Pozityvus mąstymas

Pozityvus mąstymas – psichotechnika, mąstymo būdas, paremtas savitaiga, kurio tikslas teigiamai veikti sąmonę bei pasąmonę. Vadinamojo išsipildančio pranašavimo (Self-fulfilling prophecy) dėka pozityvusis mąstymas turi padėti siekiant asmeninių tikslų.

Istorija 
Pozityvaus mąstymo išeities pozicija grįsta tuo, kad žmogaus smegenys gali būti „programuojamos“, t. y. leidus pasąmonėje įsišaknyti tam tikram įsitikinimui, šis turi sąlygoti praktinį jo įgyvendinimą ar bent jau palengvinti pasirinkto tikslo pasiekimą.

1921 Oskaras Šelbachas (Oscar Schellbach) įkūrė Mentalinio pozityvizmo institutą, platino vad. Sielofonijos plokšteles („Seelephonie-Platten“) bei parašė knygą Mano sėkmės sistema („Mein Erfolgs-System“, 300.000 egz.). 1937 m. Napoleonas Hilas išleido knygą Galvok ir būk turtingas ! (daugiau nei 1 mln. egz. tiražu), vėliau važinėjo po JAV ir vedė seminarus, platindamas universalios sėkmės filosofijos pagrindus.

Atstovai 
Napoleonas Hilas, Joseph Murphy, Erhard Freitag, Oscar Schellbach, Norman Vincent Peale, Anthony Robbins, Brian Tracy, Tom Peters, Vera F. Birkenbihl, Jürgen Höller, Deilas Karnegis.

Technika 

Kiekvieną dieną turi būti tariamos tam tikros afirmacijos. Tikslai - įvairūs: gera savijauta ir jos siekis, nuotaikos pakėlimas, įsitikinimų įtvirtinimas, sėkmės „pritraukimas“.

Pozityviojo mąstymo atveju mechaniškasis sąmonės „programavimas“ tik tariant tam tikras frazes gali būti neveiksmingas. Būtina imtis konkrečios veiklos, kuria siekiama tam tikrų tikslų ir kuriuos būtina aiškiai ir periodiškai sau įvardinti, įsivaizduoti siekiamą rezultatą kaip jau įvykusį. Kadangi pasąmonė nesugeba atskirti tikrovės nuo realybės, sėkmės faktas užregistruojamas kaip tikras, ir tai skatina didesnį pasitikėjimą savimi. Pozityvių minčių įsitvirtinimas pasąmonėje suteikia vidinių jėgų ir ryžto žmogaus veikloje.

Taip pat skaitykite 
 Autosugestija 
 Meditacija
 Atsipalaidavimas

Nuorodos 
 Populiariosios psichologijos straipsnis, autorius Olegas Lapinas

Psichoterapija