Vilkaviškio apskritis

Vilkaviškio apskritis (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje Lietuvos teritorijoje, Suvalkijoje 1867–1950 m. Centras – Vilkaviškis. Iki I pasaulinio karo apskritis ribojosi su Kalvarijos, Marijampolės, Naumiesčio ir Suvalkų apskritimis bei Prūsijos karalyste.

Istorija 

Apskritis sudaryta 1867 m., iki 1915 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Suvalkų gubernijai. 1913 m. apskrityje buvo 12 valsčių: Alvito valsčius, Bartninkų valsčius, Gižų valsčius, Karklinių valsčius, Kaupiškių valsčius, Kybartų valsčius, Paežerių valsčius, Pajevonio valsčius, Vaitkabalių valsčius, Vilkaviškio valsčius, Vištyčio valsčius ir Žaliosios valsčius. 1915–1916 m. Oberosto Suvalkų, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai, o 1941–1944 m. Ostlando Lietuvos generalinės srities Kauno krašto apygardai. 1920 m. pietinėje apskrities dalyje įvyko kautynių tarp Lenkijos ir Lietuvos kariuomenių. 1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta: Vilkaviškio rajonui palikta 22 apylinkės, 2 apylinkės perduotos Kazlų Rūdos rajonui, 17 – Kybartų rajonui ir 7 – Naumiesčio rajonui.

|-
| 1897 m. || 1715 || 76 883 || ||
 2 miestai: Vilkaviškis, Virbalis
 miesteliai: Alvitas, Bartninkai, Kybartai
|-
| 1914 m. || 1715 || 90 000 || ||
|-
| 1917 m. || 1305 || 64 643 || ||
|-
| 1919 m. || || || 16 valsčių: Alvito valsčius, Bartninkų valsčius, Gižų valsčius, Gražiškių valsčius, Kaupiškių valsčius, Keturvalakių valsčius, Kybartų valsčius, Lankeliškių valsčius, Pajevonio valsčius, Paežerių valsčius, Pilviškių valsčius, Vilkaviškio valsčius, Virbalio valsčius, Vištyčio valsčius, Vižainio valsčius, Žaliosios valsčius ||
|-
| 1923 m. (išsamiau) || 1412 || 80 609 || 14 valsčių: Alvito valsčius, Bartninkų valsčius, Gižų valsčius, Gražiškių valsčius, Kaupiškių valsčius, Keturvalakių valsčius, Kybartų valsčius, Lankeliškių valsčius, Paežerių valsčius, Pajevonio valsčius, Pilviškių valsčius, Vilkaviškio valsčius, Vištyčio valsčius, Žaliosios valsčius ||
 3 miestai: Kybartai, Vilkaviškis, Virbalis
 2 miesteliai
 819 kaimų
 5 bažnytkaimiai
 440 dvarų ir palivarkų
 931 vienkiemis
 18 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 1184 || 72 321 || 13 valsčių ir 127 seniūnijos  || 2 miestai: Kybartai, Virbalis
|-
| 1937 m. || 1316 ||92 937 || ||
|-
| 1940 m. || || 94 247 || 11 valsčių: Alvito valsčius, Bartininkų valsčius, Gižų valsčius, Gražiškių valsčius, Keturvalakių valsčius, Kybartų valsčius, Pajevonio valsčius, Pilviškių valsčius, Vilkaviškio valsčius, Vištyčio valsčius, Žaliosios valsčius || 2 miestai: Kybartai, Virbalis
|-
| 1942 m. || || 86 700 || ||
|-
| 1943 m. || 1330 || || ||
|-
| 1949 m.  || 951 || || 8 valsčiai ir 49 apylinkės ||
 3 miestai: Kybartai, Vilkaviškis, Virbalis
 3 miesteliai
|-
| 1950 m. || || || 48 apylinkės ||
|}

Suskirstymas 

Apskrities valsčiai 1919–1950 metais:

Gyventojai

1897 m. 

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymą apskrityje gyveno 76 883 gyventojai. Vilkaviškio mieste gyveno 5 788 žmonės, Virbalio mieste 3 293 žmonės.

Tautinė sudėtis:
 Lietuviai – 68,7 % (52 832);
 Vokiečiai – 15,9 % (12 237);
 Žydai – 8,46 % (6 509);
 Lenkai – 3,87 % (2 982);
 Rusai – 2,08 % (1 606);
 Ukrainiečiai – 0,7 % (547);
 Totoriai – 0,1 % (77);
 Gudai – 0,01 % (10);
 Čiuvašai – 0,002 % (2);
 Kiti – 0,1 % (81).

1923 m. 

Gyventojų skaičius ir tankumas Lietuvos visuotinio 1923 metų surašymo metu.

Tautinė sudėtis:

1923 m. gyveno 80 609 žmonės:
 Lietuviai – 64 % (61363);
 Vokiečiai – 12,5 % (10045);
 Žydai – 8,9 % (7161);
 Rusai – 0,8 % (658);
 Lenkai – 0,8 % (638);
 Baltarusiai – 0,1 % (116);
 Kiti – 0,8 % (628).

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 Lietuvos gyventojai: pirmojo 1923 m. rugsėjo 17 d. visuotinio gyventojų surašymo duomenys.  Kaunas: Lietuvos Respublikos Centrinis Statistikos Biuras, 1923. 4 pusl.
 Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys. Kaunas: Centralinis Statistikos Biuras, 1925. 458–470 pusl.