Žiedas

Žiedas – daugelio gaubtasėklių arba magnolijūnų augalų dalis, dauginimosi organas, kurio pagrindinė funkcija yra gaminti dauginimuisi skirtas ląsteles. Jie skirti tam, kad apvaisintų ar būtų apvaisinami, dėl to turi vyriškų žiedadulkių ir moteriškų kiaušialąsčių. 

Įvairios žiedų formos, spalvos, kvapai reikalingi privilioti vabzdžiams, kurie dažniausiai apdulkina žiedus. Žydėdamas augalas subręsta ir pasiruošia apvaisinimui. Visas jėgas jis skiria būsimiesiems vaisiams ir sėkloms, todėl žydintys ūgliai dažniausiai beveik liaujasi augti.

Žiedo sandara 
 
Pagrindinės žiedo dalys: 
 Žiedkotis – neišsišakojęs stiebas arba jo šakelė, ant kurio išauga žiedai, kartais ir lapai.
 Žiedsostis – sustorėjusi žiedkočio viršūnėlė. Jis gali būti plokščias (bijūnas), iškilas (vėdrynas, avietė, žemuogė) arba įdubęs (rasakila).
 Kuokelis (vyriškoji dalis) – sudarytas iš kotelio ir dulkinės. 
 Piestelė (moteriškoji dalis) – sudaryta iš purkos, liemenėlio ir mezginės:
 Purka – viršutinioji piestelės dalis ir tikrasis apvaisinimo organas. Ji aptraukta gleivėtu ar lipniu sluoksniu, kad geriau priliptų žiedadulkės 
 Mezginė – apatinė piestelės dalis, kurioje užsimezga sėklapradžiai ir po apvaisinimo vystosi sėklos bei vaisiai. 
 Vainiklapis – dažniausiai spalvotas lapelis. Vainiklapiai sudaro vainikėlį, kuris privilioja vabzdžius, pernešančius žiedadulkes. Kai kuriuose žieduose būna stipriai atsikišęs vainiklapis, vadinamas lūpa (labellum), kurie pasitarnauja vabzdžiams kaip nutūpimo takas (afrikinė anzelija). 
 Taurėlapis – apsauginis, paprastai žalias vainiklapių, kuokelių ir vaislapių gaubtas. Taurėlapiai sudaro žiedo taurelę, kuri apsaugo neišsiskleidusį žiedpumpurį.
 Apyžiedis – jį sudaro vainikėlis ir taurelė. Žiedai be apyžiedžio vadinami bevainikiais žiedais (migliniai). Apyžiedis gali būti:
 paprastas – visi lapeliai vienodos formos ir spalvos
 sudėtinis – sudarytas iš vainikėlio ir taurelės.

Žiedai pagal pagrindines žiedo dalis skirstomi į du tipus:
 Dvilyčiai žiedai – turi kuokelius ir piesteles.
 Vienalyčiai žiedai:
 kuokeliniai (vyriškieji) – turi tik kuokelius 
 piesteliniai'' (moteriškieji) – turi tik piesteles 

Pagal vienalyčius žiedus augalai skirstomi į: 
 Vienanamiai augalai – jei abiejų tipų vienalyčiai žiedai yra tame pačiame augale (beržas, lazdynas, alksnis).
 Dvinamiai augalai – jei vyriškieji ir moteriškieji žiedai yra skirtinguose individuose (gluosnis, drebulė, tuopa).

Žiedo dalių išsidėstymas 
Žiedo dalių išsidėstymas yra schematiškai pavaizduojamas žiedų diagramose arba žiedo sandara užrašoma pagal formulę. Išsidėstymas ant žiedsosčio yra labai svarbus šeimų apibūdinimui:
 Taisyklingas išsidėstymas (magnolijūnai):
 spirališkas
 cikliškas (kaktusas) 
 Netaisyklingas išsidėstymas (vandens lelija).

Žiedų formos 
Žiedai gali būti pavieniai arba susitelkę į įvairaus pavidalo žiedynus. Dažniausios pavienių žiedų formos:

Varpelis (Galenis), piltuvas (Streptokarpas), drugelis (Kvapusis pelėžirnis), vamzdis (Eschinantas)

Dažniausiai pasitaikančios žiedynų formos:

Skėtis (klivija), burbuolė (vėzdūnė), varpa (Vriezija), kekė (cimbidis), šluotelė (Juodaininiai), graižas (astriniai).

 Žiedpumpuris – generatyvinis pumpuras, iš kurio išsivysto žiediniai ūgliai ir išauga žiedai.

Šaltiniai 

Augalų anatomija