1869 m.

1869 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

Lietuvoje

Gimtadieniai 
 Sausio 1 d. – Jadvyga Juškytė, Juškevičiūtė, Lietuvos pedagogė, tautosakininkė, tautinio atgimimo veikėja (m. 1948 m.).
 Sausio 19 d. – Juozas Matulaitis, Lietuvos farmacininkas, visuomenės veikėjas, knygnešys (m. 1964 m.).
 Kovo 7 d. – Donatas Malinauskas, visuomenės veikėjas, Valstybės Tarybos narys, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, draudžiamos lietuviškos spaudos platintojas (m. 1942 m.).
 Kovo 21 d. – Juozapas Žiogas, kunigas, kraštotyrininkas, vienas pirmųjų lietuvių archeologų, draudžiamosios lietuviškos spaudos platintojas. Palaidotas Rudiškių Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčios šventoriuje (m. 1935 m.).
 Balandžio 9 d. – Juozas Naujalis, vargonininkas, kompozitorius, pedagogas ir choro dirigentas (m. 1934 m.).
 Balandžio 16 d. – Mykolas Bukša, Lietuvos dirigentas, kompozitorius (m. 1953 m.).
 Balandžio 18 d. – Jurgis Milančius, vaistininkas ir knygnešys, visuomenininkas ir lietuviškos savimonės puoselėtojas (m. 1956 m.).
 Gegužės 5 d. – Augustinas Janutėnas, knygnešys, daraktorius (m. 1940 m.).
 Gegužės 23 d. – Antanas Lingis-Velioniškis, (slapyvardis – A. Velioniškis), rašytojas, vertėjas, gydytojas (m. 1900 m.).
 Birželio 21 d. – Juozas Rimydis, vargonininkas ir chorvedys (m. 1960 m.).
 Birželio 27 d. – Ema Goldman, Lietuvos žydų kilmės anarcho-komunistė (m. 1940 m.).
 Liepos 25 d. – Augustas Robertas Niemis, suomių ir lietuvių tautosakininkas (m. 1931 m.).
 Rugpjūčio 27 d. – Petras Raudonikis, farmacininkas, jaunystėje – politinis veikėjas (m. 1950 m.).
 Rugpjūčio 31 d. – Liudas Vaineikis, knygnešys, gydytojas, savivaldybininkas, Lietuvos politinis veikėjas (m. 1938 m.).
 Rugsėjo 1 d. – Leonas Gogelis, Lietuvos veterinarijos gydytojas, mikrobiologas, profesorius, habilituotas veterinarijos mokslų daktaras (m. 1937 m.).
 Rugsėjo 8 d. – Stasys Lukauskis, teisininkas, advokatas, socialistas – revoliucionierius, spaudos platintojas ir darbuotojas, kooperatininkas (m. 1925 m.).
 Rugsėjo 20 d.:
 Juozas Tumas-Vaižgantas, Lietuvos rašytojas, literatūros istorikas, kritikas, visuomenės veikėjas, pedagogas, kunigas (m. 1933 m.).
 Juozas Vilkutaitis – Keturakis, teisininkas, dramaturgas, visuomenės veikėjas (m. 1948 m.).
 Rugsėjo 23 d. – Jonas Vanagaitis, Mažosios Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas, laikraštininkas, lietuvybės skleidėjas. (m. 1946 m.).
 Spalio 7 d. – Pranas Eidukevičius, Lenkijos socialistų partijos, Lietuvos socialdemokratų partijos ir Rusijos socialdemokratų darbininkų partijos veikėjas (m. 1926 m.).
 Spalio 23 d. – Pranciškus Žadeikis, Lietuvos kunigas, garbės kanauninkas, Skuodo dekanas, rašytojas, vertėjas (m. 1933 m.).
 Lapkričio 11 d. – Stanislovas Bohušas-Sestšencevičius, Lietuvos tapytojas, grafikas (m. 1927 m.).

Nedatuota

 Stanislavas Rulkovskis, Lietuvos profsąjungų steigėjas, revoliucinis – politinis veikėjas (m. 1916 m.).
 Stanislavas Trusevičius, Lietuvos spaudos ir revoliucinis – politinis veikėjas (m. 1918 m.).

Mirtys 
 Kovo 10 d. – Motiejus Brundza, Romos katalikų kunigas, švietėjas, religinių raštų rengėjas (g. 1824 m.).

Nedatuota

 Motiejus Konstantinas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Rusijos imperijos dvaro pareigūnas (g. 1793 m.).

Pasaulyje

Įvykiai 

Nedatuoti
 Pradėta eksploatuoti Union Pacific Railroad – seniausia JAV transkontinentinė geležinkelio linija;
 Popiežius Pijus IX sušaukė Pirmąjį Vatikano susirinkimą apsvarstyti popiežiaus neklystamumo dogmą. Susirinkimas vyko iki 1870 m. ir buvo nutrauktas prasidėjus Prūsijos-Prancūzijos karui;
 Įkurtas Saporo miestas Japonijoje.

Gimtadieniai 
 Vasario 17 d. – Gago Kutinijas, Portugalijos aviacijos pionierius, kuris kartu su aviatoriumi Sacadura Cabral pirmas perskrido pietų Atlanto vandenyną 1922 metais (m. 1959 m.).
 Vasario 26 d. – Nadežda Konstantinovna Krupskaja, Rusijos marksistė revoliucionierė (m. 1939 m.).
 Kovo 18 d. – Artūras Nevilis Čemberlenas, D. Britanijos valstybės veikėjas (m. 1940 m.).
 Birželio 27 d. – Hans Spemann, 1935 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1941 m.).
 Rugsėjo 3 d. – Fritz Pregl, 1923 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1930 m.).
 Rugsėjo 25 d. – Rudolfas Otas, vokiečių liuteronų teologas, lyginamosios religijotyros specialistas (m. 1937 m.).
 Spalio 2 d. – Mohandas Karamčandas Gandis, Indijos tautinio išsivadavimo judėjimo lyderis, nesmurtinio pasipriešinimo politinės taktikos pradininkas (m. 1948 m.).
 Lapkričio 9 d. – Oskaras Almgrenas, Švedijos archeologas (m. 1945 m.).
 Lapkričio 22 d. – Andrė Židas, prancūzų rašytojas, Nobelio literatūros premijos laureatas (1947). Padarė didelę įtaką prancūzų egzistencialistams, – pirmiausia Ž. Sartui ir A. Kamiu (m. 1951 m.).
 Lapkričio 30 d. – Nilsas Gustavas Dalenas, švedų fizikas ir inžinierius, Nobelio fizikos premijos laureatas (m. 1937 m.).
 Gruodžio 25 d. – Pėteris Šmitas, žymus latvių kalbininkas, tautosakininkas, etnografas, mitologas (m. 1938 m.).
 Gruodžio 31 d. – Anri Matisas, prancūzų menininkas ir skulptorius, fovizmo srovės pradininkas. Meninius ieškojimus ir emocijas reiškė formų ir spalvų žaismu (m. 1954 m.).

Nedatuota

 Džozefina Bachita, Romos katalikų šventoji (m. 1947 m.).
 Jevno Azefas, rusų provokatorius, dirbęs Rusijos slaptojoje policijoje nuo 1893 m. ir tuo pačiu metu (nuo 1899 m.) teroristinėje socialistų revoliucionierių organizacijoje (m. 1918 m.).

Mirtys 
 Vasario 28 d. – Alphonse de Lamartine, prancūzų poetas (g. 1790 m.).
 Kovo 8 d. – Luisas Hektoras Berliozas, prancūzų kompozitorius romantikas. Žymiausias kūrinys – „Fantastinė simfonija“ (g. 1803 m.).
 Gegužės 29 d. – Julius Friedrich Heinrich Abegg, vokiečių kriminalistas, penalistas,  baudžiamosios teisės profesorius (g. 1796 m.).
 Rugpjūčio 8 d. – Roger Fenton, britų fotografijos pradininkas, vienas pirmųjų karo fotografų (g. 1819 m.).
 Spalio 8 d. – Franklinas Pyrsas, amerikiečių teisininkas, politikas, 14-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas (1853-1857), vienintelis JAV prezidentas iš Naujojo Hampšyro (g. 1804 m.).
 Spalio 23 d. – Edvardas Smitas-Stenlis, buvo anglų įstatymų leidėjas, tris kart Didžiosios Britanijos ministras pirmininkas, ilgiausiai Konservatorių partijai vadovavęs politikas. Iki 1834 metų buvo žinomas kaip Edvardas Stenlis, o 1834-1851 kaip lordas Stenlis. Stenlis yra vienas iš tik keturių Jungtinės Karalystės premjerų, ėjęs pareigas ministro pirmininko pareigas tris ar daugiau kartų atskirais laiko tarpais (ne iš eilės). Tačiau Edvardo Smito-Stenlio vadovavimas ministrų kabinetui kiekvienu iš jo vadovavimo periodu truko mažiau nei dvejus metus, ir iš viso premjero pareigas jis ėjo kiek daugiau nei ketverius metus - mažiau nei dagumą kitų Didžiosios Britanijos premjerų (g. 1799 m.).

Nuorodos 

1869 m.