Gegužės 2

Gegužės 2 yra 122-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 123-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 243 dienos.


Informacija

Šventės 
 Lenkija – Respublikos vėliavos diena;
 Iranas – Mokytojų diena.

Vardadieniai 
Atanazas – Eidmantas – Meilė – Sigizmundas

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1919 – Lietuvos delegacija Paryžiaus taikos konferencijoje paskelbė notą dėl abejotinų Lietuvos sienų su Vokietija ir Lenkija.
 1919 – įkurta Kauno medicinos draugija;
 1931 – įsteigta Lietuvos kinematografininkų mėgėjų sąjunga – pirmoji kino organizacija Lietuvoje;
 1990 – Lietuvos Respublikos Aukščiausioji Taryba priėmė įstatymą „Dėl asmenų, represuotų už pasipriešinimą okupaciniams režimams, teisių atstatymo”;
 1995 – įsteigta Lietuvos meno kūrėjų asociacija.
 2000 – Seimas nutarė iki 2005 m. sausio 1 d. sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės pirmąjį bloką;
 2002 – Graikijos parlamente įkurta draugystės su Lietuva grupė.

Gimimo dienos 
 1863 m. – Simonas Varkala, lietuvių kilmės Romos katalikų kunigas Lenkijoje, Lietuvoje ir Baltarusijoje (m. 1949 m.).
 1873 m. – Jurgis Baltrušaitis, Lietuvos poetas, eseistas, vertėjas, diplomatas (m. 1944 m.).
 1889 m. – Antanas Busilas, Lietuvos pedagogas, rašytojas (m. 1951 m.).
 1890 m. – Juozas Blažys, Lietuvos gydytojas psichiatras, neuropatologas (m. 1939 m.).
 1899 m. – Juozas Žlabys Žengė, poetas, prozininkas (m. 1992 m.).
 1909 m. – Rostislavas Baublys, Didžiosios Britanijos lietuvių bendruomenės veikėjas (m. 1996 m.).
 1917 m. – Aleksandras Paulionis, vargonininkas, chorvedys, dainininkas (bosas).
 1920 m. – Marija Sasnauskienė, choro dirigentė ir pedagogė (m. 1988 m.).
 1922 m. – Petras Simanavičius, choro dirigentas, dainininkas, pedagogas.
 1926 m. – Algirdas Ločeris, Lietuvos akordeonininkas (m. 2007 m.).
 1928 m. – Jonas Dauderys, Lietuvos gydytojas chirurgas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 1929 m. – Feliksas Mieliauskas, Lietuvos pedagogas, alpinistas. Vienas sportinio alpinizmo iniciatorių Lietuvoje, alpinizmo instruktorius (m. 1959 m.).
 1932 m. – Eugenijus Simonas Kisinas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.
 1936 m. – Valentinas Antanavičius, Lietuvos dailininkas.
 1937 m. – Jonas Jackevičius, lietuvių žurnalistas, poetas, dailininkas (m. 2023 m.).
 1938 m. – Dalija Salomėja Gaidamonienė-Šiurkutė, Lietuvos gydytoja pulmonologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 1939 m. – Vytautas Kargaudas, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 1940 m. – Juozapas Algirdas Mažeika, Lietuvos miško ūkio inžinierius, biomedicinos mokslų daktaras.
 1943 m. – Audronė Juzė Juodaitytė, Lietuvos pedagogė, habilituota socialinių mokslų daktarė, Lietuvių katalikų mokslų akademijos narė.
 1948 m. – Ona Lažinskienė, lietuvių audėja, tautodailininkė.
 1949 m. – Kazys Milašius, Lietuvos sporto darbuotojas, treneris, dėstytojas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, Lietuvos slidinėjimo čempionas.
 1953 m. – Raimondas Katinas, choro dirigentas ir pedagogas.
 1955 m. – Jonas Rekašius, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1956 m. – Genė Zulonienė, teisininkė, Lietuvos ir Kupiškio rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1957 m. – Stanislovas Liberis, Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės visuomenės veikėjas.
 1962 m.:
 Vilija Bačionienė, Lietuvos ir Telšių rajono sporto, politinė bei visuomenės veikėja.
 Vytautas Kilčiauskas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1964 m. – Audrius Dubietis, Lietuvos fizikas, fizinių mokslų daktaras.
 1965 m. – Linas Liandzbergis, Lietuvos dailininkas.
 1967 m.:
Valdemaras Rupšys, Lietuvos kariuomenės generolas.
Darius Pranckevičius, lietuvių diplomatas.
Egidijus Baranauskas, teisininkas, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (LAT) Civilinių bylų skyriaus teisėjas, teisėtyrininkas civilistas, Mykolo Romerio universiteto (MRU) docentas, buvęs VU TVM dėstytojas.
 1969 m. – Artūras Leita, Lietuvos karininkas, Lietuvos karinių oro pajėgų (KOP) vadas, brigados generolas.
 1978 m. – Tomas Rimas, Lietuvos futbolininkas. Žaidžia centro gynėjo pozicijoje.
 1980 m. – Artūras Masiulis, Lietuvos krepšininkas, žaidžiantis Rumunijoje Tirgu Murešo „BC Mureš“ komandoje.
 1984 m. – Saulius Mikoliūnas, Lietuvos nacionalinės futbolo rinktinės ir Kijevo „Arsenal“ klubo saugas.

Neaprašyti 

 1899 – Juozas Žlabys Žengė, poetas, prozininkas (m. 1992).

Mirtys 
 1780 m. – Juozapas Baka, Lietuvos poetas (g. 1707 m.).
 1922 m. – Ana Misuna, baltarusių geologė, geomorfologė (g. 1868 m.).
 1947 m. – Petras Cvirka, lietuvių rašytojas (g. 1909 m.).
 1962 m. – Juozas Baldžius, Lietuvos etnologas, tautosakininkas (g. 1902 m.).
 1978 m. – Vincas Deniušis, Lietuvos muzikos mokytojas, orkestro ir choro dirigentas (g. 1903 m.).
 1982 m. – Nikodemas Kulys, vargonininkas, chorvedys, pedagogas (g. 1897 m.).
 1991 m. – Vytautas Gerulaitis, Lietuvos tenisininkas (g. 1915 m.).
 2001 m. – Adolfas Kikilas, Lietuvos irklavimo treneris, Lietuvos karys savanoris (g. 1925 m.).
 2023 m. – Kazimieras Kuzminskas, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1947 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1803 – Prancūzija JAV už 15 mln. dolerių pardavė Luizianą;
 1808 – Madride kilo sukilimas, kuris tapo Ispanijos kovos už nepriklausomybę nuo prancūzų pradžia;
 1919 – likviduota Bavarijos tarybų respublika;
 1951 – Vokietija tapo visateise Europos Tarybos nare;
 1965 – pradėjo veikti pirmasis televizijos vaizdus perduodantis komunikacijų palydovas „Early Bird“.

Gimimo dienos 
 1729 m. – Jekaterina II, Rusijos imperatorienė, ja tapo 1762 m. liepos 9 d.  (m. 1796 m.).
 1859 m. – Jerome K. Jerome, anglų rašytojas, humoristas, žinomiausias savo knyga Trise valtyje (neskaitant šuns) (m. 1927 m.).
 1885 m. – Nikolajus Vasiljevičius Krilenko, bolševikų revoliucionierius, politikas, teisininkas (prokuroras), įtakojęs tarybinę justiciją iki pat XX a. 3 dešimtmečio vidurio (m. 1938 m.).
 1900 m. – Vincas Griganavičius, TSRS valstybės saugumo veikėjas, saugumo kapitonas (1936 m.) (m. 1938 m.).
 1921 m. – Satjadžitas Rėjus, vienas iškiliausių Indijos kinorežisierių; taip pat scenaristas, vaikų rašytojas, kompozitorius (m. 1992 m.).
 1938 m. – Mošoešoe II, anksčiau žinomas kaip Constantine Bereng Seeiso buvo Lesoto karalius. Šalį jis valdė nuo 1966 m. iki pat savo mirties 1996 m (m. 1996 m.).
 1940 m. – Manuelis Eskivelis, Belizo politikas, du kartus (1984–1989 ir 1993–1998 m.) buvęs šalies ministras pirmininkas (m. 2022 m.).
 1942 m. – Žakas Rogas, belgų gydytojas, sporto veikėjas, Tarptautinio olimpinio komiteto prezidentas (2001–2013 m.) (m. 2021 m.).
 1954 m. – Elliot Goldenthal, amerikiečių kompozitorius, kurio kūriniai pasižymi išradingu įvairių muzikinių stilių, žanrų ir atlikimo technikų mišiniu.
 1960 m. – Gjorge Ivanov, dabartinis Makedonijos prezidentas, surinkęs 343374 (35,06 %) Makedonijos gyventojų balsų prezidento rinkimų metu.
 1962 m. – Thomas von Danwitz, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas europeistas, Europos Teisingumo Teismo teisėjas.
 1965 m. – Dmitrijus Firtašas, ukrainiečių verslininkas.
 1975 m.:
 Ahmedas Hasanas, futbolininkas, Egipto rinktinės ir Al-Ahly klubo saugas.
 David Beckham, anglų futbolininkas, vienas žinomiausių pasaulio sportininkų.
 Janis Tomanas, Latvijos ledo ritulio puolėjas.
 1976 m. – Amadas Gevara, Hondūro futbolininkas, rungtyniaujantis atakuojančio saugo pozicijoje. Yra Hondūro klubo C.D. Motagua žaidėjas, nuo 1994 m. rungtyniauja nacionalinėje rinktinėje.
 1978 m. – Intars Busulis, latvių muzikas, dainininkas ir trombonistas. Daugelio konkursų laureatas. Intars Busulis susituokęs, turi du vaikus.
 1980 m. – Timas Borovskis, futbolininkas, Vokietijos rinktinės ir Werder Bremen klubo saugas.
 1981 m. – Tiažu Mendešas, futbolininkas, Portugalijos rinktinės ir Juventus klubo saugas.
 1983 m.:
 Derekas Ovusu Boatengas, futbolininkas, Ganos rinktinės ir Getafe CF klubo saugas.
 Mejnoras Aleksis Figeroa Rochesas, Hondūro futbolininkas, rungtyniaujantis gynėjo pozicijoje. Yra Anglijos klubo Wigan Athletic žaidėjas, nuo 2003 m. rungtyniauja nacionalinėje rinktinėje.
 1985 m. – Lily Rose Beatrice Allen, Anglijos dainų kūrėja, dainininkė ir pokalbių laidos vedėja. Jos vedamas šou „Lily Allen and Friends“ sulaukė populiarumo ir šiuo metu ruošiamos antro sezono serijos.
 1987 m. – Nana Kitade, japonų dainininkė.
 1988 m. – Artur Noga, Lenkijos sprinteris ir olimpinės rinktinės narys. Europos atletikos iki 23 metų čempionato auksinio medalio savininkas. 2008 m. vasaros olimpinių žaidynių 5 vietos laimėtojas.

Neaprašyti 

 1860 – Teodoras Herclas (Teodor Herzl), sionizmo kūrėjas ir pagrindinis ideologas;
 1929 – Eduardas Baladūras (Édouard Balladur), prancūzų politikas;
 1976 – Doug Miller, amerikiečių muzikantas (Crazy Town).

Mirtys 
 1519 m. – Leonardas da Vinčis, italų Renesanso architektas, tapytojas, poetas, skulptorius, muzikantas, meno teoretikas, inžinierius, išradėjas, filosofas (g. 1452 m.).
 1906 m. – Carlos Calvo, Argentinos diplomatas, istorikas, teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas (g. 1824 m.).
 1968 m. – Haris Mora, estų archeologas, istorijos mokslų daktaras (g. 1900 m.).
 1979 m. – Giulio Natta, 1963 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (g. 1903 m.).
 1980 m. – Josipas Broz-Titas, Jugoslavijos politinis ir karinis lyderis, maršalas (g. 1892 m.).
 1986 m. – Georgijus Francevičius Gauzė, rusų mikrobiologas ir ekologas, vienas iš teorinės ir eksperimentinės ekologijos pradininkų (g. 1910 m.).
 1997 m. – John Carew Eccles, 1963 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1903 m.).
 1999 m. – Igoris Djakonovas, rusų orientalistas, kalbotyrininkas, vertėjas. istorikas, istorijos mokslų daktaras (g. 1915 m.).
 2000 m. – Janis Klydzėjas, latvių rašytojas. Žymiausias Latgalos rašytojas (g. 1914 m.).

Neaprašyti 

 1957 – Joseph Raymond McCarthy, amerikiečių politikas (g. 1908).

Nuorodos 

Gegužė