Kirdeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

Kirdeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kirdeikių kaime, Pakaso ežero pietvakariniame krante. Klebonas kunigas Jurgis Kazlauskas.

Istorija 

Dalis Linkmenų parapijos su bažnyčia 1920 m. liko Lenkijos okupuotoje teritorijoje. Okupacinė valdžia 1925 m. iškėlė bylą Linkmenų klebonui Juozui Breivai už lietuvių kultūrinę veiklą. Jis pabėgo į Kirdeikius ir pradėjo rūpintis bažnyčios statyba. Lietuvos valdžia skyrė miško medžiagos ir 35 000 litų. 1926–1927 m. medinė bažnyčia buvo pastatyta (projektavo ir statybą prižiūrėjo inž. Litas). 1927 m. vyskupas Juozapas Kukta bažnyčią konsekravo. Kirdeikių klebonas J. Breiva stiprino lietuvybę, rėmė lietuvių partizanų judėjimą (mirė 1939 m. Palaidotas bažnyčios šventoriuje). Kirdeikiuose gimė lietuvių atgimimo veikėjas, poetas, aušrininkas, kunigas Silvestras Gimžauskas (1844–1897 m.). 1936 m. pašventinti S. Gimžausko parapijos namai.

Architektūra 

Bažnyčia istoristinė (vyrauja gotikos elementų imitacija), su trisiene apside ir priestatais prie jos, 2 bokštais ir išsikišusiu fasadu. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis.

Yra trys neogotikinio stiliaus altoriai: pagrindinis ir du šoniniai. 2009 m. altoriai ir sakykla buvo restauruoti ir naujai paauksuoti, iškilmingas atnaujintų altorių atšventinimas įvyko rugpjūčio 15 d. per Žolinės atlaidus, iškilmes celebravo Molėtų dekanas K. Kazlauskas.

Šventoriaus tvoros pamatas akmeninis su iškilusiomis kolonėlėmis, kurias jungia vietinio kalvio nukalti ažūriniai elementai (tvorelės), vartai taip pat metaliniai.

Varpai 

Viename iš bažnyčios bokštų (varpinėje) kabo du varpai. Didysis „Benediktas“ nulietas 1930 m. Varpas pakrikštytas jo fundatoriaus Benedikto Kindurio vardu (kitur minima, kad fundatorius buvo Benediktas Paukštė). Mažasis varpas su lotyniškais įrašais nulietas XVIII a. Varpas pakrikštytas kaimo gerbiamo žmogaus Jono Maciulevičiaus. Virš apsidės esančiame bokštelyje kabo dar vienas nedidelis varpas.

Šaltiniai 

Utenos rajono bažnyčios