Provansas

Provansas () − istorinė sritis Prancūzijos pietryčiuose, prie Viduržemio jūros. 

Dabartiniu metu Provanso istorinė sritis apima Prancūzijos regioną Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas, į kurį įeina Aukštutinio Provanso Alpių, Aukštutinių Alpių, Pajūrio Alpių, Ronos Deltos, Varo ir Vokliūzo departamentai. Didžiausi miestai Provanse: Marselis, Nica, Tulonas, Kanai, Avinjonas.

Provanso paviršius kalnuotas, vakaruose − Ronos žemuma. Slėniuose ir pajūryje auginami subtropiniai vaismedžiai, daržovės, gėlės, alyvmedžiai, eteriniai augalai, kviečiai, Ronos deltoje − ryžiai.

Provanso pietryčių pajūrį užima didžiausias Prancūzijos kurortinis rajonas − Žydrasis krantas (Côte d'Azur).

Istorija 

Provanso teritorijoje I tūkstantmetyje pr. m. e. gyveno ligūrų gentys. VI a. pr. m. e. Provansą kolonizavo graikai, o II a. pr. m. e. užkariavo romėnai; Provansas ėmė priklausyti Romos provincijai Norbono Galija.

V−VI a. sritį užkariavo vestgotai, vėliau burgundai. Nuo 536 m. Provansas priklausė Frankų valstybei.

855−863 ir 879-911 m. Provansas sudarė dalį Provanso karalystės (arba Žemutinės Burgundijos). Nuo 933 m., susijungus dviem Burgundijoms − į Burgundijos (Arelato) karalystę. Nuo 961 m. joje turėjo grafystės statusą. 1113−1246 m. Provanso grafystę valdė Barselonos grafai, o 1246−1481 m. Anžu dinastija.

1481 m. Provansas buvo prijungtas prie Prancūzijos, turėjo provincijos autonomiją. Per Prancūzijos didžiąją revoliuciją Provanso provincija buvo panaikinta.

Nuorodos 

 Informacija turistams apie Provansą  (anglų, ispanų, italų, olandų, prancūzų, vokiečių k.)
 Turizmas Provanse  (anglų, italų, prancūzų, vokiečių k. ir kt.)
 Apie Provansą (anglų k.)

Prancūzijos istorinės žemės
Oksitanija