חבורת רמון

חבורת רמון היא חבורה גאולוגית הכוללות תצורות גאולוגיות שהורבדו בתור הטריאס. סלעי החבורה חשופים בכל רחבי ישראל (וכן בסיני).
תור הטריאס נקרא כך על שם שלושת מרכיביו:
תקופה שבה הושקעו סלעי משקע ימיים המורכבים משלדי יצורים ימיים שחיים בעמודת המים או על הקרקעית.
תקופה שבה הושקעו סדימנטים בסביבת היווצרות יבשתית כתוצאה מארוזיה או סחיפה על ידי נהרות.
 תקופה שבה הושקעו סלעים אוופוריטים הנוצרים בסביבה של לגונות, סבחות ( ביצות מלוחות) כתוצאה מהתאדות המים ושקיעת המלחים.

הפציאס שעל בסיסו הוגדר הטריאס הוא פציאס גרמני המבוסס על ממצאים גאולוגיים באזור דרום גרמניה, שהיה בשולי ים תטיס. אזור ארץ ישראל היה מצידו השני של ים תטיס, ובו נוצרה תמונת ראי של פציאס זה, כפי שבא לידי ביטוי בחבורת רמון.

תצורות בחבורה

תצורת רעף 
תצורה המורכבת מגיר ומעט שכבות חוואר. הגיר עשיר במאובנים דוגמת אמוניטים, צדפות וחבצלות ים- מסביבת היווצרות ימית רדודה. הגיר מעיד על העמקה זמנית של מפלס המים (תצורת צפיר שקודמת לה ותצורת גוונים שמאוחרת לה הן תצורות בסביבת היווצרות יבשתית או ימית רדודה מאוד, המורכבות מסלעים קלסטיים). בירדן קיימת תצורה מקבילה בואדי חיסבאן.

תצורת גוונים 
תצורה המורכבת מאבן חול, סילט וחרסיות. התצורה נוצרה בסביבת היווצרות יבשתית וימית רדודה מאוד. וכוללת מבנים סדימנטרים דוגמת שיכוב צולב ושינויי עובי גדולים. בתצורה זו נמצאו שכבות דלות ועשירות במאובנים ימיים. אחת השכבות היא דרגש המיאלינה שבה כמות גבוהה מאוד של צדפות מיאלינה.

תצורת סהרונים 
תצורה הדומה באופיה לתצורת גוונים, אך הגבול ביניהן מבוסס על היעדר ייצוג משמעותי של אבן חול, וככלל המרכיב הקלאסטי נמוך יותר, בעל גרגרים דקים יותר וממוין טוב יותר. קיומם של משקעים אוופוריטים בגג התצורה מלמדים על רדידות המים. המאובנים בתצורה נותרו ברובם שלמים, מה שמלמד על אנרגיית מים נמוכה. מאובנים כגון מרבצי אצות וסטרומטוליטים מלמדים על כך שסביבת ההיווצרות הייתה על תנודה של שולי הים.

תצורת מוחילה 
תצורה אוופוריטית המורכבת מגבס, מאנהידריט (עם שכבות דולומיט, פצלים וגיר) כאשר גג התצורה נסחף באירוזיה בסוף הטריאס. ברמון עובי התצורה 200 מטר. בתקופה שבה הושקעה התצורה היו תנועות דיפרנציאליות שגרמו להשתפלות גושים.

תצורת בודרה 
תצורה נוספת הנחשפת בדרום מערב סיני שנכללה בחבורה כאשר הוגדרה, עוד קודם להשבת סיני לידי המצרים. התצורה מורכבת מאבן חול, סילט וחרסית. הסלעים עשירים בתחמוצות ברזל ולכן אדומים מאוד.

לקריאה נוספת
 י' ארקין ואח' (עורכים: נחמה שפרן ועמנואל מזור), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 1987

ישראל: חבורות גאולוגיות