Okeanijos virtuvė

Okeanijos mityba, Okeanijos virtuvė – kulinarinių tradicijų visuma, paplitusi Okeanijoje.

Produktai 
Dauguma Okeanijos kultūrinių augalų atkeliavo iš Pietryčių Azijos, kur buvo prijaukinta daugybė kultūrų. Juos nešėsi malajai-polineziečiai, per tūkstantmečius kolonizuodami Ramiojo vandenyno salas.

Ląsteliena 

Okeanijos mityboje vartojami keli ląstelienos ir angliavandenių šaltiniai. Polinezijoje ypač paplitusi valgomoji kolokazija, kurios šakniagumbiai gali būti kepami, verdami ar troškinami garuose požeminėse krosnyse (vadinamose umu). Svarbus produktas yra kolokazijos košė, Havajuose vadinama poi.

Kiti svarbūs angliavandenių šaltiniai yra bananas (dažnai naudojamas kaip daržovė), azijinis jamsas (Dioscorea alata, dažniausiai vadinama uhi / ufi). Duonmedis taip pat yra plačiai paplitęs Okeanijos virtuvėje. Pagaminti jo vaisiai primena duoną. Kartais jie ilgai fermentuojami, siekiant vaisius išsaugoti ilgą laiką, kadangi jų gavyba yra sezoninė.

Saldžioji bulvė, paplitusi rytinėje Okeanijos dalyje, greičiausiai yra kilusi iš Amerikos, su kuria senovės polineziečiai greičiausiai palaikė kontaktus.

Riebalai 
Kaip svarbus riebalų šaltinis visame regione vartotas riešutas Aleurites moluccana.

Baltymai 
Keliautojų tautos Okeanijoje dažniausiai su savimi gabendavosi dviejų rūšių gyvūnus, kurių abeji naudojami maistui – kiaules ir šunis. Kiaulės tradiciškai naudojamos pirmiausia ritualiniais tikslais, o po to valgomos. Kai kuriose salose, pvz., Naujojoje Zelandijoje, buvo medžiojami vietos gyvūnai ir neskraidantys paukščiai (moa).

Didžiulė jūros gyvūnų įvairovė. Nuo seno vartojama įvairi žuvis (daug jos nuodingos), moliuskai, krevetės.

Vietinė ankštinė kultūra, prijaukinta Melanezijoje yra Psophocarpus tetragonolobus, yra universali, kadangi jos ankštys yra naudojamos kaip riebalų šaltinis, šaknys – kaip šakniavaisiai, o lapai – kaip salotos.

Vaisiai ir daržovės 
Okeanijos virtuvė vartoja labai daug lapų rūšių. Lapai naudojami susukti maistui gaminimo procese. Po to jie būna išmetami arba suvalgomi. Tarp svarbiausių lapų yra taro bulvių lapai, bananų lapai, ti augalo lapai ir pan.

Kita svarbi daržovė yra Cordyline fruticosa (vietoje žinoma kaip ti). Jos saldžios šaknys vartojamos maistui.

Prieskoniai 
Okeanijos prieskonių įvairovė labai nedidelė. Pagrindinis prieskonis yra druska. Dažnai kaip pagardas naudojamos įvairios jūržolės.

Patiekalai 

Terminiam apdorojimui Okeanijoje naudojamas specialus įtaisas – požeminė krosnis (umu arba imu). Jame į duobę sudedami įkaitinti akmenys, virš kurių dedamas maistas, užklojamas drėgnais lapais ir žemėmis. Toks gaminimo būdas Havajuose vadinamas kalua, o Naujojoje Zelandijoje – hangi. Šioje krosnyje gali būti gaminamos daržovės, mėsa, jūros produktai, kur jie ir kepa ir troškinasi.

Kitas gaminimo būdas – kepimas virš karštų anglių. Dažniausiai taip kepamas išdarinėtas gyvulys, kuris nužudomas pasmaugiant, kad nebūtų netenkama kraujo.

Saldžiųjų patiekalų ruošime labai plačiai naudojama liūtpėdinė karčiuotė (Tacca leontopetaloides, vietoje žinoma kaip pia), kilusi iš vakarų Afrikos, bet pradėta tikslingai naudoti tik Okeanijoje. Iš šio augalo gaunamas krakmolas naudojamas sutirštinti įvairius produktus: šakniavaisių tyres, kokoso pieną, gaminant saldžius pudingus. Garsiausi tokių desertų atstovai yra havajietiška haupia ir kt.

Gėrimai

Regioniniai skirtumai 

 
Nacionalinės virtuvės