Maisto priedas

Maisto priedai – natūralios ar sintetinės cheminės medžiagos, dedamos į maisto produktus, siekiant išlaikyti, sustiprinti, susilpninti tam tikras maisto produkto savybes ar pridėti papildomų, pvz., skonį, kvapą, išvaizdą. Kai kurie maisto priedai naudojami nuo senovės, pvz., konservavimui naudojamas actas, sūdymui naudojama valgomoji druska, vyndarystėje naudojamas sieros dioksidas. Antroje XX a. pusėje vystantis maisto pramonei pradėta naudoti daug naujų, tiek natūralių, tiek sintetinių, maisto priedų.

Lietuvoje leidžiami maisto priedai išvardinti Lietuvos higienos normoje HN53-1995 „Leidžiami vartoti maisto priedai“ ir jos priede HN 53-1:2001 „Leidžiamos vartoti kvapiosios medžiagos ir kvapiųjų medžiagų gamybos žaliavos“.

Įvairių šalių leidžiamų maisto priedų sąrašai skiriasi. Sprendimas leisti naudoti maisto priedą nėra absoliutus. Jei išaiškėja, kad maisto priedas nėra saugus, jis gali būti išbrauktas iš leidžiamų vartoti priedų sąrašo. Maisto priedo sauga gali priklausyti ne tik nuo pačios cheminės medžiagos savybių, bet ir maisto priedo šaltinio, gamybos technologijos, priemaišų.

Maisto priedų naudojimas ribojamas arba draudžiamas tradicinių produktų gamyboje. Pvz., Prancūzijoje draudžiama naudoti visus maisto priedus gaminant tradicinę Prancūzijos duoną, Graikijoje – fetos sūrio gamyboje, Švedijoje ir Suomijoje draudžiami dažikliai gaminant tradicinius vaisių sirupus.

Klasifikacija

Numeriai (E numeriai) 
Siekiant palengvinti šių medžiagų naudojimo priežiūrą bei vartotojų informavimą, maisto priedai yra klasifikuojami, priskiriant kiekvienam numerį – Europos Sąjungoje tai yra E numeris.

ES šie numeriai suteikiami tiek sintetiniams, tiek natūraliems priedams, tačiau į E maisto priedų sąrašą neįeina daug natūralių, nuo seno naudojamų maisto priedų. Jungtinėse Amerikos valstijose numeriai paprastai suteikiami leidžiamiems sintetiniams maisto priedams, o natūralūs maisto priedai nurodomi be numerių, taip pat nereikalaujama, kad būtų atliekami natūralių medžiagų bandymai ar klinikiniai tyrimai.

Kategorijos 
Maisto priedai skirstomi į grupes pagal paskirtį, kai kurie priedai papuola į daugiau nei vieną kategoriją. Įprastinės maisto priedų kategorijos abėcėlės tvarka:
 antibiotikai ()
 antioksidatoriai ()
 atskyrikliai ()
 blizgikliai ()
 dažikliai (, colours)
 dispergavimo medžiagos ()
 drėkikliai (, moisture retaining agents)
 druskos pakaitalai ()
 džiovikliai ()
 emulsikliai ()
 pakavimo dujos ()
 fermentiniai priedai ()
 gardžio stiprikliai ()
 gardikliai (, flavours)
 kietikliai ()
 konservantai ()
 lipnumą mažinančios medžiagos ()
 miltų technologines savybes gerinantys priedai, miltų apdorojimo medžiagos (, flour treatment agents)
 miltų balikliai (, bleach)
 nešikliai ()
 paviršiaus apdailos medžiagos ()
 paviršiaus lipnumą mažinančios medžiagos ()
 plakimo medžiagos ()
 plastiškumą gerinančios medžiagos (plastifikatoriai) ()
 prieskoninės medžiagos ()
 propelentai ()
 putodariai ()
 putojimo slopikliai (antiflomengai) ()
 putų stabilizatoriai ()
 rišikliai ()
 rūgštingumą reguliuojančios medžiagos ()
 rūgštikliai (angl. acidifiers)
 rūgštys ()
 saldikliai ()
 skaidrikliai ()
 spalvų fiksatoriai ()
 stabilizatoriai ()
 standikliai (stingdikliai) ()
 suspendavimo medžiagos ()
 šarmai ()
 tekstūros keitimo medžiagos ()
 tešlos kildikliai (, leavening agents)
 tešlos tvirtumą didinančios medžiagos ()
 tešlos struktūros gerinimo medžiagos ()
 tirpikliai ()
 tirpumą gerinančios medžiagos ()
 tirštikliai ()
 tūrio didinimo medžiagos ()
 kt.

Literatūra 

 Zita Dzedulionienė. Chemija: vadovėlis VIII–X klasei: suaugusiųjų ir savarankiškam mokymuisi. Kaunas: Šviesa, 2009, 173–174 p. ISBN 978-5-430-05433-5.

Nuorodos 
 Vieši LR Sveikatos apsaugos ministerijos dokumentai apie maisto priedus
 Maisto priedų konkrečiuose produktuose žinynas