Kilpininkai

Kilpininkai (Theridiidae) – didelė (virš 2000 rūšių ir 80 genčių) tinklus mezgančių Vorų (Araneae) šeima.

Lietuvoje 13 genčių, apie 35 rūšys. Daugiau rūšių yra pietinėse platumose, ypač tropikuose.  Vorai įvairaus dydžio. Pilvelis kūgio pavidalo, įvairaus margumo, kojos paprastai ilgos ir plonos. Pagrindinės spalvos – juoda ir balta. Bendras šeimos požymis – cheliceros be dantelių, IV kojų poros letenėlės apatinėje pusėje turi 6-10 šerelių eilę. Beveik visos rūšys rezga tinklus.

Voratinkliai 
Rezga dviejų rūšių voratinklius: skraidantiems  ir žeme bei medžių kamienais ropojantiems vabzdžiams. Skraidantiems vabzdžiams gaudomasis tinklas netaisyklingas, nuregztas iš netvarkingai persikryžiuojančių ir įvairiomis kryptimis nusidriekiančių siūlų. Ropojantiems vabzdžiamas stato taisyklingą tinklą, kuriame lipnūs gaudomieji siūlai nukreipti į dirvos paviršių, o pats patiesalas sudarytas iš voratinklinių siūlų. Prabėgdami dirvos paviršiumi vabzdžiai prilimpa prie gaudomųjų tinklų, kurie nuo žemės atitrūksta ir auka lieka kabaroti kol susipina siūluose. Daugeliui šios šeimos vorų rūšių gaudomasis tinklas tuo pačiu yra ir guolis, todėl veisimosi periodu jame galima aptikti patelę su kiaušinių kokonu. Tačiau kartais vorai tinkluose įsitaiso specialius guolius, užmaskuotus spygliais, dirvožemio dalelėmis.

Kiaušinėliai 
Kiaušinėlių kokonas rutulio, rečiau kriaušės formos, nupintas iš purių siūlų raizginio, pro kurį matomi kiaušinėliai. Kartais kokonų verpalas yra labai tankus, kaip popierius.  Patelė pakabina kiaušiniėlių kokoną slėptuvėje ar prisitvirtina prie verpimo spenelių ir nešiojasi su savimi (Neottiura bimaculata). 

Vorai rūpinasi išsiritusiais jaunikliais. Patelė juos maitina kūno sekretu iš burnos į burną. Daugelio rūšių jaunikliai lieka vorų tinkle ir slėptuvėje. Patinėliai leidžia čirpiančius garsus patelei prisivilioti. 

Šiai šeimai taip pat priklauso nuodingi Latrodectus genties vorai.

Vorai