Vabalninko valsčius

Vabalninko valsčius (1861–1922 m. Čypėnų valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Vabalninkas, kurį laiką – Čypėnai.

Istorija 

Vabalninko valsčius minimas XVIII a. Vėl sudarytas 1861 m. kaip Čypėnų valsčius iš Vabalninko seniūnijos, Salamiesčio ir kitų dvarų teritorijų, sudarė 30 kaimų. Priklausė Kauno gubernijai. Pradžioje centras buvo Vabalninkas, tačiau po 1863 m. sukilimo perkeltas į Čypėnus. 1892 m. įkurta valsčiaus ligoninė. 1915–1917 m. valdė vokiečių administracinė valdžia. 1919 m. liepos 2 d. buvo pertvarkytas Lietuvos administracinis padalijimas, Čypėnų valsčius priskirtas Biržų apskričiai. Čypėnų valsčius išliko, o 1922 m. centras perkeltas atgal į Vabalninką ir pervadintas Vabalninko valsčiumi. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujiems Kupreliškio valsčiui ir Geležių valsčiui. Vabalninko valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Vabalninko rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 9522 || 1067 kiemai  || 13 seniūnijų || 121
|-
| 1884 m. || || 9625 || || ||
|-
| 1901 m. || || 13 398 || || ||
|-
| 1923 m.  || 528 || 15 614 || 3323 || ||
|-
| 1932 m. || 507 || 15614 || || 18 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 287 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Vadovai 

Viršaičiai:
 P. Novakas, 1879–1882 m.
 Antanas Pavilionis, 1884–1886 m.
 Martynas Sarapas, 1886–1888 m.
 Povilas Gacevičius, 1888–1893 m.
 Antanas Valentėlis, 1893–1894 m.
 Jonas Levickas, 1894–1896 m.
 Kazimieras Gritė, 1896–1897 m.
 Antanas Paliulis, 1897–1899 m.
 Jurgis Galvanauskas, 1899–1901 m.
 Kazimieras Bučas, 1901–1905 m.
 Jonas Vosylis, 1905 m. lapkritis – 1906 m. sausis
 Konstantinas Muralis, 1906–1907 m.
 Jonas Čepulis, 1907–1908 m.
 Steponas Latvėnas, 1908–1914 m.
 Konstantinas Baniulis, 1914–1915 m.
 Antanas Aukštikalnis, 1932 m.

Suskirstymas 

1872 m. Čypėnų valsčių sudarė 22 seniūnijos: Bakšėnų, Čypėnų, Dumbliūnų, Gataučių, Girsteikių, Grincagalės, Gumbelių, Ilgalaukių, Jasiuliškių, Kadarų, Kupreliškio, Megonių, Meiliūnų, Meliūnų, Petrukiškio, Plikių, Remeikių, Stuburų, Svilių, Vabalninko, Vileišiškių ir Zasinyčių. 1884 m. jos sustambintos, liko 12. 1885 m. prijungta Stumbriškio valsčiaus Natiškių seniūnija. 1885–1915 m. valsčių sudarė 13 seniūnijų: Bakšėnų, Čypėnų, Gataučių, Girsteikių, Dumbliūnų, Ilgalaukių, Jasiuliškių, Kupreliškio, Natiškių, Petrukiškio, Plikių, Vabalninko ir Zasinyčių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1866 || Natiškiai || Vincas Karoblis, teisininkas || 1939
|-
| 1882 || Zizonys || Ernestas Galvanauskas, inžinierius, politinis veikėjas || 1967
|-
| 1895 || Remeikiai || Juozas Daubaras, fotografas || 1982
|-
| 1898 || Jasiuliškiai || Kazimieras Ječius, agronomas || 1961
|-
| 1899 || Remeikiai || Leonardas Peseckas, lakūnas || 1976
|-
| 1900 || Žadeikiai || Bronius Vaivada, karininkas, pedagogas || 1946
|-
| 1902 || Savučiai || Stasys Paliulis, pedagogas, tautosakininkas || 1996
|-
| 1905 || Zizonys || Gediminas Galva, ekonomistas || 1979
|-
| 1906 || Antašava || Veronika Šleivytė, dailininkė || 1998
|-
| 1908 || Šukionys || Juozas Kuprys, gydytojas || 1984
|-
| 1915 || Plikiai || Antanė Kučinskaitė, kalbininkė || 2006
|-
| 1920 || Gataučiai || Mamertas Indriliūnas, rašytojas, partizanas || 1945
|-
| 1927 || Mieliūnai || Alfonsas Laučka, kalbininkas ||
|-
| 1928 || Berniškiai || Antanas Balčiūnas, inžinierius ||
|-
| 1938 || Repeniškis || Antanas Glemža, biochemikas ||
|-
| 1939 || Putauskai || Jonas Strielkūnas, poetas, vertėjas || 2010
|-
| 1942 || Baibokai || Adolfas Kaziliūnas, chemikas ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Biržų apskrities valsčiai
Panevėžio apskrities valsčiai
Upytės apskrities valsčiai
Kauno gubernijos valsčiai