רשימת כתובות כנעניות וארמיות

הכתובות הכנעניות והארמיות, הידועות גם ככתובות שמיות צפון־מערביות, הן המקור החוץ־מקראי העיקרי להבנת החברה וההיסטוריה של הפיניקים, העברים והארמים הקדומים. כתובות שמיות נמצאו על לוחות ומצבים אבן, אוסטרקוני חרס וחפצים אחרים, והן נעות בין כתובות בנות מילה או שתיים לטקסטים מלאים ארוכים בני שורות רבות. הכתובות הישנות יותר יוצרות רצף ניבים כנעני־ארמי, המודגם בכתבים שחוקרים התקשו לסווג באופן מובהק אחת הקטגוריות, כגון כתובת זכור וכתובת בלעם.

השפות השמיות הצפון־מערביות הן קבוצת ניבים המכילה את השפות הכנעניות (כולל ניבי הפיניקית והעברית), וכן את הארמית על ניביה.

פרסומים מרוכזים (קורפוסים) 
הכתובות שנכתבו בשפות שמיות צפון־מערביות קדומות (כנענית וארמית) קוטלגו במספר רב של קורפוסים (כלומר רשימות) במהלך מאתיים השנים האחרונות. הקורפוסים ההיסטוריים העיקריים שנכתבו הם:
 הנדריק ארנט האמאקר (1828), Miscellanea Phoenicia, sive Commentarii de rebus Phoenicum, quibus inscriptiones multae lapidum ac nummorum, nominaque propria hominum et locorum explicantur, item Punicae gentis lingua et religiones passim illustrantur, סוקר 13 כתובות.
 וילהלם גזניוס (1837), Scripturae linguaeque Phoeniciae monumenta quotquot supersunt edita et inedita, כרכים 1–3. בשנות ה־30 של המאה ה־19, רק כ־80 כתובות ו־60 מטבעות היו ידועים בכל הקורפוס הפיניקי־פוני.
 פאול שרדר (1869), Die phönizische sprache. Entwurf Einer Grammatik, Nebst Sprach - und Schriftproben. המחקר הראשון של הדקדוק הפיניקי, מנה 332 טקסטים ידועים באותה תקופה.
הקורפוסים המרכזיים כיום הם:
 CIS או Corpus Inscriptionum Semiticarum; החלק הראשון מתמקד בכתובות פיניקיות־פוניות (176 כתובות "פיניקיות" ו־5982 כתובות "פוניות").
 KAI או Kanaanäische und Aramäische Inschriften, הנחשב ל"תקן זהב" בחמישים השנים האחרונות.
בנוסף להם, יש שימוש בקורפוסים היסטוריים עדכניים יותר:
 NSI מאת ג'ורג' אלברט קוק (1903): Text-book of North-Semitic Inscriptions: Moabite, Hebrew, Phoenician, Aramaic, Nabataean, Palmyrene, Jewish.
 NE מאת מארק לידזברסקי (1898): Handbuch der Nordsemitischen Epigraphik, nebst ausgewählten Inschriften: I Text II Plates.
 KI מאת מארק לידזברסקי (1907): Kanaanäische Inschriften (moabitisch, althebräisch, phönizisch, punisch). א. טופלמאן.
 TSSI מאת J. C. L. Gibson (1971): Textbook of Syrian Semitic Inscriptions: I. Hebrew and Moabite Inscriptions. OUP Oxford.
 .
 יוהאנס רנץ וּווֹלפגאנג רליג (1995–2002). Handbuch der althebräischen Epigraphik, Wissenschaftliche Buchgesellschaft.
 ישראל פינקלשטיין ובנימין סאס (2013). The West Semitic Alphabetic Inscriptions, Late Bronze II to Iron IIA: Archeological Context, Distribution and Chronology. Hebrew Bible and Ancient Israel. Vol. 2. pp. 149–220.

רשימת הכתובות הבולטות 
הכתובות המפורטות להלן כוללות את הכתובות המוזכרות בחלק ממהדורות חלק הקורפוסים לעיל (המספרים בעמודת הקונקורדנציה מצליבים את המספורים השונים), וכן כתובות שלא פורסמו באף קורפוס, עם הפניות מתאימות בעמודה השמאלית.

ראו גם 
 כתובות כנעניות וארמיות
 קורפוס הכתובות השמיות
 כתובות עמוניות
 כתבי אוגרית
 שפות שמיות צפון־מערביות
 אפיגרפיה
 רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

כתובות כנעניות
כתובות בפיניקית
כתובות עבריות
כתובות מואביות
כתובות בעמונית
כתובות בארמית
שפות שמיות צפון-מערביות
כתובות KAI
רשימות