הפיצוץ בגשר קרים (2022)

הפיצוץ בגשר קרים התרחש במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. בבוקר 8 באוקטובר 2022 בשעה 06:07 (שעון מוסקבה) אירע פיצוץ בקטע הכביש על גשר קרים, שגרם לנזק גדול. שני חלקים מהכביש קרסו למים, וברכבת שנסעה באותו זמן על המסילה המקבילה לכביש התלקחו שבעה קרונות דלק וגרמו לשריפה נרחבת. ארבעה בני אדם נהרגו בפיצוץ הגשר.

כלי תקשורת ממלכתיים ברוסיה דיווחו כי משאית גרמה לפיצוץ. ולדימיר קונסטנטינוב, יושב ראש הפרלמנט של חצי האי קרים, האשים את אוקראינה בפיצוץ. נכון ל-8 באוקטובר 2022, לא אוקראינה ולא נאט"ו פרסמו הצהרה רשמית על התקרית. בכירים אוקראינים הצהירו בעבר כי הגשר יהווה מטרה לגיטימית לפגיעת טילים.

רקע 
הגשר על פני מצר קרץ', מקשר בין חצי האי קרים לחצי האי טאמאן. החל להיבנות על ידי הרוסים בפברואר 2016, לאחר סיפוח חצי האי קרים. השלטונות הרוסיים כינו את בניית הגשר "משימה היסטורית", אחת המשימות המרכזיות ל"איחוד הסופי של קרים עם רוסיה". במאי 2018, נפתח הכביש שעל הגשר לתנועה, ובדצמבר 2019 החל לפעול גם גשר הרכבת.

בשנת 2022, עם תחילת הפלישה הרוסית, שימש הגשר להעברת אספקה לכוחות המזוינים הרוסים במתקפה בדרום אוקראינה במהלך מלחמת רוסיה-אוקראינה.

פקידים אוקראינים וצבא אוקראינה הצהירו על כוונותיהם להרוס את גשר קרים, כשהם רואים בו יעד צבאי לגיטימי. באוגוסט 2022 אמר יועץ ללשכה הנשיאותית, מיכאילו פודוליאק  בראיון ל"גרדיאן": "זו בנייה בלתי חוקית והשער הראשי להעברת אספקה לצבא הרוסי בקרים. יש להשמיד מטרות כאלה". אלוף הכוחות המזוינים של אוקראינה דמיטרו מרצ'נקו הצהיר כי הגשר יהפוך ל"מטרה מספר אחת" ברגע שלאוקראינה יהיה את הנשק לתקוף אותו.

קריסת הגשר 
ב-8 באוקטובר 2022, אירע פיצוץ בחלק הכביש של גשר קרים מהצד של חצי האי טאמאן. שירות העיתונות של רכבות קרים מסר כי בשעה 6:05 בבוקר, מערכת הבקרה של הגשר אותתה על תקלה בפסי הרכבת בחלק המסילה של הגשר, ומכל דלק עלה באש בזנב רכבת המשא. כתוצאה מהפיצוץ נהרסו כמה משטחי הכביש, ותנועת הכבישים והרכבות הופסקה.

תחילה הוכרזו שני גורמים אפשריים לשריפה: פיצוץ קרון מכל דלק בחלק המסילה של הגשר או פיצוץ רכב, ככל הנראה משאית, בחלק הכביש. לפי הוועדה הלאומית למלחמה בטרור של הפדרציה הרוסית, התפוצצה משאית תופת. הפיצוץ הוביל לשריפה של שבעה מכלי דלק על המסילה.

במפגש עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, טען ראש הוועדה כי החקירה שנערכה העלתה שמאחורי המתקפה עומדים, כך לטענתו, אזרחים רוסים וכן אזרחים זרים. לטענתו, המשאית שהתפוצצה נסעה לפני כן בבולגריה, גאורגיה, ארמניה וכן במחוזות הרוסיים צפון אוסטיה וקרנסודאר - החבל הרוסי שאליו מתחבר גשר קרים.

אף גורם רשמי לא לקח אחריות לפיצוץ. התקשורת האוקראינית Ukrainska Pravda ו-UNIAN, ציטטה מקורות שהצהירו כי מדובר במבצע של שירות הביטחון האוקראיני.

גשר זה נבנה בעלות של 3.6 מיליארד דולר ושימש כעורק מרכזי להעברת אספקה לכוחות הרוסים הפולשים בדרום אוקראינה.

תגובות

אוקראינה 
חשבון הטוויטר הרשמי של ממשלת אוקראינה צייץ "sick burn" בתגובה לשריפה, בעוד מיכאילו פודוליאק , יועץ לנשיאות אוקראינה, כינה את הנזק "התחלה": "קרים, גשר, התחלה. יש להשמיד את כל מה שלא חוקי, את כל מה שנגנב יש להחזיר לאוקראינה, יש לגרש את כל מה שמהווה כיבוש רוסי".

משרד ההגנה של אוקראינה השווה את הרס גשר קרים להטבעת ספינת הקרב "מוסקבה"  בכותבו: "ספינת הטילים "מוסקבה" וגשר קרץ' – שני סמלים ידועים לשמצה של הכוח הרוסי בחצי האי קרים האוקראינית – נעלמו. מה הלאה, רוסים?".

מנהל דואר אוקראינה, איהור סמיליאנסקי, הודיע על הנפקת סט בולים חדש המוקדש לאירוע.

מונובנק, הבנק השני בגודלו באוקראינה, הכריז על כרטיס אשראי חדש הכולל את הגשר.

אולקסי דנילוב, ראש המועצה לביטחון לאומי ולהגנה, פרסם סרטון של הגשר ברשתות החברתיות, יחד עם סרטון של מרילין מונרו שרה "יום הולדת שמח, אדוני הנשיא".

רוסיה 
שלטונות הכיבוש הרוסיים של קרים האשימו את הצד האוקראיני באחריות. נציגת משרד החוץ של הפדרציה הרוסית, מריה זכארובה, האשימה את "משטר קייב" בטרור, וסגן הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית, אנדריי גורוליוב , קרא למפקד העליון "להגיב בעוצמה".

דמיטרי מדבדב, נשיא וסגן מועצת הביטחון של רוסיה לשעבר, אמר באפריל: "אחד הגנרלים האוקראינים דיבר על הצורך לפגוע בגשר קרים. אני מקווה שהוא יבין מה יהיה יעד התגמול".

פוטין הורה על הקמת ועדה ממשלתית שתבחן את האירוע. הוא טען שאנשי שירות הביטחון האוקראיני הם המבצעים, היוזמים והמממנים של הפיצוץ.

ב-10 באוקטובר, רוסיה תקפה מספר מקומות באוקראינה, כולל הבירה קייב, כתגובה לפיצוץ. בחלק מהמחוזות נפסקה אספקת החשמל. לפחות 14 בני אדם נהרגו ו-97 נפצעו במתקפות הטילים הרוסיות ברחבי אוקראינה לפי שירותי החירום של קייב. פוטין הגדיר את הפיצוץ כמתקפת טרור ואמר .

בניגוד לדבריו של פוטין, המודיעין בצבא האוקראיני טען כי הכוחות הרוסיים קיבלו הוראה לבצע את התקיפות כבר בתחילת אוקטובר - מספר ימים לפני פיצוץ הגשר.

ב-14 באוקטובר, אתר הממשלה של רוסיה פרסמו דו"ח בו טענו כי תיקון הגשר קרים יסתיים ביולי 2023.

תוצאות 

משרד התחבורה של הפדרציה הרוסית הודיע כי שירות המעבורות מעבר למצר קרץ', שפעל לפני בניית גשר קרים, מושק מחדש. בתחילה הוטלו בקרים הגבלות על מכירת מצרכים ודלק. שעתיים לאחר מכן, הוכרז שההגבלות הוסרו בסבסטופול. בהמשך, הממשל הרוסי הודיע כי התנועה מתחדשת באופן מוגבל, בנתיבים שלא נפגעו מהפיצוץ.

גשר קרים הוא חלק חשוב מקשר התחבורה בין רוסיה לקרים עבור זירת המבצעים הדרומית של מלחמת רוסיה-אוקראינה. צפוי שההרס החלקי של גשר קרים יוביל להחרפת הבעיות בהעברת אספקה לחיילים הרוסים בחצי האי קרים הכבוש ובכל חלקה הדרומי של אוקראינה. בנוסף, עם סגירת הגשר, יהיה קשה יותר לתושבים המקומיים לעזוב את חצי האי, אם כי נותרו דרכים אחרות, כולל נמלים.

ניתן היה להמשיך ולהעביר אספקה דרך הים, והרוסים החזיקו גם בשני מעברים יבשתיים בשטח שרוסיה כבשה במזרח אוקראינה, אבל אלה היו קרובים בהרבה לחזית וחשופים לירי אוקראיני. במהלך הפלישה, שימש קרים כמסדרון הלוגיסטי המרכזי ליחידות הלוחמות במזרח, והיקף התגבורת עשוי להיפגע.

האופי הסמלי של ההרס חשוב לא פחות עבור הקרמלין. פתיחת הגשר ב-2018 נחשבה לאחד ההישגים הגדולים ביותר של פוטין. לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, הגשר היה אחד מהמבנים המוגנים ביותר. שבוע לפני הפיצוץ נחתם צו על סיפוח ארבעה מחוזות אוקראינים על ידי רוסיה, ולאחר מכן המשיכה רוסיה לאיים על אוקראינה בנשק גרעיני  במקרה של תקיפה של מטרות בשטחים שסופחו.

כיממה אחרי הפיצוץ פרסם משרד החוץ הרוסי סרטון שבו נראית לכאורה תנועת מכוניות על הגשר לכיוון אחד, והודיע שהמסלול נפתח לתנועת רכב קל.

חקירה 
בהוראת פוטין הוקמה ועדה מיוחדת לבדיקת נסיבות הפיצוץ, שכללה את נציגי משרד מצבי החירום, משרד התחבורה, שירות הביטחון הפדרלי, משרד הפנים והמשמר הלאומי הרוסי. ועדת החקירה פתחה בחקירה פלילית בעניין הפיצוץ. נציגי השירותים המיוחדים הפנו את תשומת הלב לעבודתה של המשמרת שהחמיצה את המשאית עם חומרי נפץ, למרות המתקנים שהוצבו בכניסה לגשר כדי לחפש מטענים חשודים.

לפי ועדת החקירות של רוסיה, ארבע בני אדם מתו כתוצאה מהפיצוץ.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

2022 באוקראינה
2022 ברוסיה
אסונות ב-2022
הפלישה הרוסית לאוקראינה