פטירת מנהיגי הציבור החרדי

פטירת מנהיגי הציבור החרדי מתייחסת לפטירתם של רבנים חרדים מגדולי הדור.

ביהדות, פטירתם של אנשים הנחשבים לצדיקים ומנהיגים והאירועים שסביבה זוכים למעמד מיוחד. בספרות התורנית נאמרו מימרות, הלכות ומנהגים על ההתייחסות לפטירת צדיק מן העולם, ובמיוחד להסתלקות גדולי הדור ומנהיגיו, לה ניתן מעמד מיוחד.

האירועים העיקריים הם שעת פטירת הצדיק מן העולם, הלווייתו, ההספדים עליו, קבורתו, האבל על מיתתו, הנצחתו לדורות ועוד.

חשש פטירה 
כאשר לא מדובר בפטירה פתאומית, אלא בכניסה למצב של חשש סכנה כגון בגין מחלה חריפה, נערכות עצרות תפילה ואמירת תהילים במעמד המונים לרפואת הרב. בנוסף, בעיתונות החרדית מתפרסם קול קורא מאת גדולי הרבנים בקריאה להרבות בתפילה, בלימוד תורה ובמעשים טובים לזכות רפואתו כמו גם לקבל באופן עצמי התחייבויות לתיקון האישיות (לקבל קבלות טובות).

מסע ההלוויה 

מסע ההלוויה (המכונה גם אשכבתיה דרבי) מתקיים במתכונת רחבה ובהשתתפות מאות אלפי בני אדם. החל מהעשור השני של המאה ה-21, פטירת מנהיגי הציבור החרדי והלוויותיהם מסוקרות בהרחבה בתקשורת בישראל, וכן ברשתות זרות ובסוכנויות חדשות בין-לאומיות.

עקב הריכוז של מאות אלפי אנשים במספר רחובות מצומצם - בהלוויות אלו קיים חשש לאסון רב נפגעים כתוצאה מתדחוקת קהל. בהלווית הרב שמואל וואזנר בשנת 2015 נהרגו שניים ונפצעו למעלה מ-90 עקב כך, ומאז משטרת ישראל מאבטחת את ההלוויות האלו בפיקוח הדוק יותר. החל מהלוויית הרב קניבסקי בשנת 2022 המשטרה מנהלת את ההלוויות תחת שם הקוד "פקודת אדמו"ר".

לקראת מעמד ההלוויה מתכנסים בכירי כוחות ההצלה, מערכת הביטחון, משרד התחבורה והרשות המקומית יחד עם בני משפחת הרב ומקורביו, בתכנון ההיערכות לקהל ההמונים שצפויים להשתתף בהלוויה. במהלך ההלוויה ובשעות הסמוכות לה: העירייה מכינה את מתחם ההלוויה ומתאימה אותו לקראת הגעת ההמונים; התחבורה הציבורית מתוגברת באופן משמעותי, במטרה להוביל את הבאים מחוץ לעיר אל ההלוויה וממנה; כוחות המשטרה והביטחון מוזרמים במטרה לחסום ולפתוח את צירי התנועה וכבישי הגישה לעיר, לנתב את עומסי התנועה, לאבטח את המשתתפים בהלוויה ולהבטיח את ניהולה התקין; כוחות ההצלה נפרסים בשטח כדי לטפל בנפגעים; ארגוני חסד ועזרה מחלקים שתייה למשתתפים כדי למנוע התייבשות.

במהלך ההלוויה נאמרים פרקי תהילים וקבלת עול מלכות שמים. בדרך כלל נישאים הספדים על ידי גדולי הדור החיים, ולפעמים נאמרות בהם אמירות בעלות משמעות ציבורית. כאשר הנפטר החזיק בחייו במשרה תורנית, ניתנת הודעה במהלך ההלוויה על הכתרת רב חדש - לרוב בנו או בן משפחתו, מדין ירושה - שימלא את מקומו. רבים עושים "קריעה" בדש הבגד.

המיטה נישאת אל בית הקברות בידי המונים, ויש המקפידים שרק מי שטבל קודם לכן במקווה טהרה יורשה לגעת בה. בשנים האחרונות, עקב הדוחק הרב סביב המיטה, היא מובלת לרוב בתוך רכב אמבולנס.

מעמד הקבורה 
מקום הקבורה נחפר בדרך כלל בידי יהודים שומרי תורה ומצוות, בדרך כלל באזור "חלקת הרבנים" שבבית העלמין. בשל חשש סכנה למקרי דוחק ורמיסת המונים, מוקף מתחם בית העלמין בידי כוחות משטרה וביטחון ונפרסים סביבו גדרות ומחסומים במטרה למנוע מהציבור הרחב להיכנס לתוך המתחם ולשהות בו בעת הקבורה.

מעמד הקבורה נערך בראשות תלמידי ומקורבי הנפטר ובהשתתפות רבים, כאשר במהלכה נאמרים פסוקי י"ג מידות, קבלת עול מלכות שמים ותהילים וכן נישאים דברי התעוררות ופרידה. לאחר הקבורה, מכסים אלפים את מקום הקבורה בעפר, ובסיומה מניח כל אחד מהנוכחים אבן קטנה על תלולית העפר.

הלוויות בולטות 
 הלוויית הרב אברהם ישעיהו קרליץ (החזון איש), שנפטר בליל שבת, ט"ו בחשוון ה'תשי"ד, 24 באוקטובר 1953, התקיימה בצהרי יום ראשון שלאחר מכן בבני ברק. מסע הלווייתו, בו השתתפו כ-30,000 איש, נע מביתו שבמזרח בני ברק אל בית הקברות שומרי שבת בעיר. מטעם עיריות בני ברק ורמת גן הוכרז על "ביטול מלאכה" בשעות ההלוויה. בפתח ישיבת הממשלה בבוקר יום ההלוויה הקדיש ראש הממשלה דוד בן-גוריון דברים לזכרו של הרב.
 הלוויית הרב יעקב ישראל קניבסקי, שנפטר בליל שבת, כ"ג באב ה'תשמ"ה, 10 באוגוסט 1985, התקיימה ביום ראשון שלאחר מכן בבני ברק. בהלוויה השתתפו כ-200,000 אנשים, והוא נקבר סמוך לקברו של גיסו החזון איש, בבית הקברות שומרי שבת.
 הלוויית הרב שלמה זלמן אוירבך, התקיימה ביום פטירתו - יום שני, כ' באדר א' ה'תשנ"ה, 20 בפברואר 1995, בירושלים. מסע הלווייתו היה מהגדולים שבהלוויות מנהיגי הציבור החרדי בישראל, והשתתפו בו על פי הערכת המשטרה כ-300,000 אנשים. הרב אוירבך נקבר בהר המנוחות בירושלים.
 הלוויית הרב אלעזר מנחם מן שך, שנפטר בליל יום שישי, התקיימה ביום שלאחר מכן - יום שישי, ט"ז בחשוון תשס"ב, 2 בנובמבר 2001, בבני ברק, מהיכל ישיבת פוניבז' אל בית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז'. בהלוויה השתתפו על פי ההערכות למעלה מ-100,000 איש.
 הלוויית הרב יוסף שלום אלישיב, התקיימה בליל יום פטירתו - יום רביעי, אור לכ"ט בתמוז ה'תשע"ב, 18 ביולי 2012 בירושלים. במסע ההלוויה, שיצא מבית מדרשו במאה שערים להר המנוחות, השתתפו על פי ההערכות כ-250,000 אנשים.
 הלוויית הרב עובדיה יוסף, התקיימה ביום פטירתו - יום שני, ג' בחשוון ה'תשע"ד,7 באוקטובר 2013 בירושלים. מסע ההלוויה ארך כשלוש שעות, הוא יצא מישיבת פורת יוסף ועבר ברחובות יוסף בן מתתיהו, מלכי ישראל, ברנדייס, ירמיהו ולאורך רחוב בר-אילן. הרב יוסף נטמן בבית הקברות סנהדריה בירושלים. על פי הערכת משטרת ישראל, כ-750–850 אלף איש השתתפו בהלוויה, מה שהופך אותה להלוויה הגדולה ביותר בתולדות מדינת ישראל.
 הלוויית הרב שמואל הלוי וואזנר, שנפטר ב-3 באפריל 2015, ליל הסדר ה'תשע"ה, התקיימה במוצאי יום ראשון של פסח בבני ברק, מישיבת "חכמי לובלין" שבראשה עמד הרב וואזנר - לבית הקברות שומרי שבת בעיר. בהלוויה זו השתתפו כ-100,000 איש וכתוצאה מהדוחק העצום בה - נהרגו שניים ממשתתפי ההלוויה ונפצעו עשרות. כתוצאה מהאסון בהלוויה זו, הלוויות הענק של מנהיגי הציבור החרדי מתנהלות בפיקוח משטרת ישראל.
 הלוויית הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, התקיימה ביום פטירתו - יום שלישי, כ"ד בכסלו ה'תשע"ח, 12 בדצמבר 2017 בבני ברק. מסע ההלוויה החל על יד ביתו של הרב ברחוב חזון איש 5 והסתיים בבית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז'. השתתפו בה על פי הערכת המשטרה כ-200,000 איש. כוחות ההצלה בהלוויה טיפלו בלמעלה מ-90 משתתפים שהתעלפו במהלך ההלוויה. צוואתו עוררה הד ציבורי ותקשורתי רב בשל רשימת הבקשות החריגות שנכתבו בה.
 הלוויית הרב חיים קניבסקי, התקיימה יומיים לאחר פטירתו, ביום ראשון - י"ז באדר ב' ה'תשפ"ב, 20 במרץ 2022 בבני ברק. אורכו של מסע ההלוויה היה כקילומטר. הוא התחיל בבית הרב, ברחוב רשב"ם בבני ברק, והסתיים בבית הקברות שומרי שבת בעיר. השתתפו בה על פי הערכת משטרת ישראל כ-500 אלף משתתפים, ולפי עיריית בני ברק כ-750 אלף משתתפים, מה שהופך אותה להלוויה השנייה בגודלה בהיסטוריה של מדינת ישראל. ההלוויה קיבלה סיקור מקדים נרחב לאור החששות בגין ריבוי המשתתפים הגדול והשפעות קיום האירוע על תשתיות ושירותים במרחב הציבורי בגוש דן.
 הלוויית הרב גרשון אדלשטיין התקיימה ביום פטירתו - יום שלישי, י' בסיוון ה'תשפ"ג, 30 במאי 2023, בבני ברק, מהיכל ישיבת פוניבז' אל בית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז'. השתתפו בה על פי הערכת המשטרה כ-200,000 איש. מסע ההלוויה עבר במשך כ-35 דקות ברחוב וילקומירר, סעדיה גאון וחזון איש, אל בית הקברות.

האבל בימי השבעה והשלושים 
בשעות ההלוויה ובימים הסמוכים לה נתלות מאות מודעות אבל גדולות במיוחד בלוחות המודעות בריכוזים החרדיים מטעם ארגונים ואיגודים שונים. פטירת הרב משודרת ומסוקרת בהרחבה בכלי התקשורת החרדיים, המעניקים דיווחים על מסע ההלוויה, עצרות המספד והזיכרון וידיעות שוטפות מימי השבעה. לרוב, מפרסמים העיתונים 'מהדורת זיכרון' מיוחדת על הרב ועל פועלו.

בימי השבעה עולים המונים, בהם רבנים ואישי ציבור, לניחום אבלים בבית משפחת הרב. בסיום ימי השבעה וימי השלושים נערכות עצרות מספד והתעוררות לעילוי נשמתו.

יום השנה 
מדי שנה, מצוין תאריך הפטירה (נקרא גם יארצייט) בעליית רבים לקבר ובהעלאת זיכרון הנפטר בפורומים שונים ובהתכנסויות. יש הנוהגים לערוך סעודת הילולה ביום השנה, ובקהילות אחדות אף פטרו מאמירת תחנון ביום זה.

מקום הקבורה 

הנוהג המקובל הוא להקים מצבה מכובדת על קברי הצדיקים, וניתנו לכך מספר הסברים ופרשנויות בספרות התורנית, זאת למרות קולות הלכתיים סותרים. 

נהוג לעלות לקברי צדיקים ולהתפלל על ישועת הכלל והפרט, ולעיתים הופך מקום הקבר למוקד עלייה לרגל.

הנצחה 
הנצחת הרב ומורשתו נערכת באופנים רבים, בהם:
 ישיבה על קברו – לפי המוזכר בתלמוד, נהגו לקבוע סדרי לימוד קבועים בסמוך לקבר של הנפטר, למשך תקופה מסוימת. כיום נהוג להקים מיזמי לימוד תורה שונים לעילוי נשמת הרב.
 הקמת פרויקטים, מוסדות וארגונים על שם הרב.
 קריאת כבישים, רחובות ושכונות על שם הרב.
 קריאת שם לילדים בשמו של הרב.
 הדפסת והפצת ספרים מתורת הרב.
 ספרי זיכרון על חיי הרב ופועלו.

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים 
"אבי אבי רכב ישראל ופרשיו": סוד המסתורין של לוויות ההמונים החרדיות, באתר הארץ, 26 באפר׳ 2015

יחזקאל רוזנבלום, אוטוביוגרפיה של הלוויות, בתי קברות וזיכרון להולכים, ברשת החברתית פייסבוק, 8 באוקטובר 2013
היסטוריון החברה החרדית ד"ר שלמה טיקוצ'ינסקי, הלוויות הגדולים מאז ועד הנה, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים 

קבורה בישראל
יהדות חרדית