Skolto samių kalba

Skolto samių kalba () – samių kalbų grupės kalba, vartojama Suomijoje, daugiausia Sevetijervio kaime ir prie Lovo ežero, Rusijoje, kur kalba 20 – 30 žmonių Njuõʹttjäuʹrr (Notozero) dialektu. Skolto samių kalba taip pat kalbėta Norvegijoje, bet ten kalbėję žmonės galutinai išmirė.

Istorija 

Prieš Antrajį pasaulinį karą Skolto samių kalba buvo kalbama 4 samių kaimuose Suomijos teritorijoje. Pečengoje Skolto samių kalba kalbėjo Suonikylės ir Petsamo kaimuose. Kai ši teritorija po Antrojo pasaulinio karo atiteko Rusijai šia kalba kalbėję samiai išsikėlė į Inario, Sevetijervio ir Nelimo kaimus Inario savivaldybėje.

Raštas 

Skolto samių kalba naudoja lotynų raštą:

Raidės Q/q, W/w, X/x, Y/y ir Ö/ö naudojamos tik tarptautiniuose žodžiuose.

Šaltiniai 

 Korhonen, Mikko. Mosnikoff, Jouni. Sammallahti, Pekka. Koltansaamen opas. Castreanumin toimitteita, Helsinki 1973.
 Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti. Uʹcc sääm-lääʹdd  = Pieni koltansaame-suomi sanakirja. Jorgaleaddji 1988.
 Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti. Suomi-koltansaame sanakirja = Lääʹdd-sääʹm . Ohcejohka : Girjegiisá 1991.
 Moshnikoff, Satu. Muu vuõssmõs  1987.
 Sámi Language Act

Nuorodos 
 
 Kimberli Mäkäräinen  Mažasis žodynas (<500 žodžių)
 Sääʹmjieʹllem 
 Zita McRobbie-Utasi
 Skolto samių kalbos pavyzdys

Samių kalbos