Rudasis peslys

Rudasis peslys (Milvus milvus) – vanaginių (Accipitridae) šeimos paukštis.

Išvaizda 
Rudasis peslys kiek didesnis už juodąjį: ilgesni sparnai ir uodega, šviesesnės spalvos. Paukščiui skrendant, sparnų apačioje matyti dvi baltos dėmės.

Patino ir patelės viršutinė kūno pusė ruda. Galva balsva, išilgai dryžuota. Didžiosios plasnojamosios plunksnos juodos, jų vidinės vėtyklės iki pusės baltos. Uodega truputį dryžuota. Snapas pilkai juodas, kojos geltonos, rainelė šviesiai pilka.

Jaunikliai rudesni už suaugusius peslius, jų galva ruda. Snapas juosvas, kūnas pūkuotas. Viršus rausvai rudas, apačia – murzinai balta. Galvos viršus šviesesnis, tarp snapo ir akių – tamsi dėmė.

Paplitimas

Eurazijoje rudasis peslys paplitęs nuo Atlanto pakraščių iki Vakarų Gruzijos ir Irano. Šiaurėje arealas siekia Švediją, Latviją, Kijevo sritį, Sočį. Gyvena Užkaukazėje, Apeninų ir Pirėnų pusiasaliuose, taip pat Šiaurės Vakarų Afrikoje, Viduržemio jūros salose.

Lietuvoje reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Biologija 
Gyvena lapuočių ir mišriuose miškuose. Dažnai įsikuria netoli vandens telkinių: upių, ežerų, tvenkinių, pelkių. Medžioja skraidydamas, auką apžiūri iš oro. Tai atsargus paukštis, nakvynės vietose telkiasi prie kitų rudųjų peslių.

Monogamas. Tame pačiame lizde ta pati pora gali įsikurti kelerius metus iš eilės. Paprastai lizdą įsirengia patys, bet gali apsigyventi ir kitų plėšriųjų paukščių gūžtose. Vienoje dėtyje paprastai būna 2–3 kiaušiniai, sveriantys apie 55 gramus. Perima apie 29 dienas. Rudojo peslio jaunikliai tėvų lizde gyvena apie 45–50 dienų.

Medžioja atvirose miško vietovėse. Minta smulkiais gyvūnais: peliniais graužikais, kurmiais, ropliais, sraigėmis, amfibijomis, vabalais, sliekais, žvirblinių paukščių jaunikliais, o kai trūksta maisto – ir dvėseliena.

Šaltiniai 

 Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga. Sud. V. Logmanas. – Vilnius: Mokslas, 1990.

Vanaginiai paukščiai