נעמי קובור

נעמי קובור, (במקור עד 1905 נעמי ברמן, בהונגרית: Kóbor Noémi; בודפשט, 12 באוגוסט 1896 – בודפשט, 8 במאי 1959) סופרת, מבקרת, מתרגמת יהודייה-הונגרייה.

ביוגרפיה 
נעמי ברמן נולדה במשפחה יהודית כבנם של העיתונאי טמאש קובור ושל רוזה ארדאי. היא סיימה את בית הספר התיכון בעיר הולדתה והחלה לעסוק בספרות כבר מוקדם. לפני מלחמת העולם השנייה עבדה ביומון "אז אוישאג" (כלומר "העיתון" - Az Újság). את עבודתה הקדישה בעיקר לתיאור מגמות התקופה מחוץ לממלכת הונגריה. מ-1920 עד 1939 פרסמה את דרמות שלה וכן את הרומנים שלה. בתקופת השואה בקושי התפרנסה והוכרזה על ידי הממשלה, לרבות כל יצירותיה, כסופרים אסורים. בשנת 1945 בתום מלחמת העולם השנייה תרגמה יצירות מאת ארקדי גאידר, בוריס גורבאטוב, ולנטין קטייב, אלכסנדר קופרין אלכסיי טולסטוי.

קברה נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (חלקה 5B, קו 8, קבר 13).

חייה הפרטיים 
ב-20 בנובמבר 1928 נישאה בבודפשט לאישטוואן קאלוש, מנהל מלון באי מרגיט וסנטוריום, בנם של ליפוט קלוג ושל רגינה שוורץ.

יצירותיה 
 גתה (דרמה, בודפשט, 1920)
 חורבן ירושלים (דרמה, בודפשט, 1922)
 המנהיג קופאן (רומן, בודפשט, 1924)
 פרחי עבר (סיפורים, בודפשט, 1928)
 מה קרה לי? (רומן, בודפשט, 1934)
 ושים את חייך על זה (רומן, בודפשט, 1936)
 החבר האלמוני (רומן, בודפשט, 1939)

לקריאה נוספת 
 לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, אקדמיאי קיאדו, 1967-1969.
 לקסיקון יהודי הונגרי. עורך פטר אויווארי. 1929. נעמי קובור
 ביוגרפיה של נעמי קובור באתר Arcanum.hu

קישורים חיצוניים 
 נעמי קובור: חורבן ירישליים - ספר
 נעמי קובור: אלף תשע מאות שש עשרה: האדון המורה אנטי - ספר

הערות שוליים 

סופרות יהודיות הונגריות
מבקרות ספרות
סופרים אסורים (הונגריה 1944)
מתרגמות יהודיות
מתרגמות הונגריות
ניצולות השואה
בודפשט: אישים
יהדות בודפשט
מתרגמים יהודים הונגרים
ניצולי השואה
מבקרי ספרות יהודים הונגרים
אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
ילידות 1896
הונגרים שנולדו ב-1896
נפטרות ב-1959
הונגרים שנפטרו ב-1959