Denominacija (ekonomika)

Denominacija (ekonomika) – pinigų reforma, kurios metu sumažinamas valiutos nominalas.

Pinigų denominacija dažniausiai vykdoma, kai pažabota infliacija, o apyvartoje lieka cirkuliuoti didelio nominalo pinigai. Iš anksto nustatytu santykiu, kuris dažniausiai būna 10 kartotinis (10, 100, 1000 ar pan.), vienodai sumažinamos kainos, darbo užmokestis, santaupos, pakeičiami grynieji pinigai. Siekiama, kad piniginio vieneto dydis būtų lengvai suprantamas, o vidutinė alga būtu apie 1000 piniginių vienetų.

Denominacijos nereikia painioti su devalvacija, kuri realiai sumažina nacionalinės valiutos kursą kitų valiutų atžvilgiu, nuvertina turimas santaupas. Denominacija sukelia daugiau techninių problemų.

Denominuoti savo valiutą valstybei kainuoja: tai naujų kupiūrų spausdinimas, kasos aparatų pertvarkymas, visuomenės informavimas ir t. t. Pavyzdžiui, Lenkijoje 1995 m. įvykdyta denominacija kainavo 30 milijonų zlotų (apie 30 milijonų litų).

Kai kurios denominacijos pasaulyje 

 1923 – Vokietija – Vokietijos markė – santykis :1 (trilijonas);
 1945 – Graikija – drachma – santykis :1 (penkiasdešimti milijardų);
 1947 – TSRS – Rusijos rublis – santykis 10:1 (1:1 taupomosiose sąskaitose iki 3000 rublių);
 1950 – Lenkija – zlotai – santykis 10000:3 algoms ir kainoms, 10000:1 gryniesiems;
 1958 – Prancūzija – frankas – santykis 100:1;
 1961 – TSRS – Rusijos rublis – santykis 10:1;
 1979 – Vietnamas – kipas – santykis 100:1;
 1985 – Izraelis – šekelis – santykis 1000:1;
 1993 – Lietuva – laikinasis talonas keičiamas į litus – santykis 100:1;
 1995 – Lenkija – zlotas – santykis 10 000:1;
 1998 – Rusija – Rusijos rublis – santykis 1000:1;
 2005 – Turkija – Turkijos lira – santykis 1 000 000:1;
 2005 – Rumunija – Rumunijos lėja – santykis 10 000:1;
 2006 – Azerbaidžanas – Azerbaidžano manatas – santykis 5000:1.

Finansai
Pinigai