הקונסוליה הספרדית בירושלים

הקונסוליה הספרדית בירושלים היא נציגות דיפלומטית של ספרד בירושלים, הפועלת מ-1853, שייצגה במשך השנים את ממלכת ספרד, ספרד הרפובליקאית והמדינה הספרדית באימפריה העות'מאנית, המנדט הבריטי וירושלים הירדנית והישראלית. כיום משמשת הקונסוליה כנציגות ספרד לרשות הפלסטינית.

הקונסוליה היא הנציגות הדיפלומטית הוותיקה בארץ, כשהיא קיימת למעלה מ-150 שנה ברצף. הקונסוליה פעלה למרות שספרד לא הכירה בישראל עד 1986.

היסטוריה
הקונסוליה הוקמה בשנת 1853, בעקבות החזרת שיטת הקפיטולציות באימפריה העות'מאנית ב-1839 והתעוררות העניין האירופאי בירושלים ובארץ ישראל. תפקידה העיקרי של הקונסוליה היה לפקח על הרכוש של ספרד, שהייתה בעלת ההשפעה במשמורת ארץ הקודש הפרנציסקנית. הקונסוליה מימנה את הקמת כנסיית פטרוס הקדוש ביפו בין השנים 1888–1894 בחסות בית המלוכה הספרדי ואת חידוש כנסיית ג'ון הקדוש ברמלה.

לאחר שפרצה מלחמת העולם הראשונה ב-1914, ביטלה האימפריה העות'מאנית את שיטת הקפיטולציות ואת ההגנה שהעניקה זו לנתינים זרים, וגירשה את הקונסולים של המדינות שלחמו בה (בראשן אנגליה, רוסיה, וצרפת). בעקבות כך גבר כוחם של נציגי המדינות הנייטרליות בארץ, הקונסול הספרדי אנטוניו דה ביובר, שהיה לבא כוח האינטרסים הצרפתיים בארץ ב-1914 ולבא כוח האינטרסים הרומנים בארץ כשהצטרפה למלחמה ב-1916, והקונסול האמריקאי אוטיס גלייזברוק. עם הצטרפות ארצות הברית למלחמה ב-1917, נסגרה הקונסוליה האמריקאית, והקונסול האמריקאי העביר לקונסול הספרדי, דה ביובר את האחריות לאינטרסים של מדינות שהיו באחריותו (רוסיה, בריטניה וארצות הברית).

בשנותיה הראשונות של המלחמה מילא הקונסול האמריקאי תפקיד חשוב בסיוע ליישוב היהודי בארץ, ודרך הקונסוליה האמריקאית העבירו יהודי ארצות הברית, באמצעות ארגון הג'וינט, סיוע רב ליישוב היהודי בארץ. לאחר סגירת הקונסוליה האמריקאית עברו פעילויות סיוע ועזרה לחסות הקונסוליה הספרדית, ולראש ועד הסיוע, אליעזר הופיין, הועמד משרד פרטי בבניין הקונסוליה הספרדית.

עם כניסתם של הבריטים לירושלים ב-9 בדצמבר 1917 היה הקונסול הספרדי דה ביובר שותף לטקסי הכניעה השונים, והקונסוליה קיבלה את ייצוג האינטרסים של מדינות המרכז (גרמניה ואוסטרו-הונגריה).

תקופת המנדט 
ממשלת ספרד תבעה את החזרת משטר הקפיטולציות בראשית המנדט הבריטי, אך הבריטים סירבו. בתקופת המנדט יייצגה הקונסוליה גם את האינטרסים של קולומביה, קוסטה ריקה, הרפובליקה הדומיניקנית, גואטמלה, האיטי, ונצואלה ואל סלבדור.

ב-1938 מונה נציג לממשלת פרנקו בירושלים, דון זואן די לאס בארצינאס, שהוכר לאחר תום מלחמת האזרחים הספרדית באפריל 1939 כקונסול ספרד.

ב-1933 ביקר בארץ ש. מונטאנה, ציר משרד המסחר והתעשייה הספרדי.

במהלך מלחמת העולם השנייה, קיבלה הקונסוליה הספרדית את האחריות לאינטרסים האיטלקיים בארץ, מיוני 1940 ועד ינואר 1946. כן קיבלה את האחריות לאינטרסים הגרמניים בירושלים, לאחר שיוצגו לתקופה קצרה על ידי הנציגות השווייצרית.

לאחר הקמת ישראל 
ב-5 בינואר 1948 נהרג סגן הקונסול הספרדי והקונסול בפועל מנואל אלזס סלאזאר, קרוב משפחתו של דה-ביובר, בפיצוץ מלון סמירמיס על ידי ההגנה.

במהלך מלחמת העצמאות עבר הקונסול הספרדי בירושלים, דיאגו רודננדו לעיר העתיקה, מתוך מחשבה שהכוחות הערביים יכבשו את העיר היהודית, אך בסיום המלחמה נותר הקונסול במזרח ירושלים הירדנית בעוד מבנה הקונסוליה נותר בשטח שבשליטת ישראל. באפריל 1949 חזר לירושלים המערבית הדיפלומט הספרדי הוותיק אנטוניו דה ביובר, במטרה לגשר בין היהודים והערבים, אך היהודים דחו שירותיו. ישראל סירבה גם לקשור קשרים רשמיים עם ממשל פרנקו הפשיסטי, בצל מלחמת העולם השנייה והשואה והנטייה הסוציאליסטית של ישראל בראשיתה, והקונסוליה שבירושלים המזרחית שבשלטון ירדן הפכה למוקד הקונסולי העיקרי, כשספרד מקימה קונסוליה נוספת במערב ירושלים. קונסול אחד מונה לשתי הנציגויות, והוא עבר כל יום ממזרח ירושלים למערבה וחזר.

הקונסוליה נסגרה ב-1950 לאחר שישראל הצביעה בעצרת הכללית של האו"ם נגד קבלתה של ספרד, והוחזר בינואר 1951.

במהלך מלחמת ששת הימים הותקפו הכוחות הישראלים שבאו מגבעת התחמושת מהקונסוליה הספרדית הסמוכה, והם השיבו בירי.

ב-1978 הוחלף הקונסול בקונסול בעל ותק דיפלומטי שנועד להוות מעין שגריר בלא הכרה רשמית, אך ישראל התנגדה לכך. ב-1985 הושחתה מכונית הקונסול כתגובה להכרת ספרד באש"ף.

ישראל קשרה יחסים רשמיים עם ספרד ב-1986, וספרד הפכה את הקונסוליה שבתל אביב לשגרירות, אך הקונסוליות שבירושלים המשיכו לפעול, שבמזרח ירושלים כנציגות ספרד לתושבי ירושלים והפלסטינים, ועם הקמת הרשות הפלסטינית ב-1994 הפכה הקונסוליה לנציגות הספרדית אליה. ושבמערב ירושלים לא הוסדרה.

קונסולים

הערות שוליים

ספרד
יחסי ישראל–ספרד
הרשות הפלסטינית: יחסי חוץ
דיפלומטים ספרדים
שייח' ג'ראח