הפיצול בחסידות גור

הפיצול בחסידות גור הוא סכסוך קהילתי ומחלוקת פנים־חסידית המתרחשת בחסידות גור. הסכסוך פרץ כאשר מאות חסידים בראשות הרב שאול אלתר פרשו מהחסידות המרכזית בראשות הרב יעקב אריה אלתר, מהלך שלווה בהקמת קהילת פני מנחם.

רקע כללי 

מאז נוסדה חסידות גור במחצית הראשונה של המאה ה-19 על ידי האדמו"ר הראשון בשושלת, רבי יצחק מאיר אלתר, ועד לאירוע הפיצול, התאפיינה חסידות גור בהמשכיות תחת אדמו"ר אחד, ללא פיצולים והקמת חצרות חדשות כפי שנפוץ בקהילות חסידיות רבות.

הרב אברהם מרדכי אלתר, נינו של מייסד החסידות רבי יצחק מאיר אלתר, כיהן כאדמו"ר מגור בשנים 1905–1948. לאחר פטירתו בחג השבועות ה'תש"ח מילא בנו, הרב ישראל אלתר, את מקומו בהנהגת החסידות. לאחר פטירתו ללא צאצאים ב-1977, ירש את מקומו אחיו הצעיר, הרב שמחה בונים אלתר שכיהן בתפקיד עד לפטירתו ב-1992.

עם פטירתו של רבי שמחה בונים, היו שני מועמדים מתאימים לרשת את כסאו. אחיו, רבי פינחס מנחם אלתר שהיה באותה עת ראש ישיבת שפת אמת ויו"ר אגודת ישראל, ואחיינו הרב יעקב אריה אלתר בנו של רבי שמחה בונים. יש הטוענים כי רבי שמחה בונים מינה בצוואתו את בנו הרב יעקב אריה אלתר לכהן אחריו כאדמו"ר, לבסוף, רבי פינחס מנחם קיבל את ההנהגה ורשם מיד בכתב ידו שהוא מתחייב לכך, שרבי יעקב אריה ימלא את מקומו לאחר פטירתו, וכן שבשנות הנהגתו יקפיד שכבודם ומעמדם של נכדי רבי שמחה בונים יהיה כבימי חייו ולא פחות מכבודם ומעמדם של הבנים שלו. בנו של רבי פינחס מנחם, הרב שאול אלתר, מילא את מקומו בראשות ישיבת שפת אמת.

רבי פינחס מנחם נפטר ב-7 במרץ 1996, ורבי יעקב אריה הוכתר לאדמו"ר, תפקיד אותו הוא ממלא מאז ועד היום.

רקע לפיצול 
במהלך שנותיו בתפקיד, הוביל האדמו"ר שינויים בחסידות, שבעיני חלק מהחסידים נתפסו כמרחיקי לכת. ב-2003 הוא שינה את שיטת הלימוד הישיבתית מעיון סטנדרטי לבקיאות בלבד, מהלך שנתפס כדיכוי האליטות הלמדניות בגור, ובראשן בן דודו, רבי שאול אלתר. ב-2016 סגר האדמו"ר את רוב הישיבות הגדולות בגור, ובהן ישיבת שפת אמת.

במקביל, סבל רבי שאול מהצקות, מים הותזו עליו באחד מהמקרים ומספר ממקורביו הורחקו מהחסידות. מעשיו של האדמו"ר נתפסו ככוחניים ושתלטניים ודמויות רבניות בכירות, כמו הרב מנחם מנדל שפרן והרב בצלאל וקסלשטיין, פרשו או הופרשו מהחסידות.

בעקבות כל זאת, התגבשה במהלך השנים סביב רבי שאול קבוצה של נאמנים שראו בו סמכות רוחנית חליפית. רבי שאול נהג לערוך מפגשים חסידיים בלילות שבת בהיכל ישיבת שפת אמת, והתפלל במניין עצמאי שהתקיים תחילה בביתו, אך באמצע 2019 עבר המניין לבית כנסת סמוך. דבר זה היה לצנינים בעיני ראשי חסידות גור, והחסידים שהשתתפו סומנו וכונו 'שמאלנים'.

הפיצול 

בשנת 2019 התגלע סכסוך בין חלק מעסקני חסידות גור לבין דוד ברלינר חסיד גור תושב ארצות הברית ומנהל הקעמפ של החסידות בארצות הברית. ברלינר עתר לבית המשפט בנושא, ובתגובה הוא הוחרם על ידי חלק מרבני החסידות בטענה שביזה את האדמו"ר ומסרב לציית להוראותיו. ביולי אותה שנה, רבי שאול אלתר גיבה את ברלינר במכתב פומבי שפרסם, תמך בגרסתו כי מדובר על סכסוך נדל"ני ושקיבל היתר הלכתי לתבוע בבית משפט, ומחה נגד האלימות שהופעלה כלפיו, ברמזו כי היא מנוגדת אף לדרכו של האדמו"ר המכהן. למחאתו של רבי שאול אלתר, הצטרף גם הרב מנחם מנדל שפרן. המכתב נתפס בקרב אנשי הזרם המרכזי בחסידות כחתירה נגד סמכותו של האדמו"ר והדבר הוביל להחרפת המתיחות. זמן קצר לאחר מכן התקיימה חתונתו של נכד האדמו"ר והרב אלתר לא הוזמן אליה, מה שסימן את הכוונה לדחוק אותו לעזוב את החצר.

בסוכות תש"ף (אוקטובר 2019), לאחר ניסיון פיוס שכשל בינו ובין חסידות גור, ולאחר שנודע כי אנשי רבי שאול שכרו מבנה גדול כדי לקיים בו את תפילות חג שמחת תורה, הוכרז בבתי הכנסת של חסידות גור כי מי שישתתף בתפילות החג בבית הכנסת של הרב אלתר מנתק את עצמו מכל מוסדות החסידות. במהלך החג השתתפו מאות מחסידי גור בתפילות ובהקפות הנפרדות.

מיד לאחר הפרישה, ולאור החרם מצד חסידות גור, הוקמו תלמוד תורה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה, ובתי כנסת בירושלים, בני ברק ואשדוד.

עיתון המודיע, המזוהה עם חסידות גור, מחרים את קהילת פני מנחם ואינו מפרסם מודעות או תמונות הקשורות לקהילה.

התגובות לפיצול

חסידות גור 
לאחר הפיצול הוקמה בחסידות גור ועדה מיוחדת של רבני החצר (המכונה בחצר "הוועדה") לקביעת ההתנהלות מול הפורשים; הוועדה הוקמה בהוראתו הישירה של האדמו"ר, ואנשיה מונו על ידו. תומכי רבי שאול אלתר פוטרו וילדיהם סולקו ממוסדות הקהילה. כעבור כחודשיים, הכריזו בבתי המדרש של חסידות גור על הוראה לנתק כל קשר עם תלמידי רבי שאול. תומכי רבי שאול אלתר, בהם גם אחיו, סבלו גם מאלימות.

כשנתיים לאחר מכן בספטמבר 2021, הוקמו בחסידות גור הארגונים 'יאספני' לנערים ו'גיבורות כוח' לנערות, שנועדו באופן רשמי לתמוך בבני נוער שהוריהם פרשו לקהילת פני מנחם ונותרו בחסידות. עם זאת, הארגונים פועלים למעשה באופן אקטיבי לעודד את בני הנוער, בחלקם קטינים, שלא לקבל את החלטת הוריהם לעבור לקהילה החדשה, עד כדי עזיבת בית ההורים ומעבר למשפחות אומנה. בכך מופעל לחץ כבד על פורשים פוטנציאליים שלא לעזוב את החסידות מחשש לשלמות התא המשפחתי.

במאי 2022, בעת שהגיע הרב יעקב אלתר לאזכרה של חמותו בבית העלמין קריית שאול, הושמעה לעברו כריזה מוקלטת של צבי סנדיק, שפרש מחסידות גור ולטענתו בנותיו הופרדו ממנו על ידי "הוועדה", בבקשה שיורה ל"וועדה" להשיב לו את בנותיו. הדבר התפרש כפגיעה חמורה ו"ניסיון תקיפה" באדמו"ר וברעייתו שלא ניתן להבליג עליהם, וכתגובה, קיבלו חסידי גור הודעה טלפונית מאת הרב משה מנדלזון רבה של קוממיות בשם "הוועדה", כי "במצב עניינים זה בכל הנוגע למחאה ומניעת רדיפות, אין לנו שום יכולת לבקש שלא להתגונן ולמחות על פי הלכה בלבד", אמירות שהתפרשו כהוראה ממסדית לאלימות נגד הפורשים. באותו היום ולמחרת, 20 ו-21 במאי 2022, תקפו חסידי גור מהפלג המרכזי את חסידי רבי שאול אלתר בירושלים, בני ברק, אשדוד ובית שמש. מספר חסידים נזקקו לטיפול רפואי. הם אף פרצו לבית הכנסת המרכזי של הקהילה בירושלים, לבית הכנסת "ארי שבחבורה" (השייך לאחיו של רבי שאול, הרב דניאל חיים אלתר), ולבית הכנסת של הקהילה באשדוד וזרעו שם הרס רב. עשרות תלונות הוגשו במשטרה, אולם הן נסגרו בלא הגשת אף כתב אישום.

הציבור החרדי 
מזה שנים רבות זוכה רבי שאול אלתר לכבוד רב בציבור החרדי, הן בשל למדנותו וגדלותו התורנית והן בשל ייחוסו המשפחתי.

בין הרב אלתר לציבור הליטאי שורר חיבור ארוך שנים, הוא עומד בקשרי ידידות עם גדולי תורה ליטאים כמו הרב דוד כהן ראש ישיבת חברון כנסת ישראל, והרב דוב לנדו ראש ישיבת סלבודקה, שהרב אלתר מחשיב אותו כ"רבו המובהק". הוא אף מוזמן לעיתים למסירת שיעורים למדניים ושיחות בישיבות ליטאיות ובבתי מדרש מרכזיים, כגון ישיבת נתיבות חכמה ובית הכנסת "יוצאי ישיבת פוניבז' - צעירים".

לאחר הקמת קהילת פני מנחם 
לאחר שהקים את קהילת פני מנחם קיבל הרב אלתר גיבוי ואהדה ציבורית למהלך. כשביקר אצל האדמו"ר מבעלז הרב ישכר דב רוקח בשנת 2021, כובד באופן שבו מקובל לנהוג רק באדמו"רים, כגון ישיבה בראש השולחן בסמיכות לאדמו"ר המארח, ולא בצד השולחן. כמו כן, ביוני 2021 יצא הרב אלתר בקמפיין מימון המונים שיעדו גיוס 36 מיליון ש"ח למוסדות הקהילה. בקמפיין נשבר שיא ישראלי בגיוס 50 מיליון ש"ח תוך יממה וחצי. בזמן הקמפיין, פתחו בחורי ישיבות ליטאים קבוצה ודף התרמה שהגיע למספר התורמים הגבוה ביותר לקבוצה – מעל 350. מחשש לפרטיותם של תורמים פותחה במיוחד למען מגבית זו אופציה לתרום באנונימיות.

במסע שערך הרב אלתר לארצות הברית באוקטובר 2021 השתתפו באירועים שערך למעלה מ-15 אלף חסידים ואוהדים.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

חסידות גור
קהילת פני מנחם
מחלוקות ופולמוסים ביהדות