Gosievskiai

Gosievskiai (, Gosevskiai) – XVI a. – XVIII a. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės, karinių ir religinių veikėjų giminė.

Giminė 
Kilę iš Mozūrų Gosievskių šakos, kuri Vengrijos herbą „Varnas“ (Korwin) pakeitė herbu – „Aklas varnas“ (Ślepowron). Stengdamiesi pabrėžti kilmę Lietuvos Gosievskiai vadinosi dviguba pavarde Korvinai Gosievskiai. Pirmasis XVI a. į Lietuvą atsikėlė ir įsikūrė Ašmenos apskrityje Lomžos bajoras Jonas Gosievskis. Tarp jo įpėdinių, bendravardžių giminaičių buvo vyskupas, Lietuvos lauko etmonas ir LDK žemės iždininkas, du LDK vaivados, diplomatai. Gosievskiai pagarsėjo XVII a., vedybomis susigiminiavę su Sapiegomis, Sanguškomis, Pacais.

Jono sūnus:
 Aleksandras Korvinas Gosievskis turėjo 4 sūnus.
 Kristupas Korvinas Gosievskis (m. 1643 m.) nuo 1625 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio raštininkas, Veližo (į šiaurės vakarus nuo Smolensko) seniūnas, 1638 m. – Lietuvos referentas, 1639 m. – Smolensko vaivada. Valdovo Vladislovo Vazos įgaliotas 1639-1640 m. vyko su diplomatine misija į Prancūziją įkalinto brolio Jono Kazimiero išlaisvinti; pasirašė Abiejų Tautų Respublikos ir Prancūzijos santykių sutartį. 
 Mikalojus Korvinas Gosievskis buvo Smolensko pakamaris, rotmistras. 
 Motiejus Korvinas Gosievskis (m. 1683 m.) – pulkininkas, per 1654-1667 m. LDK karą su Rusija 1654 m. gynė Smolenską, 1661 m. vadovavo dragūnų pulkui. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės konfederacija Šeduvoje 1663 m. jį paskelbė savo vadu (generolas majoras). Kaip kariuomenės atstovas dalyvavo 1664 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Seime. Nuo 1673 m. Lietuvos artilerijos generolas. Rūpinosi artilerijos arsenalais, tiems reikalams išleido savo 57 308 auksinus. Padarė karinių reformų.
 Vincentas Aleksandras Korvinas Gosievskis buvo LDK karinis veikėjas. Vincento Aleksandro sūnus:
 Boguslavas Korvinas Gosievskis buvo LDK Katalikų bažnyčios ir politinis veikėjas.

Šaltiniai 

Gosievskiai