הרפורמה המשפטית בישראל (2023)

הרפורמה המשפטית או המהפכה המשפטית היא יוזמת חקיקה שמקדמת ממשלת ישראל השלושים ושבע לביצוע שינויים מהותיים במערכת המשפט בישראל.

את התוכנית הציג שר המשפטים וסגן ראש הממשלה יריב לוין, בתמיכת ראש הממשלה בנימין נתניהו. בין השינויים בתוכנית המקורית נכללו אישור פסקת התגברות והסדרת פסילת חוקים, ביטול עילת הסבירות, הגדרת תפקיד הייעוץ המשפטי כמייעץ לא מחייב ושינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים. התוכנית הוצגה ב-4 בינואר 2023, שישה ימים לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע.

כנגד החקיקה עלתה תנועת מחאה נרחבת, המבקרת בחריפות את מהלכי הרפורמה. רבים מן המוחים רואים בחקיקה ניסיון "הפיכה משטרית", וטוענים כי מטרת התוכנית הנה ביטול אופייה של מדינת ישראל כדמוקרטיה ליברלית.

ב-23 במרץ 2023 אושר בכנסת חוק הנבצרות שיש שרואים בו חלק מרפורמה זו. ב-27 במרץ, לאור התעצמות המחאות ושביתת ראשי המשק, ההסתדרות החדשה וועד רשות שדות התעופה, הודיע בנימין נתניהו על השהיית חקיקת הרפורמה וכניסה לשיחות משא ומתן מול האופוזיציה בבית הנשיא. ביוני 2023, בעקבות אי הסכמות בין הקואליציה והאופוזיציה לגבי בחירת נציגי הוועדה לבחירת שופטים, הופסקו השיחות בבית הנשיא, וב-24 ביולי 2023 אושר בכנסת החוק לצמצום עילת הסבירות.

רקע 

בשנת 2011 הציע חבר הכנסת יריב לוין מהליכוד לשנות את הרכב הוועדה לבחירת שופטים. בשנת 2013 ניסה לקדם, יחד עם חברת הכנסת איילת שקד, מספר הצעות חוק, בהן הגבלת סמכות בג"ץ לפסול חוקים, אפשרות לחוקק מחדש חוק שפסל בג"ץ, הענקת סמכות לכנסת לבחור את נשיא בית המשפט העליון ושינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים. בראיון שנערך בשנת 2019 פרש לוין את משנתו בהרחבה, ובמסגרתו פירט את כל סעיפי הרפורמה המשפטית שהוא מתכנן לבצע.

בשנת 2021 נכללה בהסכמים הקואליציוניים הקמת ועדה בראשות שר המשפטים גדעון סער, במטרה לייצר הצעת חוק שתסדיר את היכולת של בג"ץ לפסול חוקים או חלקים מהם, ולקבוע באילו מקרים הכנסת יכולה לעקוף פסילה של בג"ץ. בנוסף החוק המתוכנן יועד להקשות על שינוי וחקיקה של חוקי יסוד.

עיקרי התוכנית 

ב-4 בינואר, לאחר השבעתו לתפקיד שר המשפטים בממשלת ישראל השלושים ושבע, הציג לוין את תוכניתו לשינויים במערכת המשפט. בנאומו פירט את 4 המטרות המרכזיות של הרפורמה בעיניו: "אני משיק היום את השלב הראשון של רפורמת המשילות שתכליתה - חיזוק הדמוקרטיה, שיקום המשילות, השבת האמון במערכת המשפט והשבת האיזון בין שלוש רשויות השלטון". לעומת זאת, רבים ממתנגדיה של התוכנית רואים בה הפיכה משטרית, שמטרתה הגדלת כוחה של הממשלה והחלשת מערכת המשפט, באופן הפוגע בישראל כמדינה דמוקרטית. לוין פירט את עיקרי הרפורמה המוצעת:

מגבלות על פסילת חוקים עקב אי חוקתיות 
 תחוקק פסקת התגברות.
 הכנסת תוכל, ברוב של 61 מחבריה, לשוב ולחוקק חוק שחוקק ונפסל בבית המשפט העליון. תוקף החוק יהיה 4 שנים, או עד שנה לאחר תחילת כהונת הכנסת הבאה, המאוחר מביניהם.
 הכנסת תוכל לשוב ולחוקק חוק שחוקק בכנסת קודמת, אף אם נפסל פה אחד בבית המשפט העליון.
 בית המשפט לא יוכל לדון בחוקי יסוד.
 פסילת חוקים תתאפשר בבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מלא של 15 שופטים, וברוב של 80%.
 הגבלת משך הדיון על פסילת החוק.

מינוי השופטים 
 הרחבת הוועדה לבחירת שופטים מתשעה חברים לאחד עשר, בהם שבעה שימונו על ידי הקואליציה, אחד מהאופוזיציה ושלושה שופטים. שניים מהשופטים ימונו על ידי נשיא בית המשפט העליון בכפוף לזכות וטו של שר המשפטים.
 ביטול הבחירות החשאיות בכנסת לבחירת חבריה בוועדה. במקום זאת ימונו ראשי ועדת הכנסת וועדת החוקה, חוק ומשפט כנציגי הקואליציה, ויו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה כנציג האופוזיציה.
 שינוי הרוב הנדרש למינוי שופטי בית המשפט העליון לרוב רגיל, במקום שבעה מתשעת חברי הוועדה (לבחירת שופטים של יתר הערכאות, מלבד העליון, נדרש רוב רגיל גם לפני הרפורמה).
 עריכת שימוע פומבי בועדת החוקה, חוק ומשפט למועמדים לכהונה בבית המשפט העליון.
 ביטול שיטת הסניוריטי. נשיא בית המשפט העליון לא יהיה השופט הוותיק ביותר בבית המשפט העליון, אלא ייבחר על ידי הוועדה לבחירת שופטים ואף יוכל להיות אדם שמעולם לא כיהן כשופט בבית משפט העליון.
 קציבת כהונת נשיא בית המשפט העליון וסגנו לשש עד שבע שנים, שבסיומן ישובו לכהן כשופטים מן המניין בבית המשפט העליון.

ביטול עילת הסבירות 
ביטול שימוש בעילת הסבירות לפסילת הוראות שהתקבלו על ידי ממשלת ישראל, אחד משריה או ראש הממשלה, בהתאם לחוק וכללי המנהל.

היועצים המשפטיים 
מינוי היועץ המשפטי לממשלה והיועצים במשרדים בידי הממשלה והשרים, הגדרת חוות דעתם ככזו שאינה מחייבת את הממשלה, ומתן אפשרות לממשלה לייצוג משפטי עצמאי בבית המשפט.

תהליך החקיקה

מינוי שופטים 
ב-13 בפברואר 2023 הונחו על שולחן הכנסת לקריאה ראשונה שתי הצעות חוק מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט –  ו.

 כוללת שינוי של הרכב הוועדה לבחירת שופטים להרכב הבא:

עוד מוצע שהוועדה תוכל לפעול בהרכב חסר של חמישה מחבריה (במקום שבעה בחוק הקיים) ושהחלטותיה יתקבלו ברוב דעות של המשתתפים בהצבעה, אלא אם נאמר אחרת בחוק היסוד.

מרכיב שלישי בהצעה הוא הקביעה שלבית המשפט אין סמכות לדון בתוקפו של חוק יסוד.

הצעת חוק בתי המשפט כוללת תיקונים משלימים לאלה של . היא מפרטת כיצד ייבחרו חברי הוועדה לבחירת שופטים, ובנוסף קובעת שהמועמדים לשיפוט בבית המשפט העליון יוצגו להערות הציבור ויופיעו בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט, לפני שהוועדה לבחירת שופטים תדון בעניינם.

ההצעות אושרו בקריאה ראשונה ב-20 בפברואר 2023.

מגבלות על פסילת חוקים עקב אי-חוקתיות
ב-14 במרץ אישרה הכנסת בקריאה ראשונה את . לפי ההצעה, פסילת חוקים תתאפשר בבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מלא של 15 שופטים, וברוב של 80%. הפסילה תתאפשר רק אם בית המשפט קבע שהתקיים אחד מאלה:

בית המשפט העליון לא ידון בפסילת חוק הכולל הוראת התגברות, כלומר נכתב בו במפורש שהוא תקף על אף האמור בחוקי היסוד.

הקפאת החקיקה 
ב-27 במרץ, לאור התעצמות המחאות ושביתת ההסתדרות החדשה הודיע בנימין נתניהו על השהיית חקיקת הרפורמה וכניסה לשיחות משא ומתן מול האופוזיציה בבית הנשיא. השיחות התקדמו באיטיות וללא תוצאות במשך שלושה חודשים, וביוני עמדה להיערך הבחירות בכנסת לוועדה לבחירת השופטים. בהידברות עם האופוזיציה הוסכם שייבחרו מועמד אחד של הקואליציה ומועמד אחד של האופוזיציה, אך לאור סירובה של חברת הכנסת טלי גוטליב להסיר את מועמדותה לוועדה וחשש הקואליציה ששני מועמדיה (יצחק קרויזר וגוטליב) ייבחרו, מה שיוביל להתעצמות מחודשת של המחאות – החליטה הקואליציה שקרויזר יסיר את מועמדותו והקואליציה תצביע נגד שני המועמדים, ובכך תדחה הבחירות ואת כינוס הוועדה בכחודש. מספר חברי כנסת מהקואליציה הצביעו בעד המועמדת מטעם האופוזיציה קארין אלהרר, והיא נבחרה לבדה, מה שהוביל להקפאת כינוס הוועדה. כתוצאה מכך החליטו סיעות האופוזיציה לסגת מההידברות. בתגובה הכריזה הקואליציה על שיבה לחקיקה.

צמצום עילת הסבירות
ב-4 ביולי אישרה ועדת החוקה, חוק ומשפט להגיש לקריאה ראשונה את הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון - עילת הסבירות), שכוללת הוספה של הסעיף הבא לחוק היסוד: "על אף האמור בחוק־יסוד זה, מי שבידו סמכות שפיטה על פי דין, לרבות בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, לא ידון בעניין סבירות ההחלטה של הממשלה, של ראש הממשלה או של שר אחר וכן של נבחר ציבור אחר כפי שייקבע בחוק, ולא ייתן צו כלפי מי מהם בעניין כאמור". דברי ההסבר להצעת החוק מציינים כי "אין באמור כדי להגביל את סמכותו של בית המשפט לדון או להוציא צו בשל עילות אחרות של ביקורת מינהלית, ובכלל זה עילת המידתיות".

ב-11 ביולי אושרה ההצעה בקריאה ראשונה ברוב של 64 חברי הכנסת מהקואליציה מול 56 חברי הכנסת מהאופוזיציה. ב-24 ביולי אושרה ההצעה בכנסת, לאחר שהוסרו ממנה המילים "וכן של נבחר ציבור אחר כפי שייקבע בחוק", בקריאה שנייה ושלישית, ברוב של 64 חברי הכנסת מהקואליציה וללא מתנגדים לאחר שחברי הכנסת מהאופוזיציה החרימו את ההצבעה. לאחר אישור החוק, קראו האיחוד האירופי ומספר מדינות באירופה לממשלה לפעול להשגת הסכמה רחבה בנוגע לחקיקה והביעו את דאגתם מהחקיקה. הבית הלבן יצא בהכרזה דומה וכינה את החקיקה "מצערת". החקיקה גררה גם תגובות של חברות דירוג בינלאומיות המביעות חשש באשר להשלכות החוק על כלכלת ישראל.

תגובות 

יוזמת החקיקה עוררה דיון ציבורי וגל הפגנות. כנגד החקיקה פרצה בישראל מחאה נרחבת, עקב הדאגה לטענתה משחיקה דמוקרטית שתביא לפגיעה אנושה באופייה של ישראל כדמוקרטיה ליברלית, והפיכתה בפועל למה שכינתה כ"דמוקרטיה חלולה". מנגד עלתה גם תנועת תמיכה ברפורמה המשפטית הדורשת את מה שכינתה "החזרת האיזון בין הרשויות", שהופר לטענתה באמצעות האקטיביזם השיפוטי והמהפכה החוקתית.

מערכת הביטחון 
בפברואר 2023 ערכה ועדת החוקה דיון בדלתיים סגורות ביזמת חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בו השתתפו נציגים מצה"ל, שב"כ, המוסד והמל"ל. בדיון הזהירו קצינים בכירים כי בעקבות החקיקה עלולים אלפי לוחמים ומפקדים, בעיקר מזרועות היבשה, להיחשף לתביעות בינלאומיות בגין פשעי מלחמה על פעילויות כמו בניית גדר ההפרדה ואבטחתה; השתתפות בהפקעת אדמות; ירי חי לעבר מפגינים; תקיפת יישובים אזרחיים מהאוויר (כולל סיכול ממוקד); וכדומה. לפי המשפטנים הצבאיים שהשתתפו בדיון, מערכת המשפט הבינלאומי מכבדת את בג"ץ, מקבלת את טיעוניו לגבי החוקיות של פעולות צה"ל ביהודה ושומרון, ולכן דוחה תביעות שמגישים פלסטינים נגד אנשי מערכת הביטחון. לדבריהם, כל פגיעה בעצמאות של בג"ץ, תפגע במוניטין הבינלאומי של בג"ץ, ובעקבות זאת במשרתים בצה"ל, ואף בדרג המדיני.
בפברואר 2023 פרסם ארגון מפקדים למען ביטחון ישראל, הכולל מאות בכירים לשעבר ממערכת הבטחון, מכתב לנשיא המדינה, בו הוא מכנה את הרפורמה "מהפכה משטרית שתביא לבכייה לדורות" וטוען כי כרוכים בה "סיכונים ממשיים לחוסן הלאומי, למעמדה בקרב העמים, לביטחונה, לכלכלתה ולחיבור החיוני לעם היהודי בתפוצות".
ביולי 2023 כעשרת אלפים איש חתמו על מכתב המצהיר כי יפסיקו להגיע לשירות המילואים בישראל, וכמאה ראשי מוסד, ראשי שב"כ, רמטכ"לים, אלופים וראשי אגפים במוסד ובשב"כ בדימוס שלחו מכתב לראש הממשלה נתניהו בו הודיעו על השעיית התנדבותם בכל המערכות, אם לא תיעצר חקיקת חוקי הרפורמה.

אנשי משפט 
נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות התנגדה לרפורמה וכינתה אותה "תוכנית לריסוק מערכת המשפט".

היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, כתבה כי "שינויים משטריים דרמטיים הנוגעים למאפיינים הדמוקרטיים הגרעיניים של המדינה, צריכים להיעשות בהליך שקול וסדור לגיבוש הסדר מאוזן ומקיף, לאחר עבודת מטה מעמיקה, תוך התייעצות עם כל הגורמים הרלוונטיים". במכתב ששלחה לנתניהו כתבה שיוזמות החקיקה יכולות להשפיע על משפטו, ולכן הוא מצוי בניגוד עניינים ואסור לו לעסוק בתוכנית. בתגובה, הודיע נתניהו שעמדתה אינה מקובלת עליו. שופטת בג"ץ דפנה ברק ארז הורתה למדינה להשיב לעתירה של התנועה לאיכות השלטון לפיה על היועצת המשפטית לממשלה לפעול לשם הוצאת נתניהו לנבצרות בשל ניגוד עניינים. בתגובה הצהירו ראשי מפלגות הקואליציה כי הדיון בבג"ץ בדבר נבצרות ראש הממשלה אינו חוקי ושקול להפיכה צבאית.

היועצים המשפטיים לממשלה לשעבר ופרקליטי מדינה לשעבר התנגדו לרפורמה המוצעת, ויש מתוכם שתיארו אותה כ"הפיכה משטרית". 17 משרדי עורכי הדין מהגדולים בישראל, יצאו נגד הרפורמה.

סגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב בדימוס עודד מודריק הביע תמיכה ברוב חלקי הרפורמה, חלקם תוך הצעת שינוי כלשהו, והסתייגות מאחד הרכיבים. 150 משפטנים ובהם שופטים בדימוס, עורכי דין, פרופסור נחום רקובר והמשנה לראש לשכת עורכי הדין שהודח בידי אבי חימי בגלל תמיכתו ברפורמה, ערכו כנס מיוחד לתמיכה בקיום רפורמה.

פרופ' יואב דותן, התומך במשך שנים בריסון משפטי, ראה ברפורמה "מתקפה כוללת על כלל מערכות קבלת ההחלטות בישראל", וסבור כי "ההתקפה על המערכת המשפטית זה צעד ראשון בשינויים מרחיקי לכת הרבה יותר". דותן אמר בנאומו בהפגנה: "אני בדרך כלל נחשב לאחד המבקרים החריפים של מערכת המשפט בישראל – גם מי שמתנגד לאקטיביזם שיפוטי צריך לצאת עכשיו לרחובות. כל מי שחרד לקיומה של הדמוקרטיה הישראלית חייב לצאת לרחובות עד שהדבר הזה ייעצר. חשוב להגן על מערכת המשפט מול הגל המסוכן של אנשים שבאים להחריב את הישראליות כמו שאנחנו מכירים אותה".

פורום קהלת פעל לקידום הרפורמה. באוגוסט 2023 פורסם בערוץ 12 כי גורמים בפורום קהלת, היו סבורים כי יש לעצור את החקיקה ולהתמקד בנושאים שאינם שנויים במחלוקת. פרופ' גדעון ספיר, ממקימי הפורום, אמר בראיון כי "הלכו כאן רחוק מדי", ושהוא מתנגד למתן שליטה לקואליציה במינוי שופטים ולשינוי שיטת הסניוריטי בבחירת נשיא לבית המשפט העליון. מייסד הפורום משה קופל אמר כי "אני לא רוצה את הרפורמה ככתבה וכלשונה. אני רוצה את רובה אך לא ככתבה וכלשונה." לדבריו, חקיקת פסקת ההתגברות היא "רעיון מטופש" ו"דבר מדאיג".

כלכלנים 
נגידי בנק ישראל לשעבר יעקב פרנקל וקרנית פלוג הזהירו שהמהפכה תוריד את דירוג האשראי של ישראל כפי שירד דירוג האשראי של פולין, טורקיה והונגריה בעקבות רפורמות משפטיות שהתבצעו בהן. באפריל 2023 פרסמה חטיבת המחקר של בנק ישראל תרחיש בו תימשך חקיקת המהפכה המשפטית. על פי התחזית, צופים בבנק ישראל פגיעה של כ-14 מיליארד שקל בשנה בשלוש השנים הקרובות בתרחיש המקל, ופגיעה של 48 מיליארד שקל בשנה בתרחיש המחמיר.

270 כלכלנים המרצים בכלכלה ובניהול שאליהם הצטרפו כ-40 כלכלנים ומנכ"לי משרדי ממשלה לשעבר חתמו על מכתב המתריע מפגיעה כלכלית. מנגד טען מנכ"ל הבורסה איתי בן זאב שלא ניכרת תזוזת משקיעים. מאוחר יותר הזהיר ממשבר כלכלי.

האנליסט הראשי האחראי על הדירוג של ישראל ב-S&P סבר כי שינוי מערכת המשפט יחד עם ההסלמה בסכסוך הישראלי-פלסטיני יסכנו את דירוג האשראי של ישראל. בנק "ג'יי פי מורגן צ'ייס", הגדול בארצות הברית, פרסם סקירה בעקבות השינויים הצפויים במערכת המשפט והביע חשש מפגיעה בצמיחה ובדירוג האשראי, וכתוצאה מכך עלייה במחיר ההלוואות שישראל תבקש. חברת השירותים הפיננסיים "ברקליס" פרסמה סקירה המתייחסת לשינוי במערכת המשפט וכן לאפשרות להסלמת המחאה נגדה, באופן שעלול להוריד את דירוג האשראי הישראלי. שתי הסקירות השוו את המתרחש לשחיקה הדמוקרטית בפולין, והירידה במצבה הכלכלי.

במרץ פרסמה דירוג האשראי הבינלאומית "מודי'ס" אזהרה חריגה למשקיעים, כי השינוי המתוכנן במערכת המשפט עם אזהרה ישירה כי תחזית דירוג האשראי של ישראל עלולה להיפגע מהשינוי במערכת המשפט. באפריל שינתה מודי'ס את תחזית של ישראל לדירוג A1 מ"חיובי" ל"יציב", "כדי לשקף את הדעה שלנו כי המשילות בישראל הידרדרה, כפי שממחישה ההצעה לתיקון מערכת המשפט".

לאחר חקיקת החוק לביטול עילת הסבירות, הצהירה מודי'ס כי חלק מהדאגות שהביעה בנוגע להשלכות הרפורמה מתבררות כנכונות. "מורגן סטנלי", הבנק השלישי בגודלו בארצות הברית, ו"סיטי בנק", הסירו את המלצתם להשקיע במדינת ישראל. בנוסף, "סיטי בנק" ו-S&P הורידו את תחזית הצמיחה לישראל.

באוגוסט 2023 העלה בנק ישראל בדו"ח היציבות הפיננסית לחודשים ינואר עד יוני את רמת הסיכון מ"בינונית-נמוכה" ל"בינונית עד גבוהה", בציינו כי "אי הוודאות סביב שינויי החקיקה העלתה את פרמיית הסיכון של המשק ולוותה בפיחות של שער החליפין שתרם לעלייה באינפלציה".

מחאה ציבורית 

מרגע ההודעה על הרפורמה ב-4 בינואר 2023 התקיימו הפגנות ומחאות רצופות. בזמן זה, לאחר לחצים, צמצמה הקואליציה את היקף החקיקה לצורך קיום השיח בבית הנשיא, לאחר שהמשא ומתן הופסק אישרה הכנסת את החוק לצמצום עילת הסבירות.

מעורבות בינלאומית 
מזכיר המדינה של ארצות הברית, אנתוני בלינקן, נפגש עם המשתתפים במחאה, ובפגישתו עם נתניהו הדגיש כי יחסי המדינות מבוססים על שמירה על מוסדות דמוקרטיים. היועץ לביטחון לאומי ג'ייק סאליבן הבהיר לנתניהו: "אם תהיה פגיעה בערכים הדמוקרטיים - נתקשה לספק תמיכה בלתי מעורערת לישראל". לאחר אישור החקיקה להגבלת עילת הסבירות, יצא הבית הלבן בהצהרה הקוראת לחקיקה בהסכמה רחבה וכינה את החקיקה "מצערת". בסמוך לחקיקה בעניין עילת הסבירות, קרא נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, לעצור את החקיקה.

נשיא צרפת, עמנואל מקרון, ביקר את הרפורמה בפגישתו עם נתניהו, והזהיר כי אם תעבור במתכונתה הנוכחית "צרפת תסיק שישראל מנותקת מתפיסת הדמוקרטיה".

לאחר אישור החוק להגבלת עילת הסבירות, מסר האיחוד האירופי כי הוא "עוקב מקרוב ובדאגה אחר ההתפתחויות בישראל הקשורות לרפורמה המשפטית". ממשלות בריטניה, צרפת וגרמניה פרסמו הצהרה דומה.

שמות חלופיים
הוויכוח העז על התוכנית וסיבות נוספות הולידו שמות חלופיים. בין השמות: "הרפורמה המשפטית" (או "הרפורמה במערכת המשפט"), "המהפכה המשפטית" ו"רפורמת לוין".

בנאום הצגת התוכנית כינה אותה שר המשפטים יריב לוין בשם "רפורמת המשילות". מאוחר יותר השתמש במונח "הרפורמה המשפטית".

רבים ממתנגדי הרפורמה המשפטית טענו שתיאורה אינו משקף את מלוא משמעותה. חלקם כינו אותה "המהפכה/ההפיכה המשטרית" (או "המהפכה/ההפיכה השלטונית") בטענה שהיא תוביל לשינוי המשטר בישראל.

מתווה הנשיא הרצוג 

בנאום לאומה שנשא נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, ביקש להגיע לפשרה. הנשיא הציג מחד את הכנסת כריבון שרשאי לחוקק ואת הצורך ברפורמה בבתי המשפט, ומהצד השני את הדאגה שיש בקרב מתנגדי הרפורמה החוששים מאובדן האיזונים והבלמים של הדמוקרטיה. הנשיא סיפר שדן עם מנהיגים מכל שדרות העם בנושא וקבע שאפשר להגיע להסכמה רחבה בציבור. מתווה הנשיא כולל הצעה לחמישה עקרונות כבסיס למשא ומתן:
 חקיקת חוק יסוד: החקיקה.
 החוק יסדיר את חוקי היסוד עליהם אין ביקורת שיפוטית והם יחוקקו בארבע קריאות ותוך הסכמה רחבה.
 חוקים שאינם חוקי יסוד יהיו תחת ביקורת בית המשפט, שיוכל לבטלם.
 פסקת ההתגברות - תהיה שיטה להתגבר על פסילת בית המשפט.
 פתרון בעיית העומס השיפוטי - הוספת תקנים רבים.
 אמון במערכת המשפט - תוכנית ממשלתית להתייעלות ומניעת עינוי דין במערכת המשפט.
 הרכב הוועדה לבחירת שופטים - מניעת רוב מהמערכת הפוליטית ומהמערכת המשפטית. לכל אחת מהרשויות יהיו מספר זהה של נציגים ובנוסף יהיו נציגי ציבור שימונו בתיאום והסכמה בין שר המשפטים לנשיא בית המשפט העליון. בנציגי הכנסת יהיה נציג לאופוזיציה.
 עילת הסבירות - יצירת הסכמה על המקרים בהם ניתן יהיה להשתמש בעילת הסבירות בכדי לבקר פעולות של הרשות המבצעת והמחוקקת.

הנשיא ביקש מראש ועדת חוקה, חוק ומשפט, שמחה רוטמן, לנסות להגיע לפשרה ולעצור את החקיקה לפני העלאתה לקריאה ראשונה בכנסת. בנוסף אמר הנשיא כי ייתכן ויבוא באופן תקדימי לפני הוועדה.

עם התקדמות החקיקה והמחאות נגדה, ב-9 במרץ נשא הנשיא הרצוג נאום לאומה, שבו קרא לעצור את החקיקה ולהחליפה במתווה אחר, וקבע: "מכלול החקיקה שנידון כעת בוועדה צריך לעבור מהעולם ומהר. הוא שגוי, דורסני ומערער את יסודותינו הדמוקרטיים." ב-15 במרץ הציג הרצוג מתווה משלו, שאותו כינה "מתווה העם", לשינויים במערכת המשפט.

ראו גם 
 רפורמה במערכת המשפט
 המחאה נגד הרפורמה המשפטית
 התמיכה ברפורמה המשפטית

לקריאה נוספת 
 מיכאיל קרייני, ״המחנה השלישי״ בזירת המאבק על הרפורמה המשפטית: הערבים-פלסטינים, פורום עיוני משפט מז, תשפ"ג
 ברק מדינה, ״מדינה יהודית ודמוקרטית והעדפת אינטרסים של יהודים: גילוי וכיסוי״ בבלוג שיח.זכויות@מינרבה, 17 ביולי 2023

קישורים חיצוניים

ביאורים

הערות שוליים