Kompjenas

Kompjenas () – miestas (Prancūzijos šiaurėje, Pikardijoje, 65 km į šiaurę nuo Paryžiaus, Uazos kairiajame krante, maždaug 1 km žemiau Enos žiočių. Yra oro uostas. Chemijos (padangų), farmacijos, biotechnologijos, stiklo, maisto pramonė, mašinų gamyba, metalo apdirbimas. Turizmas. Veikia architektūros, politechnikos, prekybos mokyklos, Vivenelio, istorinių figūrų, Antrosios Imperijos, automobilių ir turizmo muziejai.

Yra XVI a. rotušė, klasicistiniai rūmai su parku, senųjų rūmų (XII a.) donžonas, Šv. Jokūbo bažnyčia.

Istorija 
Kompjenas romėnų laikais buvo pasienio postas. VII–VIII a. Merovingų dinastijos karalių, XVII–XIX a. Prancūzijos karalių vasaros rezidencija; šalia esančiame Kompjeno miške buvo karalių medžioklės plotai. Kompjene 1530 m. Žana d'Ark pateko į burgundų nelaisvę.

Sutartys 

Miestas garsus tuo, kad netoliese esančiame miške buvo pasirašytos svarbios tarptautinės sutartys:
 1871 m. sausio 18 d. Versalio rūmų veidrodžių salėje buvo paskelbta, jog Šiaurės Vokietijos sąjungos valstybės ir pietų Vokietijos teritorijos yra sujungiamos į vieną valstybę – Vokietijos Imperiją. Prūsijos karalius tituluotas vokiečių imperatoriumi (o ne Vokietijos imperatoriumi) Vilhelmu I. Likusios dvi sutartys buvo pasirašomos Kompjeno miške, atsisukus į Versalio rūmus. Tai buvo tarsi prancūzų, o vėliau – vokiečių kerštas.
 1918 m. lapkričio 11 d. buvo pasirašytos Pirmąjį pasaulinį karą pralaimėjusios Vokietijos paliaubos su Prancūzija ir kitomis prieš vokiečius nukreiptos koalicijos valstybėmis. Vokietija turėjo sutikti su nugalėtojų sąlygomis.
 1940 m. birželio 21 d. Prancūzija kapituliavo prieš nacių Vokietiją – pasidavimo sutartis buvo pasirašyta toje pačioje vietoje, toje pačioje karietoje, tik sukeistomis vietomis.

Šaltiniai 

Prancūzijos miestai