Džolofas

Džolofas (, ), dar vadinama Volofų imperija – Afrikos valstybė, XIII–XIX a. egzistavusi dab. Senegalo teritorijoje, sukurta volofų tautos. Jos sostinė buvo Lingerė, o valdovai tituluoti burba. Kadangi vėliau valstybė suskilo, taip vėliau priimta vadinti ir visą regioną, kurį apėmė ši valstybė.

Istorija

Susiformavimas 
Džolofas susiformavo XIV a. viduryje yrant Tekrūrui, tačiau ilgą laiką buvo Malio imperijos vasalė. Legenda pasakoja, kad Džolofo valdovai atėjo į valdžią iš kitos volofų valstybės – Vaalo.

Silpstant Maliui, Džolofas pamažėle įgijo įtaką regione, paversdamas vasalais kitus vietinius valstybinius junginius vakaruose, vandenyno pakrantėje. Jų buvo penki:
 Vaalo, valdomas valdovų, tituluojamų dur
 Kajoras, valdomas valdovų, tituluojamų damel
 Baolis, valdomas valdovų, tituluojamų teny
 Sinė, valdoma valdovų, tituluojamų laman
 Salumas, valdomas valdovų, tituluojamų laman

Nuosilpis 
XVI a. prasidėjo Džolofo silpimas. Jį lėmė pajūrio sričių ekonomikos augimas, leidęs pajūrio valstybėlėms sustiprėti. Taip pat veikė procesai, vykstantys žlugus Malio imperijai ir įsitvirtinant Songajaus imperijai. XVI a. pradžioje šiaurėje judėjo fulbiai, amžiaus viduryje atskilo Kajoras, vėliau – Vaalo ir kitos valstybėlės.

Fulbiai 
1725 m. Džalofo pietuose įsitvirtino fulbiai ir jų pirmoji džihado valstybė Futa Džalonas. 1875 m. jos valdovas pradėjo merdinčio Džolofo užkariavimus. Valstybė nustojo egzistuoti 1890 m.

Kultūra, valdymas 
Džolofo visuomenė buvo griežtai pasidalinusi į kastas. Islamas buvo nominali valstybės religija, tačiau iš tikro jis įsitvirtino tik valstybės egzistavimo saulėlydyje. Moteris šioje visuomenėje turėjo didelę reikšmę, ir dažnai galėdavo dalyvauti valstybės valdyme.

Valdovas burba buvo renkamas, ir rinkimuose dalyvaudavo vasalinių sričių valdovai, kurie turėjo nemažą autonomiją, tačiau bendravo su centrine valdžia gynybos ir prekybos klausimais.

Volofų valstybės