Eskimai

Eskimai yra vietiniai gyventojai, įsikūrę nuo Čiukčių pusiasalio iki Grenlandijos. Jų ir giminingų aleutų gyvenamos teritorijos sudaro etnografų išskiriamą kultūrinį Amerikos regioną – Arktį. Eskimai – sąlyginis ir apibendrinantis šio regiono žmonių pavadinimas. Patys jie linkę vadintis savo gentiniais pavadinimais, nes laiko žodį „eskimas" įžeidžiančiu (šis žodis algonkinų kalba reiškia „valgantys žalia mėsą“).

Įvairovė ir istorija 

Išskiriamos dvi pagrindinės eskimų tautinės grupės: inuitai (gyvenantys šiaurinėje Aliaskoje, Kanadoje ir Grenlandijoje) ir jupikai (gyvenantys vakarinėje Aliaskoje ir Rusijos Tolimuosiuose rytuose). Rytų eskimai – inuitai – šneka inuktituto dialektais, kuriuos naudoja apie 30 000 žmonių. Vakarų Aliaskos eskimai – jupikai – šneka jupikų kalba.

1999 m. Kanados valdžia grąžino eskimams kolonistų užgrobtas senąsias žemes ir dalis Šiaurės vakarų teritorijos virto nauja eskimų apgyvendinta teritorija. Ši nauja teritorija dabar vadinama Nanavatu. Pavadinimas, išvertus iš eskimų kalbos reiškia „Mūsų žemė“. Eskimus pasiekė ir šiuolaikinė technologija apginkluodama sniegaeigiais, telefonais ir kompiuteriais.

Religija 
Genties dvasinis vadovas yra angakutas (arba šamanas). Jis sugeba įvertinti medžioklės sėkmę ar nesėkmės priežastį nustatydamas, kuris asmuo yra atsakingas (nes sulaužė tabu) ir gali izoliuoti to veiksmo pasekmes. Eskimų tikėjimas grindžiamas anua (siela), kurią turi visi žmonės ir žvėrys. Asmenys, šeimos ir gentys turi daug draudimų arba tabu bei ritualų, kurie turi garantuoti, kad bus galima medžioti laimikį. Po vandeniu gyvenanti deivė Sedna prižiūri jūros žinduolius (ruonius ir t. t.). Ji – pusiau žmogus, pusiau žuvis. Sedna tikrina kaip gentis laikosi tabu ir leidžia žvėrims būti sumedžiotiems. Antžeminiai gyvūnai turi savo Sergėtojus (ar Globėjus) – kiekvienai rūšiai atskirai.

JAV tautos‎
Kanados gyventojai
Grenlandija
Sibiro tautos
Eskimai-aleutai
Arkties tautos