השמורה ההסכמית

השמורה ההסכמית היא מקטע ממדבר יהודה שנמסר במסגרת הסכם ואי לידי הרשות הפלסטינית במעמד של שטח B, שפירושו שליטה אזרחית של הרשות הפלסטינית ושליטה ביטחונית ישראלית. לפי ההסכם, השטח שנמסר הוגדר כשטחים ירוקים או שמורות טבע.

רקע 

בספטמבר 1993 נחתמו הסכמי אוסלו, במסגרתם חולקו שטחי יהודה ושומרון לאזורי A, B ו-C, כאשר שטח A נתון לשליטה מלאה של הרשות הפלסטינית, שטח B נתון לשליטה ביטחונית ישראלית ומוניציפלית של הרשות, ושטח C נתון לשליטה ביטחונית ומוניציפלית ישראלית. כחמש שנים לאחר מכן, במסגרת הסכם ואי, הוחלט בין השאר להעביר 12% משטח C לשטח B, כאשר 3% מתוך שטח B זה יוגדרו כשטחים ירוקים ו/או שמורות טבע. הצד הפלסטיני הודיע שיפעל בהתאם לסטנדרטים מדעיים מבוססים, ולא יחולו שינויים במעמד של השטחים האלה, מבלי לפגוע בזכויותיהם של התושבים המתגוררים כיום בשטחים אלה כולל בדואים; בעוד שסטנדרטים אלה אינם מתירים בנייה חדשה בשטחים אלה, תחזוקתם של כבישים ובנינים קיימים תוכל להמשך.

מצב השמורה 
היות שהשמורה מוגדרת כשטח B, אין למנהל האזרחי סמכות לפעול בה ללא הנחיה מהדרג המדיני, ואילו פעילות של המשטרה הפלסטינית בה דורשת תיאום ביטחוני עם ישראל. כתוצאה מכך, שוררת באזור הפקרות שלטונית, המאפשרת הרס נרחב ופגיעה בטבע. סיורים של אנשי רשות הטבע והגנים בשטחי השמורה ובסביבתה מראים שבאזור יש אתרי פסולת וחציבה פלסטיניים פיראטיים, ציד בהיקף נרחב וזיהום נחלים.

זיהום סביבתי ופגיעה בטבע 

כבר בשנת 2006 דווח כי מסביב לנחל ערוגות נפרצו דרכי עפר על ידי פלסטינים העוסקים בכרייה ובחציבה, תוך פגיעה בנוף ובבעלי החיים. חומרי הכרייה והחציבה מועברים למנסרות פלסטיניות הפועלות באיזור, ואבק המנסרות מכסה שטחים נרחבים ומזיק לצמחייה.  בצמוד לשטחי שמורת הטבע פועלים אתרי פסולת פיראטיים שבהם משליכים ושורפים הפלסטינים פסולת, בהעדר אתרים מוסדרים. 

בשלהי 2016 ניסתה הרשות הפלסטינית להקים מפעל מלט במעלה נחל חצצון בשטח 3,500 דונם, אולם לאחר התנגדות של בני השבט הבדואי המקומי, שבט רשאידה, ופנייתם לרשויות בישראל, לעמותת רגבים ואף לירדן, הניסיון סוכל.

ב-2017 משאיות של חברה העוסקת בפינוי, מיון, טיפול ומיחזור של פסולת בניין, שפכו את הפסולת בלב שמורת הטבע בנחל ערוגות.

באותה שנה התבצעה באזור נחל דרגה עליון שבמדבר יהודה פעילות חציבה אינטנסיבית שגרמה נזק סביבתי הן בשל החציבה עצמה והן בשל זיהום הנחל כתוצאה מפסולת העפר. המנהל האזרחי החרים לחוצבים שני טרקטורי זחל ובאגר, לאחר שבקשות מהרשות הפלסטינית למנוע את ההרס לא נשאו פרי.

בניית עיר פלסטינית בשמורה 
לפי דו"ח של עמותת רגבים, מאז 2009, בה פרסם סלאם פיאד ראש הממשלה הפלסטיני, את תוכנית פיאד, החלה הרשות הפלסטינית בבנייה מאסיבית של יחידות דיור וסלילת כבישי גישה אליהן ברחבי השמורה ההסכמית, במטרה להקים עיר פלסטינית במקום ותוך פגיעה אקולוגית בשמורה, וזאת בניגוד להסכם ואי. על פי העמותה, עד שנת 2020 נבנו מעל 500 מבנים בשמורה, ועד 2022 נבנו סה"כ כ-2000 מבנים לא חוקיים.

ב-2023 הגיעו חברי שדולת ארץ ישראל בכנסת, ח"כ יולי אדלשטיין, ח"כ לימור סון הר מלך וח"כ שמחה רוטמן, יחד עם ח"כ עמית הלוי, ח"כ אוהד טל,ח"כ אתי עטיה וח"כ אריאל קלנר, בשיתוף יו"ר מועצת יש"ע שלמה נאמן ונציגי תנועת רגבים, לסיור בשמורה, על מנת לסקור את היקפי העיר הפלסטינית הנבנית בתחומיה. מספר ימים לאחר מכן סייר במקום גם שר הביטחון יואב גלנט, וראש הממשלה בנימין נתניהו הורה לכנס דיון בראשותו אודות התקדמות בניית העיר הפלסטינית בשטחי שמורת הטבע.

ראו גם 
 הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C
 יחסי האיחוד האירופי–הרשות הפלסטינית

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מדבר יהודה: שמורות טבע
יחסי הרשות הפלסטינית–ישראל