גל השרפות בצ'ילה (2023)

החל ב-30 בינואר 2023, החלה סדרה של שרפות יער בצ'ילה. בתחילת פברואר, התפתח גל השרפות ל-406 שרפות שונות, כמה עשרות מהן סווגו כ"שריפות של התראה אדומה". השריפות שרפו יותר מ-300,000 דונם, והובילו ל-26 הרוגים, מה שגרם לממשלה להכריז על מצב חירום במספר אזורים במדינה.

רקע 

צ'ילה סובלת ממגה בצורת מאז 2010 - הקשה ביותר מזה אלף שנים. תנאי הבצורת הללו מחמירים את שרפות הקיץ מכיוון שהצמחייה הופכת דליקה יותר.

השרפות התרחשו במקביל לגל חום חסר תקדים בדרום המדינה, כשהטמפרטורות הגיעו ל-40 מעלות צלזיוס באזורים מסוימים.

רנה גארו מאוניברסיטת צ'ילה אמר כי הטמפרטורות הגבוהות ביותר מונעות על ידי רוחות פולצ'ה הנושבות ממזרח, אשר נתקלות באקלים חם יותר.

שר הפנים, מנואל מונסלב, אישר כי 17 בני אדם נעצרו על כך שאולי הבעירו שרפות על ידי פעולות כמו ריתוך או שריפת צמר.

בעוד שהשרפות עשויות להיגרם ישירות על ידי אלמנטים אנושיים, תנאי הבצורת הבסיסיים שתרמו לחומרת השריפות יוחסו לתערובת של החמרה בתנאי שינויי האקלים ודפוס מזג האוויר באוקיינוס השקט הידוע בשם La Niña. אף על פי שלדרום אמריקה יש היסטוריה ארוכה של בצורת, צ'ילה היא בין הפגיעות ביותר להשפעות של אירועי מזג אוויר קיצוניים, שינויים בטמפרטורות וגשם עונתי, שרפות בר ועליית מפלס הים (הצפות). תכנון טריטוריאלי לקוי נחשב גם לאחד הגורמים בהתפשטות השרפות.

בסוף אוגוסט 2022, כריסטיאן ליטל, מנהל תאגיד היערות הלאומי (CONAF), הסביר בקונגרס הצ'יליאני כי קיים סיכון גדול לשרפות בר, גדולות אשר יתרחשו בו זמנית, מאוקטובר 2022 עד ינואר 2023. נטען שמכיוון ששנת 2022 הייתה שנה עם גשמים משמעותיים, צמח עשב רב שעלול לייצר שרפות בעונה היבשה. ועדת החקלאות של הקונגרס עודכנה על ידי תאגיד היערות הלאומי בתחזית חמורה יותר בתחילת ינואר 2023.

על פי אומדן של תאגיד היערות הלאומי כ-41% מהשרפות באזורי ניובלה, ביוביו ו- אראוקניה, מיולי 2022 ועד סוף פברואר 2023, היו מעשה ידי אדם ומכוונות. ברמה הלאומית באותה תקופה 25% מהשרפות נחשבות על ידי תאגיד היערות הלאומי כמכוונות.

התיאוריה לפיה השרפות מתפשטות באמצעות חיות בר כגון ארנבות אשר בוערות באש הוזכרה על ידי גורמים רשמיים, אך הידע על כך מבוסס בעיקר על אנקדוטות ומומחי יערות מפקפקים בתיאוריה הזו.

נכון ל-18 בפברואר 2023, כ־256 שרפות בערו ברחבי המדינה בעוד ש-151 נוספות היו בשליטה. לאחר תקופה של הפוגה, שריפות החלו להתלקח ב-18 בפברואר בדרום מרכז צ'ילה. עד 20 בפברואר הודיע השירות הלאומי למניעת אסונות ותגובה כי 173 מוקדים כובו, אך 70 עדיין פעילים.

השפעות

נפגעים 
ממשלת צ'ילה דיווחה על לפחות 24 הרוגים מהתפרצות השרפות בפברואר, לפחות 11 מהם בעיירה סנטה חואנה שבביוביו. שני הרוגים נהרגו כאשר מסוק של שירותי חירום התרסק ב-3 בפברואר, והרג את הטייס והמכונאי שלו, ושלישי היה כבאי אשר נפגע ממשאית בזמן שעבד באירוע. לפחות שלושה בני אדם נפצעו באורח קשה בשרפה ב-18 פברואר.

תגובה פוליטית 
בפברואר הכריז משרד הפנים של צ'ילה על מצבי חירום בשלושה מחוזות: אראוקניה, ביוביו וניובלה. נשיא צ'ילה גבריאל בוריץ' ביקש סיוע מהמדינות השכנות ברזיל, ארגנטינה ואורוגוואי.

נזק לרכוש ולסביבה 
לפחות 800 בתים נהרסו בשרפות, לפי ממשלת צ'ילה. כמעט 300,000 דונם נשרפו לפי דו"ח של שרת הבריאות, איכות האוויר באזורים שנפגעו התדרדרה משמעותית עקב עשן השרפות. ב-7 בפברואר 2023, עשן מהשריפות נסחף מעל הבירה סנטיאגו. חברת עיסת הנייר הענקית של צ'ילה CMPC אישרה כי למעלה מ-10,000 דונם מהמטעים שלה נפגעו מהשרפות, וחלק ממפעלי העיבוד שלה הפסיקו את עבודתם.

לוחמי האש 
בסך הכל כ-5,600 כבאים ומתנדבים נלחמים נגד שרפות ברחבי מספר אזורים, ומטוס אווירי DC-10 מארצות הברית הגיעה לצ'ילה על מנת להצטרף לכבאים. המטוס הזה מסוגל לשפוך 36,000 ליטר מים בכל גיחה. בצ'ילה, כבאים מקצועיים בשכר המכונים "בריגדיסטות" מתרכזים בשריפות יער בעוד ששאר המתנדבים, מתרכזים בהגנה על הערים.

מספר מדינות שלחו עזרה לצ'ילה לכיבוי השרפות:
  ארגנטינה – שלחה 40 לוחמי אש, 15 משאיות והליקופטר.
  ברזיל – שלחה עזרה לוגיסטית ולוחמי אש.
  קולומביה – שלחה מטוס ומשלחת לכיבוי שריפות היער.
  אקוודור - שלחה תמיכה לוגיסטית ולוחמי אש.
  ספרד – ממשלת ספרד שלחה מטוס A330 ו-50 אנשים.
  ארצות הברית – שלחה תמיכה כלכלית בשווי 50,000 דולר.
  מקסיקו – שלחה שני מטוסים צבאיים ו-300 מתנדבים.
  פרו – שלחה מספר הליקופטרים למלחמה בשריפות.
  ונצואלה – שלחה 60 לוחמי אש.
  האיחוד האירופי – שלח יותר מ-250 לוחמי אש, רכזים וצוות רפואי.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

צ'ילה: אסונות
אסונות טבע ב-2023