Algimantas Mikėnas

Algimantas Mikėnas (1929 m. balandžio 29 d. Kaunas – 2006 m. kovo 10 d. Kaunas) – Lietuvos inžinierius architektas, akvarelininkas, scenografas.

Biografija 
Gimė Lietuvos karo lakūno Jono Mikėno šeimoje. 1946 m. baigė Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institutą. 1946–1952 m. studijavo Kauno politechnikos institute, įgijo architekto specialybę.

Nuo 1952 m. Respublikinių architektūrinių dirbtuvių architektas. Nuo 1953 m. Valstybinio projektavimo instituto vyresn. architektas, nuo 1959 m. Miestų ir kaimų statybos projektavimo instituto grupės vadovas. 1961 m. ir 1975–1981 m. Pramoninės statybos projektavimo instituto Kauno filialo architektas, 1975–1981 m. grupės vadovas. 1961–1979 m. Panevėžio dramos teatro dailininkas. 1964 m. Valstybinio dailės instituto Kauno filialo dėstytojas. 1964–1975 m. Kauno kombinato „Dailė“ architektas. 1981–1986 m. Žemės ūkio statybos projektavimo instituto grupės vadovas. 1986–1994 m. Pramoninės statybos projektavimo instituto vyr. specialistas, architektas. 1995–1998 m. AB „Lietuvos telekomas“ architektas. 1998–1999 m. AB „Pramprojektas“ architektas. 1999–2006 m. architektų bendrovės UAB „Aisetas“ architektas.

Kūryba 

Parengė kavinių Kaune („Tulpė“ 1962 m., „Orbita“ 1967 m., abiejų architektas Vytautas Jurgis Dičius) interjerų restauravimo projektų.

Buvo žinomas ne vien kaip architektas, bet ir kaip puikus dailininkas-akvarelės specialistas. Dalį jo darbų turi įsigyję Lietuvos dailės muziejai ir privatūs asmenys Lietuvoje ir užsienyje.

Daugiau nei 30 metų bendradarbiavo su režisieriumi Juozu Miltiniu, sukūrė dekoracijų ir kostiumų eskizų spektakliams. Kartu su skulptoriumi Juozu Šlivinsku suprojektuotavo antkapinius paminklus žymiems Lietuvos žmonėms: Juozui Miltiniui, Vaclovui Blėdžiui, Stasiui Lozoraičiui, Antanui Vaičiulaičiui ir kt.

Projektai 
 1960 m. Lietuvos SSR Ministrų Tarybos žinybinis vasarnamis Pamaskvėje
 1963 m. Klaipėdos kultūros namai, Klaipėda, dab. Klaipėdos muzikinis teatras
 1967 m. Panevėžio dramos teatras, Panevėžys
 1975 m. dailininkų gyvenamieji namai su studijomis Kaune
 1976 m. dailės parduotuvė, Palanga
 1979 m. spaudos svetainė, Kaunas, su dail. Albinu Pivoriūnu
 1981 m. vaistinė, Varėna
 1985 m. vaistinė, Prienai
 1990 m. Butrimonių kultūros namai, Alytaus rajonas
 1996 m. Kučiūnų Šv. Kazimiero bažnyčia, Kučiūnai, Lazdijų rajonas
 1999 m. vandenvalos technologinių įrenginių pastatas, Kaunas
 2000 m. Lietuvos karo aviacijos memorialas S. Dariaus ir S. Girėno aerodrome, Kaunas
 2001 m. Vaistažolių fabrikas, Švenčionys
 2004 m. paminklas Vietinės rinktinės kariams atminti Panerių memoriale, Vilnius, skulpt. Juozas Šlivinskas

Premijuoti konkursiniai darbai 
 1990 m. – paminklas Steponui Dariui ir Stasiui Girėnui (Kaunas, su skulptoriumi J. Šlivinsku).
 1991 m. – paminklas Sausio 13-osios televizijos bokšto gynėjams (Vilnius, su skulptoriumi J. Šlivinsku).
 1996 m. – paminklas Juozui Miltiniui prie teatro (Panevėžys, su skulptoriumi J. Šlivinsku).

Scenografija 
 Viljamas Šekspyras. Makbetas, 1961 m.
 Antanas Venclova. Gimimo diena, 1965 m.
 Frydrichas Diurenmatas. Frankas V, 1969 m.
 Augustas Strindbergas. Mirties šokis, 1976 m.
 Sofoklis. Karalius Edipas, 1977 m.
 Albertas Laurinčiukas. Vidutinė amerikietė, 1982 m.

Šaltiniai 

Lietuvos scenografai
Lietuvos inžinieriai architektai