Blakė kareivėlis

Blakė kareivėlis (Pyrrhocoris apterus) – raudonblakių šeimos rūšis.

Šios plačiai paplitusios blakės kūnas yra plokščias, pailgas, ovalo formos, 7 – 12 mm ilgio. Blakė juoda, tik priešnugarėlė ir antsparniai su raudonu piešiniu. Spalva ir ornamentai priklauso nuo oro temperatūros. Būdingas požymis – po 1 juodą didelį tašką ant priekinių sparnų antsparnių. Nors antsparnius turi, bet užpakalinių sparnų neturi, nors pasitaiko ir išimčių. Antenos juodos, segmentuotos. Kojos juodos. Priešnugarėlė trapecijos formos, raudonai apvedžiotais kraštais. Suaugusios blakės neskraido.

Anksti pavasarį, jau kovo mėnesį, saulėkaitoje, šių blakių didelius būrius galima aptikti aplink kelmus, ant medžių kamienų, tvorų, malkų krūvų. Ypač mėgsta liepas. Poravimuisi, kuris trunka apie 30 valandų, patelės vilioja patinėlius tik šiai rūšiai būdingu patinėlius jaudinančiu kvapu. Patelė deda kiaušinėlius į žemę, į išsikastas duobeles, po nukritusiais lapais, po šakomis, akmenimis. Ką tik išsiritusios blakės panašios į suaugėlius, tik neturi antsparnių. Iki rugpjūčio pilnai išsivysto nauja karta. Žiemoja dideliais būriais po nukritusiais lapais.

Maitinasi nukritusiomis augalų sėklomis (mėgsta dedešvas), siurbia augalų sultis, vabzdžių kiaušinėliais, kartais paskanauja smulkiais negyvais bestuburiais, pasitaiko kanibalizmo atvejų. Šios blakės nesislepia nuo priešų, nes yra nevalgomos, apie tai signalizuoja jų spalvinė gama. Iškilus pavojui, nuo priešų ginasi paskleisdamos nemalonų kvapą.

Paplitimas: Gyvena visoje Eurazijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės Amerikoje, plačiai paplitus Šiaurinėje Palearktikoje. Lietuvoje dažna.

Panašios rūšys: raudonmargė kampuotblakė (Corizus hyoscyami)

Raudonblakės