Laisvieji masonai

Laisvieji masonai (laisvieji mūrininkai), kartais tiesiog Masonai – pasaulinė brolijos principu veikianti organizacija. Dėl brolijos kilmės iki galo nėra sutariama, nors manoma, jog jos ištakos – akmenskaldžių ir mūrininkų gildijos XIV amžiaus pabaigoje. Dabar laisvoji mūrininkija vienija daugiau nei 6 milijonus narių, išsibarsčiusių po visą pasaulį. Net 3 milijonai narių yra Jungtinėse Amerikos Valstijose, 700 tūkstančių – Jungtinėje Karalystėje. Lietuvoje šiuo metu veikia devynios reguliariųjų laisvųjų mūrininkų ložės.

Brolija sudaryta iš ložių, kurios organizuojamos geografiniu principu. Pagal regioną ložės priklauso Didžiajai Ložei arba Didiesiems Rytams. Dažniausiai Didžiosios Ložės regionas ir jurisdikcija sutampa su valstybės ar valstijos ribomis. Nėra vieningos pasaulinės Didžiosios Ložės: kiekviena Didžioji Ložė yra nepriklausoma ir savo nuožiūra sprendžia, ar pripažinti kitas Didžiąsias Ložes. 

Laisvasis mūrininkas, laikantis viduramžių gildijų tradicijų, gali įgyti tris mūrininko laipsnius: mokinio, pameistrio ir meistro. Įgydamas vis aukštesnį laipsnį, brolis yra mokomas laisvosios mūrininkijos simbolių prasmės, moralinių tiesų, jam išaiškinami ženklai, slaptažodžiai bei rankos paspaudimo būdai, pagal kuriuos galima atpažinti mūrininką pasiekus tam tikrą laipsnį. Broliui pasiekus trečiąjį (meistro) laipsnį, jis laikomas visateisiu laisvuoju mūrininku arba masonu. Mūrininkas gali siekti ir aukštesnių laipsnių, tačiau jie skiriasi priklausomai nuo regiono ir jurisdikcijos ir juos administruoja atskiros mūrininkiškos organizacijos.

Istorija 

Masonija kaip organizacija atsirado 1717 m. birželio 24 d. įkūrus Didžiąją Londono Ložę. Vėliau, 1728 m. susikūrė Didžioji Airijos Ložė, o 1736 m. Didžioji ložė susikūrė Škotijoje. Netrukus masonų ložės ėmė kurtis visose Didžiosios Britanijos kolonijose, tarp jų ir Šiaurės Amerikos žemyne.

Po Amerikos revoliucijos visose valstijose susikūrė nepriklausomos didžiosios ložės. Tokiu būdu buvo nuspręsta sukurti vieną Didžiąją Jungtinių Amerikos Valstijų ložę, kurios didžiuoju meistru būtų tapęs Džordžas Vašingtonas (George Washington), tačiau ši mintis neilgai gyvavo, nes atskirų valstijų Didžiosios ložės nenorėjo atiduoti dalies galių.

Kontinentinėje Europoje masonų organizacija taip pat sparčiai plito. 1717 m. Rusijos imperatorius Petras I įkūrė ložę Sankt Peterburge, 1721 m. įsteigta pirmoji masonų ložė Vokietijoje, Monso mieste. 1728 m. Madride įsteigta pirmoji Ispanijos ložė. 1935 m. ložės išplito Lisabonoje, Romoje, Milane, Veronoje, Padujoje, Venecijoje, Stokholme, Neapolyje, po metų įsikūrė Lenkijoje.

Pirmoji Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje masoniškoji organizacija buvo 1776 m. lapkričio 18 d. Vilniuje įkurta „Šv. Karolio riterių“ komandorija, kurios komandoru išrinktas Motiejus Žynievas. 1780 m. Vilniuje jau veikė trys - „Gerojo ganytojo“, „Išminties šventovės“ ir „Uoliojo lietuvio“ - ložės. 1781 m. gruodžio 27 d. Lietuvos masonų organizacijoms suvienyti ir joms vadovauti Vilniuje įsteigta Didžioji provincijos ložė „Lietuvos tobuloji vienybė“. Jos sąjungoje, be jau minėtų ložių, veikė ir moterų ložė Vilniuje „Tobuloji ištikimybė“ bei Gardine ir Nesvyžiuje įkurtos „Laimingo išlaisvinimo“ ložės.

1911 m. įsteigta ložė „Lietuva“, 1914 m. – „Gudija“.
Sovietinės okupacijos laikotarpiu lietuviai masonai jungėsi į ložes emigracijoje.

Po nepriklausomybės atkūrimo 1990 m., Lietuvoje ėmė atgimti masonijos organizacija. 1993 m. rugpjūčio 27 d. Vilniuje įkurta ložė „Renaissance“. Netrukus Vilniuje suburtos dar dvi ložės - 1995 m. liepos 15 d. įkuriama „Vilnius Orient“ ložė ir 1999 m. gegužės 22 d. atkurta ložė „Uolusis lietuvis“. 2002 m. balandžio 13 d. suvienijus šias tris ložes įsteigta nepriklausoma Lietuvos Didžioji ložė, pasaulyje pripažįstama kaip lygiateisė ir lygiavertė tarp kitų šalių Didžiųjų ložių.

Tradicija ir apeigos 
Masonų apeigose gausu biblinių motyvų bei vardų. Plačiausiai žinoma vadinamoji Hiramo legenda. Pasak jos, meistrą Hiramą, Saliamono šventyklos statytoją, Jeruzalėje klastingai nužudė trys sąmokslininkai, nesėkmingai bandydami nevertai išgauti meistro slaptažodį. Šį siužetą masonai simboliškai pakartoja įšventinime į „Meistro Mūrininko“ (Master mason) laipsnį.

Organizacija 

Masonų organizacija sudaryta iš ložių – nedidelių žmonių grupių, sudaromų pagal gyvenamą teritoriją. Viena iš pagrindinių veiklos sričių yra labdaringas ir švietėjiškas darbas.

Šiais laikais norintieji tapti masonais turi būti laisvai renkami slaptu balsavimu. Kandidatuoti gali vyresnis nei 18 metų vyras, kuris yra sveiko kūno ir sielos, tiki „Aukščiausia būtybe“ ir turi mažiausiai vieną tikro masono rekomendaciją.

Išrinktam masonui draudžiama viešai atskleisti daugumą savo narystės organizacijoje detalių. Masonai teigia, kad toks paslapties šydas leidžia nariams ramiai spręsti etinius ir filosofinius klausimus be išorės trukdžių ir įsikišimo. Tačiau konspiracijos teoretikų nuomonė yra kitokia.

Žymūs pasaulio masonai 

 Luisas Armstrongas 
 Volteras
 Michailas Bakuninas 
 Simonas Bolivaras 
 Vinstonas Čerčilis 
 Arturas Konan Doilis 
 Didžiosios Britanijos karalius Eduardas VII 
 Didžiosios Britanijos karalius Eduardas VIII 
 Gustavas Eifelis
 Aleksandras Flemingas 
 Džeraldas Fordas 
 Bendžaminas Franklinas 
 Džiuzepė Garibaldis 
 Didžiosios Britanijos karalius Jurgis IV 
 Didžiosios Britanijos karalius Jurgis VI 
 Johanas Volfgangas Gėtė 
 Edgaras Huveris 
 Endriu Džeksonas 
 Radjardas Kiplingas 
 Ferencas Listas 
 Daglasas Makarturas 
 Džiuzepė Madzinis 
 Volfgangas Amadėjus Mocartas 
 Aleksandras Puškinas 
 Franklinas Delano Ruzveltas 
 Teodoras Ruzveltas 
 Džeimsas Majeris Rotšildas 
 Frydrichas Šileris 
 Janas Sibelijus 
 Markas Tvenas 
 Džordžas Vašingtonas 
 Oskaras Vaildas
 Frydrichas Didysis

Žymūs Lietuvos masonai 

 Martynas Knakfusas
 Laurynas Stuoka Gucevičius
 Jonas Rustemas
 Jonas Damelis
 Juozapas Oleškevičius
 Polikarpas Joteika
 Stanislovas Moravskis
 Martynas Januškevičius
 Juozapas Hiliaras Glovackis
 Juozapas Saundersas
 Gotlybas Kislingas
 Izidorius Veisas
 Gotfrydas Ernestas Grodekas
 Simonas Žukovskis
 Mykolas Mianovskis
 Jokūbas Šimkevičius
 Jeronimas Stroinovskis
 Kazimieras Kontrimas
 Jonas Fridrichas Volfgangas
 Mykolas Romeris
 Mykolas Oginskis
 Liudvikas Pliateris
 Mykolas Biržiška
 Vaclovas Biržiška
 Feliksas Bugailiškis
 Liudvikas Čarkovskis
 Aleksandras Zoštautas
 Donatas Malinauskas
 Jurgis Šaulys
 Jonas Vileišis
 Jonas Blažys
 Vincas Čepinskis
 Augustinas Janulaitis
 Vincas Krėvė
 Vladas Jurgutis
 Eugenij Kolpakov
 Valdas Adamkus

Papildomam skaitymui 
 Masonai (sud. Paul Naudon). - Vilnius: Alma littera, 2005. - 128 p. - ISBN 9955-08-712-9
 Lietuvos inteligentija masonų ir paramasoniškose organizacijose, 1918-1940 (sud. Laima Kastanauskaitė). - Vilnius: Vaga, 2008. - 400 p.: iliustr. - ISBN 978-5-415-02056-0
 Masonai buvusios Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės žemėse, 1776-1822: istorija ir šaltiniai (sud. Stanisław Małachowski-Łempicki). - Vilnius: Mintis, 2009. - 272 p.: iliustr. - ISBN 978-5-417-00994-5
 Domenico V. Ripa Montesano, Vademecum di Loggia, Edizione Gran Loggia Phoenix – Roma Italia 2009 ISBN 978-88-905059-0-4
 Masonai : laisvieji mūrininkai, kūrę ir stiprinę Lietuvą : skiriama Lietuvos valstybės atkūrimo šimtmečiui / Vytautas Plečkaitis. – Vilnius: Flavija, 2018. – 142 p. : iliustr. – ISBN 9789955844013

Nuorodos 

 Lietuvos laisvųjų mūrininkų Didžioji ložė
 Masonai užsienyje ir Lietuvoje

Išnašos