יחסי כורדיסטן העיראקית–צ'כיה

יחסי כורדיסטן העיראקית–צ'כיה הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית וצ'כיה. צ'כיה מיוצגת בכורדיסטן העיראקית באמצעות קונסוליה כללית בארביל מאז 2006,  בעוד שכורדיסטן העיראקית אינה מחזיקה בנציגות בצ'כיה. נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד ברזאני ביקר בצ'כיה ב-2015, פגש את הנשיא מילוש זמאן ובכירי ממשלה אחרים.  בנובמבר 2015 אמר נשיא צ'כיה מילוש זמאן כי הוא מאמין שכורדיסטן תהפוך בקרוב לעצמאית.

היסטוריה

צ'כוסלובקיה 
ממשלת צ'כסלובקיה הכירה בממשלתו של עבד אל-כרים קאסם ב-16 ביולי 1958, ובמקביל שמרה על יחסים עם המורדים הכורדים ועם קומוניסטים עיראקים. ב-1959, כמה שבועות לאחר פתיחת שגרירות צ'כוסלובקיה בבגדאד, נפגש מזכיר השגריר הצ'כי עם המנהיג הכורדי מוסטפא ברזאני בבגדאד.  ב-1960, עיראק וצ'כוסלובקיה חתמו על הסכם לשיתוף פעולה מדעי וטכני וסטודנטים עיראקים, רובם כורדים, נסעו ללמוד בצ'כוסלובקיה.

לאחר ההפיכת הבעת' ב-1963, הפסיקה צ'כוסלובקיה את תמיכתה במשטר העיראקי והעבירה את תמיכתה למפלגה הקומוניסטית העיראקית ולכורדים, שניהם ממתנגדי המשטר החדש. הקשרים הדיפלומטיים הצ'כסלובקיים עם המשטר החדש חודשו בפברואר 1963, אך היא שמרה על קשרים עם המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית. ביולי 1963, קיבלה צ'כוסלובקיה מדיניות במטרה לבודד את ממשלת הבעת' בעיראק, תוך שימוש בכורדים ובקומוניסטים. עמדתה הרשמית של צ'כוסלובקיה בנוגע לענייני כורדים בעיראק הייתה לשמור על עמדה של איפוק ולהמע מהתערבות. בנוסף, פראג תתמוך בממשלת עיראק אך תמשיך להעלות את הנושא הכורדי בעולם כדי לחפש פתרון למצב העם הכורדי. בתקופה זו פראג התנגדה לכל פעילות בעיראק הקשורה בלחימה בכורדים.

המנהיג הכורדי ג'לאל טאלבאני ביקר בפראג ביולי 1963, שם נפגש עם ועדת הסולידריות הצ'כוסלובקית עם מדינות אסיה ואפריקה. במהלך ביקורו, הוא דחק בצ'כוסלובקיה לספק לכורדים תמיכה מוסרית, כספית וצבאית. ממשלת צ'כוסלובקיה החליטה לאחר מכן לשלוח נשק קל לכ-2,000 לוחמים כורדים, אך לא מצאה דרך להעביר את הנשק מצ'כוסלובקיה לכורדיסטן. בסופו של דבר, פראג החליטה לתת לכורדים את הכסף שנתקבל ממכירת נשק לבגדד, מדיניות שנמשכה למרות הביקורת מצד בגדד. בשנת 1965 שלח מוסטפא בארזאני מכתב לשגריר צ'כוסלובקיה באו"ם בו דחק בפראג להפסיק לספק נשק למשטר העיראקי, אך צ'כסלובקיה התעלמה מבקשתו.

ב-1975 צ'כסלובקיה החזירה (וגירשה) סטודנטים כורדים לעיראק שתחת משטר הבעת', וקבוצת סטודנטים כורדים בראשות יקטה אוזונוגלו, שבתו רעב בשגרירות שוודיה בפראג כמחאה. 

היחסים בין צ'כוסלובקיה לעיראק התדרדרו עקב מלחמת עיראק-איראן, ומאחור יותר עקב פלישת עיראק לכווית ומלחמת המפרץ, שהביאו לבידוד כמעט מלא של עיראק, שהתבטא בסנקציות נגד עיראק, אך היחסים בין צ'כיה לכורדיסטן העיראקית לא גדלו.

צ'כיה 
לאחר מלחמת עיראק ב-2003, התמקדה צ'כיה בשיקום עיראק, ולא ביחסים עם כורדיסטן, אך בשנת 2006 נפתח משרד קישור בארביל ובתקופה זו התקיימה תערוכת תרבות צ'כית בכורדיסטן העיראקית. 

בשנת 2015 נוסדה לשכת מסחר צ'כית-כורדית במטרה לחזק את היחסי הכלכליים של צ'כיה וכורדיסטן העיראקית.  במרץ 2017 הודיעה ממשלת צ'כיה כי תשקיע במגזר החקלאות הכורדי. 

צ'כיה מסייעת לכוחות פשמרגה הכורדיים מאז 2014, כאשר דאעש פלש לעיראק וכבש את מוסול. באוגוסט 2014 שלחה צ'כיה לפשמרגה 500 טון סיוע צבאי. המשלוח כלל ברובו נשק שלא היה בשימוש עוד על ידי הצבא הצ'כי.  בדצמבר 2014 הודיעה ממשלת צ'כיה כי שלחה 5,000 טילים נגד טנקים לכורדיסטן על מנת שישמשו למלחמה בדאעש.  בינואר 2016, סגן שר ההגנה הצ'כי, ג'ייקוב לנדובסקי, ביקר בארביל כדי לדון ביחסים בילטרליים ובמאבק בדאעש. לנדובסקי ביקר גם בבסיס פשמרגה בגוור ליד מוסול.  באותו חודש, לאחר מפגש של נציגים כורדים עם בכירים צ'כיים, הודיע ראש ממשלת צ'כיה בוהוסלב סובוטקה כי ארצו תשלח לכורדיסטן עוד רובים ותחמושת. 

צ'כיה סייעה בהכשראת כוחות הפשמרגה בפינוי מוקשים וסייעה בהכשרת רופאים כורדים בפריז, והיא מסייעת בכמה פרויקטיים לבנייה צבאית באזור.

הערות שוליים