Aukštutinė Savoja

Aukštutinė Savoja (74) (,  arba Savouè d’Amont) – Prancūzijos departamentas šalies rytuose, Overnės-Ronos-Alpių regione. Pavadinimas kilęs iš lotynų kalbos žodžio Sapaudia arba Sabaudia – kraštas, apžėlęs pušimis. Administracinis centras – Ansi.

Departamentą sudaro 4 apskritys, 17 kantonų, 20 municipalinių susivienijimų ir 279 komunos.

Istorija 
 
879–1032 m. dabartinio departamento teritorija buvo Burgundijos karalystės Savojos grafystės dalis, 1034–1416 m. kraštą valdė Šventoji Romos imperija, 1416–1720 m. Savojos kunigaikštystės dalis, nuo 1720 iki Italijos susivienijimo 1860 m. Sardinijos karalystės dalis. 1792–1815 m. dalis dabartinio departamento teritorijos priklausė Prancūzijos Monblano departamentui ir vėl buvo Prancūzijos aneksuota 1860 m. pagal Turino sutartį. Buvusioje Savojos kunigaikštystėje 1860 m. sudaryti du departamentai – Savoja ir Aukštutinė Savoja.

Geografija 

Savojos departamentas ribojasi su Eno, Savojos departamentais, Šveicarija ir Italija. Sienos dalis eina Ženevos ežeru.

Apskritys

Pagrindiniai miestai – aglomeratai
 Ansi (Annecy) (136 815 gyventojai, 1999 m.)
 Anemasas (Annemasse) (80 973 gyventojai)
 Tonon le Benas ( Thonon – les-Bains ) (58 834 gyventojų)
 Kluzas (Cluses) (59 906 gyventojai)

Kalnynai
 Monblanas (Massif des Bauges), aukščiausias kalnas – Monblanas (mont Blanc) – 4808,45 m.
 Aravis
 Šablė (Chablais)
 Bornas (les Bornes)
 Božas (les Bauges)

Didžiausi ežerai
 Ženevos ežeras – 52 200 ha, iš jų 21 400 ha Aukštutinės Savojos teritorijoje
 Ansi ežeras – 2700 ha

Upių ilgis – 3500 km, miškai užima 170 000 ha, gamtos rezervatai – 20 000 ha. Kraštas pasižymi seisminiu aktyvumu, žemės drebėjimai siekia 6 balų pagal Richterio skalę. Didžiausi žemės drebėjimai vyko 1839 m., 1936 m., 1975 m. gegužės 29 d. (4,2 balo), 1996 m. liepos 15 d. (5,3 balo).

Klimatas 

Klimatas švelnus, artimas kontinentiniam, bet įtakos turi ir Viduržemio jūra. lietūs būna dažniausiai pavasarį ir rudenį. Vasaros sausos, saulėtos ir karštos, tačiau gali kilti staigios audros.

Ekonomika 

Veikia apie 4000 pramonės įmonių, iš jų su daugiau, kaip 200 darbuotojų – 204, nuo 51 iki 200–281. Iš jų svarbiausios;
 Žemės ūkis ir maisto pramonė: Entremont, Évian, Céréal-Partners France, La Gerbe Savoyarde, France-Décor, Besnier, Fruité.
 Chemija – farmacija: Labcatal, Roche Nicholas, Pierre Fabre Galderma – SICPA – Ivoclar – Cornéal, SNCI, Anthogyr.
 Elektros įranga ir elektronika: Dassault, Alcatel Thomson, Chauvin-Arnoux, DAV, Label, HPF, Cartier, Varilac CEB.
 Namų įranga: Tefal, Scaime Bourgeois, Mobalpa, Somfy.
 Asmens reikmenys: Gillette, S. T. Dupont, Rexam Reboul Gay, Maped, Pilot.
 Informatika : Sopra, Abel Guillemot, Compaq, Cross Systems.
 Mašinų gamyba : Stäubli, Prosys, Mach 1 Techmeta, Wirth et Gruffat, Mecasonic, Almo, SNR, Bosch, Parker, Glacier Vandervell, KSB Pompes Guinard, Invensys, Eurodec, Frank et Pignard, Bouverat, Nicomatic.
 Metalų apdirbimas : PSB Industries, SICN, Péchiney Rhenalu, Fonlem, Lachenal.
 Plastmasių dirbiniai: Veka, SMPI, Decoplast.
 Sporto gaminiai: Adidas-Salomon, Dynastar, Millet, Fusalp, Eider.

Žemės ūkis orientuojasi į gyvulininkystę, gaminama daugybė sūrio rūšių:
 Reblošonas (Reblochon) – 16 950 t per metus
 Tom de Savoi (Tomme de Savoie) – 5 500 t
 Ementalis – 4 050 t
 Rakletas (Raclette) – 2000 t
 Abondansas (Abondance) – 700 t
 Tom de Božas (Tome des Bauges) – 650 t

Turizmas 
Nemažai dėmesio skiriama sporto ir turizmo infrastruktūrai. Turistų laukia 635 000 lovų, 830 viešbučių, 453 svečių namuose, 191 kempinge, 40 aukštikalnių stovyklų, 1250 kaimo sodybų. Per metus juose registruojama 38 mln. nakvynių, iš jų 56 % žiemą.

Svarbiausios turistinės vietovės
 Abondansas ( Abondance)
 Ansi (Annecy)
 Brizonas (Brizon)
 Klermonas (Clermont)
 Klusazas (La Clusaz)
 Šamoni (Chamonix)

Artimiausi oro uostai
 Ženevos oro uostas
 Liono oro uostas
 Šamberi oro uostas

Departamento teritorija eina 180 km autostrada A40, 392 km nacionalinių kelių, 2493 km vietinių kelių.

Politika 

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žanas Polis Amudri, Žanas Klodas Karlis ir Pjeras Herisonas, Atstovų rūmuose – 5 atstovai. Generalinę tarybą sudaro 34 nariai.

Nuorodos 
 

 Prancūzijos regionai ir departamentai
 Prefektūra
 Generalinė taryba 
 Istorinė informacija

Prancūzijos departamentai