Slaboševičiai

Slaboševičiai () – Lietuvos bajorų giminė. Pradininkas – bajoras Merkelis Kirna Slaboševičius gyvenęs XVII a.; naudojosi visomis bajorų luomo privilegijomis, žymėjosi – vieniavos herbu.

Atstovai 
 Samuelis Kirna Slaboševičius, Merkelio sūnus nuo 1688m. gegužės 1 d. valdė Džiaugėnų dvarą. Dvaro pirkimo aktas, įregistruotas 1691m. lapkričio 9 d. Žemaičių žemės teismo knygose.

 Juozapas Slaboševičius Samuelio sūnus, vedė Oną Žebenkaitę, kraičio gavo Drūkteniškės dvarą (1832 m. gegužės 14 d. įrašai Raseinių pavieto teismo knygose). Juozapas su Ona susilaukė keturių sūnų: Liudviko, Jono, Juozapo ir Adomo. Onos Žebenkaitės testamentas sudarytas 1753 m. gegužės 16 d. ir įregistruotas 1766 m. sausio 16 d. Telšių žemės teismo knygose. Liudvikui, Jonui ir Adomui Kirnoms atiteko Džiaugėnų dvaras, o Juozapui ir jo sūnums – Butkaičių dvaras. Nežinoma, ar Liudvikas ir Adomas turėjo palikuonių, tačiau Jonas Slaboševičius turėjo 3 sūnus – Juozapą, Stanislovą ir Aloyzą.

 Juozapas Slaboševičius, Juozapo ir Onos sūnus – karaliaus Augusto III suteikta privilegija (1760 sausio 15 d., Augusto III privilegijos nuorašas iš 1795 m. Raseinių žemės teismo knygų). Karšuvos valsčiuje valdė Kaušų vaitystę ir su Scholastika (iki santuokos Vištartaitė) turėjo du sūnus – Antaną ir Petrą. Kaušų vaitas Juozapas Slaboševičius, testamentu, Butkaičių dvarą paliko sūnui Antanui, įpareigodamas jį išlaikyti neįgalų brolį Petrą.

 Antanas Slaboševičius – Raseinių pavieto teismo teisėjas; Butkaičių dvaro, su 35 valstiečių sodybomis, paveldėtojas su Barbora (iki santuokos Butkevičiūtė) turėjo 5 sūnus.

 Celestinas Feliksas Slaboševičius(g. 1835 gegužės 18 d.), Antano sūnus – Butkaičių dvaro tėvūnas. Buvo vedęs du kartus, susilaukė 9 sūnų ir 2 dukterų.

Lietuvos bajorai