Estijos Respublikos Rygikogas

Rygikogas ( 'valstybės susirinkimas') – Estijos Respublikos vienerių rūmų parlamentas, aukščiausias šalies įstatymų leidybos, valstybinės valdžios ir valstybės finansų kontrolės organas. Lietuvos istorinėje literatūroje 1920–1940 m. vadintas Estijos seimu, tarybinėje istoriografijoje 1920–1990 m. – Estijos valstybės dūma.

Estijos parlamentą sudaro 101 deputatas, kurie renkami ketveriems metams visuotiniuose slaptuose rinkimuose pagal proporcinę rinkimų sistemą, prižiūrint Nacionalinei rinkimų komisijai. Pirmieji rinkimai įvyko 1920 m. Parlamentas nuo 1922 m. posėdžiauja Tompėjos pilyje.

Istorija 
1917 m. lapkričio 28 d. iki tol savos valstybės neturėjusios estų tautos Laikinoji Estijos asamblėja (Eesti Ajutine Maanõukogu, Maapäev), pasinaudodama Pirmojo pasaulinio karo ir revoliucijos Rusijoje metu susidariusiomis sąlygomis pasiskelbė aukščiausia valdžia, o 1918 m. vasario 24 d. asamblėjos komitetas paskelbė Estijos nepriklausomybę. Tačiau realizuoti valstybingumo įteisinimą trukdė iki 1918 m. lapkričio trukusi Vokietijos okupacija. Tik įvykus revoliucijai Vokietijoje ir 1918 m. lapkričio 28 d. prasidėjus Estijos neriklausomybės karui bei didžiąją šalies teritoriją išlaisvinus nuo svetimų karinių jėgų, 1919 m. balandžio 5–7 d. buvo išrinktas Estijos steigiamasis susirinkimas (Eesti Asutav Kogu), kuris į pirmąją sesiją susirinko 1919 m. balandžio 23 d.

1920 m. vasario 2 d. pagal Tartu sutartį Rusija pripažino Estijos nepriklausomybę, tuo pradėdama Estijos valstybės teisinį pripažinimą visame pasaulyje. 1920 m. birželio 15 d. Estijos steigiamasis susirinkimas priėmė pirmąją šalies istorijoje konstituciją, kurioje buvo numatyta išrinkti demokratinį parlamentą. 1921 m. rugsėjo 22 d. Estija tapo Jungtinių Tautų nare.

1933 m. spalio 14–16 d. estų tauta referendumu patvirtino naujos valstybės konstitucijos projektą. Tačiau 1934 m. kovo 12 d. įvykusio valstybės perversmo metu buvo įvestas autoritarinis režimas ir visą valdžią savo rankose sukoncentravo prezidentas Konstantinas Piatsas. 1934 m. liepos 28 d. Steigiamoji asamblėja priėmė trečiąją konstituciją, kurioje buvo numatytas dvejų rūmų parlamentas, tačiau tik su patariamąja funkcija. Pagal šią konstituciją 1938 m. balandžio 24 d. Konstantinas Piatsas vėl išrinktas Estijos prezidentu. Bet jau 1938 m. rugpjūčio mėn. tarp TSRS ir Vokietijos sudarytas Molotovo-Ribentropo paktas Estiją priskyrė TSRS įtakos sferai. TSRS šią sutartį realizavo 1940 m.

1940 m. liepos 15 d. darbą pradėjo okupantų faktiškai paskirta iš jiems lojalių žmonių sudaryta Estijos Tarybų Socialistinės Respublikos (ENSV) Aukščiausioji Taryba (Ülemnõukogu), kurios įgaliojimai tęsėsi per visą Antrąjį pasaulinį karą iki 1947 m. vasario 16 d. Per 50 sovietinės okupacijos metų buvo sudaryta 11 tokių pseudoparlametų, vykdžiusių Maskvos primestus nurodymus. Tik 1990 m. kovo 23 d. pagal pataisytus sovietinius įstatymus buvo demokratiškai išrinkta Estijos valstybės Aukščiausioji Taryba (Eesti Vabariigi Ülemnõukogu), kuri aukščiausiąją valstybinę valdžią perdavė 1992 m. rugsėjo 30 d. pradėjusiam darbą VII Estijos parlamentui.

Estijos parlamentai 

Okupacinis parlamentas

Atgavus nepriklausomybę

Įgaliojimai 
Rygikogas priima svarbiausius valstybės teisnius sprendimus:
 Skiria Estijos ministrą pirmininką;
 Skiria Aukščiausiojo Teismo pirmininką;
 Savarankiškai, arba, jeigu nėra bendro sutarimo, kartu su savivaldybių deleguotais rinkikais renka Estijos prezidentą;
 Ratifikuoja sutartis, sudaromas Estijos Respublikos vardu;
 Tvirtina valstybės biudžetą ir kontroliuoja, kaip jis vykdomas;
 Kontroliuoja valstybės vykdomąją valdžią.

Nuorodos 
 Rygikogo svetainė estų kalba
 Rygikogo svetainė anglų kalba

Estijos teisinės organizacijos
Parlamentai