Jurgis Gedgaudas

Jurgis Gedgaudas (m. 1435 m.) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, Vilniaus vaivada, Gedgaudų bajorų giminės pradininkas.

Biografija 

Gedgaudas buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto bendražygio Gailigino arba Mantvydo sūnus. 1401 m. minimas kaip Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valdovo maršalka, organizavo mūrinių Trakų ir Vilniaus pilių statybas. 1411 m. Kijevo vaivada. 1411–1423 m. Podolės seniūnas, pastatė kelias gynybines pilis, vėliau iki 1424 m. Smolensko vietininkas.

1411 m. dalyvavo Jogailos atstovų pasiuntinybėje į Vengriją. 1415–1416 m. vadovavo šešiasdešimties pakrikštytų Žemaitijos bajorų delegacijai Konstanco bažnytiniame susirinkime, kur buvo sprendžiamas Lietuvos ir Vokiečių ordino ginčas dėl Žemaitijos sienų. Po brolio Albertas Vaitiekus Manvydas mirties 1423 m. nuo 1425 m. tapo Vilniaus vaivada. Pareigas ėjo iki 1432 m.

Po Vytauto Didžiojo mirties 1430 m. prasidėjo politinės rietenos tarp brolių Jogailos ir Švitrigailos. Palaikęs nuversto nuo sosto Švitrigailos pusę, su juo pasitraukė į Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės gudų žemes. 1432 m. Ašmenos mūšyje buvo patekęs į Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Kęstutaičio nelaisvę. Neužimdamas jokių pareigų, nuolat liudijo Žygimanto Kęstutaičio dokumentuose ir išsaugojo įtaką bei turtus.

Tėvoninių žemių daugiausia turėjo Krėvos ir Ašmenos apskrityse. Apie 1413–1414 m. aukščiau Skirsnemunės pasistatė pilį ir įkūrė Skirsnemunės dvarą, kuris nuo 1504 m. minimas kaip Gedigaudiškis, nuo 1599 m. Gelgaudiškis. Kaimyninės Veliuonos tėvūnas-laikytojas buvo Jurgio giminaitis Mykolas Mingaila-Gedgaudas, kuris ėjo Vilniaus pilininko pareigas.

Su broliu palaidotas jų pačių pastatydintoje Vilniaus arkikatedros Šv. Alberto ir Šv. Jurgio koplyčioje. Turėjo vienintelį sūnų Petrą Simoną (Senką) Gedgaudaitį (m. 1451 m.)

Šaltiniai 

|-

Vilniaus vaivados
Gedgaudai
Kijevo kunigaikščiai (LDK)
Smolensko vaivados
Podolės seniūnai