Rietavo valsčius

Rietavo valsčius (carmečiu Labardžių valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Rietavas, carmečiu – Labardžiai.

Istorija 

Minimas nuo 1527 m., kai Rietavo valsčius (pavietas) priklausė Lietuvos didžiajam kunigaikščiui. 1589 m. jis atiteko Sapiegoms. 1667 m. paviete buvo 35 bajorų dūmai. XIX a. įkurtas Kauno gubernijoje Labardžių vardu. Po I pasaulinio karo valsčiui sugrąžintas Rietavo pavadinimas. 1949 m. gegužės 23 d. Baužiškės miške žuvo Pilies būrio partizanų. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Rietavo rajonui (13 apylinkių).

|-
| 1565 m. || || >4000 || ~700 || 6 seniūnaitijos: Aitros, Juodėnų, Kapstato, Lelėnų, Rietavo, Veiviržėnų ||
|-
| 1877 m. || || 4571 || 469 kiemai  || 3 seniūnijos || 57
|-
| 1923 m. || 413 || 9501 || 2149 || ||
|-
| 1932 m. || 191 || 9501 || || 13 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 416 || || || 14 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 Petras Salys, 1932 m.

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 9501 žmogus:
 Lietuviai - 90,57% (8605);
 Žydai - 9,14% (868);
 Kiti - 0,29% (28).

Žymūs žmonės 

|-
| 1900 || Jaupėnai || Juozas Jankauskas, karininkas || 1967
|-
| 1916 || Pjaulės || Justinas Kontrimas, agronomas || 1991
|-
| 1934 || Kungiai || Elena Nijolė Bukelienė, literatūrologė || 2006
|-
| 1940 || Bubėnai || Petras Bendikas, zootechnikas ||
|-
| 1941 || Labardžiai || Henrikas Ciparis, dailininkas ||
|-
| 1945 || Maldučiai || Eugenijus Stankus, matematikas || 2023
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Plungės apskrities valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Rietavo apskrities valsčiai
Šiaulių apskrities valsčiai
Telšių apskrities valsčiai
Kauno gubernijos valsčiai