Kachetija

Kachetija () – administracinis bei istorinis-geografinis regionas rytų Gruzijoje.

Geografija 
Šiaurėje regioną riboja Didysis Kaukazo kalnagūbris ir Rusija, rytuose ir pietuose – Azerbaidžanas, vakaruose – Kartlija. Kachetija dalinama į dvi dalis: Vidinė Kachetija yra į rytus nuo Civ-Gomborio kalnų virtinės, o Išorinė Kachetija – į vakarus. Rytinėje dalyje didžiausia upė yra Alazanis, o vakarinėje – Joris.

Kachetija sudaro (2014):
 Telavio rajonas (58 350 gyv.)
 Achmetos rajonas (31 461 gyv.)
 Kvarelio rajonas (29 827 gyv.)
 Gurdžaanio rajonas (54 337 gyv.)
 Lagodechio rajonas (41 678 gyv.)
 Sagaredžo rajonas (51 761 gyv.)
 Signachio rajonas (29 948 gyv.)
 Dedoplisckaro rajonas (21 221 gyv.)

Regione:
 9 miestai – Telavis, Achmeta, Gurdžaanis, Dedoflis Ckaro, Lagodechis, Sagaredžas, Signachis, Cnoris, Kvarelis.
 1 miesto tipo gyvenvietė – Mirzaanis.
 278 kaimai.

Gyventojų tankis – 28,2 žm./km². Gyventojai – gruzinai 85,2 %, azerbaidžaniečiai 10,2 %, Kistinai 1,75 %, Osetinai 0,79 %, armėnai 0,69 %, rusai 0,60 %. Vietiniai gruzinai daugiausia yra kachetinai, kalbantys vietiniu gruzinų kalbos dialektu.

Istorija 

Nuo VIII a. pabaigos Kachetija buvo nepriklausoma kunigaikštystė. XI а. pradžioje buvo įjungta į suvienytą Gruzijos karalystę, bet mažiau kaip po dešimties metų vėl atskilo. XII a. pradžioje Kachetiją vėl, tik dabar jau ilgam prijungė Gruzijos karalius Davidas Statytojas (1089–1125).
 Vėl nepriklausoma Kachetija tapo apie 1460 m., kai vieninga Gruzija suskilo.
 1762 m. Kachetijos karalystė vėl susijungė su kaimyninę gruzinų Kartlio karalyste, o Telavis tapo vieningos Rytų Gruzijos Kartlio ir Kachetijos karalystės sostine. Jungtinę karalystę nusilpnino dažni Persijos puldinėjimai.
 1801 m. Kartlio ir Kachetijos karalystę aneksavo Rusijos imperija.
 1918–1921 m. Kachetija buvo nepriklausomos Gruzijos respublikos dalis. 1922–1936 m. ji buvo Užkaukazės TFSR dalis, o 1936–1991 m. – Gruzijos TSR dalis.

Nuorodos 
 Кахетия

Šaltiniai 

Gruzijos regionai
Gruzijos istoriniai regionai