Koala

Koala (Phascolarctos cinereus) – sterblinių (Marsupialia) žinduolis, priklausantis koalinių (Phascolarctidae) šeimai. Paplitusios Rytų Australijoje.

Ypatybės 

Koalos ūgis siekia 60–85 cm, ji sveria 4–15 kg. Laukinėje gamtoje išgyvena iki 15 metų. Kailis tankus, švelnus, pilkos, pilkai rudos spalvos. Beveik visą gyvenimą gyvūnas praleidžia eukaliptų medžiuose. Prisitaikius tvirtai įsikabinanti į šakas. Dėl energijos stygiaus racione mažai juda. Ji maitinasi naktimis ir suėda beveik 500 g lapų, o likusį laiką snaudžia, saugiai įsispaudusi išsišakojime. Kartais ji nulipa žemyn, kad pereitų į kitą medį arba paėsti dirvožemio, žievės ir žvyro virškinimui palengvinti. 

Dauginimosi metu individai baubia vienas kitam, o dominuojantys patinai poruojasi su daugiau patelių negu jaunesni patinai. Nėštumas trunka 35 dienas. Susilaukia vieno, rečiau 2 jauniklių. Atvestas vienas jauniklis įropoja į sterblę, kurioje žindomas 6 mėnesius. Vėliau jis įsikimba į motinos nugarą. Jo pirmasis kietas maistas – motinos išmatos, kurios padeda virškinti maistą ir kuriose yra mikrobų nuo ligų.

Grėsmės 

Dėl kailio paklausos koalos intensyviai medžiotos. XX a. pradžioje jų būta iki kelių milijonų, po intensyvaus medžioklės periodo jų sumažėjo iki kelių šimtų tūkstančių individų. Didelį pavojų joms taip pat kelia gyvenamųjų vietų panaudojimas žemdirbystei, miškų ūkiui arba statyboms. Kartais koalas užpuola šunys, stambūs plėšrieji paukščiai. Daug jų sumažėjo dėl chlamidijų sukeliamos ligos. Užsikrėtusios ja patelės tampa nevaisingomis. Šiomis dienomis ypač daug koalų žūsta iš troškulio, dėl pakitusios eukalipto lapų sudėties, kai lapai nebeturi pakankamai drėgmės, reikalingos koaloms. Krūmynų gaisrai, sausra taip pat prisideda prie populiacijos mažėjimo. Šiems pokyčiams turėjo įtakos klimato kaita.

Galerija

Šaltiniai

Sterbliniai