Latveliai (Kretinga)

Latveliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų ir 3 km į vakarus nuo Grūšlaukės.

Etimologija 

Yra du vietovardžio kilmės variantai: 1) kaimą įkūrė latvių kilmės naujakuriai; 2) pavadinimas kilo iš asmenvardžio Latvelis daugiskaitos formos.

Geografija 

Kaimo žemių pietrytiniu pakraščiu praeina rajoninis kelias  (Kalno gatvė), o šiaurės rytiniu –  (Miško gatvė), kuriuos jungia pagrindinė kaimo gatvė. Didžiąją kaimo dalį užima dirbama žemė. Šiauriniame ir vakariniame pakraštyje bei centrinėje dalyje plyti miškai. Rytiniu pakraščiu teka Narmanšakė, o šiaurės vakariniu ir vakariniu – Laukupis (dešinysis Šlaveitos intakas). Gatvinio plano gyvenvietė įsikūrusi rytinėje kaimo žemių dalyje, arčiau Narmanšakės. Atokiau nuo jų stovi kelios vienkieminės sodybos. Į šiaurės rytus nuo gyvenvietės, kitapus upės, Grūšlaukės žemėje stūkso Latvelių senosios kapinės.

Istorija 

Kaimas susiformavo XVI a. antroje pusėje, po Valakų reformos. Jo žemių pietvakarinėje dalyje XVII–XVIII a. įsikūrė Pirkulių užusienis – už dirbamų žemių ribų apsigyvenusių naujakurių vienkieminė nausėdija.

1846 m. gyveno 8 šeimos. Valstiečiai priklausė Darbėnų dvarui, kuriame ėjo lažą.

Panaikinus baudžiavą, žemės savininkais tapę 24 žemdirbiai 1870 m. mokėjo žemės mokestį Lentvario ir Palangos grafui Juozapui Tiškevičiui. 1923 m. buvo 28 valstiečių ūkiai.

Kaimo žemės turėjo savo vardus. Šiaurinė dalis buvo vadinama Sodgaliu, šiaurės vakarinė – Voveraitėmis, vakarinė – Grybsodžiu, pietvakarinė – Pirkuliais, o pietinė – Bubeliais. Vakarinėje dalyje, Felikso Sendrausko žemėje 10 ha plote driekėsi Plačioji pieva, o šalia ūkininko sklypo buvo Balandiškės pieva (3 ha), kuriai vardą davė čia augusios balandos. Rytinėje dalyje plytėjo Gorskinės pieva (10 ha), o pietinėje dalyje – Graisklaniu vadinama ariama žemė (8 ha). Užliejamame Laukupio slėnyje šalia Pirkulių buvusios pelkėtos pievos (4 ha) vadintos Pirkuline.

1937 m. pravesta Lietuvos žemės reforma, kaimas išskirstytas į vienkieminius ūkius.

Po Antrojo pasaulinio karo šalia esančiuose miškuose veikė Žemaičių apygardos Kardo rinktinės partizanai. Jie 1946 m. rugpjūčio 17 d. kaimo ganyklose prie Darbėnų kelio surengė pasalą, į kurią pateko ir buvo nukauti keturi iš Grūšlaukės su pastote grįžtantys MGB Darbėnų valsčiaus poskyrio stribai ir juos vežęs vežikas.

Gyventojai 

 Žymūs žmonės
 Jonas Algirdas Riepšas (1937–2022) – teisininkas, teisėjas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas.

Kultūros paveldas 
 Senosios kaimo kapinės (Maro kapai) (XVI a. – XX a. 2 deš.)
 Kaimo pietinėje dalyje prie Stepono Gedrimo sodybos stovėjo stilizuotų tulpių motyvo kiaurapjūviu ornamentu puoštas monumentalus kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra, kurį 1897 m. pastatė Antanas Stonius, o skulptūrą sukūrė žymus Žemaičių krašto dievdirbys Juozapas Paulauskas. Kryžius 2005 m. restauruotas ir perkeltas prie Grūšlaukės mokyklos.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Latvelių kaimas. – Kretingos krašto enciklopedija 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės