העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל

העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל מתמודד עם אירוע יוצא דופן, בשל מתקפת הפתע על ישראל שבוצעה על ידי מחבלים מרצועת עזה ב-7 באוקטובר 2023 נגד מדינת ישראל.

יותר מאלפיים מחבלים פלסטינים חדרו לעוטף עזה וביצעו מעשי טבח, אונס, עריפת ראשי תינוקות ושריפתם, רצחו יותר מאלף אזרחים והרגו יותר מ-350 חיילים ושוטרים. בנוסף יותר מ-220 אזרחים וחיילים נחטפו לרצועת עזה. במקביל, חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני פתחו בירי כבד של אלפי רקטות מרצועת עזה. בתגובה, ממשלת ישראל הכריזה על מלחמה בשם מלחמת חרבות ברזל וגייסה כ-360,000 חיילי מילואים בצו 8, במהלך המלחמה נמשך הירי על מדינת ישראל לאורך כל התקופה.

גופי ההצלה והחירום הלאומיים

פיקוד העורף 

במהלך המלחמה פרסם פיקוד העורף הנחיות התגוננות בפני ירי הרקטות הכבד על עוטף עזה, השפלה, מחוז המרכז, גוש דן והשרון. הוא הפעיל צופרי אזעקה, התרעות בכלי התקשורת, התרעות באתר האינטרנט של פיקוד העורף וביישומון לסמארטפון.

זיהוי גופות הנרצחים
המספר העצום של הנרצחים במתקפת הפתע, בהם רבים שגופתם הושחתה, הצריך מאמץ יוצא דופן של זיהוי גופות החללים טרם הבאתם לקבורה. הגופות הובאו למחנה שורה שליד רמלה, ושם נערך הזיהוי, בין השאר לפי טביעות אצבע, מבנה השיניים ובדיקת סמני DNA והשוואתם למידע שבמאגרים ביומטריים. בזיהוי עוסקת הרבנות הצבאית בצירוף עובדים ממשטרת ישראל וממערכת הבריאות ומתנדבים. הרב הראשי לישראל, דוד לאו, הנחה להמשיך בזיהוי הגופות גם בשבת.

מערכת הבריאות 
כבר ביום הראשון למלחמה התנדבו אלפי אזרחים לתרום דם לפצועים ומחוץ למרכזים הרפואיים השתרכו תורים ארוכים.

מערכת הבריאות נאלצה להתמודד עם הצורך לטפל באלפי פצועים בימים הראשונים של מתקפת הפתע של חמאס. מאות מתוכם היו במצב קשה או אנוש.

התמודדות נפשית 
בעקבות האירועים הטראומתיים של תחילת המלחמה, נפתחו מוקדים טלפוניים ברחבי הארץ. פיקוד העורף הדגיש שתגובות רגשיות כמו פחד וחרדה הן תגובות נורמליות למצב לא נורמלי. מכיוון שלאנשים יש דרכים שונות להתמודד עם לחץ, המליצו בפיקוד העורף לזהות את דרכי ההתמודדות שסייעו בעבר (פעילות גופנית, שיחות עם חברים, איסוף מידע, אמונה) ולהשתמש בהן. במקרה של נפגעי חרדה, הומלץ לעודד אותם לפעולה ועשייה, לבצע תרגילי נשימה וטכניקות הרפיה, להדגיש את יכולת ההתמודדות ולהסיח את הדעת. מעמותת נט"ל הזהירו את הציבור שלא להיחשף לתכנים מעוררי טראומה כמו תמונות וסרטוני סנאף. חשיפה כזו נקשרה בעבר לדיכאון, חרדה, ופוסט־טראומה.

רשות חירום לאומית 
רשות חירום לאומית, שסמכויותיה קוצצו עם השנים, הייתה הגוף שאמור לתאם ולתכלל את תוכניות פינוי התושבים. תושבים פונו עצמאית או כחלק מתוכניות ממשלתיות מישובי הנגב המערבי (שחלקם נפגעו מאוד בנפש וברכוש) מאזור גבול הצפון.

מתחילת הלחימה פונו והתפנו כ-250 אלף אנשים מבתיהם. לפי נתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, נכון ל-31 באוקטובר 2023 כ-88 אלף פונו לבתי מלון מכוח פקודת פינוי, ומשרד התיירות היה אמון על פינוים ושיבוצם עם התאחדות המלונות, כ-87 אלף נקלטו בקהילה — בקיבוצים או ביישובים קולטים וכ-73 אלף התפנו עצמאית ונקלטו על ידי בני משפחה או חברים, או במגורים זמניים.

חמ"ל אזרחי וכיתות כוננות 
עם תחילת המלחמה בישראל החלה כוננות בארץ, ביישובים ביו"ש ובערים המעורבות, מחשש להצטרפות ערביי ישראל למלחמה ומחשש ל"שומר החומות" נוסף, למרות שלמעשה כלל לא התרחשו אירועים מסג זה. ביחד עם תגבור של המשטרה והצבא, נפתחו מספר חמ"לים אזרחיים בעיקר מהסיבה שהמדינה ומשרדי הממשלה לא היו ערוכים לספק שירות לאזרחים. בנוסף, הוקמו כיתות כוננות ברשויות מקומיות רבות ותוגברו קיימות. השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר עודד את המהלך ומינה עבורו את ניצב בדימוס שמעון לוי כפרויקטור מיוחד.

בנוסף לחימוש של כיתות הכוננות באלפי כלי נשק וציוד חדש, השר לביטחון פנים איתמר בן גביר הודיע על הקלות בהוצאת רישיון נשק לאזרחים.

ברמלה הוקם חמ"ל של ארגון ערי ישראל ביחד עם ישראל שלי שסייע לכמאה מקומות.

באקספו תל אביב הוקם מרכז לוגיסטי של ארגון אחים לנשק שמסייע בתחומים רבים.

בעקבות המלחמה נפתחו לראשונה כיתות כוננות גם בערים. בירושלים הודיעו על פתיחה של כיתת כוננות בכל שכונה.

הירתמות של ארגונים אזרחיים 

לצד התגייסות ללחימה, משרדי הממשלה לא תפקדו, ולכן קמו יוזמות רבות מצד ארגונים וקבוצות תמיכה בנושאים שונים כולל - תמיכה במשפחות הנפגעים והנופלים, תמיכה במשפחות המפונות מעוטף עזה, סיוע למשפחות הנעדרים, תרומות לחיילי צה"ל, מבצעי הסברה ברשתות החברתיות בעולם, ועוד. הדבר כולל בתי מלון, קיבוצים ובתי הארחה לאירוח המשפחות שנעקרו מבתיהם, תרומות מוצרי מזון, ביגוד, צעצועים ועוד למשפחות, תרומות כספיות או עבודה ישירה, סיוע נפשי לנפגעי חרדה ולאנשים שאיבדו קרובי משפחה, תרומות דם, משלוחי מזון וציוד חסר לחיילים ולצוותים רפואיים. סיוע לחקלאים ועוד

חברות עסקיות רבות נרתמו לעזרה, ביוזמות רבות ומגוונות. כך למשל פורום העסקים, ששותפות בו 200 מהחברות הגדולות במשק, החל לחלק כרטיסים דיגיטליים לכל משפחה בעוטף עזה, על סך 1,000 ש"ח לכל נפש במשפחה. הבנקים הגדולים בישראל העמידו עשרות מיליוני שקלים לטובת נפגעי המתקפה, וכך גם קבוצת עזריאלי שהודיעה על תרומה של 40 מיליון שקלים לטובת עמותות וארגונים המסייעים לחיילים ולמשפחות.

הירתמות העורף למאמצי ההסברה 

אזרחים רבים, בהם משפיעני רשת, פעלו להסברת ישראל ברשתות החברתיות והאינטרנט.

ראש ממשלת ישראל לשעבר נפתלי בנט התראיין לרשתות התקשורת הזרות, הגן על ישראל, הצדיק את התגובה הצבאית והציג את אכזריות חמאס אותה הוא השווה לנאצים. בנוסף פעל בנט לעודד את עם ישראל ולהעלות את המורל בקרב החיילים והאזרחים, בהקשר זה טבע את אמרת הכנף "יש לנו עם של אריות".

יוסף חדאד, פעיל הסברה ערבי-ישראלי, קיים אף הוא ראיונות רבים לכלי התקשורת הזרים והעלה סרטונים רבים לרשתות החברתיות בהן הוא מתאר את הפשעים נגד האנושות שביצע חמאס, מפריך את שקרי הפלסטינים ותוקף את העולם על הצביעות ביחסו לישראל.

ידוענים רבים שיתפו תוכני הסברה ברשתות החברתיות, בהם אבישג סמברג (המדליסטית האולימפית).

הירתמות עולם הבידור למען החיילים והניצולים 
אמנים וידוענים רבים פרסמו הודעות תמיכה בישראל ברשתות החברתיות, וחלקם אף התגייסו וסייעו בתרומות. חלק מהאמנים, בהם עידן עמדי (שהיה לוחם בחיל ההנדסה הקרבית), עקיבא גיא הוכמן, ורביב כנר התגייסו למילואים והעלו משם סרטוני חיזוק לרשתות.

אמנים רבים הופיעו בהתנדבות מול חיילים ומול מפונים מהעוטף בבתי מלון באילת וברחבי הארץ. ביניהם: ברי סחרוף, אחינועם ניני,ליאור נרקיס, התקווה 6, אריאל זילבר, ירמי קפלן, חנן בן ארי, אמיר דדון נטע ברזילי, אייל גולן, טל מוסרי, הראל סקעת, עומר אדם, איתי לוי, שלמה ארצי, עדן חסון, נינט טייב, כוכבי ארץ נהדרת, עדי אשכנזי ועוד.

בעת המלחמה, חנן בן ארי כתב והלחין את השיר "מולדת" העוסק בתגובה למתקפת הטרור וההתגייסות של עם ישראל לסייע ולנצח במלחמה.

החברה הערבית בישראל

הירתמות לסיוע
בהתקפת הטרור מעזה נרצחו גם אזרחים ערבים לא מעטים. פורסמו סיפורים על פעולות הצלה שבוצעו על ידי אזרחים ערבים בזמן הטבח. בזמן המתקפה היו מספר יוזמות של ערבים ישראלים לאיתור נעדרים, חילוץ וטיפול רפואי בישראלים מתוך שטחי האש, תוך סיכון חייהם של המחלצים שחלקם נהרגו במסגרת פעילותם. בדואים כתבו גם כי הם רוצים להתנדב ללחימה של צה"ל ושל המשטרה ולסייע בכל דרך אפשרית. חבר הכנסת אחמד טיבי הקים מוקד סיוע לאזרחים יהודים וערבים שמופעל על ידי מתנדבים יהודים וערבים, בין היתר לשם סיוע למשפחות נעדרים. עמותת "נשים בדואיות למען עצמן" פתחה חמ"ל למען תושבי הדרום בדואים ויהודים שנפגעו ומעניק סיוע במוצרים ובתמיכה נפשית. עשרות מתושבי הכפר דיר אל אסד בישלו במשך יומיים עבור תושבי הדרום שנעקרו מבתיהם ומשלחת של חברי מועצה העבירה את המזון שהוכן אל התושבים.

במוצאי שבת הוקם "משמר לשותפות ערבית-יהודית בתל אביב-יפו" שמונה כ-500 אנשים, יהודים וערבים. מטרת המשמר להגיע לנקודות חיכוך אפשריות כדי לנסות להרגיע מתחים. אמיר בדרן, פוליטיקאי מקומי הקשור ליוזמה, שוחח עם ארגוני ערבים כמו האגודה למען ערביי יפו, המועצה האיסלמית הנבחרת ביפו, ועדי שכונות ערביות, שייחים ואימאמים וטען כי כולם מזועזעים מהמתרחש ופועלים כדי למנוע אלימות והסתה. יוזמה דומה קיימת כבר שנתיים בין יישובים בכרמל ותושבי פורדיס. קבוצה של כ-600 תושבים בחיפה, ערבים ויהודים, נרתמה למען ניקוי מקלטים ציבוריים בעיר.

חבר הכנסת איימן עודה ממפלגת חד"ש גינה מעל דוכן הכנסת את האירועים. ושיבח את היהודים והערבים שיצאו להתנדב. הוא גם קרא לא לצאת למהומות כפי שקרה במהומות בישראל (2021).

תמיכה בחמאס
מנגד, כמה עשרות אנשים בחברה הערבית בישראל ובהם אנשי צוות רפואי, סטודנטים והשחקנית מאיסה עבד אלהאדי הביעו תמיכה בחמאס ובמעשי הטבח שביצע. חלקם הודחו מעבודתם או ממקום מוסדות הלימוד שבהם למדו, וחלקם נחקרו במשטרה בחשד לתמיכה בטרור.

גלריה

ראו גם
 מלחמת חרבות ברזל במוזיקה

הערות שוליים 

מלחמת חרבות ברזל
ישראל: חברה