Jurgis Brėdikis

Jurgis Brėdikis (1929 m. balandžio 30 d. Prahoje, Čekoslovakijoje – 2021 m. rugpjūčio 15 d. Kaune) – Lietuvos kardiochirurgas, diplomatas, visuomenės bei politinis veikėjas.

Biografija 
Tarpukario diplomato Juozo Brėdikio (1885–1950) sūnus. 1946 m. baigė Kauno 4-ąją vidurinę mokyklą. 1946–1952 m. studijavo Kauno medicinos institute. 1951 m. Lietuvos sunkumų kilnojimo vicečempionas. Vienas banglenčių sporto pradininkų Lietuvoje.

Nuo 1952 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. KMU) dėstytojas. 1954–1957 m. Pirmojo Maskvos I. Sečenovo medicinos instituto aspirantas. 1963 m. medicinos mokslų daktaras. 1964–1990 m. KMI Hospitalinės chirurgijos katedros vedėjas; 1966 m. profesorius. 1985–1990 m. vadovavo Sąjunginiam sudėtingų širdies ritmo sutrikimų chirurginio gydymo ir elektrostimuliacijos centrui Kaune. 1991–1993 m. kardiochirurginės klinikos vadovas. Nuo 2006 m. LSMU profesorius emeritas.

Rėmė Algirdo Brazausko politinę veiklą. 1993–1994 m. Adolfo Šleževičiaus Vyriausybėje – LR sveikatos apsaugos ministras. 1995–1998 m. LR ambasadorius Čekijoje ir Vengrijoje, 1995–1997 m. dar ir Turkijoje.

1986 m. Rusijos medicinos mokslų akademijos, 1994 m. Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys. Lietuvos mokslų akademijos labdaros ir paramos fondo „Mokslas ir visuomenė“ valdybos pirmininkas. Europos kardiotorakalinės chirurgijos, Tarptautinės širdies elektrostimuliavimo ir elektrofiziologijos ir Tarptautinės chirurgijos draugijų narys. VDU Atkuria­mojo Senato narys. 2009 m. asociacijos „Šviesuva“ įkūrimo vienas iniciatorių ir valdybos pirmininkas. 1972 m. spaudoje pasmerkė Romo Kalantos susideginimą.

Mokslinė veikla 
Širdies elektrostimuliacijos ir tachikardijos chirurginio gydymo pradininkas Lietuvoje. Tyrė ir taikė kardiochirurgijoje elektronikos metodus, lazerį, sukūrė naujų diagnostikos ir gydymo būdų. Kaune įkūrė širdies elektrostimuliacijos ir aritmijų chirurgijos mokyklą. Domėjosi Rytų tradicine medicina. 13 monografijų ir vadovėlių autorius. Daugiau kaip 60 išradimų autorius.

Kūrybinė veikla 
Išleido dvi grožinės literatūros knygas: „Ne dievai“, 2006 m., „Ties riba“, 2009 m., mokslo populiarinimo knygą „Kitokiu žvilgsniu“, 2015 m., memuarų knygą „Likimas leido“, 2013 m.

Bibliografija 
 Пункция сердца. – Москва, 1960. – 104 p.
 Chirurgo žvilgsnis į širdį. – Vilnius, 1971. – 47 p.
 Širdis ir elektronika. – Vilnius: Mintis, 1971. – 29 p.
 Успехи медицинской науки в Советской Литве (su kitais). – Maskva, 1971. – 113 p.
 Klinikinė elektronika / Jurgis Brėdikis, Jonas Daniševičius. – Vilnius: Mintis, 1973. – 188 p.
 Очерки клинической электроники. – Москва: Медицина, 1974. – 224 p.: iliustr.
 Электрическая стимуляция сердца при тахикардиях и тахиаритмиях. – Москва: Медицина, 1976. – 151 p.: iliustr.
 Эндокардиальная электростимуляция сердца / Jurgis Brėdikis, Arimantas Dumčius. – Vilnius: Mokslas, 1979. – 162 p.: iliustr.
 Urgentinė chirurgija: krūtinės ląstos ir pilvo organų (su kitais). – Vilnius: Mokslas, 1984. – 216 p.: iliustr.
 Хирургическое лечение наджелудочковой тахикардии. – Vilnius: Mokslas, 1985. – 189 p.: iliustr.
 Программируемая электростимуляция сердца: клинические аспекты (su kitais). – Москва: Медицина, 1989. – 156 p.: iliustr. – ISBN 5-225-00728-7
 Topografinė anatomija ir operacinė chirurgija: vadovėlis (su kitais). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1995. – 366 p.: iliustr. – ISBN 5-420-01278-2
 Gyvenimas klinikoje. – Kaunas: Santara, 2000. – 668 p.: iliustr. – ISBN 9986-868-27-0
 Ne dievai: iš medikų gyvenimo. – Kaunas: Santara, 2006. – 517 p. – ISBN 9986-868-40-8
 Ne dievai: iš medikų gyvenimo. – 2-asis leidimas. – Kaunas: Santara, 2009. – 517 p. – ISBN 9986-868-40-8
 Ties riba. – Vilnius: Santara, 2009. – 261 p. – ISBN 978-9986-868-43-9
 На грани. – Vilnius: Santara, 2011. – 277 p. – ISBN 978-9986-868-44-6
 Likimas leido… : kardiochirurgo memuarai. – Vilnius: Santara, 2012–2013.
 Kn. 1. – 318 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-868-45-3
 Kn. 2. – 185 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-868-47-7

Įvertinimas 
 1968 m. LSSR valstybinė premija
 1974 m. medalis už eksperimentinius tyrimus (Čekija)
 1976 m. LTSR nusipelnęs mokslo veikėjas, tyrėjas 
 1980 m. LSSR valstybinė premija
 1986 m. SSRS valstybinė premija
 1986 m. Darbo raudonosios vėliavos ordinas
 1990 m. Lietuvos nacionalinio olimpinio komiteto apdovanojimas „Olimpinė žvaigždė“ (už nuopelnus Olimpinėse žaidynėse)

 1994 m. Pasaulio sveikatos organizacijos „Pasaulinės dienos be tabako“ apovanojimas (už kovą prieš rūkymą) 
 2005 m. Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerijos apdovanojimas už partnerystę stojant į EU ir NATO
 2005 m. Kauno miesto apdovanojimas „Gerumo kristalas“ 
 2009 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius 
 2010 m. Kauno miesto apdovanojimas „Gerumo kristalas“
 2015 m. Kauno miesto garbės pilietis

Šaltiniai 

|-

|-

|-

|-

LTSR valstybinės premijos laureatai
Lietuvos mokslų akademijos tikrieji nariai
Lietuvos sveikatos apsaugos ministrai
Lietuvos ambasadoriai Čekijoje
Lietuvos ambasadoriai Vengrijoje
Lietuvos ambasadoriai Turkijoje
Lietuvos kardiochirurgai
Lietuvos išradėjai
Lietuvos rašytojai