Kiose Dage mūšis

Kiose Dage mūšis () – 1243 m. birželio 26 d. įvykęs mūšis tarp mongolų ordos armijos, vadovaujamos karvedžio Baidžu ir Rumo sultonato armijos, vadovaujamos seldžiukų sultono Kei-Chusravo II. Mūšis vyko Kiose Dage tarpeklyje, į šiaurę nuo Erzindžano, šiaurės Turkijoje, pasibaigė mongolų pergale.

1242–1243 m. žiemą mongolams užpuolus Rumo seldžiukų sultonatą buvo užimtas Erzindžanas. Sultonas Kei-Chusravas II kreipėsi į savo kaimynus karinės pagalbos. Pagalbą suteikė Rumo sąjungininkai: Trapezundo imperatorius Manuilas I, prie kurio prisijungė Gruzijos, Abchazijos kunigaikščiai ir Alepo valdovas. Buvo pasamdyti keli „Frankų“ būriai iš Kipro karalystės (2 000 karių) ir Genujos.

Mūšis 
Mūšis vyko visą dieną. Mongolai panaudoję klaidingo atsitraukimo taktiką, o paskui netikėtai priešus apšaudė strėlėmis. Rumo sultonas, nenorėdamas pakliūti į nelaisvę, iš mūšio lauko pabėgo. Jo armija padrikai ėmė bėgti, o mongolai persekiojo ir kapojo juos kardais. Mongolai užėmė sultono stovyklos palapines su atsargomis ir ginklais, bei Kei-Chusravo vėliavą su liūto atvaizdu.

Pasekmės 
Turėdami pranašumą, mongolai tęsė puolimą. Buvo užimtas Sivasas ir sugriautas Kaiseris, o daugelis miesto gyventojų, nenorėję pasiduoti, išžudyti. Į Koniją pabėgęs Rumo sultonas pas mongolus nusiuntė savo vizirį, kuris įtikino, kad tolesnis šalies užkariavimas bus sunkus, nes šalies gilumoje yra daug armijos ir tvirtovių. Pagal taikos sutarties sąlygas sultonas kasmet mongolams turėjo mokėti apie 12 mln. sidabrinių monetų, 500 ritinių šilko, 500 kupranugarių ir 5 000 avių.

Po Kiose Dage mūšio prasidėjo seldžiukų Rumo sultonato nuosmukis.

Išnašos

Nuorodos 

Turkijos istorija
Mūšiai
1243 metai
Mongolų imperijos karai
Rumo sultonatas