Lietuvos ežerai

Lietuvoje yra maždaug 2600–2800 natūralių ežerų plotu didesnių nei 0,5 ha (LR upių, ežerų ir tvenkinių kadastras nurodo 2610, LR ežerų klasifikatorius – 2790). Jų bendras plotas – 880 km². Šalyje taip pat yra virš 3100 mažesnių (0,05–0,5 ha ploto) natūralios kilmės ežerėlių, tačiau bendras jų paviršiaus plotas tesudaro 5,34 km². Dalį mažųjų ežerų sudaro senvaginės bei karstinės kilmės vandens telkiniai, kurių skaičius nuolat kinta, todėl tiksliai įvertinti jų skaičiaus neįmanoma. Visi ežerai užima apie 1,37 proc. Lietuvos teritorijos ploto. Be to, šalyje yra apie 1100 dirbtinių tvenkinių, kurie didesni nei 0,5 ha.

Daugiausia ežerų yra Baltijos ir Žemaičių aukštumose, Dainavos ir Neries-Žeimenos žemumose. Ypač ežeringa sritis – Baltijos aukštumų lanko šiaurinė dalis – Aukštaičių aukštuma. Ten susidarę ištisi ežerynai: Molėtų, Dubingių, Zarasų. Aukštaičių aukštumoje telkšo didžiausi (Drūkšiai, Dysnai), giliausi (Tauragnas, Malkėstaitis), ilgiausi (Asveja, Sartai) ežerai šalyje. Dzūkų ir Sūduvos aukštumose ežerų grupės mažesnės. Ten susidarę Trakų, Aukštadvario ežerynai bei didžiųjų Sūduvos ežerų grupė (Dusia, Metelys, Obelija). Žemaičių aukštumoje tekšo dideli Platelių, Lūksto, Masčio, Biržulio, Germanto ežerai. Dainavos žemumoje driekiasi Veisiejų ežerynas, o Neries-Žeimenos žemumoje – Ignalinos ežerynas. Didžiausias ežeringumas (>11 %) yra šalies šiaurės rytuose, Ignalinos ir Zarasų rajono rytinėje dalyje. Mažiausiai ežerų yra Lietuvos Vidurio žemumoje (<0,5 %) ir Pajūrio žemumoje. Dauguma ežerų telkšo 100–160 m aukštyje virš jūros lygio.

Pagal dubens kilmę Lietuvos ežerai skirstomi į ledyninius (arba glacigeninius), sudarytus ledyno ir jo tirpsmo vandenų (užtvenktiniai, glaciodepresiniai, rininiai, ledo guolio, evorsiniai, senslėniniai), senvaginius (arba fliuviogeninius), lagūninius (arba mareogeninius), pelkinius (arba organogeninius), karstinius, sudėtinguosius ir dirbtinius (arba antropogeninius). Dauguma Lietuvos ežerų susitelkę ledyninės ir upinės kilmės dubenyse. Pagal gylį vyrauja seklūs ir vidutinio gylio ežerai, tik 85 ežerai yra gilesni nei 20 m. 48 % kranto linija mažai vingiuota, 28 % – vidutiniškai vingiuota, 17,5 % – labai vingiuota, 6,5 % nevingiuota.

Pagal pratakumą ežerai skirstomi į:
 pratakinius (į ežerą ir įteka ir išteka upės) – Lietuvoje tokių 870
 vandenskyrinius (upės neįteka, tik išteka) – Lietuvoje tokių 300
 nenutekamuosius (upės įteka, bet neišteka) – Lietuvoje tokių 80
 akliniuosius (į ežerą upės neįteka ir iš jo neišteka) – visi likę ežerai (dauguma)
Iš visų pratakinių ežerų 650 turi 1 intaką, 140 – 2, 40 – 3 ir 40 – daugiau nei 3 intakus.

Pagal vystymosi stadiją dauguma Lietuvos ežerų yra subrendimo ir senatvės stadijose. Daug ežerų nunyko dėl melioracijos, gamtinės ir antropogeninės eutrofikacijos. Manoma, kad per 12 tūkst. metų užpelkėjo apie 15 tūkst. Lietuvos ežerų.

Ežerų pakrantėse ir atabrade paprastai auga viksvos, ajerai, nendrės, meldai, švendrai, iš plūduriuojančių augalų būdingos vandens lelijos, lūgnės, plūdės, o iš visai pasinėrusių augalų – elodėjos, maurabragiai, dumbliai.

Lietuvos ežerai pagal hidrocheminę sudėtį yra hidrokarbonatų klasės. Bendra mineralizacija >120 mg/l, rūgštingumas 6,5–9,2 pH, hidrokarbonatų >80 mg/l. Dauguma ežerų yra mezotrofiniai (vidutinio maistingumo), mažiau yra eutrofinių (labai maistingų), o aukštapelkėse pasitaiko distrofinių (nemaistingų) ežerų.

Didžiausi ežerai 
Trisdešimt didžiausių Lietuvos ežerų:

4226,6 ha Drūkšių ežero priklauso Lietuvai.

Vištyčio ežeras yra 1783 ha ploto ir būtų ketvirtas pagal dydį, bet tik mažesnė jo 543,7 ha ploto dalis yra Lietuvos Respublikos teritorijoje – didžioji dalis priklauso Rusijai.

Giliausi ežerai 
 Tauragnas – 62,5 m
 Malkėstaitis – 57 m
 Vištytis – 54 m
 Asveja – 50,2 m
 Galstas – 50,1 m
 Platelių ežeras – 46,6 m
 Gavys 56 m
 Verniejus 52,2 m

Ilgiausi ežerai 
 Asveja – 29,7 km
 Aisetas – 16,1 km
 Sartai – 14,8 km

Ežerai savivaldybėse 
 Akmenės rajono ežerai
 Alytaus miesto ežerai
 Alytaus rajono ežerai
 Anykščių rajono ežerai
 Biržų rajono ežerai
 Druskininkų savivaldybės ežerai
 Elektrėnų savivaldybės ežerai
 Ignalinos rajono ežerai
 Jonavos rajono ežerai
 Joniškio rajono ežerai
 Jurbarko rajono ežerai
 Kaišiadorių rajono ežerai
 Kalvarijos savivaldybės ežerai
 Kauno rajono ežerai
 Kėdainių rajono ežerai
 Kelmės rajono ežerai
 Klaipėdos rajono ežerai
 Kretingos rajono ežerai
 Kupiškio rajono ežerai
 Lazdijų rajono ežerai
 Marijampolės savivaldybės ežerai
 Mažeikių rajono ežerai
 Molėtų rajono ežerai
 Pagėgių savivaldybės ežerai
 Pakruojo rajono ežerai
 Panevėžio rajono ežerai
 Pasvalio rajono ežerai
 Plungės rajono ežerai
 Prienų rajono ežerai
 Radviliškio rajono ežerai
 Raseinių rajono ežerai
 Rietavo savivaldybės ežerai
 Rokiškio rajono ežerai
 Skuodo rajono ežerai
 Šakių rajono ežerai
 Šalčininkų rajono ežerai
 Šiaulių miesto ežerai
 Šiaulių rajono ežerai
 Šilalės rajono ežerai
 Šilutės rajono ežerai
 Širvintų rajono ežerai
 Švenčionių rajono ežerai
 Tauragės rajono ežerai
 Telšių rajono ežerai
 Trakų rajono ežerai
 Ukmergės rajono ežerai
 Utenos rajono ežerai
 Varėnos rajono ežerai
 Vilkaviškio rajono ežerai
 Vilniaus miesto ežerai
 Vilniaus rajono ežerai
 Zarasų rajono ežerai

Šaltiniai

Nuorodos 
 LR aplinkos ministro įsakymas Dėl Lietuvos Respublikos ežerų klasifikatoriaus patvirtinimo

 
Lietuvos sąrašai