Senegalo geografija

Senegalas yra vakarų afrikos Atlanto vandenyno pakrantėje 14 laipsnių nuo pusiaujo ir į vakarus nuo pradinio dienovidinio. Šalies bendras plotas yra 196 190 km², kurio 192 000 km² – sausuma, o 4 190 km² – vandenyje. Senegalas pagal plotą yra šiek tiek mažesnis už Didžiają Britaniją ir JAV Pietų Dakotos valstiją.

Geografija 
Senegalas vakaruose ribojasi su Atlanto vandenynu. Šiaurėje turi ilgiausią 813 km ribą, išilgai Senegalo upės su Mauritanija. Rytuose yra 419 km riba su Maliu. Pietryčiuose yra 330 km riba su Gvinėja, o pietuose ir pietvakariuose 338 km riba su Bisau Gvinėja ir abi ribos eina išilgai Kasamansas upės. Senegalas vienintelis turi ribą (740 km) su Gambija, kurią yra apsupęs. Gambija nuo Atlanto vandenyno į Senegalą įsiterpusi daugiau kaip 320 km ir išsidėsčiusi abiejuose krantuose išilgai Gambijos upės. Senegalo sausumos sienų ilgis sudaro 2640 km ir 531 km ribojasi su vandenynu.

Senegalas pretenduoja į 44 km (24 jūrmyles) greta esančios jūrinės zonos, į 22 km (12 jūrmylių) teritorinių vandenų ir 370 km (200 jūrmylių) išskirtinės ekonominės zonos. Jis taip pat pretenduoja į 370 km (200 jūrmylių) šelfo.

Čia aiškiai išreikšti sausas ir liūčių sezonai priklausantys nuo šiaurės rytų ir pietvakarių vėjų. Dakaro vidutinis metinis kritulių kiekis 610 mm daugiausiai iškrintantis birželio - spalio mėnesiais, kadai vidutinė temperatūra 27 °C. Gruodžio – vasario mėnesiais minimali temperatūra 17 °C . Žemiausias taškas Atlanto vandenynas esantis jūros lygyje, o aukščiausias taškas neįvardinta vietovė Futa Dželono prieškalnė esanti 581 m aukštyje.

Klimatas 
Tropinis, karštas, humidinis. Liūčių sezonui (nuo gegužės iki lapkričio) būdingas stiprus pietryčių vėjas. Sausuoju sezonu (gruodžio – balandžio mėnesiais) dominuoja karštas ir sausas oras, harmatanis (sausas, karštas ir pilnas dulkių) vėjas.

Augalija 
Senegalas turi 6 augalijos zonas: Sahelio, Sahelio-Sudano, Sudano, Sudano-Gvinėjos, tropinių miškų ir mangrovės.

Reljefas 
Reljefas žemas, kalvotas, lygumos pietryčiuose kylančios į aukštikalnes.

Gamtos ištekliai 
Žuvis, fosfatai, geležies rūdos.