בתנוראית יהודית

הבתנוראית היהודית היא להג של יהודי בית תנורא בכורדיסטן העיראקית, הוא בין הניבים הנדירים ביותר ובסכנת הכחדה חמורה ביותר של ארמית יהודית. היא גם אחת השפות השמרניות ביותר הן בשפות הנאו-ארמיות היהודיות והן בשפות הנאו-ארמיות הצפון-מזרחיות בפרט.

זהו להג של השפה לישאנא דני, השפה נכתבת באלפבית העברי.

נכון ל-2023 מספר הדוברים הוא פחות מ-10, רובם דוברים פסיביים המשתמשים רק בעברית כשפת דיבור.

היסטוריה 
יהודים אשר שפת היום יום שלהם הייתה ארמית התיישבו באורמיה כבר בסוף המאה השמינית לפני הספירה (הניב הארמי של יהודי אורמיה והאזור היה שונה מהניב של התלמוד הבבלי ונקרא בפי אנשי האקדמיה "הארמית החדשה"). זהו ניב הקרוב מאוד לאשורית.

בשנת 780 לפני הספירה הנוצרית כבש המלך האשורי שלמנעשר הרביעי את מלכות הצפון אשר הייתה אחת משתי המדינות היהודיות העצמאיות בארץ ישראל. במאה השישית לפני הספירה, תגלת פלאסר השלישי, מלך אשור, הוביל את אשור לאימפריה וכדי להיטיב את שלטונו על העמים הכבושים נקט בשיטה של הגלייה מסיבית. רוב האוכלוסייה הוגלתה הרחק לתוך האימפריה האשורית.

כתוצאה מגלות זו דיאלקטים נאו-ארמיים שונים היו מדוברים על פני שטח רחב מימת אורמיה ועד ימת ואן (בטורקיה), עד למישור מוסול (בעיראק) וחזרה אל סננדג' (שוב באיראן).

ישנם שני אשכולות ניבים עיקריים של נאו-ארמית יהודית. מקבץ הדיאלקטים הצפוני התרכז באורמיה ובסלמאס במחוז מערב אזרבייג'ן של איראן, והשתרע לתוך הכפרים היהודיים של מחוז ואן, טורקיה. מקבץ הדיאלקטים הדרומי התמקד בעיירה מהאבאד ובכפרים שמדרום לאגם אורמיה.

בשנות ה-40 של המאה ה-20 דיברו בתנוראית יהודית 17 משפחות גדולות בכפר היהודי בית תנורא בעיראק. קהילה זו היגרה בשלמותה לישראל בשנת 1951. מאז נשחק הניב עם נוכחות השפה העברית וגרסאות נאו-ארמיות אחרות הקיימות בישראל.

פונולוגיה

ראו גם
 ארמית יהודית
 שפות יהודיות
 לישאנא דני
 לישאן דידן
 ארמית חדשה יהודית טרנס-זאבּית
 ברזאנית יהודית
 לישאניד נושאן

הערות שוליים

ביביליוגרפיה 
 
כורדיסטן: שפות
ישראל: שפות
שפות יהודיות