Naujoji Rytų Prūsija

Naujoji Rytų Prūsija (arba Naujieji Rytprūsiai) (, ) – Prūsijos karalystės provincija 1795–1807 m. Centras – Varšuva. 1806 m. provincijoje gyveno 914 610 gyventojų, o plotas buvo apie 55,000 km². Ribojosi su Pietų Prūsija, Rytų Prūsija, Vakarų Galicija, Gardino gubernija ir Vilniaus gubernija.

Istorija 
Įkurta iš užimtų per trečiąjį Abiejų Tautų Respublikos padalijimą lenkų ir lietuvių žemių tarp Vyslos, Bugo ir Nemuno.

Buvo suskirstyta į 2 departamentus ir 17 apskričių:
 Balstogės departamentas:
 Balstogės
 Bielsko
 Bebro
 Dambravos
 Drohičino
 Kalvarijos
 Lomžos
 Marijampolės
 Supraslio
 Vygrių
 Plocko departamentas:
 Lipno
 Mlavos
 Ostrolenkos
 Plocko
 Pšasnyšo
 Pultusko
 Vyšogrudo

Lietuvių žemės (Užnemunė) įėjo į Balstogės departamento 3 šiaurines apskritis () – Marijampolės, Kalvarijos ir Vygrių. Provinciją panaikino 1807 m. Tilžės taika, dauguma žemių įėjo į Napoleono įkurtą Varšuvos kunigaikštystę, o Balstogės sritis atiteko Rusijos imperijai.

Valdytojai 
 Johann Heinrich von Günther (1795–1796);
 Friedrich Leopold von Schrötter (1796–1807).

Šaltiniai