1992–1996 m. Seimas

1992-1996 m. Seimas – Lietuvos Respublikos Seimas, išrinktas 1992 m. spalio 25 d. (antrasis ratas vienmandatinėse apygardose – 1992 m. lapkričio 15 d.). Pirmasis posėdis įvyko 1992 m. lapkričio 25 d., paskutinis – 1996 m. lapkričio 19 d.

Rinkimai 

Seimo rinkimai vyko pagal 1992 m. liepos 9 d. Seimo rinkimų įstatymą (Valstybės žinios: 1992 08 10 Nr. 22-635), kuriuo 70 Seimo narių buvo renkama daugiamandatėje apygardoje pagal politinių partijų ir organizacijų ar jų koalicijų užregistruotus sąrašus ir atstovavo juos kandidatais pasiūliusias partijas, o 71 Seimo narys – atskirose teritorinėse Seimo rinkimų apygardose ir atstovavo savo apygardos rinkėjus. Teritorinėje apygardoje kandidatus galėjo kelti arba bet kuri partija ar organizacija, arba save pasiūlyti galėjo pats kandidatas. Daugiamandatėje apygardoje sąrašas turėjo gauti daugiau kaip 4 proc. rinkėjų balsų, kad turėtų savo atstovą Seime. Vienmandatėse apygardose nugalėtoju buvo skelbiamas daugiau kaip pusę atėjusių balsuoti rinkėjų balsų surinkęs kandidatas. Todėl daugelyje apygardų įvyko pakartotinis balsavimas, kuriame buvo renkamasi iš dviejų daugiausia balsų pirmame rate surinkusių kandidatų. Keliose apygardose teko rengti pakartotinius rinkimus.

Mėnuo iki rinkimų, rugsėjo 14-20 d. Lietuvos radijo ir televizijos atlikto visuomenės nuomonės tyrimo duomenimis, Demokratinę darbo partiją palankiai vertino 19,7 proc., Lietuvos centro judėjimą – 18,4 proc, socialdemokratus – 18,1 proc., Lietuvos sąjūdį – 17 proc. gyventojų. Tačiau rinkimus netikėtai didžiule persvara laimėjo LDDP.

Rinkimų daugiamandatėje apygardoje rezultatai

Be to, vienmandatėse apygardose kandidatus atskirai kėlė Lietuvos Respublikos piliečių chartija (LPCH), Lietuvos krikščionių demokratų partija (LKDP), Lietuvių tautininkų sąjunga (LTS), Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga (LPKTS) ir kitos organizacijos.

Frakcijos 

Antrajame Seimo posėdyje 1992 m. lapkričio 26 d. įregistruotos Krikščionių demokratų, Sąjūdžio, Piliečių chartijos, Lietuvos demokratinės darbo partijos ir Lietuvos socialdemokratų frakcijos.

 Krikščionių demokratų frakcija Įkurta 1992 m. lapkričio 26 d. Pirmininkas – Povilas Katilius, pirmininko pavaduotojas – Algirdas Saudargas.
 Sąjūdžio frakcija Įkurta 1992 m. lapkričio 26 d.
 Piliečių chartijos frakcija Įkurta 1992 m. lapkričio 26 d. Pirmininkas – Saulius Šaltenis, pirmininko pavaduotoja – Vilija Aleknaitė-Abramikienė.
 Lietuvos socialdemokratų frakcija Įkurta 1992 m. lapkričio 26 d. Pirmininkas – Aloyzas Sakalas. Iš naujo įregistruota 1994 m. vasario 8 d. Seniūnas – Aloyzas Sakalas, seniūno pavaduotojai – Audrius Rudys, Vytenis Povilas Andriukaitis.
 Lietuvos demokratinės darbo partijos frakcija Įkurta 1992 m. lapkričio 26 d. Pirmininkas – Justinas Karosas, pirmininko pavaduotojas – Algirdas Kunčinas. Iš naujo įregistruota 1994 m. vasario 8 d. Seniūnas – Justinas Karosas, seniūno pavaduotojas – Algirdas Kunčinas.
 Tėvynės sąjungos – konservatorių frakcija Įkurta 1994 m. vasario 8 d. Seniūnas – Andrius Kubilius, seniūno pavaduotojas – Kęstutis Skrebys.
 Lietuvos lenkų sąjungos frakcija Įkurta 1994 m. vasario 8 d. Seniūnas – Ryšard Maciejkianiec, seniūno pavaduotojas – Gabriel Jan Mincevič.
 Mišri Seimo narių grupė – Seimo narių, nepriklausančių jokiai frakcijai, grupė.

Vėliau susiformavo šios frakcijos ir grupės:

Seimo nariai 

Iš viso mandatus buvo gavę 147 Seimo nariai.

Seimo veikla 

Seimo pirmininku buvo išrinktas Algirdas Mykolas Brazauskas, o jį išrinkus Respublikos prezidentu – Česlovas Juršėnas. Seimo Pirmininko pavaduotojais ir Seimo valdybos nariais buvo išrinkti Juozas Bernatonis, Egidijus Bičkauskas ir Aloyzas Sakalas. Seimo kancleriu buvo išrinktas Neris Germanas.

Lietuvos seimai