פאל קסלר

פאל קסלר (בהונגרית: Keszler Pál; נאג'ווארד, 24 בפברואר 1923 – בודפשט, 6 באפריל 2016) היה דוקטר לרפואה יהודי-הונגרי, רופא כירורג לב-חזה, כירורג כלי דם, פרופסור באוניברסיטה חבר באגודות מדעיות שונות במולדתו ומחוצה לה.

ביוגרפיה 
פאל קסלר נולד במשפחה יהודית ממעמד הביניים. אביו, הרמן קסלר (1890–1981), היה מנתח אף-אוזן-גרון, ואמו, פלורה טרק (1903–1983) הייתה אחות. כשהיה בן תשע, עבר עם הוריו לבוקרשט, משם חזר לעיר הולדתו לאחר תכתיב וינה. הוא סיים שם את בית הספר התיכון היהודי. קסלר החל את לימודי הרפואה הגבוהים שלו באוניברסיטת בויאי בקלוז' (ולאחר מכן בטרגו מורש מ-1946). הוא עבר להונגריה ב-1947 וסיים את לימודיו בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט ב-1949 (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד) בנוסף לשפת אמו, הונגרית, דיבר גם רומנית, אנגלית, גרמנית וצרפתית.

קריירה 
הוא החל את הקריירה שלו בהדרכתו של אימרה ליטמן, מנתח לב בעל מוניטין אירופאי, במחלקה הכירורגית של בית החולים סנט יאנוש. משם, בסתיו 1949 הוא הועבר למרפאה הכירורגית האוניברסיטאית מס' 3 ליד פרופסור בוריס פטרובסקי. בתחילת 1952 הועבר למרפאה להכשרה כירורגית ברחוב Városmajor בניהולו של ליטמן. שנתיים לאחר מכן הועלה לתפקיד מנהל המחלקה ומרצה בכיר באוניברסיטה. לאחר המרד ההונגרי ב-1956 חזר לקליניקה הכירורגית ברשותו של פאל רובאני (במקור רוזנצווייג). לאחר שעבר את הבחינות ככירורג מומחה מונה לרופא ראשי ולמנהל המחלקת לניתוחי ריאות. בין השנים 1960 לבין 1981 עמד בראש המחלקה לכירורגיית בית החזה (לימים טראומטולוגיה) של בית החולים יאנוש ומ-1981 ועד לפרישתו לגמלאות ב-1989, עמד בראש המחלקה הכירורגית של בית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי. הוא המשיך לעבוד שם כיועץ עד 1991. משנת 1992 סייע לזמן קצר לעבודת "המכון הלאומי לטראומה".

בשנת 1955 קיבל את תואר דוקטורנט במדעי הרפואה (לתואר PHD) ובשנת 1973 קיבל את הדוקטורט (PHD) בנוסף לתוארו כדוקטור לרפואה (MD).

פעילותו, מחקריו ופרסומיו 
בשנות החמישים הוא מילא תפקיד משמעותי בהצגת תוצאות הנרקוזה המודרנית (הרדמה) בהונגריה. בשנת 1951, הוא היה הראשון בהונגריה שביצע הרדמה באמצעות אינטובציה (צנרור קנה) אנדוטרכיאלית. יוצרו 50 יחידות של מכונת ההרדמה שתכנן ובנה יחד עם פרנץ קטונה. הוא ערך מחקרים בתחום ניתוחי החזה מאז שנות ה-60. במהלך תקופת הנהלתו ומנהיגותו החל בבית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי הטיפול בכירורגיית כלי דם ובכירורגיה פלסטית.

הוא היה נואם קבוע בקונגרסים מקצועיים לאומיים ובינלאומיים ובכנסים נודדים. יותר ממאה ושבעים פרסומים ושישה פרקי ספרים שלו פורסמו בכתבי עת בהונגריה ובשפות זרות על המשמעות הכירורגית של אבחון תפקוד נשימתי, אמפיזמה בולוסית, ברונכופלסטיקה וניתוחים מתקינים לעיוותים בבית החזה. הוא השתתף בכתיבת התיאוריה הכירורגית הגדולה של ליטמן, שפורסמה במספר מהדורות ושפות. מאמריו האינפורמטיביים פורסמו בכתב העת "טבע וחברה" (Természet és Társadalom), "עולם הטבע" (Természet Világa) וב"חיים ומדע" (Élet és Tudomány). זיכרונותיו הם מקורות חשובים להיסטוריה הרפואית ההונגרית לאחר מלחמת העולם השנייה.

קסלר היה חבר בוועדת המערכת של כתב העת: European Journal of Cardio-thoracic Surgery and International Trends in General Thoracic Surgery .

חברות באגודות 
פאל קסלר:
 היה ממייסדי האיגוד האירופי לניתוחי לב-חזה והאגודה הבינלאומית למנתחי חזה (European Association of Cardio-thoracic Surgery és az International Society of Thoracic Surgeons)
 נבחר כחבר על ידי הקולג' האמריקני לרופאי חזה ומנתחים בטורונטו (American College of Chest Physicians and Surgeons)
 נבחר ככחבר באגודה שמושבה בפריז של החברה הצרפתית לכירורגיה של בית החזה והלב וכלי הדם ( Société française de chirurgie thoracique et cardio-vasculaire ).
 השתתף בפעילויות ההנהלה של אגודת המנתחים ההונגרית של האגודה ההונגרית של רופאי ריאות.
 בין השנים 1975–1979, ולאחר מכן בין השנים 1987–1991, עמד בראש המחלקה לניתוחי חזה באגודת מנתחי החזה ההונגרית (קודמתה של האגודה ההונגרית למנתחי חזה, שנוסדה ב-1999), אשר בחרה בו לחבר כבוד קבוע ב-1994
 היה חבר בוועדה המדעית לכירורגיה קלינית של האקדמיה ההונגרית למדעים.

פרסים, הוקרה, הנצחה 

 הוא זכה פעמיים בפרס מרקוסובסקי, שייסד השבועון הרפואי.
 ב-1974 מונה לפרופסור באוניברסיטה.
 ב-1977 הוענק לו מדליית הזיכרון של זמלווייס של אוניברסיטת זמלווייס למדעי הרפואה
 מדליית הזיכרון של יאנוש בלשה של אגודת המנתחים ההונגרית ב-1987.

לאחר שקיבל את האחרון, הוא נשא את הרצאת הזיכרון שלו שכותרתה התנסויות בניתוחי דיאפרגמה.

בשנת 2003, לרגל יום הולדתו השמונים, ארגנו תלמידיו כנס מדעי לכבודו בבית החולים בייצ'י ז'ילינסקי. ב-22 בפברואר 2018 נחנך לוח זיכרון לכבודו באותו מקום.

עבודותיו העיקריות 
 מצב נוכחי של הרדמה היפרברית. שבועון רפואי, 12. 1950. 370–376.
 אוורור מכני מתמשך בטיפול באי ספיקת נשימה לאחר ניתוח. שבועון רפואי, 1960. מס' 38. 1336–1340. ( עם אנטל נאדאשי, אוטו סקיי ויוז'ף הייד)
 תפקוד נשימתי בפרקטיקה הקלינית. בודפשט, 1967, רפואה. (עם אימרה הוטאש)
 ניתוח כירורגי. עורך: אימרה ליטמן. בודפשט, 1977, רפואה. (עם לאסלו ברדה, אישטוואן בסניאק, גזה לאקנר וגינה מנינגר)
 ניתוחי בית החזה בפרקטיקה כירורגית כללית. בודפשט, 1993, רפואה.
 עיוותים מולדים בדופן החזה. פתולוגיה וכירורגיה. בודפשט, 1996, הוצאה לאור אקדמית.
 התפתחות ניתוחי חזה בהונגריה לאחר מלחמת העולם השנייה
 חוויותיי מההתפתחות המקבילה של הרדמה ביתית, ניתוחי לב וריאות בתקופה שלאחר המלחמה. שבועון רפואי, מס' 20, 2012. 791–796.

לקריאה נוספת 
 Adatlapja a Magyar Tudományos Akadémia köztestületi oldalán (נתונים באתר האקדמיה ההונגרית למדעים)
 Keszler Pál: Az orvosprofesszor, aki egykor zsidlicista volt. Zsidlic, 1995. 11. sz. 75–79. o. (פאל קסלר: הפרופסור שהיה פעם תלמיד בגימנסיה היהודית בקולוז'וואר. The History of The Jewish High School of Kolozsvár)
 Magyar ki kicsoda 1990. Több mint 6000 élő magyar személy életrajza. Főszerk.: Hermann Péter. Budapest, 1990, TEXOFT–Láng. 302. o. (מיהו מי. 1990. ביוגרפיות)
 Mészáros Zsolt: Prof. Dr. Keszler Pál 80 éves. Medicina Thoracalis, 2003. 2. sz. 24–25. o. (ז'ולט מסארוש: פרופסור ד"ר פאל קסלר בן 80)
 Oszvald György: [Emléktábla az újító professzor tiszteletére http://www.10kerkult.hu/kobanya-mindennapok/10-egeszsegugy/10777-emlektabla-az-ujito-professzor-tiszteletere.html.] 10kerkult.hu, 2018. február 27. (לוח לזכרו של הפרופסור המחדש)
 A Pázmány Péter Tudományegyetem Orvostudományi Karán végzett orvostanhallgatók jegyzéke 1921–1951. Szerk.: Molnár László. Budapest, 2006, Semmelweis. (A Semmelweis Egyetem Levéltárának kiadványai 3. Promóciós könyvek III.) (רשימת בוגרי הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר)
 Rózsa György – Rózsa Dávid: Legvégül a tópart. (Ön)életrajz két kézre. Budapest, 2015, MTA Könyvtár és Információs Központ – KSH Könyvtár.

ראו גם 
 ההיסטוריה של בית החולים בייצ'י-ז'ילינסקי
 אתר האינטרנט של האגודה ההונגרית למנתחי חזה

קישורים חיצוניים 

רופאים יהודים הונגרים
ניצולי השואה
בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
כירורגים יהודים הונגרים
כירורגיית לב-חזה
הונגרים שנולדו ב-1923
הונגרים שנפטרו ב-2016