Botanika (Kišiniovas)

Botanika – pietrytinis Kišiniovo municipijaus sektorius, apribotas Rožių slėnio, Kryžių slėnio, Grenoblio gatvės ir geležinkelio. Plotas – 1300 ha.
Į Botanikos sektorių įeina Kišiniovo rajonai ir priemiesčiai – Frumušika (Frumuşica), Munčeštis, Galata, Fulguleštis, Malina Marė.

Sektorius pavadinimą Botanika gavo pagal Sodininkystės mokykloje buvusį valdišką botanikos sodą (įkurtą 1842 m.). Prie mokyklos buvo nedidelė priemiestinė gyvenvietė, įkurta tuo pačiu metu, kuri vėliau tapo Kišiniovo dalimi. Pati mokykla vėliau (1890 m.) buvo reorganizuota į Besarabijos vyndarystės mokyklą. 1929 m. ji tapo Vynuogininkystės mokykla, 1963 m. – Vynuogininkystės ir vyndarystės mokykla.
Botanikos sektoriuje yra ir dabartinis Moldavijos Mokslų Akademijos Botanikos sodas, įkurtas 1973 m. ir po dvejų metų gavęs mokslo tiriamojo instituto statusą. Botanikos sodas yra gatvėje, kuri iki 1964 m. vadinosi Vyndarystės gatvė ().

Iki 1960 m. šiame miesto rajone vyravo mažaukščiai pastatai. Nuo 1960 m. prasidėjo planingas užstatymas. Buvo sukurtas stambus gyvenamasis rajonas. Pirmieji 4, 5 aukštų namai buvo pastatyti N. Titulesku gatvėje (buvusi Tolbuchino gatvė). Nuo 1966 m. Munčeščio gatvėje buvo statomi 9-aukščiai stambiablokiai ir monolitiniai namai. Paskutiniais tarybiniais metais buvo pastatyta eilė 13- ir 20-aukščių namų.

Pagrindinės sektoriaus magistralės (skliausteliuose – senieji gatvių pavadinimai):
 bulvarai – Dačijos (Taikos prospektas), Dečebalo (Timošenkos), Trajano (Tarybinės Armijos), Kuza Vodės (Belskio);
 gatvės – Burebisto (Kodicos), Sarmizedžetuso (Stario), N. Titulesku (Tolbuchino), Independencijos (Susijungimo), Nuferiloro (Žitomiro), Diminecijaus (Zojos Kosmodemjanskajos), Četatios Albės (Raudonojo Dono) ir kt.

Administracinis suskirstymas 
Į sektorių taip pat įeina:
 Syndžeros miestas
 Bečiojaus kaimas ()

Administracija 
Sektoriaus pretūra yra Teiloro gatvėje (buvusi Plovdivo gatvė), name Nr. 10. Pretorius – Vladimiras Guricenka.

Kišiniovo municipijus