יעקב בן יצחק קורסונו

יעקב בן יצחק קורסונו, הידוע גם בשמות יעקב אלכוארסי, יעקוב קורסינו, יעקב בן אָבּי אברהם יצחק אל-קורסוּנו) היה אסטרונום יהודי בן המאה ה-14 שפעל בחצרו של מלך אראגון פדרו הרביעי.

פעילותו המדעית 
בשנת 1359, המלך פדרו הרביעי הזמין את האסטרונום הנוצרים פֶּרֶה גילברט (Pere Gilbert) ואת תלמידו דלמציוס סֶסְפּלָנֶס (Dalmau SesPlanes) לחבר טבלאות אסטרונומיות על בסיס עבודות של אסטרונומים מוסלמים שהיו שמורות בספריית הארמון. על בסיס אותו מידע, הם בנו עבורו בשנת 1361 דגם מפואר של כיפת השמיים המתאר קבוצות כוכבים, כוכבים וגופים אחרים. לאחר מותו של פֶּרֶה גילברט, בשנת 1362, תלמידו המשיך את עריכת הטבלאות שהסתיימה בשנת 1366.

בקולופון הראשון בנוסח העברי של חיבורו על האצטרולב, יעקב קורסונו מציין שהוא עבד בברצלונה בין השנים 1378 – 1380 לפי הזמנתו של המלך פדרו הרביעי וכי מונה למתרגם בית המלוכה בשנת 1380.

תחילה הוטל עליו להשלים את עריכתן של הטבלאות האסטרונומיות של פֶּרֶה גילברט, לכלול בהן שיטות חישוב נהוגות בידי האסטרונומים היהודים והנוצרים ולתרגם אותן מקטלאנית לעברית. הטבלאות האסטרונומיות הידועות בשם "טבלאות ברצלונה" הושלמו בשנת 1381.

במדריך המלווה את הטבלאות שלושה עשר פרקים והקדמה של המלך פדרו הרביעי.

במדריך מוסבר כיצד לבצע תרגום תאריכים בין לוח השנה הנוצרי ללוח השנה המוסלמי, כיצד להתאים את תנועת הכוכבים לערים שנמצאות מזרחה או מערבה מברצלונה, כיצד לחשב את מיקום הכוכבים, השמש והירח, את שעות היום והלילה ואת מועדי הירח המלא וליקויי החמה והירח.

בשנת 1378, במקביל לעריכת הטבלאות, אל-קורסונו כתב בעברית חיבור בשם " ביאור עשיית האצטורל" (הוראות לבניית אצטרולב) שהיה לפי דבריו תרגום של חיבור באותו נושא שכתב בשנת 1376 בסביליה:

אל-קורסונו תרגם מערבית לעברית גם את החיבור בנושא האצטרולב שכתב האסטרונום המוסלמי Ibn As-Saffar במאה ה-11.

ראו גם
יהדות קטלוניה

הערות שוליים

יהודים ספרדים
אסטרונומים יהודים
אסטרונומים ספרדים
היסטוריה של האסטרונומיה
יהודים ויהדות בימי הביניים