Vilkaviškio valsčius

Vilkaviškio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Vilkaviškis (kurį laiką – Šelviai ir Navininkai). Valsčiaus teritorija dabar priklauso Klausučių ir Šeimenos seniūnijoms.

Istorija 

1685 m. valsčius priklausė Alytaus ekonomijai. Atkurtas XIX a. Suvalkų gubernijoje. Po 1923 m. prijungtas Gižų valsčiaus Ožkabalių kaimas. Vilkaviškio valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Vilkaviškio rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1888 m. ||   || 5412 ||  || ||
|-
| 1923 m. || 109 || 4950 || 817 || || 39
|-
| 1932 m. || 92 || 5600 || || 12 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 139 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Vadovai 
 Stasys Jakubauskas, 1932 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Pagal pirmajį Lietuvos Respublikos visuotinį gyventojų 1923 m. surašymą buvo 39 gyvenvietės. Valsčiaus teritorijoje taip pat buvo ir Vilkaviškio miestas su 538 sodybomis ir 7263 gyventojais.

 Alksnynų kaimas 27 ūkiai – 160 gyventojų
 Baziliškių kaimas 4-30
 Būdežerių Mažujų kaimas 46-302
 Būdežerių Didžiųjų kaimas 19-157
 Dvorkelių kaimas 6-37
 Galakaušių kaimas 5-42
 Garšvinių kaimas 25-161
 Gudelių kaimas 63-386
 Juodvario dvaras 11-56
 Karalių dvaras 11-58
 Kaušių kaimas 12-96
 Kumelbalių kaimas 6-31
 Maišelių kaimas 12-75
 Majoriškių kaimas 26-157
 Matuliškių kaimas 12-83
 Mažučių kaimas 37-210
 Nasiškių kaimas 3-27
 Navininkų kaimas 27-138
 Pagramdiškių kaimas 3-18
 Pagramdų kaimas 7-36
 Pakalviškių kaimas 11-46
 Paramoniškių kaimas 5-33
 Pavembrių kaimas 22-201
 Pustapėdžių kaimas 31-239
 Pustapėdžių dvaras 30-147
 Ramoniškių kaimas 5-34
 Serdokų kaimas 33-223
 Smilgų kaimas 20-133
 Starkų kaimas 57-312
 Šelvių Didžiųjų kaimas 117–519
 Šelvių Mažųjų kaimas 51-226
 Šidžiškių viensėdis 1-13
 Teiberių kaimas 13-79
 Teiberių kaimas(2) 3-25
 Užbalių kaimas 23-102
 Vekerotiškių kaimas 3-20
 Vilkaviškio dvaras 1-155
 Vokiškėlių kaimas 24-147
 Žomčinių kaimas 5-36
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 
 
1923 m. gyveno 4950 žmonių:
 Lietuviai – 91 % (4480);
 Vokiečiai – 8,9 % (439);
 Kiti – 0,6 % (31).

Žymūs žmonės 

|-
| 1882 || Šelviai || Juozas Babravičius, dainininkas || 1957
|-
| 1883 || Mažučiai || Pranas Augustaitis, literatūrologas || 1941
|-
| 1895 || Mažučiai || Juozė Augustaitytė Vaičiūnienė, poetė, skautė, mokytoja || 1974
|-
| 1897 || Mažučiai || Jonas Augustaitis, inžinierius statybininkas || 1978
|-
| 1898 || Majoriškiai || Vincas Jasulaitis, karininkas || 1988
|-
| 1905 || Našiškiai || Justinas Dabrila, kunigas, profesorius, kankinys || 1941
|-
| 1902 || Pajevonys || Brunonas Kalvaitis, teisininkas || 1960
|-
| 1906 || Didieji Šelviai || Antanas Vaičiulaitis, rašytojas || 1992
|-
| 1907 || Teiberiai || Juozas Senkus, kalbininkas || 1970
|-
| 1908 || Našiškiai || Vladas Kulbokas, pedagogas || 2000
|-
| 1909 || Pūstapėdžiai || Vladas Litefskis, biologas, pedagogas || 1971
|-
| 1909 || Majoriškiai || Bronius Aušrotas, karininkas || 1993
|-
| 1910 || Starkai || Jurgis Kalakauskas, žurnalistas || 1958
|-
| 1917 || Teiberiai || Kazimieras Senkus, kunigas, kompozitorius||
|}

Šaltiniai 

 Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys. Kaunas 1925, 458 ir 468-469 pusl.

LDK valsčiai
Kalvarijos apskrities valsčiai
Vilkaviškio apskrities valsčiai
Suvalkų gubernijos valsčiai