Aisėnai (Klaipėda)

Aisėnai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Veiviržėnų, 16 km į pietus nuo Gargždų. Vakariniu pakraščiu teka upelis Aisė. Eina keliai: Gargždai – Švėkšna, Priekulė-Veiviržėnai. Iš šiaurės prieina Padumblės, iš rytų – Aisėnų, iš pietų – Piliakalnio miškai. Vakariniu pakraščiu ribojasi su Pėžaičių kaimu.

Aisėnų kaime yra trejos senosios kaimo kapinės (trečiosios kapinės 2014 m. įtrauktos į Kultūros vertybių registrą), buvęs muitinės pastatas.

Istorija 

VIII-XIII a. Aisėnų kaimo teritorija priklausė Lamatos žemei. Po Melno taikos ji liko LDK pakraštyje, prie valstybinės sienos su Kryžiuočių ordinu. Priklausė Rietavo valsčiui bei Rietavo valstybiniam dvarui, Rietavo parapijai. XIX-XX a. Aisėnų kaime buvo Rusijos valstybės sienos perėjimo punktas ir muitinė. Pro kaimą ėjo prekybos, knygnešių bei kontrabandos keliai. 1922 m. Aisėnuose buvo 219 gyventojų. 1941 m. birželio 22 d. ryte, Vokietijai užpuolus Sovietų Sąjungą, kaimo apylinkėse žuvo dauguma Aisėnų užkardos sovietų pasieniečių. Sovietmečiu Aisėnų kaimas buvo 1949 m. įkurto „Pionieriaus“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

Pokaryje Aisėnų apylinkėse veikė Kęstučio apygardos Butigeidžio rinktinės Dariaus rajono partizanai. Aisėnų miške buvo partizanų štabo bunkeris, sovietų karių ir stribų užpultas ir sunaikintas 1950 m. vasario 16 d. Užpuolimo metu žuvo būrio vadas ir Dariaus tėvūnijos (rajono) štabo darbuotojas Pranas Auškalnis-Laisvė (g. 1923), partizanai Konstantinas Butkevičius – Lyra (g. 1912), Eduardas Gavrilčikas – Aidas (Vytenis) (g. 1914), Bronislava Žemgulytė – Lietuvaitė (g. 1925). Buvusio bunkerio vietoje pastatytas atminimo paminklas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Aisėnų kaime gimė Gasparas Cirtautas (1841–1913), Žemaičių vyskupas, profesorius.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės