הבחירות הכלליות ביוון (2019)

הבחירות הכלליות ביוון נערכו ב-20 בספטמבר 2019 ובמהלכן נבחרו כל 300 חברי הפרלמנט של יוון בהתאם לחוקה. הבחירות הוקדמו עקב הפסדה של "מפלגת השמאל הרדיקלי" (סיריזה) בבחירות לפרלמנט האירופי. סיריזה, מפלגת השלטון, הפסידה גם בבחירות הכלליות והשיגה 86 מנדטים מתוך 300. מפלגת הדמוקרטיה החדשה בראשות קיריאקוס מיצוטאקיס השיגה רוב מוחלט עם 158 מנדטים. מפלגת הימין הקיצוני השחר הזהוב התרסקה ולא עברה את אחוז החסימה. מפלגת פאסוק התחזקה מעט והייתה למפלגה השלישית בגודלה עם 22 מנדטים. קיריאקוס מיצוטאקיס החליף את אלכסיס ציפראס בתפקיד ראש ממשלת יוון.

רקע 
בבחירות הקודמות, סיריזה ניצחה והקימה קואליציה עם מפלגת היוונים העצמאיים. אלכסיס ציפראס מונה לתפקיד ראש הממשלה. הבחירות הוקדמו עקב מחלוקות פנימיות במפלגה על רקע הסכם החילוץ שהוצע ליוון שסבלה ממשבר חוב של המדינה. הניצחון בבחירות נתפס כאישור של העם להמשך תוכנית החילוץ וצעדי הצנע. הממשלה מימשה את ההסכם.

שלוש שנים לאחר מכן, ב-20 באוגוסט 2018, יצאה יוון, כמתוכנן, מחבילת החילוץ. משמעות היציאה הייתה שלראשונה מאז 2010 עברה המדינה לגיוס הון בשווקים ולא נזקקה לסיוע ממדינות אירופה ומקרן המטבע. כדי לאפשר את היציאה מתוכנית החילוץ הסכימו מדינות אירופה לפריסה מחודשת של החובות, הארכה של מועדי הפירעון ומתן חבילת סיוע של 15 מיליארד אירו המיועדת למקרה חירום. מדינות האירו התנו צעדים מקלים אלה בהמשך הרפורמות עליהן הוסכם במסגרת תוכנית החילוץ ובהמשך הפיקוח האירופאי על יישום הרפורמות, בהתאם לחוק משנת 2013 המאפשר פיקוח על מדינות בגוש האירו שמתמודדות עם בעיות פיננסיות חמורות.

ב-12 ביוני 2018, יוון הסכימה להכיר בשכנתה כרפובליקת מקדוניה הצפונית, מהלך שרפובליקת מקדוניה בירכה עליו, וב-17 ביוני 2018 חתמו שני ראשי הממשלה (אלכסיס ציפראס וזוראן זאאב) על הסכם פרספה  שסיים את מחלוקת השמות. מקדוניה (שנקראה באו"ם בשם "הרפובליקה היוגוסלבית לשעבר של מקדוניה" כמעיין פשרה) הכריזה ב-1991 על עצמאותה מיוגוסלביה. ביוון דרשו ממנה לשנות את שמה כי יש חבל ארץ בצפון יוון שנקרא כך. לטענתה של יוון השם רמז על תביעות טריטוריאליות כלשהן של המקדונים על אותו חבל ארץ. זהו גם שמה הנוסף של ממלכת מוקדון שבה שלט אלכסנדר הגדול.

בינואר 2019, ממשלת ציפראס הביאה לאשרור הפרלמנט ההלני את הסכם הסכם פרספה . כל מפלגות האופוזיציה וחברת הקואליציה היוונים העצמאיים, התנגדו להסכם. אירוע זה גרם למשבר קואליציוני, שהביא לפרישת היוונים העצמאיים מהממשלה. עם זאת, ההסכם אושרר בפרלמנט והקואליציה צלחה הצבעת אי-אמון.

ב-26 במאי 2019 נערכו הבחירות לפרלמנט האירופי והסיבוב הראשון של הבחירות לרשויות המקומיות. בבחירות לפרלמנט האירופי סיריזה הובסה על ידי מפלגת האופוזיציה הראשית, וקיבלה 23.75% מול 33.12% שקיבלה הדמוקרטיה החדשה, מה שגרם לראש ממשלת יוון לשקול שאין לו את הלגיטימציה העממית להמשיך למשול עד תום הקדנציה בת ארבע השנים.

בליל הבחירות לפרלמנט האירופי, לאחר תבוסת מפלגת השלטון, הכריז ראש הממשלה אלכסיס ציפראס על הקדמת הבחירות לפרלמנט ההלני. היוונים העצמאיים הודיעו מאוחר יותר שהם לא ישתתפו במערכת הבחירות. ב-10 ביוני, ציפראס פנה לנשיא יוון, פרוקופיס פבלופולוס, כדי לבקש ממנו את פיזור הפרלמנט. הנשיא קיבל את בקשתו בצו נשיאותי, שהוצא ונחתם למחרת. ההכרזה על הבחירות התקיימה כ-3.5 חודשים לפני תום כהונתה המיועדת של ממשלת ציפראס. מועד הבחירות נקבע ל-7 ביולי 2019.

מערכת הבחירות 

כל הבוחרים נדרשים להצביע, כאשר הרישום הוא אוטומטי וההצבעה היא חובה. עם זאת, אף אחד מהעונשים או הסנקציות הקיימים מבחינה משפטית מעולם לא הופעל.

בעקבות הבחירות בספטמבר 2015 הוכנסו מספר שינויים בשיטת הבחירות. גיל ההצבעה הופחת מ-18 ל-17 ביולי 2016, כאשר אותו חוק ביטל גם את שיטת הבונוס להשגת רוב קואליציוני, שהעניקה בונוס של 50 מושבים למפלגה הגדולה ביותר. במקום זאת, נקבע כי כל 300 המושבים יוענקו באופן יחסי. עם זאת, חוק זה לא נכנס לתוקף עבור בחירות 2019, שכן הוא לא אושר ברוב המיוחס הנדרש למרות שהממשלה בראשות סוריזה הביעה תמיכה בהכנסתו לבחירות 2019. כתוצאה מכך, השיטה הקודמת נותרה בתוקף. 250 מנדטים מחולקים על בסיס ייצוג יחסי, כאשר אחוז החסימה הוא 3%. קולות ריקים ופסולים, כמו גם קולות שהתקבלו למפלגות שלא עבור את אחוז החסימה, אינם נספרים בעת הקצאת מושבים. 50 מנדטים נוספים מוענקים כבונוס למפלגה שזוכה במספר הקולות הרב ביותר, כאשר קואליציות בעניין זה אינן נספרות כמפלגה כוללת אלא קולותיהן נספרים בנפרד עבור כל מפלגה בקואליציה, על פי חוק הבחירות. רוב פרלמנטרי מושג על ידי מפלגה או קואליציה של מפלגות השולטות על לפחות חצי פלוס אחד (151 מתוך 300) מסך המושבים.

תוצאות 

מפלגת הדמוקרטיה החדשה זכתה במירב הקולות ורוב מוחלט בפרלמנט. היא קיבלה 158 מנדטים. זאת לאחר 4 שנים של שלטון סיריזה בראשות ציפראס. סיריזה נחלשה וקיבלה 86 מנדטים. שש מפלגות עברו את אחוז החסימה, שהוא 3%, אולם מפלגת הימין הקיצוני השחר הזהוב רשמה מפלה ולא נכנסה לפרלמנט. מפלגת פאסוק הייתה השלישית בגודלה וקיבלה 22 מנדטים.

הקמת ממשלה 
למחרת, 8 ביולי, נשיא יוון פרוקופיס פבלופולוס נתן ליושב מפלגת הדמוקרטיה החדשה קיריאקוס מיצוטקיס מנדט להרכבת הממשלה. קיריאקוס מיצוטקיס הושבע לראשות הממשלה באותו יום, בעוד שחברי הממשלה הושבעו ב-9 ביולי.

קישורים חיצוניים 

 בינתיים ביוון: בחירות כלליות בפעם החמישית ב-7 שנים
 מהפך ביוון: הימין יחזור לשלטון עם רוב בפרלמנט

הערות שוליים 

יוון: העת החדשה
יוון 2019
2019 בפוליטיקה