Antrasis Seimas

Antrasis Lietuvos Respublikos Seimas – atstovaujamoji įstatymų leidybos institucija, išrinkta paleidus nesėkmingai dirbusį Pirmąjį Seimą. Dirbo dabartinės Maironio universitetinės gimnazijos Kaune patalpose.

Teisinis pagrindas 
Antrasis Seimas buvo renkamas 1923 m. gegužės 12 – 13 d. Lietuvos ūkininkų sąjunga gavo 14, Lietuvos krikščionių demokratų partija – 14, Lietuvos darbo federacija – 12, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga – 16, Lietuvos socialdemokratų partija – 8, žydai – 7, lenkai – 4, vokiečiai – 2, rusai – 1 vietas. Respublikos Prezidentu išrinktas Aleksandras Stulginskis.

Antrojo Seimo atstovų sudėtis frakcijomis

Valstiečių liaudininkų frakcija 
 Ladas Natkevičius (vėliau – Feliksas Bacevičius)
 Kazys Grinius
 Konstantinas Kregždė
 Vincas Kvieska
 Ignas Lapinskas
 Nikodemas Radys
 Pranas Radzevičius (vėliau – Julius Švambarys)
 Aleksandras Tornau (vėliau – Kazimieras Ralys)
 Rapolas Skipitis
 Mykolas Sleževičius
 Jonas Staugaitis
 Antanas Sugintas
 Pranas Šlevė
 Zigmas Toliušis
 Vincas Zakarevičius (vėliau – Benediktas Šakys)
 Balys Žygelis

Krikščionių demokratų frakcija 

 Leonas Bistras
 Magdalena Galdikienė
 Emilija Gvildienė
 Juozas Eretas (vėliau – Petras Kalvelis)
 Mykolas Krupavičius
 Kazys Gurauskas (vėliau – Vincas Mieleška)
 Kazys Oleka
 Sikstas Riauka
 Zigmas Starkus
 Jonas Steponavičius
 Antanas Šmulkštys
 Antanas Tumėnas (vėliau – Juozas Sakalauskas, dar vėliau – Stasys Tijūnaitis)
 Juozas Dagilis (vėliau – Antanas Tylenis)
 Adomas Vilimas

Ūkininkų sąjungos frakcija 
 Adolfas Butkys (vėliau – Jonas Diržys)
 Eliziejus Draugelis
 Juozas Jaras
 Kazimieras Jokantas
 Petras Josiukas
 Liudas Laikūnas
 Feliksas Mikšys
 Vytautas Petrulis
 Steponas Rinkevičius
 Vincas Karoblis (vėliau – Bernardas Sakalauskas)
 Juozas Skyrius
 Justinas Staugaitis
 Stasys Šilingas
 Juozas Vailokaitis

Darbo federacijos frakcija 
 Kazys Ambrozaitis
 Tadas Aleliūnas
 Viktoras Beržinskas
 Petras Jočys
 Antanas Staugaitis (vėliau – Vaclovas Kasakaitis)
 Andrius Kardišauskas
 Kalikstas Korsakas
 Pulgis Lumbis
 Pranas Viktoras Raulinaitis
 Kazys Šukys
 Jonas Valaitis
 Valentinas Žvirgždys

Socialdemokratų frakcija 
 Kipras Bielinis
 Jurgis Daukšys
 Vincas Galinis
 Steponas Kairys
 Mečius Markauskas (vėliau – Vaitiekus Juchnevičius)
 Jonas Markelis
 Jeronimas Plečkaitis
 Liūda Purėnienė

Žydų frakcija 

 Simonas Rozenbaumas (vėliau – Juozas Bergeris)
 Ozeris Finkelšteinas
 Levas Garfunkelis
 Volfas Sulimas (vėliau – Izaokas Rafaelis Golcbergas)
 Joselis Kaganeumanas (vėliau – Berelis Abromavičius)
 Jokūbas Robinzonas
 Joselis Roginskis

Lenkų frakcija 
 Viktoras Budzinskis
 Boleslovas Liutikas
 Vincas Rumpelis
 Kazys Volkovickis

Vokiečių atstovai 
(frakcijos nesudarė)
 Rudolfas Kinderis
 Augustas Rogalis

Rusų atstovai 
(frakcijos nesudarė)
 Aleksandras Timinskis
 Jevtichijus Jerinas

Seimo veikla 
Krikdemams su valstiečiais liaudininkais sudarius koaliciją, kuri turėjo 56 iš 78 vietų, ministru pirmininku paskirtas Ernestas Galvanauskas. Tvirtinant vyriausybę pasirodė, kad LSDP liko vienintele opozicine partija. Birželio 19 d. Aleksandras Stulginskis vėl buvo išrinktas Lietuvos prezidentu. Trečiasis E. Galvanausko kabinetas buvo pernelyg margas, nepajėgė konstruktyviai dirbti, todėl po metų koalicija subyrėjo.

Krikščionys demokratai sudarė savą A. Tumėno vyriausybę, kuriai nesisekė nei vidaus, nei užsienio politikoje. 1925 m. vasario 4 d. vyriausybę sudarė Vytautas Petrulis. Didžiulį Lietuvos žmonių nepasitenkinimą sukėlė pradėtos derybos su Lenkija, tuo pripažįstant tarsi neegzistuojant Vilniaus klausimo.
 
Naują kabinetą 1925 m. rugsėjo 25 d. sudarė dr. Leonas Bistras. Nors krikdemai ir nesugebėjo išspręsti pagrindinių politinių klausimų, tačiau jų valdymo metu buvo išparceliuota 418 000 ha dvarų, 20 000 ūkininkų išskirstyti į viensėdžius, jiems suteikta 12 mln. Lt neprocentinių paskolų, įkurta ligonių kasa.

1926 m. Lietuvoje buvo 2124 pradžios mokyklos su 2987 mokytojais ir 116 562 mokiniais, 68 vidurinių. ir 48 aukštesniosios mokyklos su 1369 mokytojais ir 2302 mokiniais, įsteigtas Žemės bankas su 15 mln. Lt kapitalu.

Nepaisant sunkumų Antrajam Seimui, vieninteliam iš tarpukario seimų pavyko užbaigti įstatymu numatytą kadenciją.

Šaltiniai 

Lietuvos Respublikos Seimai 1918-1940 m.