מלחמת חרבות ברזל

מלחמת חרבות ברזל היא מלחמה בין מדינת ישראל לארגוני טרור שונים, בעיקר מרצועת עזה ובראשות חמאס, שפרצה בבוקר יום שבת, חג שמיני עצרת ושמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023, במתקפת פתע של חמאס על עוטף עזה שבה רצחו ארגון הטרור ושותפיו  אזרחים ישראלים וזרים, וחטפו לפחות  ישראלים וזרים, מהם שוחררו , חלקם על ידי חמאס וחיילת אחת חולצה על ידי כוחות הביטחון הישראליים מרצועת עזה.

מתקפת הפתע על ישראל בהובלת חמאס, שפתחה את המלחמה, התחילה בחסות מטח רקטות כבד לעבר עוטף עזה וגם לעבר אזורים מרוחקים יותר כמו גוש דן, שפלת יהודה, השרון, ירושלים ובאר שבע, בחסות המטח, חדרו אלפי מחבלים לשטח ישראל במטרה לכבוש את יישובי עוטף עזה ואת בסיסי צה"ל באזור, לטבוח באזרחים ולחטוף כמה שיותר חיילים ואזרחים לרצועת עזה. המתקפה, שהייתה מתקפת הטרור הגדולה בתולדות מדינת ישראל, התנהלה במסע טבח באזרחים באזור עוטף עזה, שכלל גם השתלטות על בסיסי צה"ל, חטיפת חיילים ואזרחים בהם נשים, ילדים, קשישים ואזרחים זרים, תוך ביצוע פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה, ובכלל זה הטבח במסיבת הטבע ליד רעים, שהיה לפיגוע הגדול בתולדות המדינה, ובו נרצחו מעל 270 בני אדם. מעשי טבח נוספים בוצעו גם ביישובים בארי, כפר עזה, ניר עוז, נחל עוז, נתיב העשרה, חולית, יכיני, נירים, ניר יצחק, עין השלושה, כיסופים וביישובים נוספים בעוטף. רבים מתושבי אותם יישובים נרצחו וחלקם נחטפו לרצועת עזה.

ישראל הופתעה מהמתקפה, לאחר שבדיונים שנערכו כשבועיים לפני המלחמה, לפי טענתם של גורמים בממשלה, העריכו בכירים בצה"ל בפני הדרג המדיני שחמאס מורתע ולא מעוניין בהסלמה. דובר צה"ל אישר כי אכן היו סימנים בלילה שלפני פלישת חמאס, אך אלה לא הובילו להעלאת רמת הכוננות.

צה"ל גייס למילואים מעל 360,000 חיילים, גיוס המילואים הגדול ביותר בתולדות המדינה. לאחר שחרור יישובי עוטף עזה, פינתה ישראל 29 יישובים בעוטף עזה מיושביהם. תושבי 22 יישובים בצפון ישראל קיבלו המלצה מהרשויות לעזוב את המקום, בעקבות החשש בישראל שארגון הטרור חזבאללה יצטרף ללחימה באופן פעיל יותר. במהלך השבוע השני למלחמה התפתחה ההסלמה בצפון לעימותים בעצימות נמוכה.

כוחות הביטחון הישראליים, בהובלת צה"ל ומשטרת ישראל, הרגו מעל 1,550 מחבלים בשטח ישראל. חיל האוויר וחיל הים החלו, בעיקר לאחר טיהור שטח הדרום, בסדרת תקיפות מהאוויר והים על רצועת עזה, הפצצת מטרות חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (גא"פ). עצימות התקיפות הלכה וגברה ואלפי מטרות טרור הותקפו. בהמשך פתח צה"ל בסדרת סיכולים ממוקדים בה חוסלו שורת טרוריסטים בכירים בחמאס ומחבלים שהיו מעורבים במתקפת הטרור.
ב-26 באוקטובר החל צה"ל בפשיטות קרקעיות של כוחות חי"ר, שריון והנדסה, כהכנה לקראת המערכה הקרקעית ברצועת עזה.

רקע

ארגון חמאס הוא ארגון טרור פלסטיני המאמין בג'יהאד נגד מדינת ישראל ודוגל ברצח חפים מפשע כחלק ממאבק זה. האידאולוגיה החמאסית היא בעלת מאפיינים אנטישמיים מובהקים, כפי שהדבר בא לידי ביטוי במסמכיה הרשמיים של התנועה ובהתבטאויות מנהיגיה. על פי אמנת חמאס, "אין בלאומיות זו דבר חמור יותר או עמוק יותר מזה שהאויב רומס את אדמת המוסלמים", ו"אין פתרון לבעיה הפלסטינית אלא באמצעות הג'יהאד". חמאס אחראי לפיגועים רבים מאז הקמתו בשנת 1987 והוא חלק מציר ההתנגדות בראשות איראן ובשותפות חזבאללה וארגוני טרור נוספים, ובין ראשי הציר נערכות פגישות תכופות ותיאומים מדיניים וצבאיים.

מאז התנתקות מדינת ישראל מרצועת עזה ב-2005 (שכללה את יציאת כלל כוחות צה"ל משטח הרצועה) ועד יוני 2007 נמצאו רצועת עזה ותושביה בשליטה בלעדית של הרשות הפלסטינית. במהלך חודש יוני 2007 השתלטו כוחות חמאס על הרצועה, ומאז הרצועה נמצאת בשליטת חמאס, ששלטונו נתפס על ידי ממשלות ישראל כחלופה הפחות רעה, בין היתר מתוך תפיסה אסטרטגית הרואה בשלטונו גורם המסכל הסדר מדיני. חמאס הוציא פעולות טרור רבות נגד ישראל, ובפרט ירי רקטות מהרצועה. צה"ל ערך מפעם לפעם מבצעים ברצועה (מבצע גשמי קיץ, מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מבצע עלות השחר, מבצע מגן וחץ וסבבים רבים נוספים). מבצעים אלה נועדו להעניש את חמאס ולהחלישו אבל לא לנצח ולהכריע אותו.

בפברואר 2017 החליף יחיא סנוואר את אסמאעיל הנייה בתפקיד מנהיג חמאס ברצועת עזה. סנוואר, טרוריסט שהיה ידוע במיליטנטיות שלו, התאמץ החל בשנת 2018 להציג בפני ישראל מצג של התמתנות. באוקטובר 2018 קיים סנוואר ראיון עם העיתונאית האיטלקייה פרנצ'סקה בורי, ראיון שהתפרסם בידיעות אחרונות וזכה לכתבת שער ובו אמר "אני לא רוצה עוד מלחמות". מאמצי ההונאה כוונו גם במגעים ישירים מול ההנהגה הישראלית. מאיר בן שבת, אז ראש המל"ל, סיפר בשנת 2022 כי באותו חודש שלח סנוואר לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו פתק בכתב ידו, ובו כתב בעברית "סיכון מחושב". בעקבות המגעים האלה, ישראל וחמאס התחילו במסלול של הסדרה.

בשנים שלאחר מכן התבססה מדיניות של הסדרה עם חמאס, תוך קבלה דה-פקטו של שלטונו ברצועה ומתן אפשרות העברת כספים מקטר לתוך הרצועה. סבבי לוחמה שונים לא שינו את עצם תפיסת ההסדרה האסטרטגית. צה"ל הסתמך בעיקר על הגנה פסיבית, ולהגנה מניסיונות חדירה לישראל נבנו מכשול ימי, מכשול תת-קרקעי וגדר סביב רצועת עזה. בחודשים לפני המלחמה חלה הסלמה במצב הביטחוני, שכללה הפגנות על הגדר ובלוני תבערה. ממשלת ישראל העניקה הקלות לרצועת עזה, מחשש שהסלמה תפגע במגעים להסכם שלום עם סעודיה, ולאחר שחמאס התנהג כאילו אינו מעוניין בהסלמה.

התפיסה שקדמה למתקפה
מאז תפיסת השלטון בידי החמאס בשנת 2007, תפיסת ממשלות ישראל הייתה מדיניות הכלה של החמאס ודבקות בסטטוס קוו לפיו החמאס שולט ברצועת עזה והרשות הפלסטינית שולטת בשטחי A ו-B שביהודה ושומרון.

בשנת 2018 בנימין נתניהו החל בתהליך הסדרה מול חמאס, וכך הלך חמאס וקיבל סמי-לגיטימציה. ראש הממשלה בנימין נתניהו הסביר את ההיגיון שראה במדיניות זו, בכך שקיום החמאס כארגון טרור שאיש בעולם לא מכיר בו כגוף לגיטימי, מבטיח שלא יהיה הסכם על הקמת מדינה פלסטינית עם הרשות הפלסטינית המוכרת בעולם כגוף לגיטימי. בכנס מרכז הליכוד ב-2019 הוא ביטא זאת: "מי שמתנגד למדינה פלסטינית צריך לתמוך בהעברת הכספים לחמאס. תחזוק ההפרדה בין הרשות ביהודה ושומרון והחמאס בעזה עוזר לנו למנוע הקמת מדינה פלסטינית".

בתחילת 2021 העריך אמ"ן שהחמאס דבק באסטרטגיית ההסדרה עם ישראל, המצב ההומניטרי ברצועה יציב, אך שברירי, וש"המענק הקטארי בולם הידרדרות אך לא מהווה תחליף". האתגרים המרכזיים בהגנה על הגבולות הוגדרו כניסיונות לאתגר את המכשול התת-קרקעי בעזה, ירי רקטות/פצמ"רים מעזה על ידי ארגונים סוררים, לוחמה אלקטרונית, ופעולות טרור כלפי ישראל על ידי ארגוני פרוקסי וסוררים.

בשנים שקדמו למתקפה התפשטה תפיסה, בקרב ראש הממשלה, בנימין נתניהו, יועציו, אנשי צבא, מדינאים ומומחים מסוימים, שלפיה חמאס הפך להיות פרגמטי יותר. מן הצד השני, נרשמו קריאות של מומחים לטפל בעזה ולהכריע את חמאס כצעד ראשון בהתמודדות מול האיום האיראני או לבצע תוכנית מדורגת של החלשת החמאס ושילוב הרשות הפלסטינית בעזה.

לאחר כמה שנים שבהן נמנעה כניסת פועלים מעזה, ממשלת ישראל השלושים ושש בראשותו של ראש הממשלה, נפתלי בנט, ולאחר מכן, יאיר לפיד, התירה כניסה של כ-20,000 פועלים לישראל. חודשים לפני מתקפת הפתע, ממשלת ישראל השלושים ושבע בראשותו של ראש הממשלה, בנימין נתניהו, המשיכה להעניק לחמאס הטבות רבות: עבודה ל-20 אלף עזתים, העברת כסף קטרי, אספקה ועוד. גם במערכת הביטחון סברו ש"שקט ייענה בשקט" ושההקלות לעזה ימנעו הסלמה. גורמים ביטחוניים הודו כי אנשי חמאס גרמו לישראל לחשוב שהם מעוניינים בכסף, בעוד לכל אורך הזמן הזה הם הכינו את הקרקע למתקפה.

בנוסף, בשנים שקדמו למתקפה הוציא צה"ל כוחות מאזור עוטף עזה, לקח את רוב כלי הנשק מכיתות הכוננות ביישובי המועצה והפחית את אימוני הרבש"צים.

התרעות לקראת המתקפה
שבעה וחצי חודשים לפני המתקפה פרסם תת-אלוף ערן אורטל, שפרש זמן קצר לפני כן מפיקוד על מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית, מסמך בכותרת "אור יקרות: נורות האזהרה של 1973 לצה"ל 2023", ובו התריע כי בדומה ל-1973, צה"ל נשען יותר מדי על חיל המודיעין ועל חיל האוויר, והזהיר כי הביטחון כי בהכרח יינתן לנו מודיעין לקראת מכה מקדימה אינו מבוסס, וכי מערכת הביטחון שרויה בקונספציה העלולה להביא את ישראל לאסון. אך גם אורטל התמקד במאמרו בגבול הצפון בלבד.

כשלושה שבועות לפני המלחמה פורסם תרגיל של החמאס, הכולל תרגול של חמ"ל ממודר, הסחה באמצעות מטחי רקטות, פריצת הגדר, תנועה מהירה באמצעות טנדרים, הגעה ליישובי עוטף עזה, כניסה לבתים והריגת תושביהם. תצפיתניות שהשקיפו על הגבול העידו שהבחינו בפעולות לא שגרתיות והתריעו בפני מפקדיהן, אך נענו בביטול. לטענת גורמים ממשלתיים, בימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל בפני הדרג המדיני שחמאס מורתע, ולא מעוניין בהסלמה.

לטענת גורמים מצריים, כעשרה ימים לפני מתקפת הפתע פנו מהמודיעין המצרי לישראל - כולל ללשכת ראש הממשלה - והזהירו מ"משהו חריג, מבצע אימתני", שעומד להתרחש מכיוון עזה. בלשכת ראש הממשלה הכחישו את הדברים וטענו שלא הייתה כל שיחה בין רה"מ לשר המודיעין המצרי מאז כינון הממשלה. יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני טען כי מצרים הזהירה את ישראל שלושה ימים לפני המתקפה כי אירוע כזה עלול להתרחש, אבל לא ברור באיזה דרג ניתנה האזהרה.
ב-11 באוקטובר מקור מצרי רשמי הודיע לרשתות ערביות כי "מה שדווח בכמה כלי תקשורת בנוגע למצרים שהזהירה את ישראל מפני מבצע גדול 10 ימים לפני תחילת המלחמה הוא שקרי לחלוטין".

מערכת הביטחון הייתה מודעת לאפשרות של פרוץ עימות אזורי, אך לא היה כל מיקוד בעזה ובאיום מהסוג שהתממש. כשבועיים לפני המלחמה הזהיר יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד בישיבת סיעתו את אזרחי ישראל מקרבה מסוכנת לעימות אלים, רב זירתי. הוא ציין שכל ראשי מערכת הביטחון מזהירים את הממשלה ואת הקבינט מהתלקחות אלימה. גם האלוף יצחק בריק, לשעבר נציב קבילות החיילים, שהתריע שנים קודם לכן בנוגע לאי מוכנותו של צה"ל למלחמה, הזהיר כשבועיים טרם המתקפה כי מדינת ישראל קרובה למלחמה אזורית כפי שלא הייתה מאז מלחמת יום הכיפורים, ציטט את אזהרות שר הביטחון, הרמטכ"ל ואגף המודיעין מפני מלחמה אזורית קרובה, ופנה לנתניהו בקריאה להכריז על מצב חירום לאומי. "המלחמה האזורית הבאה תתרחש בחמש זירות בו־בזמן (חזבאללה בלבנון; מיליציות פרו־איראניות בסוריה והצבא הסורי; חמאס והג'יהאד האיסלאמי בעזה; התפרצות אינתיפאדה שלישית ביהודה ושומרון; ופרעות של עשרות אלפי ערבים ובדואים קיצונים בתוך ישראל). לכל זה יתלוו שיגורים של 3,500 טילים, רקטות וכטב"מים מדי יום לעבר העורף הישראלי, שיגרמו הרס נורא ואבידות קשות", כתב בריק. אל"ם (במיל') יגאל כרמון, נשיא מכון ממרי כתב גם הוא בסוף אוגוסט 2023 על "סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר - אוקטובר", אך התמקד בעיקר בגבול הצפון וביהודה ושומרון.

ב-24 בספטמבר, לנוכח התחממות הגזרה, הוחלט על תגבור של גדוד במרחב אוגדת עזה. הכתב הצבאי ניר דבורי פרסם כי 24 שעות לפני המתקפה, סד"כ של גדוד וחצי הועבר מעוטף עזה לתגבור הכוחות המצויים ביהודה ושומרון. לעומתו, הכתב הצבאי יוסי יהושוע צייץ כי צה"ל לא שינה את היקף הכוחות באוגדת עזה מאז 2020, כי הכוחות בעוטף עזה תוגברו, וכי לא הועבר גדוד לאיו"ש באותם ימים. עוד צייץ יהושוע כי היקף הכוחות באוגדה היה כשלושה גדודים. גם דובר צה"ל הגיב על הטענות שנלקח סד"כ מאוגדת עזה לאיו"ש ואמר כי "התעסוקה המבצעית באוגדת איו"ש לא השתנתה על חשבון פיקוד הדרום לפני המלחמה".

בלילה שלפני המתקפה עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. כל אחד מהם קיים התייעצויות בעניין עם אנשי מטהו, אולם לא ננקטו אמצעים לקדם את פני המתקפה. רונן בר הוקפץ בלילה למטה השב"כ ושהה בו עד פתיחת המתקפה. צוות מיוחד של השב"כ הגיע לעוטף עזה לפנות בוקר. לפי לשכת ראש הממשלה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, עודכן בפרטים, סביב 6 בבוקר, ממש לפני תחילת המתקפה. החשד היה שמדובר בניסיון חטיפה מקומי. דובר צה"ל אישר כי אכן היו סימנים בלילה שלפני פלישת חמאס, אך הוחלט שלא להעלות את רמת הכוננות, והצהיר כי יש לתחקר את תפיסת ההגנה של ישראל לנוכח הכישלון בפענוח הסימנים.

מתקפת הפתע (7 באוקטובר)

ההכנות למתקפה
חמאס נערך למתקפה לפחות כשנה לפני פריצתה. תצפיות נערכו על ידי חקלאים מהרצועה (וכנראה גם עובדים מעזה) על שיטות ההגנה של הצד הישראלי. אימונים לצד הגדר נערכו במשך חודשים ומטעני חבלה הונחו בצמוד לגדר במסווה של התפרעויות. תאריך המבצע נשמר בסודיות רבה. גם הכוחות שאומנו לכך לא ידעו שמטרת האימון היא פלישה ומתקפת פתע. חמאס נקט שיטה של הונאה מתוחכמת שבמסגרתה פיתה את ישראל לחשוב שהוא עוסק בעניינים אזרחיים בלבד, בעוד הוא מתכנן מתקפת פתע.

פרוץ המתקפה

מתקפת הפתע החלה בשעה 06:29 בבוקר יום השבת וחג שמחת תורה, 7 באוקטובר 2023, בשיגור אלפי רקטות לעבר ישראל, מדימונה בדרום ועד לוואדי עארה בצפון ולירושלים במזרח. פגיעות נצפו במקומות רבים וחלקן גרמו לאבדות בנפש, רובן ב הלא ממוגנת.
בחסות ירי הרקטות פלשו לעוטף עזה כ-2,500 אנשי חמאס וג'יהאד אסלאמי, מאומנים וחמושים היטב, ובעקבותיהם גם אזרחים רבים מעזה שניצלו את המצב לרצוח ולשלול שלל. המחבלים חדרו מרצועת עזה לשטח ישראל בסירות דרך הים, באמצעות מצנחי רחיפה ומצנחים ממונעים דרך האוויר, ובעיקר על גבי טנדרים ואופנועים דרך היבשה, לאחר שפרצו את גדר המערכת סביב רצועת עזה, תוך שימוש באמצעים שונים, בעשרות מקומות. כדי להכשיר את הקרקע למתקפה, פגעו המחבלים בטנקים שהיו בעמדות סמוך לגדר, בחיישנים, באמצעי תשתית, תקשורת, תצפית ומצלמות. הם הפעילו רחפנים רבים, שהטילו פצצות מאולתרות על מערכות התקשוב המותקנות על אנטנות ליד הגדר ובבסיסים הסמוכים ועל מערכות "רואה יורה" שמטרתן לירות אל עבר מי שמתקרב אל הגדר. כל זה הקשה על קבלת מידע אודות הפשיטה והיקפה ועל העברתו הלאה.

כיבוש בסיסי צה"ל: מאות מחבלים, בקבוצות של כ-15 מחבלים, נכנסו לבסיסי צה"ל במעבר ארז, במוצב נחל עוז, במפקדת אוגדת עזה, במוצב כיסופים ובמוצב מגן, ניטרלו את מערכות הקשר והשתלטו על רוב הבסיסים. מפקדת אוגדת עזה לא נכבשה, אך הפגיעה במפקדה מנעה ממפקד האוגדה והכוחות במקום להעביר תמונת מצב מדויקת לצבא.

קרב שדרות: עשרות מחבלים פשטו על העיר שדרות, וטבחו באזרחים רבים בעיר, כולל קבוצת מטיילים שירדו ממיניבוס כאשר שמעו את האזעקה. מטרתם המרכזית של המחבלים הייתה תחנת המשטרה בעיר. המחבלים נתקלו בשוטרים נחושים שבמשך שעות ארוכות השיבו אש ונלחמו במחבלים, חלקם תוך חירוף נפש עד נפילתם בקרב. המלחמה שהשיבו השוטרים בתוך התחנה וגם מחוץ לה ריתקה 25 מחבלים בתחנה למשך כ-16 שעות. שוטרי יחידת הימ"מ של המשטרה הצליחו לחלץ שוטרים מגג התחנה. מפקד מחוז דרום במשטרה החליט להפציץ את המחבלים שנותרו באמצעות טנק ומסוק קרב, ואז למוטט עליהם את המבנה, דבר שהוביל לחיסול המחבלים. גבורת השוטרים בהתקפת המחבלים הצילה את חייהם של תושבי העיר. בקרב על תחנת שדרות נפלו שוטרים ולוחמים.

טבח ביישובי עוטף עזה: במשך שעות נערך טבח בתושבים המקומיים ביישובים ניר עוז, חולית, בארי, נחל עוז, עין השלושה, נתיב העשרה, כפר עזה, ניר יצחק, נירים, כיסופים, לאחר שחלקם נכבשו על ידי המחבלים. טבח המוני נוסף נערך במסיבת טבע ליד רעים, שבה השתתפו אלפי צעירים. במהלך הטבח נרצחו לפחות 1,000 אזרחים, ולפחות 200 ישראלים, כולל נשים, ילדים וקשישים, נחטפו לרצועת עזה.

צה"ל הופתע לחלוטין מהמתקפה, 8 מוצבים נכבשו לחלוטין, חיילים נלקחו בשבי. בהיעדר כוחות עתודה זמינים, לא היה מי שימנע מהמחבלים לחדור לשטח ישראל ולתקוף מעל 20 יישובים בעוטף עזה, כולל הערים שדרות, אופקים ונתיבות, ולנסות להשתלט על מפקדת אוגדת עזה. בחלק מהישובים התקבלו דיווחים על מחבלים, שהתחזו לחיילי צה"ל כאשר דפקו על דלתות התושבים.

באירועים אלה היה סיקור תקשורתי רחב ביותר, בעיקר בקיבוץ בארי, ונשמעו בכלי התקשורת עדויות בזמן אמת אף מעומק השטח אותו כבש החמאס.

מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של חמאס, קרא לתושבי איו"ש ולערביי ישראל להצטרף למתקפה.

חטיפת חיילים, אזרחים ותושבים 

ברבים ממוקדי העימות הצליחו מחבלי חמאס לחטוף אזרחים וחיילים לרצועת עזה. במשך ימים ארוכים מספרם לא היה ידוע. כעבור כשבוע וחצי מהמתקפה הוא הוערך על ידי ישראל וחמאס בכ-200–250 חטופים.

שר הביטחון, יואב גלנט, הציג לשרי ההגנה של נאט"ו סרטון הכולל אירועים במהלך המתקפה כולל עריפת ראשי חיילים, שריפת אזרחים והתעללות בחטופים. באותה הפגישה גם התייחס למעשים של אונס אלים, התעללות ורצח ילדים ושריפה של ניצולי השואה בעודם בחיים.

איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל פנו לנשיאת הוועד הבין-לאומי של הצלב האדום ולמשלחת של הארגון בישראל בדרישה להגביר את המאמצים לשחרור החטופים שמוחזקים בעזה בעקבות דיווחים על אונס ופגיעות מיניות בחטופות. מנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע, אורית סוליציאנו, ציינה כי ידוע לארגון על פשעי מלחמה של אונס ופגיעות מיניות בחטופים.

138 מתוך כ-220 החטופים הם בעלי דרכונים זרים מ-25 מדינות, בהם 54 תאילנדים, 15 ארגנטינאים, 12 גרמנים, 12 אמריקאים, שישה צרפתים, שישה רוסים וחמישה נפאלים. וגם: אזרח סין, אזרח סרי לנקה, שני אזרחי טנזניה ושני אזרחי הפיליפינים.

גיוס מילואים ופינוי יישובים
החל מיומה הראשון של המלחמה, התנהל גיוס מילואים נרחב לצה"ל ואימון הכוחות. תהליך זה נתקל בקשיים שאיתם התמודדו המתגייסים כדי להגיע לאזורי הכינוס. ביום הראשון מערכת התחבורה הציבורית לא פעלה כלל בגלל השבת, וחיילים נתקעו שעות ארוכות ללא יכולת להגיע לבסיסים. לאחר מכן, מערכת התחבורה הציבורית פעלה באופן חלקי ואף בסופי שבוע בשל הצורך להסיט משאבים לצורכי הלחימה.

ישראל פינתה 29 יישובים צמודי-גדר בעוטף עזה מתושביהם.

לנוכח ההתחממות הביטחונית בגזרת הצפון המליצו ביום השני ללחימה המועצות האזוריות מטה אשר, מבואות חרמון והגליל העליון לתושבים ב-21 מיישוביהן להתפנות מהאזור. גם במטולה הומלץ לתושבים להתפנות.

ראש עיריית שדרות ביקש מהממשלה ביום השישי למלחמה, 12 באוקטובר 2023, לפנות את תושבי שדרות. ב-13 באוקטובר נקבע שתושבי העיר שיבחרו בכך יוכלו להתפנות מהעיר, תחילה למשך שבוע לפחות. בהמשך המדינה אישרה תוכנית לפינוים.

באותו יום אושרה במשאל טלפוני התוכנית לפינוי תושבי עוטף עזה. בנוסף אושרו מענקים לתושבים.

כמו כן, בתאריך 20 באוקטובר (14 יום מתחילת הלחימה), הוחלט על פינוי העיר קריית שמונה לבתי הארחה במימון המדינה. הפינוי נתקל בקשיים.

בתאריך 22 באוקטובר (16 ימים מתחילת הלחימה) החליטה רשות החירום הלאומית וצה"ל לפנות עוד 14 יישובים נוספים כגון רמות נפתלי, דן, מצובה ועוד.

מהלך הפינויים התעכב לעיתים עקב מחסור בחדרים במלונות שאושרו לפינוי. אחת הסיבות למחסור היא שמשרד התיירות לא אישר מימון פינוי למלונות לא כשרים. התאחדות המלונות מסרה שכל בתי המלון פתחו את שעריהם למפונים, למעט המלונות שבבעלות אלפרד אקירוב.

מהלך המלחמה ברצועת עזה

7 באוקטובר, היום הראשון למלחמה

כשעה לאחר תחילת מתקפת הפתע, הנחה דובר צה"ל את תושבי הדרום והמרכז להימצא בסמוך למרחבים מוגנים, ובעוטף עזה בתוך המרחבים המוגנים. כשעתיים לאחר תחילת המתקפה החל צה"ל לתקוף ברצועת עזה. שר הביטחון יואב גלנט אישר גיוס מילואים נרחב, והכריז על מצב מיוחד בעורף ברדיוס של עד 80 קילומטרים מגבול רצועת עזה.

כיתות הכוננות בקיבוצים שהגנו על ביתם היו הקו הראשון מול המחבלים, הם בלמו גלים של מחבלים ורבים שילמו בחייהם. צה"ל ומשטרת ישראל פעלו לטיהור עוטף עזה ממחבלים. לוחמי הימ"מ הוקפצו לזירות האירוע ונלחמו בחוליות הטרור בערים וביישובים, והרגו כ-200 מחבלים. יחידות מובחרות בצה"ל בהן סיירת מטכ"ל, שייטת 13, יחידת שלדג וחטיבת עוז הוזנקו אף הן וניהלו קרבות קשים עם המחבלים. שוטרי משטרת ישראל ומשמר הגבול הרגו 356 מחבלים. מרבית המחבלים שנותרו בשטח ישראל נהרגו או נלכדו.

בערב הראשון ללחימה שחרר צה"ל את מפקדת אוגדת עזה, לאחר קרבות קשים. חיל האוויר הישראלי הפציץ ברצועת עזה ובין היתר החריב מהאוויר את "מגדל פלסטין" לאחר הפעלת נוהל הקש בגג, מאחר שבבניין גרו אזרחים, בנוסף לתשתיות הטרור של החמאס, שהשתמש בהם כמגן אנושי. חיל הים הרג עשרות מחבלים שחדרו לישראל בסירות דרך הים. בבוקר היום השני למלחמה הודיע דובר צה"ל שהצבא תקף עד אותו זמן 426 מטרות ברחבי הרצועה, הרג מאות מחבלים ולקח עשרות שבויים.

בערב 7 באוקטובר חתם שר האנרגיה ישראל כ"ץ על צו המורה להפסיק את אספקת החשמל לרצועת עזה.

המשך השבוע הראשון ללחימה (8–13 באוקטובר)

בימים שלאחר 7 באוקטובר נמשכו בעצימות נמוכה הקרבות עם שארית המחבלים שנותרו בשטחי העוטף. מזכיר ההגנה של ארצות הברית, לויד אוסטין, הודיע שארצות הברית שולחת את נושאת המטוסים ג'רלד פורד (CVN-78) לחופי ישראל, כדי להפגין תמיכה בישראל ולהרתיע את אויביה.

במקביל חיל האוויר הישראלי הגביר את ההפצצות על תשתיות טרור של חמאס וגא"פ ברצועת עזה. חיל הים הישראלי תקף מטרות באזור החוף ומפקדות של הקומנדו הימי של חמאס. בצוהרי היום השלישי למלחמה ניתקה ישראל את אספקת המים לרצועת עזה, ונאסרה כניסת דלק ומזון וסיוע הומניטרי.
בלילה שבין 9 ל-10 באוקטובר כלי טיס של צה"ל ביצעו סיכול ממוקד בזכריא אבו מעמר, בכיר בלשכה המדינית של חמאס שהיה אחראי קשרי חוץ, ובג'ואד אבו שמאלה, שר הכלכלה של חמאס שהיה אחראי על מימון טרור והכווין פיגועים.

ב-11 באוקטובר ביצע צה"ל סיכול ממוקד במחבל מוסטפא שהין, שביצע מעשי טבח וזוועות והעלה תיעוד שלהם לרשתות החברתיות. ב-12 באוקטובר ביצע צה"ל סיכול ממוקד במוחמד אבו שמאלה, בכיר בקומנדו הימי של חמאס. ביום זה אישרה הכנסת את הקמת ממשלת החירום עם סיעת המחנה הממלכתי והוקם "קבינט המלחמה".

ב-13 באוקטובר צה"ל הודיע לאו"ם, ולתושבי הרצועה באמצעות כרוזים בערבית, כי על כ-1.1 מיליון איש המתגוררים בעזה וצפון הרצועה להתפנות דרומה בתוך 24 שעות, וכי תושבים שלא יתפנו יהיו בסכנת פגיעה.

בסביבות 15:00 שיגרו המחבלים מעזה רקטת קרקע-קרקע כבדה וארוכת טווח מדגם עיאש 250 אל עבר מחוז הצפון, והיא יורטה בהצלחה על ידי קלע דוד. בנוסף, ביצע צה"ל פשיטות ברצועה בכדי לנסות לגייס מידע על מיקום בני הערובה ואיסוף גופות של הנרצחים.

השבוע השני ללחימה (14–20 באוקטובר)
בליל שבת תקף צה"ל את מפקדת המערך האווירי של חמאס. בתקיפה נהרג מראד אבו מראד, מפקד המערך האווירי בעזה, שלקח חלק גדול והכווין מחבלים בטבח ביום שבת. בצהריים כלי טיס של צה"ל, בהכוונה מודיעינית של שב"כ ואמ"ן, ביצעו סיכול ממוקד והרגו את עלי קאדי, מפקד בכוח הנוח'בה, שפיקד על פשיטת טרור על יישובי עוטף עזה.

בליל 15 באוקטובר ביצע צה"ל סיכול ממוקד והרג את בילאל אל-קדרה, מפקד כוח נוח'בה בגדוד דרום ח'אן יונס, שהיה אחראי על הטבח בנירים וניר עוז. באותו יום, בסיוע השב"כ, חוסל מעתז עיד, מפקד המחוז הדרומי בביטחון הלאומי של חמאס. חיל האוויר תקף מטרות בדרום הרצועה, בפרט בח'אן יונס וברפיח.

ב-16 באוקטובר חוסלו ראש המודיעין הכללי של חמאס בח'אן יונס ואוסאמה מזיני, ראש מועצת השורא של חמאס ברצועה. אחר הצהריים שיגרו המחבלים רקטות לאזור ירושלים, הרי ירושלים, גוש דן והשרון בשני מטחים מרוכזים. באופן תקדימי מזכיר המדינה של ארצות הברית, אנתוני בלינקן, השתתף בקבינט המלחמה המצומצם של ממשלת ישראל.

ב-17 באוקטובר מטוס קרב של חיל האוויר הישראלי, בסיוע השב"כ, ביצע סיכול ממוקד והרג את איימן נופל, מפקד חטיבת מרכז הרצועה, אשר הכווין מתקפות טרור נגד כוחות הביטחון וריכוזי אוכלוסייה אזרחית.

ב-18 באוקטובר צה"ל ושב"כ הרגו בסיכול ממוקד את מחמד אלואדיה, מפקד מערך הנ"ט של חטיבת העיר עזה בחמאס, ואת אכרם חיג'אז, סוחר אמצעי לחימה, סוחר בכספי טרור ומכווין פיגועים בישראל ופעיל במערך הימי של חמאס.

ביום זה ערך נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ביקור תמיכה והזדהות עם ישראל.

ב-19 באוקטובר מטוסי קרב של צה"ל ביצעו סיכול ממוקד של ראפת חרב חוסיין אבו הילאל, ראש הזרוע הצבאית של ארגון הטרור "ועדות ההתנגדות העממית" ברפיח. כמו כן, סוכל ג'יהאד מוחיסן, מפקד כוחות הביטחון הלאומי בעזה, ששימש כמעין מפכ"ל משטרה מטעם חמאס.

ב-20 באוקטובר הרג צה"ל בסיכול ממוקד את מחמוד צביח, בכיר בארגון הטרור חמאס ששימש כמהנדס בכיר וראש יחידה במחלקת הפרויקטים והפיתוח במטה הייצור של הארגון. אחרי כניסת השבת שחרר חמאס שתי חטופות אמריקאיות והן הועברו למצרים ומשם לישראל.

הפיצוץ בבית החולים אל-אהלי 

בשעה 19:10 דיווחו מקורות ברצועת עזה על פיצוץ בבית חולים בעזה. מקורות פלסטינים רשמיים טענו כי בפיצוץ נהרגו קרוב ל-500 אנשים, וחמאס האשים את ישראל בתקיפה אווירית של בית החולים. טענות אלה דווחו באמצעי התקשורת הבינלאומיים ללא פקפוק או הטלת ספק. רק זמן רב מאוחר יותר הועלו סימני שאלה והכותרות השתנו, משהתברר שגרסת חמאס אינה עומדת במבחן הביקורת. לאחר שעתיים מן האירוע הודיע דובר צה"ל שתחקיר של צה"ל העלה כי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיגר מטח רקטות שעבר בסביבת בית החולים, אשר אחת מהן נפלה והתפוצצה בבית החולים. בהמשך התברר שגרסת דובר צה"ל היא הנכונה. בנוסף התברר שחמאס ניפח את מספר ההרוגים, ובפיצוץ עצמו - שאירע במגרש החניה ליד בית החולים - נהרגו הרבה פחות מ-500 פלסטינים. פרסום הגרסה המקורית והשקרית של המקרה, לפיה צה"ל הוא האחראי לפיצוץ, גרר תגובות נזעמות במדינות רבות כמו ירדן, לבנון, עיראק, תוניסיה, מצרים ועוד. בעקבות הדיווח השגוי ב-BBC קהילת יהדות בריטניה, ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק וכן גורמים פרו-ישראליים מתחו ביקורת חריפה על הסיקור השגוי והמוטה של התקרית ועל כך ש-BBC מסרב להגדיר את חמאס כארגון טרור. בעקבות הלחץ ה-BBC התנצל והודיע שחמאס יוגדר כ"מי שבריטניה מגדירה כארגון טרור".

השבוע השלישי ללחימה (21–27 באוקטובר)

ב-21 באוקטובר חוסל בכיר חמאס טלאל אל-הינדי בהפצצה על ביתו.

ב-22 באוקטובר מטוס קרב הרג בסיכול ממוקד את מחמד קטאמש, סגן מפקד המערך הארטילרי של כל רצועת עזה.

ב-23 באוקטובר צה"ל והשב"כ חיסלו את ראש מערך הנ"ט בצפון הרצועה של ארגון הטרור חמאס, איברהים אלסחאר. צה"ל השתמש גם בפצצות חודרות בונקרים לצורך פגיעה בנכסים התת-קרקעיים של חמאס. בלילה שחרר חמאס שתי חטופות נוספות בנות 80 ו-85, אותן חטף במהלך הטבח בניר עוז, אך בעליהן נותרו בידי חמאס בעזה. לפי הדיווחים השחרור התאפשר בעקבות תיווך של מצרים.

ב-24 באוקטובר חיסל צה"ל את עבד אלרחמאן, סגן מפקד גדוד נוציראת, שהשתתף בטבח בקיבוץ בארי, ח'ליל מחג׳ז, סגן מפקד גדוד שאטי, וח'ליל תתרי, סגן מפקד גדוד שיח רדואן.

ב-25 באוקטובר צה"ל חיסל את תיסיר מבאשר, ששימש כמפקד גדוד גזרת צפון ח'אן יונס של חמאס ומילא תפקידים רבים בארגון הטרור, ביצע והכווין פיגועים רבים, והיה מקורב למוחמד דף. בהמשך היום חמאס שיגר רקטות קרקע-קרקע מדגמים R-160 ועיאש 250 לעבר דלית אל-כרמל והעיר אילת בהתאמה. הרקטה בצפון התפוצצה באוויר, הרקטה לכיוון אילת נפלה בשטח פתוח באזור חבל אילות.

ב-26 באוקטובר כוח משולב של צה"ל בפיקוד חטיבת גבעתי שכלל לוחמי חי"ר על נמ"ר, טנקי מרכבה סימן 4מ ודחפורי D9 משוריינים ביצע פשיטה לילית וממוקדת בצפון רצועת עזה. בצהריים ביצע צה"ל סיכול ממוקד בו חיסל את חסן אלעבדאדלה, מפקד מערך הירי הרקטי של צפון ח'אן יונס של ארגון הטרור חמאס. לפנות ערב חיסלו צה"ל והשב"כ את סגן ראש מחלקת המודיעין של חמאס, שאדי בארוד. בארוד תכנן עם יחיא סנוואר את מתקפת הטרור על העוטף. בערב חיסל צה"ל את צמרת גדוד דרג' תפאח של חמאס השייך לחטיבת העיר עזה ושפעיליו לקחו חלק משמעותי במתקפת הטרור על עוטף עזה. במהלך היום כוח קרבי משולב, כולל חי"ר ושריון, פרץ לתוך מרכז רצועת עזה, הכין את תוואי השטח וחיסל מחבלים בפשיטה נוספת. במהלך הפשיטה כוחות ארטילריה וחיל האוויר ריכזו את התקיפות שלהם על שכונות שיח' רדואן ושג'אעיה.

בלילה שבין 26 ל-27 באוקטובר חוסל מדחת מבאשר, מפקד גדוד מערב ח'אן יונס בארגון הטרור חמאס, שלקח חלק בפיגועי צליפה ומטענים גדולים לעבר כוחות צה"ל ולעבר יישובי ישראל. במהלך הלילה ביצעו כוחות חי"ר, הנדסה ושריון של עוצבת געש פשיטה במרכז רצועת עזה ותקפו מטרות של חמאס בשכונת שג'אעיה. שייטת 13 ביצעה פשיטה מהים על דרום רצועת עזה והשמידה תשתיות טרור של חמאס ושל הכוח הימי שלו.

חשיפת מטה החמאס מתחת לבית החולים שיפא 

בתדרוך לתקשורת הזרה חשף דובר צה"ל דניאל הגרי מידע מודיעיני שמוכיח שחמאס מיקם את המפקדה הראשית שלו, מקלטים לבכירי הארגון, רשת מנהרות טרור ותשתיות טרור נוספות מתחת לבית החולים שיפא שבלב עזה במטרה להשתמש בבית החולים כמגן אנושי ולמנוע תקיפות של צה"ל על תשתיות הטרור ובכירי חמאס.

השבוע הרביעי ללחימה (28 באוקטובר–3 בנובמבר) 

הפעילות הקרקעית של צה"ל ברצועת עזה הורחבה במהלך השבוע, וכללה כוחות חי"ר, שריון והנדסה עם חיפוי אווירי. הכוחות הכינו את השטח לכניסה קרקעית גדולה, תקפו מטרות טרור ועמדות נ"ט, והרגו עשרות מחבלים. הפעילות העמיקה ולפי פרסומים פלסטיניים ובתקשורת הערבית, צה"ל היה בשכונות החיצוניות של צפון הרצועה ובפרברי העיר עזה.

ב-28 באוקטובר הודיעו דובר צה"ל ודוברות שב"כ בהודעה משותפת כי חוסל ראש המערך האווירי של חמאס אשר לקח חלק בתכנון ובהוצאה לפועל של הטבח ביישובי עוטף עזה, עצאם אבו רכבה. חוסל גם מפקד הכוח הימי של חטיבת עזה בחמאס, שפיקד על ניסיון החדירה הימי למרחב זיקים כמה ימים קודם, ראתב אבו צהיבאן.

ב-29 באוקטובר סיכלו לוחמי שריון במילואים ניסיון חדירה של חוליית מחבלים מכוח הנוח'בה של חמאס לתוך ישראל. המחבלים חדרו דרך מעבר ארז ונבדק אם השתמשו לשם כך בפיר מנהרה. בחילופי האש נהרגו ארבעה מחבלים.

בלילה שבין 29 ל-30 באוקטובר, בפעולה קרקעית של צה"ל והשב"כ שוחררה חיילת שנחטפה על ידי החמאס.

גם במהלך שבוע זה נמשך ירי הרקטות מרצועת עזה אל עבר עוטף עזה, הדרום, השפלה, גוש דן, השרון ואזור ירושלים במספר מטחים מרוכזים מדי יום. רוב הרקטות יורטו אך חלקן נפלו בערי ישראל וגרמו לנזק ולפצועים.

ב-31 באוקטובר, הודיע דובר צהל כי הכוחות בפיקוד חטיבת גבעתי השתלטו על מעוז צבאי של החמאס במערב ג'באליה שבצפון הרצועה. בנוסף, צה"ל ושב"כ חיסלו את מפקד גדוד מרכז ג'באליה אברהים ביארי, שהיה ממובילי מתקפת הטרור הרצחנית ב-7 באוקטובר.

מדובר בלחימה בשטח בנוי: צה"ל הרחיב את התמרון הקרקעי שהלך והקיף את העיר עזה, עם צוותי קרב חטיבתיים, משולבים בשריון, חי"ר והנדסה, וזאת בצמוד לטייסות קרב, כטמ"מים חמושים וארטילריה מתותחים. הכוחות נעו בקצבים שונים למחנה הפליטים שאטי, הצמוד לחוף עזה, ולב שכונות זיתון ואל פורקאן. בעיר  שאוכלוסיתה הוערכה כ-1.2 מיליון איש כולל בפרבריה הצמודים, נותרו לפי הערכות הצבא מאות אלפים בודדים של תושבים שאינם התפנו.

החזית הצפונית

כ-25 שעות לאחר תחילת המלחמה, נורו רקטות מדרום לבנון להר דב. מוצב צה"ל ניזוק, ללא נפגעים. צה"ל הגיב בהתקפה ארטילרית, ובהריסת אוהל של חזבאללה שנבנה בשטח ישראל. ניסיון של מחבלי חזבאללה להקים מחדש את האוהל הופסק בירי אזהרה.

בתאריך 20 באוקטובר 2023 חדר מחבל לשטח ישראל, ירה לעבר כוח צה"ל שפעל ביישוב מרגליות, המחבל נמלט ומרדף ארוך התנהל אחריו.

בהמשך הלחימה בוצעו מספר פיגועי חדירה על ידי חזבאללה והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ומדי פעם שוגרו רקטות וכטב"מים מלבנון ומסוריה. עיקר המתקפות שביצע חזבאללה היה ירי טילי נ"ט על יישובים ואזרחים, ועל מוצבים וכוחות צה"ל. צה"ל הגיב בירי ארטילרי ובתקיפת עמדות חזבאללה באמצעות כלי טיס לרבות מסוקי קרב וכטב"מים.

בתאריך 24 באוקטובר 2023, שוגרו רקטות מסוריה לעבר ישראל והופעלו אזעקות בדרום רמת הגולן, צה"ל תקף בסוריה ונהרגו כ-11 אנשי צבא סורים. ב-25 באוקטובר שוגר מלבנון טיל קרקע-אוויר אל עבר כלי טיס בלתי מאויש, הטיל יורט על ידי מערך ההגנה האווירית.

נכון ל-22 באוקטובר בלחימה בצפון נהרגו  חיילי צה"ל ואזרח ערבי-ישראלי. מנגד, כוחות צה"ל הרגו  מחבלי חזבאללה,  מחבלי חמאס ו- מחבלי ג'יהאד אסלאמי.

זירת יהודה ושומרון 

ב-19 באוקטובר נהרג לוחם מג"ב במהלך העימות במחנה הפליטים נור א-שמס מפיצוץ מטען חבלה. בעימות נהרגו 13 מחבלים.

מתחילת המלחמה ועד ל-31 באוקטובר כוחות צה"ל עצרו מעל  מבוקשים ברחבי אוגדת יהודה ושומרון וחטיבת הבקעה והעמקים, מעל 710 משוייכים לארגון הטרור חמאס.

צה"ל החמיר את הוראות הפתיחה באש להפרות הסדר, ואף הפעיל כטב"מ תקיפה ומטוס קרב. אך יחד עם זאת ישנה ביקורת מצד נבחרי ציבור על כך ש"ביו"ש עדיין לא הוחלף הדיסקט כנדרש".

בלחימה באיו"ש נהרגו  לוחמי כוחות הביטחון ו- פלסטינים,  מחבלים.

ב-27 באוקטובר הוחלט על הריסת בית בבעלות בכיר חמאס סאלח אל-עארורי, בכפר עארורה. צה"ל הרס את ביתו בלילה שבין 30 ל-31 באוקטובר.

החזית התימנית

החות'ים, ארגון טרור שיעי השולט בצפון תימן ונתמך וממומן על ידי איראן, ומשמש להם כשליח במלחמותיהם באזור, תקף את ישראל מספר פעמים במהלך המלחמה. החות'ים מצוידים בין השאר בטילי קרקע-קרקע, רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים. ישראל השתמשה במערכות הגנה אווירית ובמטוסי חייל האוויר לצורכי יירוטם. בנוסף ספינות של חיל הים הישראלי והאמריקאי פעלו בים סוף כנראה בעיקר לצרכי התרעה. 

ב-19 באוקטובר 2023 ספינת מלחמה אמריקאית USS Carney ששטה בים סוף יירטה 4 טילי שיוט ו-15 מל"טים שככל הנראה שוגרו על ידי החות'ים מתימן לכיוון ישראל. טיל נוסף יורט על ידי ערב הסעודית, לטענתה מתוך רצונה "להגן על שטחה האווירי".

ב-27 באוקטובר לפנות בוקר זוהה איום ממרחב הים האדום והוזנקו מטוסי קרב שיירטו מספר מטרות עוינות. עם זאת, שני כטב"מים פגעו בנואיבה ובטאבה, סיני, מרחק קצר מהגבול הישראלי ומהעיר אילת. ככל הנראה גם אלה שוגרו על ידי החות'ים.

ב-31 באוקטובר הופעלה התראה בשטח אילת, אילות ופארק התעשייה שחורת על חדירת כלי טיס עוין מכיוון הים האדום. ככל הנראה מדובר בכטב"מ ששוגר על ידי החות'ים, והוא יורט בהצלחה מעל הים האדום. בנוסף יורטו טילי שיוט בידי כלי טיס של חיל האוויר הישראלי ויורט טיל בליסטי באמצעות מערכת ה"חץ".

פיגועים נגד ישראלים

במהלך המלחמה בוצעו מספר פיגועים בשטחים ובתוך ישראל.

בצוהרי היום הראשון למלחמה מחבל ניסה לדקור את רכז הביטחון ביישוב בית אריה שבשומרון, ונוטרל. באותו ערב, בוצע ניסיון פיגוע דריסה נגד כוח צה"ל בגוש עציון. החיילים ירו לעבר הרכב והמחבל נתפס, ללא נפגעים. מאוחר יותר אותו יום, נוטרלה מחבלת שניסתה לבצע פיגוע דקירה בגבעת התחמושת בירושלים.

ביום השני למלחמה התרחש פיגוע ירי באלכסנדריה, בו רצח שומר מצרי שני ישראלים מתוך קבוצת תיירים ומדריך מצרי, בזמן שעמדו ליד עמוד פומפיוס באלכסנדריה. ישראלי נוסף, שנפצע קשה, מת מפצעיו ימים מספר אחר כך.

ב-12 באוקטובר ירה מחבל על תחנת משטרה בירושלים, המחבל נוטרל ושני שוטרים נפצעו. כמו כן מחבלים ירו לעבר היישוב דולב וחייל נפצע קל מרסיסים.

בנוסף ביצעו מחבלים מספר פיגועים נוספים, כגון יידוי אבנים, בקבוקי תבערה ועוד.

ב-22 באוקטובר ניסה מחבל לדרוס מספר לוחמי צה"ל סמוך לאל-ערוב, המחבל נוטרל. ברכבו נמצאה סכין.

ב-26 באוקטובר, מחבלים יידו אבנים לעבר רועי צאן בבנימין, אחד במצב אנוש ונשקפת סכנה לחייו והשני במצב קל.

ב-30 באוקטובר, נדקר לוחם מג"ב באורח קשה על ידי מחבל בתחנת הרכבת הקלה סמוך לשייח' ג'ראח. המחבל חטף את נשקו של הלוחם, ניסה לירות ללא הצלחה ונוטרל אחרי מרדף.

ההסברה הישראלית 

נשיא המדינה, יצחק הרצוג, ציין כי "מאז השואה לא נרצחו יהודים רבים כל כך ביום אחד". רבים בישראל השוו את חמאס לנאצים ולדאעש.

העורף הישראלי מקיים פעולות הסברה רבות, בעיקר ברשתות החברתיות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגנים על עמדת ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית. ישראלים תולים שלטי "נחטף על ידי חמאס" גם במדינות אחרות ברחבי העולם.

בין האישים והפוליטיקאים הבולטים במאמץ ההסברה הישראלי:
 ראש ממשלת ישראל לשעבר נפתלי בנט התראיין לרשתות התקשורת הזרות, הגן על ישראל, הצדיק את התגובה הצבאית והציג את אכזריות חמאס אותה הוא השווה לנאצים.
 יוסף חדאד, פעיל הסברה ערבי-ישראלי, קיים אף הוא ראיונות לכלי תקשורת זרים והעלה סרטונים לרשתות החברתיות.
 נועה תשבי, למרות שפוטרה מתפקידה כשליחה למאבק באנטישמיות לאחר שהעבירה ביקורת על הרפורמה המשפטית, התראיינה לכלי תקשורת זרים ופעלה ברשתות החברתיות.
 ידוענים נוספים שיתפו תוכני הסברה ברשתות החברתיות, בהם המדליסטית האולימפית אבישג סמברג.

מאבק ההסברה מתקיים בצל העובדה שכשבוע לאחר פרוץ מתקפת הפתע שפתחה את המלחמה נסגר משרד ההסברה הישראלי, כשהשרה העומדת בראשו, גלית דיסטל-אטבריאן, צוטטה באומרה כי "משרד ההסברה התרוקן מסמכויות ומהווה בזבוז של כספי ציבור, ולא יכול לתרום למדינה תרומה משמעותית". מאז, תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ ומשרד התפוצות. משרד החוץ רשם עד 20 באוקטובר נרשמו יותר ממיליארד חשיפות לתכני ההסברה שלו. בצה"ל ישנה שותפות במאמץ ההסברתי, ודובר צה"ל מפרסם סרטוני זוועה וכן סרטוני גבורה רבים ובנוסף חקירות של המחבלים בו המחבלים מודים שהזוועות תוכננו מראש והיו חלק מתוכנית התקיפה. גם צה"ל וגם משרד החוץ מצנזרים מעט מאוד, על מנת לגרום לזעזוע בעולם, שיוביל לתמיכה בישראל.

ב-23 באוקטובר, נוסף כיוון הסברה שונה כאשר שתי נשים, בגילאי +80, שוחררו משבי החמאס ונראו בסרטון שפרסם חמאס לקראת שחרורן, בו נראים מחבלי ארגון הטרור מגישים לחטופות ממתקים וקפה. בעליהן נותרו בידי חמאס בעזה. לאחר שחרורן, שיחזרה אחת החטופות את חטיפתה לרצועת עזה, באומרה, בין היתר, שכאשר הגיעו החטופים למנהרות הטרור, אמרו להם המחבלים כי "הם אנשים שמאמינים בקוראן ולא יעשו לנו רע". היו שטענו כי עדות זו פגעה במאמץ ההסברתי הישראלי. מצד שני התקשורת בעולם התייחסה לעדותה בדרכים שונות - רבים מהם הציגו את תמונתה לוחצת יד לשוביה "הושטת יד לשלום מחטופה ישראלית, המביישת את רוצחי חמאס".

טקטיקה ואמצעי לחימה

ישראל
באוקטובר 2023 ה"איתן" הופעל מבצעית לראשונה במסגרת הלחימה נגד מתקפת הטרור וחיסל מספר מחבלים שחדרו לאזור זיקים באמצעות ירי מקלעים.

במלחמה נעשה שימוש מבצעי ראשון בפצצת מרגמה "עוקץ פלדה" ותקיפה ימית מבצעית ראשונה של ספינת סער 6 באמצעות תותח אוטו מלרה 76 מ"מ. כמו כן נעשה שיגור מבצעי ראשון של רקטת "רומח" ממשגר מנתץ לעבר מטרה צבאית של חמאס בעזה, שפגעה ברמת דיוק גבוהה.

ב-26 באוקטובר החל צה"ל בפשיטות קרקעיות לפאתי רצועת עזה. הפשיטות הקרקעיות נערכו על ידי כוחות של חיל הרגלים, חיל השריון וחיל ההנדסה הקרבית. הן נעשות בעיקר באמצעות כלים משוריינים כבדים בהם נגמ"ש מרכבה (נמ"ר), נמ"ר הנדסי וטנק מרכבה סימן 4מ, שלושתם מצוידים במערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" שמיירטת טילי נ"ט. את הכוחות מובילים דחפורי D9 משוריינים בעלי מיגון כלוב וכף ("סכין") כבדה לפריצת צירים ופיצוץ מטעני חבלה שהטמינו המחבלים. הכוחות תוקפים מטרות טרור באש מקלעים וטנקים וכן באמצעות סימון מטרות לחיל האוויר הישראלי באמצעות מערכת צי"ד 750, שתוקף אותן מהאוויר באמצעות חימוש מונחה מדויק.

ארגוני הטרור בעזה
אחרי מתקפת הפתע על ישראל המשיך חמאס בניסיונות חדירה דרך היבשה והים. הוא המשיך בירי רקטות על עוטף עזה, השפלה וגוש דן. ב-13 באוקטובר שיגר רקטת עיאש 250 לעבר הצפון, אך זו יורטה על ידי קלע דוד.

חזבאללה
חזבאללה פעל בגבול ישראל–לבנון וביצע ירי נק"ל, צלפים, נ"ט ומרגמות על מוצבי צה"ל, גדר המערכת, מתקני תצפית ויישובים צמודי גדר. כמו כן אפשר חזבאללה לחוליות טרור פלסטיניות לבצע פיגועי חדירה, מטעני חבלה וירי נגד ישראל בגבול הצפון, וכן לבצע ירי תלול מסלול לעבר ערים ויישובים ישראליים בצפון.

אבדות ונפגעים

נרצחים והרוגים ישראלים

במתקפת ארגוני הטרור נרצחו ונהרגו בקרבות יותר מ- ישראלים, רובם אזרחים אך גם שוטרים, חיילים וכוחות הצלה. כמו כן נרצחו אזרחים זרים, בהם אמריקאים, ארגנטינאים, תאילנדים, נפאלים, אוקראינים וממדינות נוספות.

מעדויות חיילים וכוחות זק"א ההרג רובו בוצע בירי ושריפת אנשים חיים. ניכר שהרבה מגופות ההרוגים הושחתו, כולל תיאורים של עריפת ראשים, שיסוף גרונות, מלכוד גופות ברימונים ושריפת גופות ואנשים חיים.

כמו כן התגלו עדויות למקרי אונס והתעללות מינית בנשים בטרם נרצחו.

פעולות הטבח תועדו בשידור חי ובסרטונים שהופצו ברשתות החברתיות. חלק מהעדויות נצפו ללא צנזורה גם על ידי גורמים מדיניים.

פצועים ישראלים
יותר מ- פצועים הובאו לבתי חולים, בהם בית החולים סורוקה, המרכז הרפואי קפלן, המרכז הרפואי שמיר, המרכז הרפואי שיבא ומרכז רפואי ברזילי.

אזרחים נקראו לתרום דם. תורים ארוכים של תורמי דם נרשמו בכל בתי החולים ברחבי הארץ.

בני ערובה ישראלים

מאות אנשים נחטפו לרצועת עזה, בהם חיילי צה"ל, אזרחים (כולל נשים, ילדים, קשישים ואפילו תינוקות) וכן אזרחים זרים רבים. מספר החטופים היה לא ידוע במשך ימים רבים, בין השאר משום שהיו גופות רבות שלא זוהו כך שאי אפשר היה לדעת אם נעדר הוא הרוג או חטוף. על פי הדיווחים המעודכנים של דובר צה"ל מספר החטופים שבידי חמאס הוא . ב-28 באוקטובר 2023 הודיע חמאס כי בידיו בין 200 ל-250 חטופים. באותו יום חמאס פרסם גם סרטון ראשון של חטופה ישראלית.

מטה משפחות החטופים והנעדרים 

ב-8 באוקטובר הוקם על ידי חלק ממשפחות החטופים לעזה והנעדרים כתוצאה ממתקפת הפתע, מטה שנועד להשבת החטופים, לאיתור הנעדרים, וכן לטיפול בעניינים רפואיים, משפטיים ואחרים הנוגעים לחטיפה ולהשלכותיה.

נפגעים פלסטינים
מעל  מחבלים פלסטינים נהרגו בשטח ישראל ומעל 700 נפלו בשבי.

מספר ההרוגים ברצועת עזה, לפי דיווחי משרד הבריאות של חמאס עומד על מעל  תושבים. בנוסף לכך מספר הפצועים הוא מעל ל-. מקורות ישראליים העריכו, שחמאס מסתיר הרוגים רבים שלו, ומשרד הבריאות הפלסטיני לא מונה אותם בדיווחים הרשמיים.

דיווחי ההרוגים והפצועים בעזה כוללים את הנפגעים כתוצאה משיגורים כושלים לעבר ישראל, כאשר המשמעותי מביניהם הוא הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי שנגרם כתוצאה משיגור כושל של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בליל 17 באוקטובר.

ביהודה ושומרון נהרגו מעל 100 מחבלים ולפחות עוד  מחבלים מחמאס ו- מחבלים מהגא"פ נהרגו בחזית הלבנונית במלחמת חרבות ברזל.

בנוסף, נהרגו לפחות  מחבלי חזבאללה בחזית הלבנונית במלחמת חרבות ברזל ועוד  מחבלים, חיילים ואזרחים סורים נהרגו בתקיפות ישראליות בסוריה בתגובה לשיגורי הרקטות.

השפעות המלחמה על ישראל

פוליטיקה
בעקבות המלחמה נוצרה דרישה לממשלת אחדות. ראש הממשלה הציע לראשי האופוזיציה להצטרף לממשל חירום במתכונת דומה לממשלה שהוקמה ערב מלחמת ששת הימים. ב-11 באוקטובר הכריז חבר הכנסת בני גנץ יו"ר סיעת המחנה הממלכתי כי יצטרף לממשלת חירום לאומית בראשות נתניהו, ולמחרת הושבעו חמישה שרים מטעם המחנה הממלכתי והצטרפו לממשלה. מפלגות העבודה וישראל ביתנו הודיעו באותו היום כי יתמכו בהקמתה אך בינתיים לא יצטרפו לקואליציה. יאיר לפיד הודיע שמפלגתו לא תיכנס לממשלת החירום עד שלא יוצאו ממנה מפלגות עוצמה יהודית והציונות הדתית, אולם חבר הכנסת אלעזר שטרן ממפלגתו הודיע שיתמוך בה, בניגוד לעמדת הסיעה. קודם לכן, לבקשתו של שר הפנים ושר הבריאות משה ארבל החליט יו"ר ש"ס אריה דרעי להעביר את תיק הבריאות לידיו של חבר הכנסת אוריאל בוסו. ב-29 באוקטובר בשעה 01:10, צייץ ראש הממשלה נתניהו, "בשום שלב לא ניתנה לי התרעה על כוונות מלחמה מצד החמאס. כל גורמי הביטחון, כולל ראש אמ"ן וראש השב"כ, העריכו שהוא מורתע". לאחר דרישה של בני גנץ והרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי, נמחק הציוץ ונכתב במקומו "לא קיבלתי התרעות ספציפיות למלחמה". לאחר הסערה הפוליטית כתב נתניהו "טעיתי, מתנצל"

בעקבות המלחמה נדחה מועד הבחירות לרשויות המקומיות.

התגייסות אזרחית

בציבור הייתה התגייסות גדולה של ארגוני עזרה ממוסדים כדוגמת זק"א, ארגונים התנדבותיים שהסבו את פעילותם לעזרה כדוגמת אחים לנשק, והתגייסות יחידים. הוקמו חמ"לים אזרחיים לסיוע בחילוץ מאזורי העימות בחזית, חמ"ל נעדרים (כולל סיוע באיתורם באמצעים טכנולוגיים מתקדמים), סיוע לאנשים בעורף, מערך הסעות, רכישה והטסה של ציוד אישי לחיילים כגון אפודי מגן קרמיים שהיו חסרים, אירוח משפחות שפונו מאזורי העימות, תרומות דם, סיוע בבתי חולים ובמוסדות אחרים, שירות שמרטפות לאנשי מילואים, ביקורים בבית אבות, והתנדבות בכל תחום אחר.

בהתנדבות ובחילוץ משתתפים גם יחידים, התארגנויות מקומיות ומועצות מקומיות. חלק מההתארגנויות פועלות באמצעות קבוצות וואטסאפ, המרכזות את הצרכים ואת המתנדבים.

התמודדות נפשית
בעקבות האירועים הטראומתיים של תחילת המלחמה, נפתחו מוקדים טלפוניים ברחבי הארץ. פיקוד העורף הדגיש שתגובות רגשיות כמו פחד וחרדה הן תגובות נורמליות למצב לא נורמלי. מכיוון שלאנשים יש דרכים שונות להתמודד עם לחץ, המליצו בפיקוד העורף לזהות את דרכי ההתמודדות שסייעו בעבר (פעילות גופנית, שיחות עם חברים, איסוף מידע, אמונה) ולהשתמש בהן. במקרה של נפגעי חרדה, הומלץ לעודד אותם לפעולה ועשייה, לבצע תרגילי נשימה וטכניקות הרפיה, להדגיש את יכולת ההתמודדות ולהסיח את הדעת. מעמותת נט"ל הזהירו את הציבור שלא להיחשף לתכנים מעוררי טראומה כמו תמונות וסרטוני סנאף. חשיפה כזו נקשרה בעבר לדיכאון, חרדה, ופוסט־טראומה.

תגובות בין-לאומיות

פעולות סיוע של בעלות ברית

ב-8 באוקטובר מזכיר ההגנה האמריקאי, לויד אוסטין, אמר שצבא ארצות הברית מקדם את נושאת המטוסים ג'רלד פורד (CVN-78), לעבר מזרח הים התיכון, כדי לסייע לישראל במידת הצורך.

כמו כן, ארצות הברית החלה באספקת ציוד, תחמושת ואספקה צבאית רבה לישראל ברכבת אווירית. עד ל-20 באוקטובר נחתו בישראל 45 מטוסי תובלה עם אמצעי לחימה במשקל של כאלף טונות.

במקביל לנושאת המטוסים, פרסה ארצות הברית באזור המזרח התיכון ארבע טייסות של מטוסי קרב מדגמי F-35, F-15, F-16 ו-A-10.

ב-12 באוקטובר הודיעה בריטניה על פריסת כוחות באזור מזרח הים התיכון במטרה לסייע לישראל. הכוח כולל מטוסי ביון וספינות מלחמה.

בבוקר 15 באוקטובר הודיעה ארצות הברית על שליחת נושאת מטוסים שנייה לאזור ישראל. קבוצת התמיכה ההתקפית ה-2 (IKECSG) בהובלת נושאת המטוסים דווייט אייזנהאואר.

ב-16 באוקטובר יצא כוח התערבות מהירה המורכב מ-2,000 חיילי מארינס אמריקאים לכיוון חופי ישראל. ב-23 באוקטובר 2023 שלח נשיא ארצות הברית את לוטננט גנרל ג'יימס פ. גלין, בראש משלחת קצינים אמריקאים, לייעץ לצה"ל במלחמה.

קנצלר גרמניה, אולף שולץ, החליט לשלוח לישראל שני כטב"מים של צבא גרמניה מסוג Heron TP שפותחו בישראל.

ביקור נשיא ארצות הברית בישראל

ב-18 באוקטובר 2023 בשעות הבוקר הגיע לביקור בישראל נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן. הוא הצהיר כי הגעתו היא מסר לעולם שארצות הברית ניצבת לצד ישראל.

הוא הביע שאט נפש ממעשיהם של חמאס והבטיח כי ארצות הברית תוודא שישראל תקבל את מה שהיא זקוקה במלחמה, ובהתייחס לפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי אמר כי נראה שארגוני הטרור ברצועת עזה עשו זאת.

בנאום שנשא בביקורו בישראל, הביע ביידן צער רב על האזרחים הרבים שנרצחו ונחטפו, שיבח את גבורת הישראלים, ואמר שמתקפת הטרור הייתה האסון הגדול ביותר שאירע לעם היהודי מאז השואה וציין ש"בשואה העולם ראה ולא עשה כלום" והבטיח "אנחנו לא נעמוד מנגד". הוא שיבח את ישראל כמדינה דמוקרטית וחזר על מחויבותו לביטחון ישראל ואמר שהטרור לא ינצח.

בנוסף, ארצות הברית הבטיחה סיוע צבאי וכלכלי חסר תקדים של עשרה מיליארד דולר.

לוחמה פסיכולוגית ומידע כוזב

במהלך המלחמה הופצו ידיעות כזב שונות ברשתות החברתיות, שמקורן אינו ידוע. ידיעת כזב אחת הייתה כי יש חשש לבגידה מתוך מערכת הביטחון וידיעת כזב נוספת התייחסה למתקפת סייבר שהשביתה את מערכות המודיעין. כמו כן הופצו סרטוני כזב של מחבלים שלכאורה נתפסו בערי המרכז כמו תל אביב, חולון וראשון לציון. הופצו דיווחי שקר בנוגע לפגיעה ישראלית בכנסיית פורפיריוס בת ה-1,160 שנה ברצועת עזה.

כחלק מלוחמה פסיכולוגית חמאס פרסם כי אלוף נמרוד אלוני נפל בשבי, ידיעה שפורסמה רבות ברשתות חברתיות ובתקשורת העולמית, אך עד מהרה התבררה כשגויה.

חברת Cyabra דיווחה על עשרות אלפי פרופילים פיקטיביים ברשתות החברתיות, אשר משמשים להעברת מידע שקרי, הפצת תאוריות קשר, ניסיונות להשפיע על דעת הקהל ולהסיח את השיח לטיעונים על אלימות מצד ישראל כלפי פלסטינים.

ביום החמישי ללחימה פרסמה אל-ג'זירה תיעוד שבו כביכול נראית אמא ישראלית ושני ילדיה משוחררים משבי חמאס, הסרטון הוכח כשקרי.

ב-18 באוקטובר התרחש פיצוץ בבית חולים אל-אהלי, בו נציגי חמאס האשימו מיידית את צה"ל וטענו ל-500 הרוגים. האשמה זו הופצה במהרה ברשתות חברתיות ובערוצי תקשורת. גם מידע זה התברר כשגוי לאחר בירור האירוע: הפיצוץ אירע במגרש החנייה של בית החולים ונגרם עקב רקטת קרקע-קרקע ששיגר הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.

עקב הפצת דיסאינפורמציה רבה בידי החמאס בפייסבוק ובפלטפורמות נוספות, הטיל האיחוד האירופאי אחריות על חברת מטא לטפל בנושא ואיימה בהטלת סנקציות וקנסות באם הנושא לא יטופל.

האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי הרשת החברתית אקס (לשעבר טוויטר) משמשת להפצת דיסאינפורמציה על המלחמה בישראל וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית". האיחוד איים בהטלת עיצומים כספיים על הרשת. לפי בדיקה שערך הניו יורק טיימס, חמאס הצליח למנף את קשיי אכיפת מדיניות התוכן של אקס, ולהפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה וזאת במטרה לעורר אימה. לטענת מומחים בוטים וחשבונות מזויפים שמופעלים על ידי איראן, חמאס והג'יהאד האיסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס. בתגובה אמרה מנכ"לית אקס לינדה יאקרינו, כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה.

ראו גם
 מתקפת הפתע על ישראל (2023)
 העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל
 תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 
 
 חרבות ברזל, באתר gov.il
 
 
 אפרים לפיד, מילון המלחמה בטרור - 2023, IsraelDefense, 22.10.2023
 כתבות
 
 כתבות וידאו

ביאורים

הערות שוליים 

חרבות ברזל
לחימה ברצועת עזה