Pašvitinio Švč. Trejybės bažnyčia

Pašvitinio Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Pašvitinio miestelyje, prie Šiaulių–Žeimelio kelio.

Istorija 
1459 m. Pašvitinyje pastatyta pirmoji bažnyčia. 1609 m. pradėta statyti nauja. Pašvitinys 1621–1842 m. priklausė Žemaičių vyskupijai.

Vietoj medinės 1825 m. pastatyta mūrinė bažnyčia, bet dėl blogų pamatų netrukus perskilo. Ji buvo nugriauta ir 1852 m. pastatyta dabartinė bažnyčia. Ją 1857 m. konsekravo vyskupas Motiejus Valančius. Parapijai 1841 m. priklausė 6 valakai žemės. Prie bažnyčios nuo seno buvo altarija, vėliau įsteigta antra. XIX a. viduryje veikė parapinė prieglauda. Po 1902 m. pagal architekto Nikolajaus Andrejevo projektą pastatyta mūrinė klebonija.

Pašvitinyje 1928–1934 m. gyveno ir mirė kunigas Juozas Dabužis-Dabužinskas (1878–1934), visuomenininkas ir spaudos darbuotojas, 1919 m. Paryžiaus Taikos konferencijos Lietuvos delegatas. 1952–1988 m. klebonavo Boleslovas Stasuitis (1909–1988; palaidotas Šiaulėnų kapinėse).
Pašvitinio bažnyčioje 1805 m. gruodžio 25 d. krikštytas Juozapas Nikodemas von Goesas – aktyvus XIX a. Joniškio savivaldos veikėjas, lietuvių tautinio atgimimų veikėjų Joniškio ir Pakruojo krašte – Stanislovo ir Teresės von Goesų tėvas. 1887 m. spalio 27 d. tuokėsi vieno iš Lietuvos komunistų partijos įkūrėjų Karolio Požėlos tėvai Rozalija Čiapaitė ir Juozapas Požėla.

1904 m. rugpjūčio 14 d. šioje bažnyčioje susituokė Lietuvos Respublikos Prezidentas Antanas Smetona ir Sofija Chodakauskaitė.

1968 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos metu (vad. A. Tautavičius)  nustatytas dubenėtas akmuo šventoriuje. Jis įmūrytas pietinėje tvoros pusėje prie rytinio šventoriaus kampo (apie 7,5 m nuo jo į vakarus), prie pat žemės. Akmuo 110x50 cm dydžio, duobutė 14 cm skersmens, 7 cm gylio.

2006 m. vykdytų archeologinių tyrimų metu (vad. E. Vasiliauskas) šventoriuje rasta XVI–XVIII a. monetų, papuošalų, kapų.

Parapijos klebonai 
 1952–1988 m. – kunigas dekanas Boleslovas Stasuitis
 1988–1991 m. – kunigas Kęstutis Daknevičius
 1991–1992 m. – kunigas Antanas Jokubauskas
 1992–1993 m. – kunigas Virginijus Veprauskas
 1993–1995 m. – kunigas Virginijus Kazaitis
 1995–1997 m. – kunigas Šarūnas Leskauskas
 1997–1999 m. – kunigas Vidas Vaitiekūnas
 1999–2001 m. – kunigas Alvydas Vainoras
 2001–2003 m. – kunigas Egidijus Venckus
 2003–2006 m. – kunigas Gintas Sakavičius
 2006 –2016 m. – kunigas Vaidas Mikalčius
 nuo 2016 m. kunigas Vidmantas Kapučinskas

Architektūra 
Bažnyčia mūrinė, neorenesansinė, stačiakampio plano, dvibokštė, su trisiene apside. Bokštai neiškišti, kresni, dviejų tarpsnių su piramidiniais, žemais stogeliais, langais ir angomis pusapskrite arka. Vienas apskritas langas priekiniame fasade. Frontonas trikampis. Stogas dvišlaitis. Vidus trinavis, skaidytas stačiakampio pjūvio stulpais. Šoninių navų lubos plokščios, vidurinės įlenktos. Grindys plytelių. Vargonų choras remiasi į sienelę su pusės elipsės formos arka. Penki mediniai eklektiški altoriai. Šventoriaus tvora mūrinė, su stulpiniais vartais. Jame stovi mūrinė koplyčia. Yra Kryžiaus kelio stočių koplytėlės.

Vargonai 
Pastatė Jekabpilio meistras A. Smaklistas XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje. Instrumente du manualai, pedalai ir 19 registrų. Vargonų prospektas eklektiškas. Cokolis skydinis. Viršutinė dalis – suglausti trys bokšteliai, iš kurių vidurinis su trikampiu frontonu, rozete. Jų kraštuose stulpeliai aukšti, su stogeliais, smailėmis. Karnizas puoštas astragalu, trilapiais drožiniais.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Pakruojo dekanato puslapis
 Panoraminė nuotrauka
 Bažnytiniai dokumentai

Neorenesansas Lietuvoje
Pakruojo rajono bažnyčios
Pašvitinys