מתקפת הפתע על ישראל (2023)

מתקפת הפתע על ישראל מכונה גם מתקפת שמחת תורה הייתה מתקפת פתע וטרור פלסטיני נרחבת של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני מרצועת עזה על ישראל, במיוחד בעוטף עזה, שהחלה בבוקר שמחת תורה ה'תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023. המתקפה כללה חדירה יבשתית (רגלית, אופנועים וטנדרים), אווירית וימית לשטח ישראל, מתקפות על בסיסי צה"ל ומוצביו וקרבות ירי עם כוחות הביטחון בד בבד עם חדירה אל תוך יישובים. בהמשך בוצעו מעשי טבח ורצח באזרחים ישראלים – שכללו עינויים, התעללות ואונס – ובהם טבח במסיבת טבע ליד קיבוץ רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל, וכן חטיפת כמאתיים וארבעים אזרחים וחיילים. הפעילות החבלנית הקרקעית שולבה וגובתה בירי רקטי מאסיבי ומתמשך של אלפי רקטות על אזור הדרום והמרכז.

השם שנתן חמאס למתקפה הוא מבצע מבול אל-אקצא (בערבית: عملية طوفان الأقصى). בציבור הישראלי יום המתקפה מכונה "השבת השחורה". בעקבות המתקפה הכריזה ממשלת ישראל על מלחמת חרבות ברזל.

במתקפה נרצחו ונהרגו לפחות 1,400 ישראלים, רובם אזרחים, ונפצעו למעלה מ-4,600, בהם 360 במצב קשה-אנוש. כמה עשרות אזרחים ממדינות זרות נרצחו גם הם. כמאתיים וארבעים אזרחים וחיילים, ובכללם תינוקות, ילדים וזקנים, נחטפו לרצועת עזה. ביישובי עוטף עזה נגרם נזק רב, ונזק מפגיעת רקטות נגרם גם ביישובים נוספים.

רקע

רקע אידאולוגי

ארגון חמאס הוא ארגון טרור פלסטיני המאמין בג'יהאד נגד מדינת ישראל ודוגל ברצח חפים מפשע כחלק ממאבק זה. לאידאולוגיה החמאסית מאפיינים אנטישמיים מובהקים, כפי שהדבר בא לידי ביטוי במסמכיה הרשמיים של התנועה ובהתבטאויות של מנהיגיה. על פי אמנת חמאס, "אין בלאומיות זו דבר חמור יותר או עמוק יותר מזה שהאויב רומס את אדמת המוסלמים", ו"אין פתרון לבעיה הפלסטינית אלא באמצעות הג'יהאד". את המילים האלה גיבה חמאס במעשים ובפיגועים מאז הקמתו בשנת 1987. את מתקפת הפתע תיכנן מנהיג החמאס ברצועת עזה, יחיא סנוואר, ששוחרר בעסקת שליט ב-2011.

רקע מדיני-צבאי

השתלטות החמאס על הרצועה 
בהמשך לניצחון חמאס בבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית 2006, במהלך חודש יוני 2007 השתלטו כוחות חמאס על הרצועה, ומאז הרצועה נמצאת בשליטת חמאס. בעקבות השתלטות חמאס הטילו ישראל ומצרים סגר על הרצועה. חמאס הוציא פעולות טרור רבות נגד ישראל, ובפרט ירי רקטות שהלך והתגבר, עם התעצמות הולכת וגוברת של סוגי הרקטות ומספרן. צה"ל ערך מפעם לפעם מבצעים צבאים ברצועה (מבצע גשמי קיץ, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מבצע מגן וחץ וסבבים רבים נוספים) שהכילו את משטר החמאס. להגנה מניסיונות חדירה לישראל נבנו מכשול תת-קרקעי וגדר סביב רצועת עזה.

מעורבות איראן 
איראן היא התומכת הכלכלית העיקרית של חמאס והג'יהאד האסלאמי. נשיא איראן אבראהים ראיסי נשא ב"יום ירושלים" באפריל 2023 נאום שהופנה לתושבי עזה, ובעיקר לחמאס ולג'יהאד האסלאמי. בנאום קרא לפלסטינים להאיץ את מאבקם נגד ישראל, ואמר: "יוזמת ההגדרה העצמית נמצאת כיום בידי הפלסטינים." לפי דיווח של וול סטריט ג'ורנל שראיין בכירים של חמאס וחזבאללה, מחודש אוגוסט קצינים במשמרות המהפכה סייעו לחמאס לתכנן את המתקפה המשולבת נגד ישראל. בשבועות לפני המתקפה הם גיבשו את פרטי המתקפה בפגישות בביירות יחד עם נציגי חמאס, חזבאללה וארגונים פרו-איראנים נוספים. לפי העיתון איראן גם נתנה את האישור הסופי למתקפה. איראן הכחישה מעורבות במתקפה. ארצות הברית טענה כי אין לה מידע על מעורבות כזו. לפי ד"ר ירון פרידמן, ולפי הערכות של עיתונאים סעודים וקטארים, עיתוי המתקפה קשור לרצונה של איראן לחבל בניסיונות ההתקרבות בין סעודיה לבין ישראל.

עמדת השלטונות בישראל 
בשנים שלפני המתקפה, ממשלת ישראל, ובפרט ראש הממשלה נתניהו, תמכה בסטטוס קוו לפיו החמאס שולט ברצועת עזה והרשות בשטחי A ו-B שביהודה ושומרון. את המדיניות הזאת המשיך גם ראש הממשלה נפתלי בנט. ראש הממשלה יאיר לפיד, חרג ממדיניות זו בתוכניתו "כלכלה תמורת ביטחון" שנועדה בין השאר לחזק את הרשות הפלסטינית ולהחליש את החמאס. כחלק ממדיניות רבת-שנים זו, העניקה ממשלת ישראל לחמאס הטבות רבות: עבודה ל-20 אלף עזתים, העברת כסף קטרי, אספקה ועוד. במערכת הביטחונית סברו ש"שקט ייענה בשקט" וההקלות לעזה ימנעו הסלמה.

מאז תפיסת השלטון בידי החמאס תפיסת חלק ממערכת הביטחון הישראלית הייתה מדיניות הכלה של החמאס. כך למשל אלוף פיקוד הדרום סמי תורג'מן אמר ב-2013 כי לישראל אינטרס בשמירת יציבותו של שלטון חמאס, וקיימת חשיבות לחוזק המשטר שמנהיגה התנועה ברצועת עזה, ושאין אלטרנטיבה לחמאס.

לאחר מתקפת הפתע, הצהירו גורמים בחמאס כי מטרתם בהסדרה עם ישראל הייתה כחלק מתוכנית הונאה, כדי להרדים את ישראל.

גורמים בממשל הישראלי תפסו את הדומיננטיות של החמאס כאינטרס ישראלי ברמה המדינית, כדי להחליש את הרשות הפלסטינית ולמנוע הקמת מדינה פלסטינית. בתחילת 2019 הצהיר נתניהו בישיבת ליכוד כי "מי שרוצה לסכל הקמה של מדינה פלסטינית צריך לתמוך בחיזוק חמאס ובהעברת כסף לחמאס". בראיון לעמית סגל וירון דקל בגלי צה"ל חודש לאחר מכן טען נתניהו שהוא נמנע מלהפיל את שלטון חמאס משום שאינו מוצא אף ישות מדינית אחרת שתסכים לשלוט על הרצועה.

ההגנה לתושבי יישובי עוטף עזה התבססה במידה רבה על המכשול נגד המנהרות בגבול הרצועה. בהתאם לכך העידו רבש"צים שצה"ל השתמש בטיעון של השלמת הגדר כדי לקחת חלק מהנשק הארוך מכיתות הכוננות ביישובים בעוטף עזה וכן לצמצם את אימוני כיתות הכוננות. כמו כן פורסם, באוגוסט 2023, על כוונת ממשלת ישראל לשנות את הגדרת היישובים "צמודי הגדר" (בעזה ובגבול לבנון) משני ק"מ מהגדר לק"מ אחד מהגדר. המשמעות היא צמצום ההטבות לעידוד ההתיישבות באזורים אלו וצמצום התקציב לשיפור המיגון בהם. יישום תוכנית זו הייתה מוציאה מקבוצת היישובים הזכאים להטבות את שדרות, מפלסים, ניר עם, כפר עזה, כיסופים וניר עוז.

מודיעין וסימנים מקדימים טרם המתקפה 
ב-24 בספטמבר 2023 נפגשו בביירות מנהיגי חמאס, הג'יהאד האסלאמי והחזית העממית לשחרור פלסטין ופרסמו הודעה משותפת שבה הם מודיעים על "הסלמת פעולות ההתנגדות, במיוחד ההתנגדות החמושה". בפגישה השתתפו סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס סאלח אל-עארורי, מנהיג הג'יהאד האסלאמי זיאד נח'אלה וסגן מזכ"ל החזית העממית ג'מיל מזהר. בהודעה הדגישו את "חיזוק כל צורות התיאום בין הארגונים, בכל הנושאים". באותו יום פרצו שריפות ליד בארי וכיסופים, ככל הנראה מבלוני תבערה. לאחר ההודעה סייר שר הביטחון יואב גלנט באזור עוטף עזה וקיבל סקירה ממפקדי השדה. הוא ציין כי "צה"ל ולוחמיו, יחד עם כלל מערכת הביטחון, ניצבים על משמרתם – באוויר, בים וביבשה".

גורמים במודיעין המצרי אמרו לסוכנות הידיעות AP כי מצרים העבירה מספר התרעות לישראל. לפי הכתבת סמדר פרי, גורם מצרי אמר ששר המודיעין המצרי עבאס כאמל התקשר לנתניהו כמה ימים לפני המתקפה והזהירו מ"משהו חריג, מבצע אימתני", שעומד להתרחש מכיוון עזה. לפי הידיעה כאמל נדהם מהאדישות שהפגין נתניהו. בלשכת ראש ממשלת ישראל הכחישו את הדברים וטענו שלא הייתה כל שיחה בין רה"מ לשר המודיעין המצרי מאז כינון הממשלה. מאוחר יותר חזרה בה הכתבת סמדר פרי מדבריה וטענה שמדובר בלשכת ראש הממשלה.

ב-11 באוקטובר מקור מצרי רשמי הבהיר לרשתות ערביות כי "מה שדווח בכמה כלי תקשורת בנוגע למצרים שהזהירה את ישראל מפני מבצע גדול עשרה ימים לפני תחילת המלחמה הוא שקרי לחלוטין". יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני, מייקל מקאול, אישר כי מצרים הזהירה את ישראל שלושה ימים לפני המתקפה שאירוע כזה עלול להתרחש, והוסיף כי לא ברור באיזה דרג ניתנה ההתראה. הוא אמר שלא ברור כיצד המודיעין של ארצות הברית ושל ישראל פספסו את המתקפה, וכי זו תוכננה אולי במשך שנה לפחות.

כשלושה שבועות לפני המלחמה פורסם תרגיל של החמאס, שכלל תרגול של חמ"ל ממודר, הסחה באמצעות מטחי רקטות, פריצת הגדר, תנועה מהירה באמצעות טנדרים, הגעה ליישובי עוטף עזה, כניסה לבתים והריגת תושביהם. למרות זאת, ב-2 באוקטובר המליצו שב"כ וצה"ל להמשיך בפעולות כלכליות למען עזה, ביניהן העלאת מספר הפועלים שייכנסו מהרצועה לישראל. בימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל באוזני הדרג המדיני שחמאס מורתע, ואינו מעוניין בהסלמה.

ב-20 בספטמבר, בעקבות תדריך ביטחוני בוועדת החוץ והביטחון וסקירה מודיעינית שקיבל מאחד מראשי הצוות המנהל של הוועדה, פרסם ראש האופוזיציה יאיר לפיד הודעה יוצאת דופן בחומרתה, שהממשלה אינה מטפלת באזהרות מפני התלקחות רב זירתית בגדה המערבית, בעזה ואולי בלבנון.

אחדים ממקורות לאיסוף מודיעין על רצועת עזה הם שלושה בלוני תצפית שהותקנו מסביב לרצועה. לפי פרסום מ-21 באוקטובר 2023 שלושת הבלונים היו לא תקינים בימים שלפני המתקפה כשבמקביל צה"ל לא תיגבר אמצעי מודיעין חלופיים.

ב-12 באוקטובר אישר דובר צה"ל שהיו סימנים מחשידים בלילה שלפני המתקפה, אך הוחלט שלא להעלות את רמת הכוננות. בלילה שלפני המתקפה עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. כל אחד מהם קיים התייעצויות בעניין עם אנשי מטהו, אולם לא ננקטו אמצעים לקדם את פני המתקפה. על פי כתבת חברת החדשות לענייני משפט לי נעים היו סימנים קונקרטים ליום קרב ולחטיפת אזרחים או חיילים ביישוב אחד, אך למרות זאת באוגדת עזה לא העלו את רמת הכוננות ונערכו לאפשרות של חדירה והחיילים המשיכו לישון. בעקבות הערכת המצב השב"כ הקפיץ את צוות טקילה לדרום כדי להתמודד עם אפשרות של חדירת מחבלים.

ראש השב"כ רונן בר הוזעק בלילה למטה השב"כ ושהה בו עד פתיחת המתקפה. צוות מיוחד של השב"כ הגיע לעוטף לפנות בוקר. לפי לשכת ראש הממשלה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, עודכן בפרטים, סביב 6 בבוקר, ממש לפני תחילת המתקפה. החשד היה שמדובר בניסיון חטיפה מקומי.

מטרות וציוד 

בין המסמכים שנתפסו על גופות המחבלים נמצאו ההנחיות להרוג כמה שיותר אזרחים, לתפוס בני ערובה ולחכות להוראות ההמשך.

על פתק שנמצא על גופתו של אחד ממחבלי חמאס היו ההנחיות הבאות:
"עליכם להשחיז את להבי חרבותיכם ולהיות טהורים בכוונותיכם בפני אללה. דעו כי האויב הוא מחלה שאין לה תרופה, מלבד עריפת הראשים ועקירת הלבבות והכבדים. הסתערו עליהם!"

על פי צה"ל, לפי מסמכים ומפות ועל פי המזון שנתפסו אצל חלק מ-1,500 מחבלי חמאס תוכנית חמאס הייתה כיבוש דרום ישראל וכללה גם פשיטה על ערים כמו קריית גת – ושליטה על נקודות שכבשו בישראל לתקופה ארוכה. על המחבלים נמצאו מפות מפורטות מאוד של יישובים ובסיסי צה"ל. אצל המחבלים ההרוגים והשבויים נמצא סם קפטגון שאפשר למחבלים להיות יעילים במסע ההרג שלהם.

אמצעי הלחימה הרבים שנתפסו אצל מחבלי החמאס היו בסדר כוח של חטיבה צבאית וכללו 1,500 רובי סער מדגם קלשניקוב, מאות רובי צלפים דרגונוב ומקלעים PK ועשרות טילי כתף סטרלה נגד מטוסים, עשרות אמצעים לראיית לילה, מאות מכשירי קשר, וטלפונים לוויניים. מטעני חבלה בגדלים שונים, בהם המיועדים לפגיעה בטנקים ולהשמדת רכבים ממוגנים. מטעני חבלה לפריצה מהירה של גדרות ודלתות. מטעני השלכה תרמובאריים לשימוש בחללים סגורים על מנת לשרוף בחיים את יושביהם. רחפנים להטלת מטעני נפץ, ואלפי רימוני יד. רקטות RPG מסוגים שונים בהן רקטות תרמובאריות, 2,000 נפצים תקניים, אמצעי מלכוד, מאות סכיני קומנדו, ואף מוקשים נ"ט מוסבים לאמצעי נפץ ידניים. נתפסו גם תת-מקלעים מימי מלחמת העולם השנייה דוגמת סטן ולנצ'סטר. נוסף על כך נמצא מספר גדול של תיקי חובש בכיר, המכילים מנות דם וציוד רפואי שהנפיק UNICEF.

לטענת חמאס, בפתיחת המתקפה הם שיגרו 35 כטב"מים מתאבדים מדגם "א-זווארי" לעבר מטרות ישראליות. בסרטונים שהארגון פרסם נראים כטב"מים מתאבדים תוקפים מגדלי שמירה, עמדות ירי ומגדלי תקשורת של צה"ל. הכטב"מים קרויים על שם מוחמד א-זווארי, ודומים לכטב"מ נפץ "" מתוצרת רוסיה (ZALA Aero Group), שעשתה בו שימוש במלחמת אוקראינה–רוסיה.

המתקפה 
ההערכות למתקפה החלה כשנה לפני פריצתה. תצפיות נערכו על ידי חקלאים על שיטות ההגנה של הצד הישראלי, אימונים לצד הגדר נערכו במשך חודשים, ומטעני חבלה הונחו ובצמוד לגדר במסווה של התפרעויות. תאריך המבצע נשמר בסודיות רבה וגם הכוחות המבצעים לא ידעו שהפעם אין מדובר בתרגיל אלא במתקפה ממש.

מעט לפני המתקפה סיירו חיילי חמאס במסווה של חקלאים, סמוך לקו הגבול כדי לעקוב ולדווח על מיקום כוחות הסיור במקום.

24 שעות לפני המתקפה העבירה ישראל גדוד ומחצה מעזה לתגבור את הכוחות ביהודה ושומרון בעקבות האירועים בחווארה, ניסיון הפיגוע ואירוע חג הסוכות שם. בעת המתקפה היו פרוסים על גבול עזה שני גדודי חטיבת גולני (גדוד 13 וגדוד 51), גדוד שריון (גדוד 77 של חטיבה 7) וכן יחידות סיור של חטיבת הנח"ל. חלק מהחיילים יצאו לחופשת חג.

מתקפת הפתע החלה בשעה 06:29:02 בבוקר יום השבת וחג שמחת תורה, 7 באוקטובר 2023, בשיגור אלפי רקטות לעבר ישראל, שנורו לעבר דימונה, ירוחם ואף מדרשת בן-גוריון בדרום ועד לוואדי עארה ובאקה אל-גרבייה בצפון ולירושלים ואף מעלה אדומים ומדבר יהודה במזרח. פגיעות ישירות של הירי הרקטי נצפו במקומות רבים ואף רחוקים מהרצועה וחלקן גרמו לאבדות בנפש, רובן ב הלא ממוגנת.

בחסות ירי הרקטות החלו פעולות לחציית הגדר על ידי אנשי חמאס. על פי סרטונים שפרסם חמאס, נוטרלו מערכות תצפית ואש וביניהם מערכת רואה-יורה בעזרת כטב"מים או נשק נ"ט. גדר המכשול פוצצה ונהרסה על ידי טרקטורים במספר נקודות, ואנשי חמאס חדרו דרך גדר נוספת בדרכם אל המעברים.

לאחר מעבר המכשולים, פשטו אנשי חמאס שהיו מצוידים בנשק קל, רקטות נ"ט, רימוני יד, מטעני חבלה, מכשירי קשר, מפות, רחפני תקיפה ועוד, על שמונה מוצבי צה"ל, שם השמידו אמצעי תקשורת ותצפית על מנת לשבש את יכולת הפיקוד והשליטה של צה"ל בגזרה.

שיבושים ומתקפות אלה אפשרו את המשך המבצע, בו חדרו כ-2500 מחבלים פלסטינים ליישובי עוטף עזה, באמצעות פיצוץ גדר הגבול או פריצתו בעזרת ציוד מכני הנדסי בכ-30–40 מקומות שונים. רובם רכובים על טנדרים ואופנועים וחלקם חצו את הגדר ברגל. כמה עשרות מחבלים חצו את הגדר באמצעות מצנחי רחיפה. מחבלים אלה נתנו קריאות הכוונה למחבלים על הקרקע, בין היתר להתקפה על פסטיבל המוזיקה ברעים. מחבלים ניסו להיכנס גם באמצעות סירות דרך הים, חיל הים חיסל סירות אלה. המחבלים תקפו טנקים שהיו בגזרה באמצעות רחפני נפץ וטילי נ"ט וניטרלו אותם. מחבלים נכנסו למעל 20 יישובים בעוטף עזה, כולל הערים שדרות, אופקים ונתיבות, והחלו בהם במסע של טבח, הרס וביזה.

הם גם השתלטו על מפקדת אוגדת עזה ועל בסיסי צה"ל נוספים כמו בסיס נחל עוז ובסיס המודיעין. חוליות מחבלים הציבו מארבים על הכבישים ובצמתים שירו בנוסעים, במטרה לשבש את התגבורות. בצמתים המתינו חוליות מיוחדות חמושות ברובי קלשניקוב, מקלעים קלים ורקטות RPG תרמובריות לפגיעה ברכבים ממוגנים. דווח כי בחלק מהיישובים מחבלים התחזו לחיילי צה"ל, דיברו בעברית ודפקו על דלתות התושבים.

מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של חמאס, נימק את המתקפה בטענה שישראל חיללה את מסגד אל-אקצא, וקרא לתושבי רצועת עזה ולערביי ישראל להצטרף למתקפה.

קרבות הבלימה

הזירה היבשתית 
צה"ל הופתע לחלוטין מהמתקפה. בתחילת המתקפה על יישובים, עמדו מול המחבלים התוקפים בעיקר חברי כיתות הכוננות המקומיות וגם חלק משאר התושבים, שהגנו על ביתם. הם בלמו גלים של מחבלים, ורבים מהם נהרגו. בחלק מהיישובים הצליחו כיתות הכוננות לבלום את המחבלים, אך ביישובים רבים גברו המחבלים, שהיו בכוח עדיף, על המגינים, והצליחו לחדור ליישובים ולפגוע בתושביהם וברכושם בצורה אנושה. המחבלים כבשו עשרות רבות של בתי תושבים, והתלוו להם אנשים לא חמושים מהרצועה שעסקו בביזה. בנוסף, חוליות מחבלים הציבו מחסומים בכבישים ובצמתים ברחבי עוטף עזה, ופגעו באזרחים שניסו להימלט ברכב וכך עיכבו למעשה את הלוחמים שהגיעו כתגבורת.

לוחמי צה"ל המעטים שהיו בבסיסים הסמוכים ליישובים, בהם לוחמי גדוד 13 של חטיבת גולני, ושוטרי משטרת ישראל הגיעו להגן על חלק מהיישובים, אך כוחם היה דל בהשוואה לכוח המחבלים, וגם הם נפגעו. בהמשך הגיעו לוחמי יחידות מיוחדות של שלדג, סיירת מטכ"ל, שייטת 13, הלוט"ר, הימ"מ, היס"מ, החטיבה הטקטית של משמר הגבול, היחידה המבצעית של השב"כ, יחידת מצדה ועוד לקרבות בלימה, ורק כעבור שעות אחדות מתחילת המתקפה הגיעו לוחמי צה"ל בהיקף משמעותי, והחלו לטהר את היישובים ממחבלים.

שר הביטחון יואב גלנט אישר גיוס מילואים נרחב ביותר, והכריז על מצב מיוחד בעורף ברדיוס של עד 80 קילומטרים מגבול רצועת עזה. כשעה לאחר תחילת המתקפה דובר צה"ל הנחה את תושבי הדרום והמרכז להימצא בסמוך למרחבים מוגנים, ובעוטף עזה בתוך המרחבים המוגנים. כשעתיים לאחר תחילת המתקפה החל צה"ל לתקוף ברצועת עזה.

בבוקר היום השלישי להתקפה, 9 באוקטובר, עדיין לא טוהרו הקיבוצים בארי וכפר עזה ואף נמשך הקרב בשדרות. לקראת הצהרים הודיע דובר צה"ל כי כל היישובים טוהרו, אך ייתכן שעדיין נמצאים מחבלים בשטח ישראל. ב-10 באוקטובר חוסלו 22 מחבלים בשמונה מוקדים.

הזירה האווירית 
על פי חיל האויר, מבין שתי טייסות מסוקי הקרב, טייסת 113 החזיקה כוננות בצפון וטייסת 190 הייתה בהדממה.

צמד מסוקי הקרב הראשון שהיה בכוננות מיידית לאוגדת עזה הגיע לעוטף סביב 7:30–8:00, מבסיס רמת דוד בצפון. מבסיס רמון מסוק הקרב הראשון הגיע לעוטף ב-8:32. בנוסף הופעלו כטמ"מי זיק חמושים (שחלקם הגיע מבסיס פלמחים). במשך היום הופעלו 10 מסוקי קרב AH-64 אפאצ'י ב-28 גיחות וירו פגזי תותחים 30 מ"מ וטילי הלפייר.

בתחילה הופעלו מסוקי הקרב בכדי לעצור את שטף המחבלים והמון האזרחים שנהרו לשטח ישראל דרך הפרצות בגדר. בהמשך המסוקים הופעלו לטובת הבסיסים והישובים. בארבע השעות הראשונות מתחילת הקרבות תקפו מסוקי ומטוסי קרב כ-300 מטרות, רובן בשטח ישראל.

חמאס פגע במסוק יסעור באמצעות טיל נ"ט ליד קיבוץ בארי. המסוק הצליח לנחות, לוחמי הצנחנים התפנו ממנו והוא נשאר בוער בשטח.

הזירה הימית 

חוליית קומנדו ימי של חמאס עלתה השכם בבוקר 7 באוקטובר לחוף זיקים ורצחה 35 דייגים ומתרחצים ישראלים.

על פי חיל הים, בבוקר שבת בדקות הראשונות של המלחמה נכחו מול זיקים שתי דבורות וצרעה מפלגה 916 של חיל הים, מאוישות בלוחמים ולוחמות.

סירה מהירה ושלוש סירות גומי שהובילו מחבלים ניסו לפשוט לחוף זיקים ולאשקלון. על כל סירה היו בין שישה לשמונה מחבלים, שירו צרורות לעברם. במקביל, מהחוף שוגרו לעבר סירות חיל הים טילי נ"ט ונחילי רחפנים חמושים, שהלוחמים הצליחו להתחמק מהם. הלוחמים הצליחו להטביע שלוש סירות חמאס, ולפגוע בכל המחבלים שהיו במים. סירה אחת הצליחה להגיע לחוף, אך רוב מחבליה נהרגו על ידי הכוחות. כ-30 מחבלים נהרגו. בנוסף פגע חיל הים בכלי חקלאי שניסה לפרוץ את הגדר בקרבת החוף ובחוליות מחבלים נוספות ביבשה.

ביום למחרת סיכל חיל הים פשיטות נוספות שגם בהן כ-30 מחבלים נהרגו.

בכך הם סיכלו את החדירה מהים ואת הפגיעה בשני אתרים אסטרטגיים הסמוכים לחוף העזתי – מתקן קו צינור הנפט ואסדת הגז.

חילוץ תושבים
חלק ממאמצי צה"ל וכוחות המשטרה היה לחלץ ישראלים וזרים שהותקפו. כמה מאות אנשים היו בפסטיבל המוזיקה וברחו לכל עבר. חלק מתוכם ברחו לפרדסים, שדות, מכולות ועוד וניסו להסתתר ולברוח. חלקם העמידו פני מתים וכך ניצלו. משפחות בקיבוצים ניסו להסתגר בממ"דים. הישראלים שלחו בקשות לעזרה באמצעות טלפונים ניידים לקרוביהם ולמשטרה. כוחות הביטחון וכן אזרחים פעלו לאיתור וחילוץ הנפגעים מאזור הקרבות. מספר לוחמים ותיקים כולל אלוף דוד זיני, תא"ל עופר וינטר, אלוף במיל' יאיר גולן ותא"ל רומן גופמן, הגיעו לאזורי הקרבות וסייעו בלחימה ובחילוץ נפגעים.

כעשרה בדואים עסקו בחילוץ ישראלים מהמסיבה ברעים. שלושה מהם נהרגו בפעילות. עווד דראושה, פרמדיק מאכסאל העניק סיוע רפואי ופינוי לנפגעים בפסטיבל המוזיקה ולבסוף נרצח גם הוא. ביום השני ללחימה הגיעו לשטחי הלחימה ברכבי שטח כ-600 מתנדבים בדואים ישראלים, רובם משבט אל עזאזמה, והחלו לחפש נעדרים. בשלב מאוחר יותר התלוו אליהם שוטרים ומאבטחים. הם חילצו מאות אנשים בעשרות מוקדים שונים.

מתקפות על יעדים צבאיים

מפקדת אוגדת עזה 
אחד מהכוחות של החמאס תקף את מפקדת אוגדת עזה שבקרבת קיבוץ רעים. רבים מחיילי האוגדה היו בחופשת חג, עקב חג הסוכות. לטענת החמאס הופתעו רבים מהחיילים בשנתם, ורבים מהם נפלו בשבי. בתמונות שפרסם הארגון נראו מבנים וכלי רכב משוריינים עולים באש. בערבו של אותו היום צה"ל הצליח להשיג שליטה מלאה על המפקדה, לאחר קרבות קשים.

מוצב ארז 

מחבלים שפרצו את הגדר חדרו למתחם מעבר ארז, כבשו אותו, ונכנסו דרכו לתוך ישראל.

מוצב סופה 
לוחמי מוצב סופה נפרסו מחוץ למוצב עוד לפני פרוץ האירועים כחלק מנוהל רגיל. המחבלים שפרצו לבסיס נתקלו לכן בבסיס כמעט ריק כשמולם פועלת קבוצה של חמישה חיילים מסיירת נח"ל שירתה על המחבלים מהעמדות והגנה על שאר החיילים שנעלו עצמם בחדר האוכל. לאחר מספר שעות קרב הזעיק מפקד הכוח בבסיס מסוק קרב כדי לסייע בעצירת המחבלים.

בצהריים הגיעו למקום כוח מגדוד הקרקל בפיקודה של סא"ל אור ליבני-בן יהודה שסייעו להגן על המוצב כנגד הגעת מחבלים ובהמשך הגיעו מספר לוחמים משייטת 13 שסייעו לטהר את המוצב ממחבלים שחדרו אליו. לאחר הקרב נמנו במקום 15 גופות של מחבלים שנהרגו על ידי לוחמי הנח"ל וקרקל וכ-40 מחבלים שחוסלו על ידי לוחמי השייטת.

מוצב כיסופים 

במוצב כיסופים שהו לוחמי גדוד 51 של חטיבת גולני שבמשך שעות ארוכות ערכו קרב עם עשרות רבות של מחבלים שהשתמשו ברובי סער, רקטות נגד טנקים ורימונים. בקרב נהרגו 8 לוחמים מהגדוד. בתום כ-50 שעות הצליחו לוחמי הגדוד, יחד עם כוח של סיירת אגוז שהצטרפה אליהם בהמשך, לבלום את המחבלים ולטהר את השטח מהם.

מוצב נחל עוז 

קרב שהתקיים בין לוחמי גדוד 13 של חטיבת גולני לבין מחבלים המשתייכים לזרוע הצבאית של חמאס, שפשטו על מוצב נחל עוז במסגרת מתקפת הפתע על ישראל. בקרב נהרגו מספר לוחמים מהגדוד, מלבד האזרחים שנרצחו בטבח בנחל עוז הסמוך. בתום שעות רבות של לחימה הצליחו לוחמי הגדוד לבלום את המחבלים.

מערכת רואה-יורה 
צה"ל התקין בקו הגבול מערכות רואה-יורה הכוללות מקלע כבד המופעל מרחוק. עם תחילת המתקפה שלח החמאס רחפנים מצוידים במטעני נפץ שהשמידו את המתקנים.

כמו כן, צה"ל הציב לאורך קו הגבול שורה של מצלמות מעקב שחוברו למרכז בקרה ושליטה בו פעלו התצפיתניות. עם תחילת המתקפה ירו במצלמות באמצעות טילים נגד טנקים, כבשו את בסיס התצפיתניות בנחל עוז והחזיקו בו במשך שבע שעות, עד לשחרורו בידי סיירת צנחנים. תצפיתניות רבות נעדרות.

בסיס אורים 
כוח חמאס בהיקף של כעשרה מחבלים תכנן לפרוץ לבסיס "ירקון" הסמוך לקיבוץ אורים, אשר לפי פרסומים הוא בסיס של יחידה 8200 המתמקד בהאזנות לפלסטינים. בשל טעות בזיהוי, המחבלים פרצו לבסיס סמוך במתחם, ששייך ליחידה 414 של חיל האיסוף הקרבי. המחבלים הרגו ופצעו חיילים בתוך הבונקר וניסו לחפש מידע מסווג במערכות המחשוב של הבסיס. התוקפים נהרגו בידי כוח שהגיע מבסיס צאלים הסמוך ויחידת הלוט"ר לפני שהספיקו לחזור לרצועת עזה.

מתקפות על יעדים אזרחיים 
מחבלי החמאס שהגיעו בכוחות ובאמצעי נשק עודפים פשטו על למעלה מ-20 יעדים אזרחיים בתחומי העוטף, בהם שלוש ערים, קיבוצים ומושבים, מסיבת טבע וחוף ים. בחלקם התבצעו קרבות הגנה של התושבים ובחלקם התבצע טבח. המחבלים הצליחו להרוג למעלה מאלף אזרחים ולחטוף למעלה ממאתיים לרצועת עזה.

הטבח במסיבת הטבע ליד רעים 

מחבלים הגיעו למתחם מסיבת טבע ביער רעים, ביצעו ירי לעבר המשתתפים והשליכו רימונים. לפחות 260 אזרחים נרצחו, ומאות נפצעו, מה שהופך את האירוע לפיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל. חלק מהמשתתפים נחטפו על ידי מחבלי חמאס לשבי בעזה.

מסיבת פסיידאק 
מסיבת פסיידאק הייתה מסיבת טבע נוספת שהתקיימה בשטחים החקלאיים שבין ניר עוז לנירים. לפי עדויות משתתפי המסיבה החמאס לא ידע על המסיבה ולכן לא תקף אותה אולם רבים ממשתתפי המסיבה נפגעו כשניסו לברוח מהמסיבה על כביש 232.

קרב שדרות 

מחבלים שחדרו לעיר שדרות השתתפו בחילופי אש עם יחידות משטרת ישראל ואזרחים, ורצחו ופצעו אנשים רבים. בסופו של דבר כבשו המחבלים את תחנת המשטרה המקומית, בעקבות הגעת תגבורת של צה"ל נערך קרב קשה שנמשך כ-20 שעות, שבסופו העדיפו כוחות הביטחון להרוס את הבניין על המחבלים שהתבצרו בו. לפחות עשרים שוטרים נהרגו במהלך האירוע.

קרב אופקים 

הקרב התרחש בין 7 באוקטובר 2023 ל-9 באוקטובר 2023 לפנות בוקר. מספר הנפגעים והנרצחים עמד על לפחות 30 מתושבי אופקים. ככל הנראה מלבד ההרוגים מספר אזרחים נחטפו על ידי המחבלים לשטח רצועת עזה.

קיבוץ בארי 

בתחילת מתקפת הפתע חדרו לקיבוץ יותר ממאה מחבלים חמושים היטב. הם התגברו על כיתת הכוננות וכוחות ראשונים שהוזעקו למקום, וערכו טבח בתושבי הקיבוץ, שבו נרצחו יותר מ-100 מיושבי הקיבוץ. מספר תושבים נחטפו לשבי ברצועת עזה בידי החמאס. כוחות נוספים, בפיקודו של תא"ל ברק חירם, הגיעו לקיבוץ, ובלחימה קשה, שנמשכה עד יום שני בצהריים, הסתיים טיהור הקיבוץ ממחבלים, בהם כאלה שהתבצרו במתחמים שונים בקיבוץ, חלקם עם אזרחים לכודים.

נתיב העשרה 

מחבלים חדרו למושב נתיב העשרה ורצחו לפחות 21 מתושביו.

כפר עזה 

בקיבוץ כפר עזה התחולל טבח שביצעו מחבלי חמאס. לאחר הגעת כוחות צה"ל למקום התנהלו קרבות ממושכים ביום הראשון והשני להתקפה מול כעשרה מחבלים שחדרו לקיבוץ. חלק מתושבי הקיבוץ היו נצורים בבתיהם למשך שעות רבות עד שחולצו בידי לוחמי צה"ל.

חולית 

בחדירה לקיבוץ חולית נרצחו אחד עשר מתושבי הקיבוץ ושני עובדים זרים.

ניר עוז 

בקיבוץ ניר עוז המחבלים הציתו בתים וזרעו הרס, בעוד אנשי הקיבוץ מסתגרים בממ"דים ונועלים אותם מבפנים. המחבלים רצחו 15 מבני הקיבוץ, כולל משפחה שלמה בת חמש נפשות. סבתא ומשפחה בת חמש נפשות נחטפו, וכן אישה, שני ילדיה ושני הוריה. רק לקראת ערב הגיעו הכוחות לחלץ את הנצורים. 160 חברי הקיבוץ נותרו עוד לילה שלם בגני ילדים, עד שפונו לאילת.

נחל עוז 

בקיבוץ נחל עוז חדרו מחבלים במתקפת הפתע. הם טבחו בתושבים מהקיבוץ וחטפו אחרים. לאחר מעל 12 שעות של לחימה צה"ל השיג שליטה על הקיבוץ ופינה את תושביו.

קיבוץ סופה

בבוקר ההתקפה הסתערו עשרות מחבלים על קיבוץ סופה. אליה לילינטל, הרבש"צ של הקיבוץ זיהה את המחבלים בשלב מוקדם, הרג כמה מהם ואסף את כיתת הכוננות שמנתה ששה אנשים. כיתת הכוננות בלמה את רוב המחבלים בגדר הקיבוץ והגנה על חייהם של כ-200 מתושבי המקום. שלושה מחברי הקיבוץ נרצחו במתקפה. לאחר כשש שעות לחימה הצליחו כוחות הביטחון להגיע לקיבוץ. 10 מחבלים נלכדו ו-20 מהם חוסלו בקרבות.

עין השלושה 

בעין השלושה התבצע טבח בידי מחבלי חמאס, שנבלם במידת מה על ידי ארבעת חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ.

יכיני 

סמוך ל-7:40 פשטו עשרות מחבלים על המושב יכיני, וטבחו בו לפחות שבעה בני אדם. רבש"ץ המושב שהה בתאילנד באותה שעה וניהל את בלימתם משם.

זיקים 

כיתת כוננות בקיבוץ זיקים נלחמה בשישה מחבלים שהגיעו ברכב סוואנה ותקפו את הקיבוץ. לאחר קרב שנמשך כשעה הם הצליחו להרוג את כל המחבלים, לאחר שאחד מחברי כיתת הכוננות הצליח לאגף את המחבלים. שני חברי קיבוץ נפצעו. בהמשך פונו חברי הקיבוץ לקיבוץ מעלה החמישה.

כרם שלום 

כיתת כוננות בקיבוץ כרם שלום, שמנתה תשעה תושבי הקיבוץ ושישה חיילים סדירים, נלחמה במשך שש שעות במחבלים שתקפו את הקיבוץ ומנעה את נפילתו, עד שהגיעו הכוחות הסדירים. במהלך הלחימה נהרגו שניים מחברי כיתת הכוננות, עמיחי ויצן וידידיה רזיאל.

ניר עם 

בקיבוץ ניר עם הציבה הרבשצ"ית, ענבל ליברמן, את מחלקת הכוננות במארבים לאורך הגדר ברגע שהגיעה ידיעה ראשונה שמשהו מתרחש. את הקיבוץ תקפו 35 מחבלים וחברי כיתת הכוננות ניהלו איתם קרב במשך כשלוש שעות תוך שהם הורגים 2 מחבלים.

בהמשך הגיעו לקיבוץ לוחמי היחידה הטקטית ויחידת המסתערבים של משמר הגבול ומאוחר יותר הצטרפו אליהם גם גדוד 13 של חטיבת גולני. הלוחמים ניהלו קרב מול המחבלים וחיסלו אותם. שני לוחמים נהרגו בקרב. כל תושבי הקיבוץ ניצלו מטבח.

עלומים 

על קיבוץ עלומים פשטו שלושים מחבלים, שנהדפו על ידי כיתת הכוננות בת 12 תושבים שהרגו עשרה מהמחבלים. הם ניהלו את הקרב לבדם מ-6:30 בבוקר ועד שהגיעו כוחות מיחידת מצדה ויהל"ם בשעה 12. בקרב נרשמו הרוג ופצוע אחד בצד הישראלי. בהמשך פנו המחבלים לרפת, רצחו 16 עובדים זרים מנפאל ומתאילנד וחטפו שמונה מהם. הם גם שרפו את הסילו ואת מכון החליבה, חוררו ביריות את מכלי החלב וזרעו הרס רב. ב-12:30 הגיעו עשרות מחבלים לאזור בית האריזה של הקיבוץ, נתקלו בכוח צנחנים, ומסוק קרב הרג את מרביתם. ביום שני פונו חברי הקיבוץ לנתניה.

סעד 

מספר מחבלים ניסו להיכנס לקיבוץ סעד. הם הגיעו לשער הקיבוץ, ירו RPG וזרקו רימונים על השער כדי לפוצץ אותו ולהיכנס פנימה. הניסיון לא צלח והשער נשאר נעול. באותו זמן כיתת הכוננות של היישוב ירתה לכיוונם והמחבלים נסוגו.

בין המסמכים שנתפסו על גופות המחבלים נמצאה גם תוכנית לכיבוש סעד בעזרת שני כוחות שיתקפו ממזרח ומערב ובין השאר יכבשו את בית ספר דעת ומדרשת בני עקיבא.

כיסופים 

במתקפת מחבלים על כיסופים נרצחו שמונה חברי קיבוץ ושישה עובדים זרים. חבר קיבוץ נוסף נהרג בקרב בכפר עזה. ארבעה מחברי הקיבוץ נחטפו. למבני הקיבוץ נגרם נזק כבד. הקיבוץ פונה מתושביו במוצאי שבת. ביום שלישי הגיע אליו מנהל הרפת, תושב אשקלון, ונרצח בידי מחבלים שארבו לו. שני טנקים הרגו את המחבלים, ובתוך כך הרסו את מכון החליבה.

רעים
בתחילת מתקפת הפתע תקפו עשרות מחבלים את קיבוץ רעים, ובשעות הראשונות הגנה על הקיבוץ כיתת הכוננות שלו, שבה שישה חברים. חמישה מתושבי הקיבוץ נהרגו וחמישה נחטפו.

ארז 

עם תחילת המתקפה התקשר רבש"ץ קיבוץ ארז, שלא נכח באזור, לקודמו בתפקיד שהקפיץ את כיתת הכוננות לעמדות דקות לפני ניסיון חדירת המחבלים לקיבוץ. שניים מחברי כיתת הכוננות, שהתמקמו בעמדת תצפית גבוהה, פתחו באש לעבר שני טנדרים בכביש הגישה לקיבוץ (לאחר שזוהו כמחבלים) והתפתח במקום קרב יריות. לעזרת כיתת הכוננות הגיעה תגבורת מקיבוץ אור הנר דבר שאיפשר להמשיך הלחימה במשך שלוש שעות עד שרוב המחבלים נפגעו מבלי שהצליחו לחדור לקיבוץ. במהלך הקרב נהרג סרן במילואים אמיר נעים, תושב הקיבוץ ארז וחבר בכיתת הכוננות.

ניר יצחק 

בקיבוץ ניר יצחק פעלה כיתת הכוננות מול עשרות מחבלים והצליחה חלקית לעצור את המתקפה כשארבעה מחברי כיתת הכוננות נחטפו. כמו כן הרגו המחבלים שלושה מחברי הקיבוץ (וביניהם הרבש"ץ) וחטפו לרצועת עזה מספר לא ידוע של חברים.

מגן 

ב-7 באוקטובר הותקף קיבוץ מגן על ידי מחבלי חמאס. כיתת הכוננות של הקיבוץ הדפה את המתקפה. כוחות צה"ל הגיעו לאזור רק לאחר כשבע שעות. חבר הקיבוץ אבי פליישר נרצח במתקפה, ושני אחרים נפצעו. למחרת שוב היה ניסיון חדירה לקיבוץ, שצה"ל הדף. ב-9 באוקטובר הקיבוץ פונה.

פרי גן 

במושב פרי גן ניצלו המחבלים את חסרונה של רוב חוליית הכוננות שהייתה מחוץ ליישוב והצליחו לחדור ליישוב והחלו לירות על תושבים. שלושה מחוליית הכוננות של מושב שלומית הגיעו לעזור בהגנת פרי גן ולאחר שחלקם נפצע הוזעקו עוד שלושה מחוליית הכוננות של שלומית. שלושה מתושבי שלומית נהרגו בהגנת פרי גן וארבעה נפצעו.

יד מרדכי 
עם תחילת המתקפה נפרסה כיתת הכוננות של יד מרדכי לאורך הגדר הדרומית והשער. ההתקלות הראשונה עם המחבלים הייתה בקרבת השער. למקום הגיעו שלושה לוחמי מג"ב שקיבלו פקודה לחסום את צומת יד מרדכי והחל קרב יריות בין לוחמי המג"ב ואנשי כיתת הכוננות לבין כ-20 מחבלים שהגיעו על שמונה אופנועים לשער הקיבוץ. המחבלים ירו רקטת RPG על רכב אנשי מג"ב (שהחטיא) ואף הצליחו לפוצץ את הגדר של הקיבוץ. במהלך הקרב הצטרפו ללחימה מספר לוחמי ימ"מ שהצליחו להרוג את המחבלים. זמן קצר לאחר מכן הגיע לגדר הקיבוץ טנדר עם כשמונה מחבלים והכוח המגן התפצל והצליח לאגף את המחבלים ולחסל אותם. אף מחבל לא הצליח בהתקפה לחדור לקיבוץ.

מפלסים

בתחילת מתקפת הפתע תקפו כ-30 מחבלים את קיבוץ מפלסים, ובשעות הראשונות הגנה על הקיבוץ כיתת הכוננות שלו. בצומת הכניסה למפלסים רצחו מחבלי חמאס אזרחים, ולאחר מכן פוצצו את שער הולכי הרגל הראשי וחדרו לקיבוץ. ליד רפת הקיבוץ חטפו המחבלים קבוצת עובדים תאילנדים, ושחררו אותם לאחר ירי מצד כיתת הכוננות. כוחות נוספים של מחבלים תקפו את הקיבוץ משלושה מוקדים, ונהדפו.

באזור אנדרטת חץ שחור שליד מפלסים נערך קרב גדול בין מאות מחבלים לאנשי שב"כ, ימ"מ וחיל האוויר. הקרבות באזור הקיבוץ נמשכו מספר שעות, ונהרגו בהם כ-200 מחבלים. השאר נמלטו, ברובם לרצועת עזה.

מבטחים 

במהלך המתקפה הגיעו המחבלים גם למושב מבטחים והצליחו להיכנס למושב כשמולם כיתת כוננות שרק שלושה מחברי הכיתה היו בעלי נשקים. בקרב נהרגו הרבש"ץ, דן אסולין, טל ממן ועוד שלושה חברים. רק בצהריים הגיעו כוחות חילוץ.

נירים 

את קיבוץ נירים תקפו כ-20 מחבלים. כיתת הכוננות ביחד עם קצין משטרה ששהה בקיבוץ ניהלו במשך שעתיים קרב מול המחבלים תוך שהם מתבצרים על הסילו. בהמשך הגיע מסוק לסייע שירה על מחבלים ששהו מחוץ לגדר. רק לאחר שבע שעות הגיעה למקום תגבורת צה"לית. באירוע נהרגו חמישה מחברי הקיבוץ וחמישה אחרים נעדרים.

עין הבשור 

במושב עין הבשור נתקלו המחבלים בכיתת כוננות גדולה, יחסית, שכללה כ-12 מחברי המושב שצוידו בחמישה כלי נשק ארוכים מסוג M-16. כיתת הכוננות הצליחה למנוע את חדירת המחבלים, לאחר קרב, בו נפצעו 2 חברי המושב, נסוגו המחבלים.

גבים 
בקיבוץ גבים הגיעו המחבלים לגדר הקיבוץ וניהלו קרב עם הרבש"צ ואחד מחברי כיתת הכוננות. בעקבות הקרב נסוגו המחבלים ושני חברי הקיבוץ נפצעו ופונו אחרי שעות ארוכות.

מקומות נוספים
ביום הראשון של מתקפת הפתע אותרו 3 שוהים בלתי חוקיים מהרצועה עם סכינים ברצועת החוף של בת ים.

ב-9 באוקטובר אותר מחבל חמאס חמוש בסכין ליד משמר הנגב שבאזור רהט.

שני מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני נלכדו בלילה של 11–12 באוקטובר ליד שדה תימן, כ-35 ק"מ מרצועת עזה.

נפגעים

הרוגים ופצועים 
במתקפה נרצחו למעלה מ- אזרחים, שוטרים וחיילים, ומאות נחטפו לרצועת עזה. יותר מ- פצועים הובאו לבתי חולים, בהם בית החולים סורוקה, המרכז הרפואי קפלן, המרכז הרפואי שמיר ומרכז רפואי ברזילי. אזרחים נקראו לתרום דם.

בין ההרוגים בחילופי אש עם המחבלים היו ראש המועצה האזורית שער הנגב, אופיר ליבשטיין, אלוף-משנה יהונתן שטיינברג, מפקד חטיבת הנח"ל, אלוף-משנה רועי לוי מפקד היחידה הרב ממדית, שנהרג בקרב בקיבוץ רעים, וסגן אלוף יהונתן צור מג"ד סיירת נח"ל.
 שוטרים, בהם מפקדי תחנות רהט ושגב שלום, לוחמי מג"ב ותשעה לוחמי ימ"מ, היו בין הנופלים.

21 ערבים-ישראלים, רובם בדואים, נרצחו במתקפה, מפגיעת רקטות ומירי של מחבלים. ארבעה מהיישוב אל-באט, שלושה מרהט, שלושה מערערה בנגב, שניים מאל-באט כחלה, שניים מאבו תלול, אחד מתל סבע ואחד נוסף מכסיפה.

בין ההרוגים גם אזרחים זרים, בהם 25 אזרחי ארצות הברית, 12 תאילנדים, 16 רוסים (ועוד שמונה נעדרים), נפאלים וכן אזרחי בריטניה, ארגנטינאים, אוקראינים, סינים, אזרח קנדי ואזרח צרפתי. אזרחים זרים נוספים נפצעו.

מעדויות חיילים, כוחות זק"א וכן עיתונאים זרים, רבות מגופות ההרוגים הושחתו באמצעות עריפת ראשים, שיסוף גרונות, מלכוד גופות ברימונים ושריפת גופות ואנשים חיים. כמו כן התגלו עדויות למקרי אונס והתעללות מינית בנשים טרם רציחתן. בהקלטה של אחד המחבלים מטלפון של אחת הנרצחות על ידו הוא התגאה בפני משפחתו 'הרגתי עשרה יהודים במו ידיי'.

חטופים ובני ערובה

על פי הודעת דובר צה"ל, נמסרו הודעות למשפחותיהם של  חטופים, בהם אזרחים וחיילים, כולל משפחות שלמות, נשים, קשישים, ילדים ותינוקות. כשמונה בדואים ישראלים נעדרים וחלקם נחטפו לעזה בהן אב ושלושת ילדיו.

חלק מן החטופים הם אזרחי מדינות זרות כולל ארצות הברית, בריטניה, גרמניה, רוסיה. נחטפו גם כ-11 אזרחים תאילנדים שעבדו בחממות בעוטף עזה.

ביזה 
ציוד רב נבזז על ידי תושבי עזה שהגיעו לאחר שהקיבוצים בעוטף נכבשו בידי מחבלי החמאס. בין הציוד שנבזז לעזה היו 15 טרקטורים גדולים של חברת ג'ון דיר. החברה שהבחינה בכך נטרלה אותם מרחוק.

התמודדות המערך הרפואי 

בימים הראשונים למערכה נמתחה ביקורת כנגד משרד הבריאות על אי ויסות הפצועים בין בתי החולים, וזאת לאחר שרוב הפצועים הועברו לסורוקה וברזילי בעוד שבתי החולים במרכז הועמדו במצב חירום אבל לא קיבלו פצועים. גורמים במערך הרפואי אף ציינו שחוסר הוויסות עלה בחיי אדם.

פעולות נגד 

כיתות הכוננות בקיבוצים ובמושבים שהגנו על ביתם היו הקו הראשון מול המחבלים, הם בלמו גלים של מחבלים, ורבים שילמו בחייהם. כוחות ימ"מ רבים ויחידות מובחרות בצה"ל הוקפצו בנוהל חירום לאזור וליישובים שהותקפו. לוחמי הימ"מ הרגו כ-200 מחבלים, ותשעה לוחמי וקציני ימ"מ נהרגו בקרבות.

בעקבות המתקפה פעלו צה"ל ומשטרת ישראל לטיהור עוטף עזה מהמחבלים שחדרו לשם. מרבית המחבלים שנותרו בשטח ישראל נהרגו או נלכדו במהלך 7 באוקטובר, וקרבות עם מחבלים בשטח ישראל נמשכו גם ב-8 באוקטובר, שבתחילתו נותרו שישה מוקדי לחימה בשטח ישראל. במקביל החלה מלחמת חרבות ברזל שבו הפציץ חיל האוויר הישראלי מאות מטרות של חמאס ברצועת עזה, ונערך גיוס מילואים.

בערב 7 באוקטובר, בתגובה לפתיחת המתקפה, חתם שר האנרגיה ישראל כ"ץ על צו המורה להפסיק את אספקת החשמל לרצועת עזה. בערב 9 באוקטובר הנחה שר האנרגיה לנתק את אספקת המים לרצועה.

ב-8 באוקטובר אישר הקבינט המדיני-ביטחוני הכרזת "מצב מלחמה".

ב-9 באוקטובר הודיע דובר צה"ל כי בשלב זה הסתיימה לחימה ביישובי העוטף, ומתבצעות סריקות לוודא שלא נותרו מחבלים שמסתתרים במרחב.

ב-21 באוקטובר 2023 פורסם שהשב"כ הקים גוף בשם חפ"ק ניל"י שמטרתו לזהות ולחסל את כל פעילי הנוחבה של חמאס שלקחו חלק בפשיטה וחזרו לעזה. לפי הפרסום חלק ממשתתפי הפשיטה כבר חוסלו.

ב-26 באוקטובר החלה הלחימה הקרקעית ברצועת עזה.

תגובות

תגובות בישראל 

ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אמר, בהודעה לתקשורת, כי "צה"ל יפעיל מייד את כל עוצמתו כדי להשמיד את יכולות חמאס". שר הביטחון יואב גלנט אמר ש"נשנה את פני המציאות ברצועת עזה 50 שנה קדימה". ב-11 באוקטובר הודיעו בני גנץ ובנימין נתניהו על הקמת ממשלת חרום משותפת. נשיא המדינה, יצחק הרצוג, ציין כי "מאז השואה לא נרצחו יהודים רבים כל כך ביום אחד".

מספר בודד של חברים בממשלה הודו בכישלונם. שר האוצר בצלאל סמוטריץ' ערך ב-15 באוקטובר מסיבת עיתונאים ובה אמר כי הוא "לוקח אחריות על מה שהיה ומה שיהיה". "צריך להודות ביושר, כאב ובראש מורכן – נכשלנו. הנהגת המדינה ומערכת הביטחון נכשלה בשמירה על ביטחון תושביה", אמר סמוטריץ'. גם כמה מחברי הליכוד, כמו השר יואב קיש וח"כ אליהו רביבו, לקחו אחריות וביקשו סליחה מהציבור.גם ראשי מערכת הביטחון הודו בכישלונם. הרמטכ"ל הרצי הלוי הצהיר ב-12 באוקטובר כי "צה"ל אחראי לביטחון המדינה ואזרחיה, ובשבת בבוקר בעוטף עזה לא עמדנו בזה". ראש השב"כ רונן בר כתב באיגרת לעובדי הארגון ולבני משפחותיהם: "לא הצלחנו לייצר התרעה מספקת... האחריות על כך היא עליי". ראש אמ"ן אלוף אהרון חליוה כתב באיגרת לאנשי אמ"ן כי "אמ"ן תחת פיקודי כשל במתן התרעה למתקפת הטרור שביצע חמאס... וכראש אמ"ן אני נושא באחריות המלאה לכישלון". ראש המל"ל, צחי הנגבי, שהעריך לפני המתקפה שחמאס מורתע, הודה: "זאת טעות שלי, שמשקפת את הטעות של כל גורמי ההערכה לאורך שנים רבות".

מספר ימים לאחר המתקפה החלו הפגנות מול הקריה בתל אביב שקראו לשחרור השבויים ולהתפטרותו של נתניהו.

בעקבות המתקפה רבים בישראל השוו את חמאס לנאציםולדאעש.

ראש ממשלת ישראל לשעבר נפתלי בנט התראיין לרשתות התקשורת הזרות, הגן על ישראל, הצדיק את התגובה הצבאית (מלחמת חרבות ברזל) והשווה את חמאס לנאצים.

אמנים רבים פרסמו הודעות תמיכה בישראל ברשתות החברתיות, וחלקם אף התגייסו וסייעו בתרומות. חלק מהאמנים, בהם עידן עמדי (שהיה לוחם בחיל ההנדסה הקרבית), התגייסו למילואים. בעת המלחמה, חנן בן ארי כתב והלחין את השיר "מולדת" העוסק בתגובה למתקפת הטרור וההתגייסות של עם ישראל לסייע ולנצח במלחמה.

פעילות החברה האזרחית

לצד התגייסות ללחימה קמו יוזמות רבות מצד ארגונים וקבוצות תמיכה בנושאים שונים. בכלל זה תמיכה במשפחות הנפגעים והנופלים, תמיכה במשפחות המפונות מעוטף עזה, סיוע למשפחות הנעדרים, תרומות לחיילי צה"ל, מבצעי הסברה ברשתות החברתיות בעולם ועוד. בתי מלון, קיבוצים ובתי הארחה אירחו משפחות שעקרו מבתיהן; נתרמו מוצרי מזון, בגדים, צעצועים ועוד למשפחות; ניתנו תרומות בכסף או בעבודה; הוענק סיוע נפשי לנפגעי חרדה ולאנשים שאיבדו קרובי משפחה; ניתנו תרומות דם; משלוחי מזון נשלחו לחיילים ולצוותים רפואיים, וכיוצא באלה.

חברות עסקיות רבות נרתמו לעזרה, ביוזמות מרובות ומגוונות. כך למשל פורום העסקים, ששותפות בו 200 החברות הגדולות במשק, החל לחלק כרטיסים דיגיטליים לכל משפחה בעוטף עזה, על סך 1,000 ש"ח לכל נפש במשפחה. הבנקים הגדולים בישראל העמידו עשרות מיליוני שקלים לטובת נפגעי המתקפה, וכך גם קבוצת עזריאלי שהודיעה על תרומה של 40 מיליון שקלים לטובת עמותות וארגונים המסייעים לחיילים ולמשפחות. גם חלק מארגוני המחאה נגד הרפורמה המשפטית, ובראשם ארגון אחים לנשק, השתמשו בתשתית הארגונית שלהם, שנוצרה במהלך תשעת חודשי המחאה, כדי לסייע לניצולים וללוחמים בדרכים שונות ומגוונות.

תגובות החברה הערבית בישראל

חבר הכנסת איימן עודה טען כי דבר לא מצדיק פגיעה בחפים מפשע וגינה את התנהגות חמאס שהרג יהודים וערבים בישראל. הוא גם גינה פגיעה בחפים מפשע בעזה וטען כי שלום על בסיס שתי מדינות הוא הדרך למנוע פגיעות כאלה. עודה גם פנה לאזרחים ערבים בישראל להימנע מאלימות.

בזמן המתקפה היו מספר יוזמות של ערבים ישראלים לאיתור נעדרים, חילוץ וטיפול רפואי בישראלים מתוך שטחי האש, תוך סיכון חייהם של המחלצים שחלקם נהרגו במסגרת פעילותם. בדואים כתבו גם כי הם רוצים להתנדב ללחימה של צה"ל ושל המשטרה ולסייע בכל דרך אפשרית. חבר הכנסת אחמד טיבי הקים מוקד סיוע לאזרחים יהודים וערבים שמופעל על ידי מתנדבים יהודים וערבים, בין היתר לשם סיוע למשפחות נעדרים. עמותת "נשים בדואיות למען עצמן" פתחה חמ"ל למען תושבי הדרום בדואים ויהודים שנפגעו ומעניק סיוע במוצרים ובתמיכה נפשית.

במוצאי שבת הוקם "משמר לשותפות ערבית-יהודית בתל אביב-יפו" שמונה כ-500 אנשים, יהודים וערבים. מטרת המשמר להגיע לנקודות חיכוך אפשריות כדי לנסות להרגיע מתחים. אמיר בדרן, פוליטיקאי מקומי הקשור ליוזמה, שוחח עם ארגוני ערבים כמו האגודה למען ערביי יפו, המועצה האיסלמית הנבחרת ביפו, ועדי שכונות ערביות, שייחים ואימאמים וטען כי כולם מזועזעים מהמתרחש ופועלים כדי למנוע אלימות והסתה. יוזמה דומה קיימת כבר שנתיים בין יישובים בכרמל ותושבי פורדיס. קבוצה של כ-600 תושבים בחיפה, ערבים ויהודים, נרתמה למען ניקוי מקלטים ציבוריים בעיר.

באום אל-פחם התקיימה שיירת מכוניות של תנועת חיראק העממי בתמיכה בחמאס. מארגן ההפגנה נעצר. אוניברסיטת חיפה השעתה 4 סטודנטים ערבים שהביעו תמיכה בחמאס ברשתות החברתיות.

תגובות בעולם

הפצת מידע מוטעה ודיסאינפורמציה ברשתות חברתיות

הפצת תאוריות קונספירציה בישראל 
זמן קצר לאחר תחילת הלחימה החלה הפצת תאוריות קונספירציה על האירועים ברשתות חברתיות כולל וואטסאפ, טלגרם ו-X. על פי תאוריה אחת שהופצה נטען שהצלחת החמאס נבעה מ"בגידה מבפנים". חלק מהתאוריות הופצו בידי פעילים פוליטיים וזכו להדהוד על ידי עיתונאים וידוענים.

ארגוני ביון איראניים ורוסים, סייעו להפצת התאוריות בקבוצות ובאמצעות חשבונות אנונימיים ברשתות החברתיות. לטענת מומחים בתחום המטרה של הפצת ידיעות כזב כאלה היא זיהוי שסע חברתי והעמקתו על ידי הפצת שקרים.

הפצת דיסאינפורמציה על ידי חמאס 
במקביל החלו תלונות בעולם על כך שחמאס מפיץ דיסאינפורמציה ברשתות החברתיות. האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי X משמשת להפצת דיסאינפורמציה על המלחמה בישראל וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית". האיחוד איים בהטלת עיצומים כספיים על הרשת. לפי בדיקה שערך הניו יורק טיימס, חמאס הצליח למנף את קשיי אכיפת מדיניות התוכן של רשת X, ולהפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה וזאת במטרה לעורר אימה. לטענת מומחים בוטים וחשבונות מזויפים שמופעלים על ידי איראן, חמאס והג'יהאד האיסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס. בתגובה אמרה מנכ"לית X לינדה יאקרינו, כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה.

ראו גם 
חטיבת גולני במלחמת חרבות ברזל
חטיבת הנח"ל במלחמת חרבות ברזל

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 
 
 
 Israel-Gaza Conflict-Death Toll Rises as Families Search for News of Missing. באתר ניו יורק טיימס
 
 ישי פורת, לוחמי שלדג משחזרים: "מסוג הקרבות שאתה לא יודע מתי ייגמרו", באתר 13, 20 באוקטובר 2023
 
 

 מפת הטבח ב-7 באוקטובר - מקומות, שמות ותמונות הנרצחים אתר ייעודי - oct7map.

הערות שוליים

פיגועי חדירה ליישוב
2023 בישראל
שמחת תורה