יחסי הודו–צ'אד

יחסי הודו–צ'אד הם היחסים הדו-צדדיים בין צ'אד להודו. הנציבות העליונה של הודו באבוג'ה שבניגריה מוסמכת במקביל לצ'אד. בנוסף, הודו מחזיקה קונסוליית כבוד בנג'מנה. בשנת 2019, צ'אד פתחה שגרירות בניו דלהי.

ביקורים רמי דרג 
היחסים בין צ'אד והודו היו עדים לצמיחה משמעותית מאז 2004, עם הרבה ביקורים ואינטראקציות דו-צדדיות רמי דרג. סגן ראש ממשלת צ'אד ושר החוץ, נגום ימאסום, ביקר בניו דלהי במרץ 2005 כדי להשתתף בכנס הראשון אי פעם של פרויקט הודו-אפריקה. הוא פקיד ממשלת צ'אד הראשון שביקר במדינה. שר המדינה לחקלאות ארון ידב ביקר בנג'מנה ב-10 במאי 2011 ונפגש עם הנשיא אידריס דבי. ידב היה פקיד הממשל ההודי הראשון שביקר במדינה. הנשיא דבי הוביל משלחת בת 32 חברים לביקור בניו דלהי כדי להשתתף בפסגת הפורום השלישית של הודו-אפריקה באוקטובר 2015. המשלחת מספר שרים בקבינט ובכירים בכירים אחרים בצ'אד. דבי קיים שיחות דו-צדדיות עם ראש הממשלה נרנדרה מודי ב-28 באוקטובר.

יחסי סחר 
הסחר הדו-צדדי בין צ'אד והודו הסתכם ב-364.36 מיליון דולר בשנים 2015–2016. הייצוא של הודו לצ'אד צמח בהתמדה מ-11.90 מיליון דולר בשנים 2010–11 ל-43.49 מיליון דולר בשנים 2015–2016. היבוא מצ'אד עמד על 150,000 דולר בלבד בשנים 2011–1012, צמח בחדות ל-157.15 מיליון דולר בתקציב הבא, לפני ירידה של 73% ו-52% בשתי שנות הכספים הבאות, בהתאמה. נתונים דו-צדדיים אינם משקפים את מלוא היקף היבוא של צ'אד מהודו, שכן המדינה רוכשת מספר סחורות הודיות מדובאי, קמרון וניגריה. בשנת הכספים 2015–2016, הודו החלה לייבא נפט גולמי מצ'אד והביאה לעלייה של 411% ביבוא. הייצוא של צ'אד להודו צמח מ-62.77 מיליון דולר בשנים 2010–2011 ל-320.87 מיליון דולר בשנים 2015–2016. נפט גולמי היווה 97% מהיצוא של המדינה להודו בשנים 2015–2016.

ביוני 2010 ביצעה בהארטי איירטל עסקה לרכישת פעילות הסלולר של זאין ב-15 מדינות באפריקה, כולל צ'אד, תמורת 8.97 מיליארד דולר, ברכישה השנייה בגודלה בהודו בחו"ל אחרי הקנייה בשווי 13 מיליארד דולר של Tata Steel על ידי קבוצת קורוס ב-2007. Bharti Airtel השלימה את הרכישה ב-8 ביוני 2010. איירטל השקיעה למעלה מ-100 מיליון דולר כדי להרחיב את הרשת שלה במדינה, והיא כיום מפעילת הרשת הסלולרית הגדולה בצ'אד.

הודו הציעה לספק לצ'אד גישה חד-צדדית לשוק מועדף ממכס (DFTP) לייצוא סחורות ושירותים ב-2008. עם זאת, נכון לדצמבר 2016, ממשלת צ'אד לא חתמה רשמית על ההסכם.

סיוע חוץ 
הודו תרמה 5,000 טונות של אורז לצ'אד ב-2004. הודו סיפקה לצ'אד קווי אשראי בשווי 50 מיליון דולר עבור חמישה פרויקטי ייצור במסגרת יוזמת TEAM-9. הפרויקטים כוללים הקמת מפעל אופניים, מפעל לייצור והרכבה של טרקטורים חקלאיים, מפעלי אדמה, נגררים וכלי עבודה, מפעל לערגול וריקוע פלדה, מפעל לחוטי כותנה ומפעל מיץ פירות.

צ'אד חתמה ב-19 בינואר 2012 על הסכם למימוש קו אשראי של 40.32 מיליון דולר לארבעה פרויקטים במדינה - פרויקט חשמול כפרי סולארי (15 מיליון דולר), תוספת של יכולות אריגה ועיבוד למפעל טווייה (15.90 מיליון דולר), והקמת יחידת ייצור קומפוסט (7.20 מיליון דולר), יחידת ייצור להזנת בעלי חיים (2.22 מיליון דולר). ב-14 בנובמבר 2013 הוחלפה התוכנית למפעל מזון לבעלי חיים, וניתנה מסגרת אשראי בשווי 9.3 מיליון דולר. במאי 2012, הודו סיפקה קו אשראי של 18.08 מיליון דולר להקמת מפעל לייצור תרופות.

ממשלת צ'אד חתמה על מזכרות דעת ליישום פרויקט הרשת האלקטרונית הפאן-אפריקאית במאי 2009. החל מדצמבר 2016, TCIL מבצעת התקנה עבור הפרויקט בנג'מנה.

אזרחי צ'אד זכאים למלגות במסגרת התוכנית ההודית לשיתוף פעולה טכני וכלכלי והמועצה ההודית ליחסי תרבות. דיפלומטים צ'אדים השתתפו גם בקורס המקצועי לדיפלומטים זרים (PCFD) שאורגן על ידי מכון שירות החוץ של משרד החוץ. אזרחים צ'אדים קיבלו גם מלגות אימון בשפה הינדית בהודו.

הודים בצ'אד 
נכון לדצמבר 2016, כ-200 הודים התגוררו בצ'אד. הם עסקו בפרויקטי נפט ובסחר חוץ, או הועסקו על ידי ארגונים בינלאומיים, מיסיונרים או בהרטי איירטל. דווח על כמה מקרים של התעללות בעובדים הודים על ידי מעסיקים ורשויות מקומיות. כמעט כל הקהילה ההודית בצ'אד פונתה על ידי הנציבות העליונה באבוג'ה בעקבות התקפות המורדים בנג'מנה בפברואר 2008. הקהילה חזרה לעיר לאחר סיום האלימות.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים