הבחירות הפרלמנטריות בפולין (2023)

הבחירות לפרלמנט הפולני 2023 התקיימו ביום ראשון, 15 באוקטובר 2023, במהלכן התקיימה התמודדות על מושבים בשני הבתים: הסי'ם והסנאט. לצד הבחירות נערך גם משאל עם ובו ארבע שאלות הנוגעות למדיניות הכלכלית ולמדיניות ההגירה של הממשלה.

טרם הבחירות, החזיקה מפלגת הימין "חוק וצדק" (PiS) ברוב בסי'ם, כאשר בראשות הממשלה עמד מתאוש מורבייצקי בכהונתו השנייה בתפקיד. מאידך, מפלגות האופוזיציה, ובכללן מפלגת המצע האזרחי ומפלגות נוספות, החזיקו רוב בסנאט. 

לקראת בחירות 2023, הוביל דונלד טוסק את הקואליציה האזרחית כאופוזיציה ל-PiS. בבחירות זכתה אמנם מפלגת השלטון הימין המאוחד במספר רב של מושבים, אך לא הגיעה לרוב בסי'ם. לעומתם, האופוזיציה, המורכבת משלושה גופים -  הקואליציה האזרחית, הדרך השלישית והשמאל, השיגה בסך הכל 54% מהקולות, וצפוייה להקים ממשלה קואליציונית.  גם בסנאט זכתה ברית מפלגות האופוזיציה, ברית הסנאט 2023, בריבוי קולות וברוב מושבים.  

אחוז ההצבעה בבחירות עמד על 74.4%, והוא אחוז ההצבעה הגבוה ביותר בפולין מאז נפילת הגוש הקומוניסטי. על פי תוצאות מדגמיות, אחוז ההצבעה בקרב נשים היה 73.7%, לעומת 72% אצל הגברים, והתפלגות ההצבעה של כל אחת מהקבוצות דומה להתפלגות בציבור הכללי. מאידך, ניתוח המדגמים הראה מהפך בדפוס ההצבעה של צעירים, אותו כינו בשם  "youthquake", כאשר הצבעתם של הצעירים היתה בעלת השפעה מכרעת ובלתי פרופורציונלית על התוצאות. בקבוצת הגיל 18-29 נרשם אחוז הצבעה של 68.8%, לעומת 46.4% בבחירות הקודמות בשנת 2019. אחוז התמיכה של הצעירים במפלגת השלטון צנח מ 26.3% בבחירות הקודמות ל 14.9% בבחירות הנוכחיות. 

ב24 באוקטובר קיים נשיא פולין התייעצויות עם ראשי מפלגות האופוזיציה, אשר המליצו פה אחד על דונאלד טוסק לתפקיד ראש הממשלה, ואף הפצירו בו לעשות כן ללא שיהוי על מנת לכבד את רצון הבוחר.  ואולם, על פי הצפי, בשלב הראשון ינסה הנשיא להטיל את משימת הרכבת הממשלה על ראש המפלגה הגדולה ביותר, מפלגת חוק וצדק, ורק אם מהלך זה ייכשל - יועבר השרביט לראש האופוזיציה, אשר ינסה להרכיב את ממשלת פולין הבאה. לפיכך, יתכן שרק בחודש דצמבר תושבע ממשלה.

משמעות תוצאות הבחירות והסנטימנט הציבורי 
העיתונאי עופר אדרת מגדיר את תוצאות הבחירות בפולין כמהפך דרמטי, מכונן והיסטורי. מפלגת חוק וצדק, שהיא מפלגה ימנית שמרנית לאומנית, פעלה בעקביות נגד שלטון החוק, נגד תקשורת חופשית, נגד להט"בים ונגד נשים, והובילה את פולין אל מחוץ להגדרתה כדמוקרטיה, והיא אף הוגדרה כדמוקרטיה חלולה. בעקבות נצחון האופוזיציה בבחירות תוכל פולין לחזור להיות מדינה בעלת ערכים ליברליים ודמוקרטיים, ולשוב להיות חלק אינטגרלי מהאיחוד האירופי.  ד"ר אסתר לופטין, מומחית לאירופה מאוניברסיטת תל אביב, מוסיפה כי היחסים בין האיחוד האירופי לפולין נקלעו למשבר חריף מאז 2015 כאשר מפלגת החוק והצדק עלתה לשלטון. כבר ב-2016 יצא הפרלמנט האירופי בהכרזה המביעה דאגה ממצב זכויות האדם וכרסום הדמוקרטיה בפולין, בעקבות הנסיון להשתלט על בית המשפט ולהדיח שופטים, להפוך את ערוץ הטלויזיה לערוץ של הממשל, וכן בעקבות פגיעה חמורה בזכויות אדם, זכויות להטב וזכויות נשים, וכן עקב תמיכתה בברקזיט של בריטניה. האיחוד האירופי הביע אכזבה עמוקה מפולין לאחר שנאבק בעוז, בתקופת ייסודו בשנים 1990-1992, על מנת להכלילה באיחוד, וזאת בניגוד לדעת הקהל האירופי, אשר מלכתכילה התנגדה להכללת פולין, הונגריה ושאר מדינות מזרח אירופה לאיחוד האירופי, בעיקר מסיבות כלכליות וחשש מגלי הגירה. הפניית העורף של פולין נגד ערכי הדמוקרטיה הליברלית נתפסו איפוא על ידי האיחוד האירופי כבגידה, ועתה הגיעה ההזדמנות לתיקון. ד״ר לופטין מוסיפה ומדגישה שאחוז ההצבעה בבחירות 2023 היה גבוה מאד, מעל 74%, עם אחוז הצבעה גבוה במיוחד בקרב צעירים אשר התקוממו במיוחד נגד שני חוקים: חוק איסור ההפלות, אשר גבה את חייהן של נשים צעירות רבות אשר איבדו את חייהן בעקבות הפלות בלתי חוקיות, והחוק המגדיר את חלקים שלמים מפולין כאזורים ״נקיים מלהט"ב״.    

תוצאות הבחירות הפיחו אופטימיות רבה בקרב אזרחי פולין, אשר מתארים את החשש שאחז בהם לאורך השנים האחרונות, כאשר היו ממש על סף אובדן הדמוקרטיה שעליה נאבקו שנים כה ארוכות, לאורך כל שנות השלטון הקומוניסטי בפולין והשלטון הנאצי לפניו. בשנים האחרונות הם ראו כיצד מגיעה מפלגה פופוליסטית אשר השתלטה על המוסדות הדמוקרטיים ואיימה להפוך את פולין לתואמת הונגריה, טורקיה ואפילו רוסיה של פוטין. עכשיו - הם מקוווים - אפשר יהיה לחזור לנורמליות.   

אבל על אף האופטימיות, עוד הרבה דברים עלולים להשתבש, ולקואליציה החדשה - בהנחה שאכן תוקם על ידי טוסק - כנראה לא יהיה קל. היא תורכב מתשע מפלגות שהאג'נדות שלהן נעות משמאל רדיקלי ועד למרכז-ימין. וכראש ממשלה, טוסק יצטרך לצלוח הרבה מכשולים, החל בנשיא אנדריי דודה, בעל ברית של PiS, שיכול להטיל וטו על כל חוק. בנוסף, בית המשפט החוקתי כבר מלא באנשי PiS שקשה יהיה להיפטר מהם מבלי לשנות את החוקה, כך שטוסק עלול לגלות שחוקיו נפסלים. לסלק שופטי PiS מבתי המשפט הנמוכים יותר יהיה מסובך, ועלול להביא לביקורת מהסוג שליברלים מתחו על PiS. טוסק יוכל לסמוך על רצונה הטוב של אירופה, אך עזרתה של זו אינה מובטחת. סכום של 35 מיליארד יורו בכספי קורונה שהאיחוד האירופי עדיין חייב לפולין, בנוסף לחלק מהתקציב הרגיל, לא הגיע אליה בגלל מחלוקת לגבי שלטון החוק; הנציבות האירופי תשמח להעביר אותו, אבל ראשית פולין תצטרך לעמוד בתנאים לקבלתו. המכשולים האלה הם בדיוק הסיבה לכך שהאוטוריטריזם הזוחל נוסח PiS ואורבן, מסוכן כל כך. קשה מאוד לחזור ממנו. אבל לפחות אפשר עכשיו להתחיל. ומפלגות אופוזיציה בכל רחבי אירופה, וכן בשאר העולם, יכולות עכשיו לראות שניתן לנצח את הפופוליסטים.    

גם הסופרת הפולניה אולגה טוקרצ׳וק, זוכת פרס נובל לספרות, ומי שהיתה שותפה במחאה נגד השלטון הטוטליטרי בארצה, נרגשת מהמהפך המסתמן. טוקרצ'וק שהתה בישראל במשך כמה חודשים טרם הבחירות בארצה והשתתפה באופן קבוע בהפגנות נגד ההפיכה המשטרית בתל אביב, כמפגינה מן השורה. "אני הלכתי להפגנות בישראל לא רק בגלל תחושת סולידריות עם הישראלים, אלא גם בגלל שחשבתי שזו אותה הפגנה כמו בפולין. שאנחנו נלחמים בדיוק על אותו דבר. אמנם, לא היה לי נעים לשמוע את המפגינים צועקים 'פה זה לא פולין'. מובן שאני יודעת למה הם התכוונו, אבל נעצבתי שהמדינה שלי נעשתה דוגמה למקום שנשלט על ידי כוח לא דמוקרטי, אוטוריטרי. אבל לא פולין, לא הונגריה ולא ישראל אשמות. זו הפוליטיקה הפופוליסטית שחושפת כעת את פניה הגרועות והמסוכנות ביותר במדינות האלו. למרבה הצער, פניו של הפשיזם המודרני צומחות יותר ויותר מהקשקוש הפופוליסטי הלא־קוהרנטי — אינטרסים לאומיים, בוז לאחר, שנאת זרים, היצמדות למסורת מתוך היעדר רעיונות חדשים ופחד מהעתיד, התעלמות מהסביבה הטבעית, רצון בלתי מסופק לצבור כוח ועושר".

רקע כללי

הבחירות לפרלמנט הפולני 2019 
 בבחירות לפרלמנט בשנת 2019 נרשם שיעור הצבעה גבוה, עם השתתפות של  למעלה מ-60% מהאלקטורים הרשומים. באותן בחירות גם זכתה נציגות המרכז-שמאל, בהנהגת התנועה לוויצה, להכנס לסי'ם אחרי ארבע שנים של נסיונות שלא צלחו. לעומת זאת, הימין הקיצוני התאחד תחת דגל מפלגת Konfederacja (קון) במטרה להיכנס לאחד משני בתי הפרלמנט לראשונה מאז בחירות 2005.

מפלגות הימין, שהתאחדו סביב השלטון הלאומי-שמרני חוק וצדק (PiS) בתוך ברית הימין המאוחד (ZP), זכו באחוז הקולות הגבוה ביותר שהתקבל מאז חזרתה של פולין למשטר דמוקרטי מלא בשנת 1991, תוך שמירה על רוב בסי'ם, אבל איבדו את הרוב בסנאט. נשיא מפלגת PiS, ירוסלב קצ'ינסקי, ראה אפוא את מעמדו כאיש החזק ממילא של המדינה הולך ומתחזק עוד, למרות שלא זכה בשום תפקיד ממשלתי. תוצאה זו היתה הפעם השנייה בה נבחרה ממשלת רוב מאז נפילת הגוש המזרחי. בו בזמן, מפלגת האופוזיציה העיקרית, המצע האזרחי הליברלי (PO), שהיתה חלק מן הברית האזרחית (KO), שאמנם לא ניצחה את PiS, הצליחה להתקדם בסנאט, למרות שלא זכתה ברוב המושבים. האופוזיציה בסך הכל זכתה ברוב המושבים בסנאט, הודות להישגים של לוויצה, הקואליציה הפולנית (PSL) ומועמדים עצמאיים.  

חודש לאחר ההצבעה, ראש הממשלה המכהן, מתאוש מורבייצקי, הקים את ממשלתו השנייה. הרכב הממשלה הציג מראית עין שהימין המכונה "מתון", שמורבייצקי היה חלק ממנו, התחזק, לצד היחלשות של הימין  שכונה ה"רדיקלי", בראשותו של שר המשפטים זביגנייב זיוברו. אסטרטגיה זו כוונה בעיקר במטרה לפנות לקהל הבוחרים המתון יותר לקראת הבחירות לנשיאות פולין ב-2020.  ממשלתו של מורבייצקי קיבלה את אמון הסי'ם ב-19 בנובמבר 2019 עם 237 קולות בעד, 214 נגד ושלושה נמנעים.

הבחירות לנשיאות 2020 
בבחירות לנשיאות בשנת 2020 נבחרו מחדש הנשיא המכהן אנדז'יי דודה, בעצמו חבר במפלגת "חוק וצדק". הבחירות תוכננו במקור להיערך בחודש מאי, אך הן הושפעו מאוד ממגיפת COVID-19 שהתפשטה באותה תקופה. הצעת הממשלה לקיים את הבחירות בחודש מאי באמצעות הצבעות בדואר בלבד, עוררה פולמוס עז, כאשר האופוזיציה גינתה את חוסר השוויוניות בניהול הקמפיין של הנשיא המכהן בהשוואה למועמדים אחרים, לאור צעדי הסגר וההסגר. הבחירות נדחו לבסוף לסוף יוני בעקבות פשרה בתוך הקואליציה השלטת ואישור האופוזיציה, בין היתר הודות לשליטתה של האחרונה בסנאט.

למרות המגיפה, בשני סבבי ההצבעה נרשמו אחוזי הצבעה גבוהים, כאשר דודא ניצב מול ראש עיריית ורשה, רפאל טרזסקוסקי, חבר בפלטפורמה האזרחית. בקלפיות זכה דודה לנצח את טרזסקובסקי, כאשר הראשון זכה ב- 51% מהקולות והאחרון זכה ב-49%. תוצאות אלו היו הצמודות ביותר  בקרב הבחירות לנשיאות מאז שובה של הדמוקרטיה לפולין.

ניצחונו של דודה איפשר ל-PiS לממש את זכות הווטו הנשיאותי שלו במקרה של ניצחון של האופוזיציה בבחירות לבית המחוקקים, כאשר האופוזיציה זקוקה היתה לרוב של שלוש חמישיות, שעומד כיום על 276 מושבים, כדי לנצח.

המחאה בפולין, 2023 
במאי 2023, נכנס לתוקפו חוק שהתקבל בעבר על ידי הסי'ם, הקובע הקמת ועדה שתוכל, ללא צו בית משפט, להדיר פוליטיקאים מתפקידים ציבוריים לתקופה של עשר שנים, אם לדעת הוועדה הפוליטיקאי הושפעו מאינטרסים רוסיים.

על פי החוק, בסמכות הוועדה לקבוע האם חוק זה יחול רטרואקטיבית על פוליטיקאים מממשלת פולין החל משנת 2007 (לאחר התבוסה של PiS בבחירות 2007). לטענת המבקרים, החוק נתפר במטרה לשמש מכשיר שיאסור על פוליטיקאים מסומנים מן מהאופוזיציה מלהשתתף בבחירות לפרלמנט. התקשורת הפולנית כינתה את החוק האמור בכינוי "לקס טוסק" - דהיינו  חוק המכוון להכשלת מנהיג האופוזיציה וראש הממשלה לשעבר דונלד טוסק (2007–2014), שהיה מועמד האופוזיציה המבטיח ביותר, והיה עלול להיות מודר מהבחירות לפרלמנט באוקטובר 2023 בעקבות חוק זה. חוגי מפלגת PiS אף פצחו במקביל בהטחת האשמות חוזרות ונשנות כלפי טוסק, לפיהן במהלך כהונתו כראש ממשלהת הפך את פולין לתלויה ביבוא אנרגיה מרוסיה. החוק זכה לביקורת חריפה מצד ארצות הברית והאיחוד האירופי, שהביעו חשש שהחוק מסכן את החופש וההגינות בבחירות בפולין. בעקבות לחצים אלה ריכך הנשיא דודה את נוסח החוק ב-2 ביוני 2023, על ידי הכנסת תיקון לסי'ם, אשר שלל מהוועדה שתקום את הזכות שתוכננה בעבר להטיל איסור על פעילות פוליטית.

ב-4 ביוני 2023, שהוא יום השנה לבחירות החופשיות החלקיות הראשונות שהתקיימו בפולין ב-1989, התקיים בוורשה מצעד שכונה "המצעד הגדול לדמוקרטיה", שאורגן על ידי הפלטפורמה האזרחית של טוסק בוורשה, במחאה נגד החוק. על פי המארגנים, חצי מיליון איש השתתפו בהפגנה. מספר זה צוטט גם מנתונים שפרסמה ראשות העיר וורשה.

כמו כן, התקיימו הפגנות בנות עשרות אלפי משתתפים בערים אחרות, בהן קרקוב, שצ'צ'ין וצ'נסטוחובה. להפגנה בוורשה הצטרפו תנועות רבות לזכויות האזרח. תנועת המצע האזרחי ציינה את ההפגנה כהפגנה הגדולה ביותר בתולדות פולין מאז נפילת הקומוניזם ב-1989. את צעדת המחאה דרך מרכז ורשה הוביל גם נשיא פולין לשעבר לך ולנסה.

מערכת הבחירות 2023 
נשיא פולין קבע את יום הבחירות ליום ראשון, 15 באוקטובר 2023. תאריך זה תואם את הדרישות המופיעות בפרק 98 סעיף 2 של החוקה הפולנית, לפיה הבחירות יתקיימו ב-30 הימים האחרונים של כהונת הפרלמנט הנוכחית (המסתיימת ב-11 בנובמבר 2023). ההצבעה צריכה להתקיים ביום שאינו יום עבודה, ויכולה להתקיים גם בימי חג. תאריכים אפשריים אחרים היו: 22 באוקטובר, 29 באוקטובר, 1 בנובמבר, 5 בנובמבר ו -11 בנובמבר.

הערות

הערות שוליים 

ציטוט מקור בשפה זרה (פולנית)