, amerikiečių mokslininkas ir išradėjas, parašęs daug straipsnių apie galimą gyvybės egzistavimą Marse (g. 1921 m.).

Nuorodos 

Birželis