חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל)

חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999, שזכה לכינוי "חוק שריון רמת הגולן", אושר בכנסת ב-25 בינואר 1999, ונקבע בו שהחלטת ממשלה לפיה המשפט השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח מחייבת אישור של רוב חברי הכנסת ואישור במשאל עם.

היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק הוגשה לכנסת הארבע עשרה על ידי חברי הכנסת יהודה הראל, עמנואל זיסמן ואלכס לובוצקי, על רקע שיחות בין ישראל לסוריה, שהתקיימו בשנות ה-90 של המאה ה-20, על הסכם שלום בין המדינות, שכללו גם דיון בהחזרת רמת הגולן לשליטת סוריה.

החוק אושר ב-25 בינואר 1999. בגרסתו המקורית היה זה חוק קצר, בו ארבעה סעיפים, שקבע בי החלטת ממשלה לוותר על שטח של המדינה תדרוש אישור של רוב חברי הכנסת (61 או יותר) וכמו כן אישור הוויתור על ידי רוב המצביעים במשאל עם, אך נקבע שסעיף זה יחול רק כאשר יחוקק חוק יסוד המסדיר משאל העם בישראל.

במהלך כהונתה של הכנסת השבע עשרה הציעו חברי כנסת רבים תיקון לחוק זה, לפיו ועדת הבחירות המרכזית היא שתתקין תקנות לעניין עריכת משאל עם ויבוטל הצורך בהסמכת חוק יסוד. התיקון לחוק עבר בקריאה טרומית ב-16 במאי 2007, בניגוד לעמדת הממשלה המכהנת, והוא הועבר לוועדה משותפת של ועדת הכנסת וועדת חוקה, חוק ומשפט במטרה להכינו ולנסחו לקריאה ראשונה. ב-30 ביוני 2008 התיקון עבר גם בקריאה הראשונה ברוב גדול והצעת החוק הוחזרה לוועדה לקראת הכנתה לקריאה שנייה ושלישית, אך זו לא הגיעה עד התפזרותה של הכנסת לקראת עריכת הבחירות לכנסת השמונה עשרה.

ממשלת ישראל השלושים ושתיים, שקמה לאחר הבחירות, החליטה לתמוך בהחלת דין רציפות על הצעת החוק, והדיון בה בוועדה המשותפת נמשך גם במהלך כהונתה של הכנסת השמונה עשרה. לבסוף החליטה הממשלה לתמוך בהצעת החוק, וב-22 בנובמבר 2010 אישרה הכנסת את התיקון לחוק הקיים שזכה לכינוי הנוסף "חוק משאל עם", לפיו בטלה הדרישה לעיגון בחוק יסוד. כשלושה שבועות לאחר אישור התיקון בכנסת, הוגשה עתירה לבג"ץ נגד החלטת הכנסת בטענה כי החוק במתכונתו החדשה פוגע בסדרי השלטון של מדינת ישראל ועוקף חוקי יסוד אחרים ועל כן אין זה ראוי להעבירו בחקיקה רגילה.

עם הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושלוש לאחר השבעתה של הכנסת התשע עשרה, ובמסגרת הסכם קואליציוני שנחתם בין סיעת השלטון הליכוד ביתנו לבין סיעת הבית היהודי, הוסכם לעגן את קיומם של משאלי העם בחוק יסוד, וזאת כדי למנוע אפשרות שבג"ץ יידרש לדון בשאלת החוקתיות של "חוק משאל העם" הקיים משנת 2010. באופן זה החל הליך חקיקתו של חוק היסוד החדש. ב-12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק יסוד: משאל עם.

הוראות החוק

לב החוק הוא סעיף 1א שלו הקובע:

יתר סעיפי החוק מסדירים את אופן האישור בכנסת ואופן עריכתו של משאל העם.

יישום החוק
מאז חקיקתו של חוק זה לא התקבלה כל החלטה על ביטול החלת השיפוט והמינהל של מדינת ישראל על שטח כלשהו, כך שנדרשה הפעלה של המנגנונים שנקבעו בחוק (אישור הכנסת ומשאל עם).

לאחר החתימה על הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון בשנת 2022, שאושר בצד הישראלי רק על ידי ממשלת ישראל, הוגשו מספר עתירות לבית המשפט הגבוה לצדק בטענה שנדרש משאל עם לאישור ההסכם, אך העתירות נדחו.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ישראל: חוקים
הכנסת הארבע עשרה: חקיקה