Broliai Liumjerai

Broliai Liumjerai (Lumière), Auguste Marie Louis Nicolas (, gimė 1862 m. spalio 19 d. Bezansone (Prancūzija), mirė 1954 m. balandžio 10 d. Lione), ir Louis Jean (, gimė 1864 m. spalio 5 d. Bezansone (Prancūzija), mirė 1948 m. birželio 6 d. Bandole) buvo vieni pirmųjų pasaulyje kino režisierių.

Istorija 
Broliai Liumjerai gimė Bezansone (Prancūzija), bet užaugo Lione. Abu lankė privačią „La Martiniere“ mokyklą. Jų tėvas, Charles’as Antoine’as Lumière’as (1840–1911 m.), turėjo fotografijos įmonę, kurioje ir dirbo abu broliai: Lui – fiziko, o Ogiustas – vadybininko pareigose.

1892 m., tėvui išėjus į pensiją, broliai ėmė kurti filmus. Jie užpatentavo kelis reikšmingus procesus, kurie vėliau buvo panaudoti jų sukonstruotoje kino kameroje. Vienas svarbiausių procesų buvo kino juostos perforacija (pirmą kartą panaudota Emile’io Reynaud), suteikusi galimybę sukti juostą kino kameroje arba projektoriuje. Pats sinematografas – nešiojamas įrenginys, kuriame buvo kamera, spausdinimo įrankis ir projektorius – buvo užpatentuotas 1895 m. vasario 13 d. Manoma, kad pirmoji juosta „Darbininkai, išeinantys iš Liumjerų fabriko“ () šiuo aparatu buvo nufilmuota 1895 m. kovo 19 d.

Pirmieji kino seansai 
1895 m. kovo 22 d. Liumjerai surengė pirmąjį privatų projektuojamų kino filmų seansą, o pirmasis jų mokamas viešas kino seansas įvyko tų pačių metų gruodžio 28 d. Paryžiaus „Salon Indien du Grand Café“ kavinėje. Istorinės prezentacijos metu buvo parodyta 10 trumpų filmų. Kiekviena juosta buvo 17 metrų ilgio, ir kiekvienos iš jų trukmė, rodant ranka sukamu kino projektoriumi, buvo maždaug 50 sekundžių.

1896 m. Liumjerai surengė turą ir su savo kino aparatu aplankė Bombėjų, Londoną bei Niujorką.

Populiariajai kultūrai ypač didelę įtaką padarė filmas „Traukinio atvykimas į stotį“ (). Brolių Liumjerų sukurti tikrovę vaizduojantys filmai dažnai minimi kaip pirmieji primityvūs dokumentiniai filmai, o filmu „Aplietas laistytojas“ () jie padėjo komedijos žanro pamatus.

Nors broliai Liumjerai nebuvo pirmieji kino aparato išradėjai, jiems dažnai priskiriamas kino kaip masinės informacijos perteikimo priemonės išradėjų vardas.

Ankstyvoji spalvota fotografija 
Broliai teigė, kad „kinas – tai išradimas be ateities“, ir atsisakė parduoti savo kino kamerą kitiems kino kūrėjams, kaip antai Žoržui Meljė. Dėl to jų vaidmuo kino istorijoje buvo nepaprastai trumpas. Savo dėmesį jie sutelkė į spalvotą fotografiją ir 1903 m. užpatentavo spalvotos fotografijos procesą „Autochrome Lumière“, kuris rinkoje pasirodė 1907 m. Didžiąją XX a. dalį Liumjerų įmonė buvo didžiausia fotografijos gaminių gamintoja Europoje, bet „Lumière“ prekinis ženklas iš rinkos dingo įmonei susiliejus su „Ilford Photo“. Liumjerai kūrė ir kitus gaminius: garsiakalbį, „Lumière tulle gras“ (tepalą nudegimams gydyti) ir chirurgines žnyples.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Lui Liumjeras „Who’s Who of Victorian Cinema“ enciklopedijoje
 Ogiustas Liumjeras „Who’s Who of Victorian Cinema“ enciklopedijoje
 Filmai, parodyti pirmojo viešo kino seanso metu, 1985 m. gruodžio 28 d. (Quicktime formatu) 
 Le musée Lumière Liumjerų Institutas

Taip pat skaitykite 
 Kinas
 Kino istorija

Menininkų grupės
Nebyliojo kino režisieriai
Prancūzijos kino režisieriai