חוקת הונגריה

חוקת הונגריה אומצה על ידי הפרלמנט ב-18 באפריל 2011, פורסמה על ידי הנשיא שבוע לאחר מכן ונכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2012. זוהי החוקה הראשונה של הונגריה שאומצה במסגרת דמוקרטית ולאחר בחירות חופשיות.

המסמך החליף את חוקת 1949, שאומצה במקור עם הקמת הרפובליקה העממית ההונגרית ב-20 באוגוסט 1949 ושונתה רבות ב-23 באוקטובר 1989. חוקת 1949 הייתה החוקה הכתובה הקבועה הראשונה של הונגריה ועד שהוחלפה, המדינה הייתה המדינה היחידה לשעבר בגוש המזרחי ללא חוקה חדשה לחלוטין לאחר סיום הקומוניזם.

חוקת 2011 שנוייה במחלוקת, הן בתוך המדינה והן מחוץ לה. מבקריה טוענים כי היא אומצה ללא שיתוף האופוזיציה והחברה בכללותה, משקפת את האידאולוגיה של מפלגת השלטון פידס, ומעגנת את שלטונה, נטועה בתפיסת עולם נוצרית שמרנית בניגוד להונגריה עצמה, וכי היא מבצעת פוליטיזציה של מוסדות עצמאיים. הממשלה דחתה קביעות כאלה, ולדבריה החוקה משקפת את הרצון העממי.

תוכן 
חוק היסוד מחולק לסעיפים ולסעיפים כמפורט להלן.

סקירה כללית 
החוקה, הנחשבת לשמרנית מבחינה חברתית ופיסקאלית, הכתיבה מספר שינויים. במאמץ לדחוף את החוב הציבורי מתחת ל-50% מהתוצר המקומי הגולמי (ממעל ל-80% בזמן אימוץ החוקה), מוגבלות סמכויות בית המשפט לחוקה בענייני תקציב ומיסים עד ירידת החוב מתחת לרמה של 50%. הנשיא רשאי לפזר את הפרלמנט אם תקציב אינו מאושר, ורק חברות בעלות פעילות ומבני בעלות שקופים רשאיות להציע הצעות לחוזים ממשלתיים. גם סמכויותיו של ראש הבנק הלאומי ההונגרי מוגבלות, ושינוי חוקי המס והפנסיה דורש רוב של שני שלישים. חייו של עובר מוגנים מרגע ההתעברות, ולמרות שהמהלך נתפס כפותח אפשרות לאיסור עתידי או הגבלות על הפלה, החוקים הקיימים לא נפגעו. זוגות חד מיניים רשאים לרשום את שותפויותיהם באופן חוקי, אך נישואים מוגדרים בין גבר אחד לאישה אחת. איסור על אפליה אינו מזכיר גיל או נטייה מינית, והחוקה מתירה מאסר עולם על פשעי אלימות ללא אפשרות לשחרור על-תנאי.

החוקה מורידה את גיל פרישת החובה של שופטים מ-70 לגיל הפרישה הכללי, שהיה 62 בעת האימוץ ואמור לעלות ל-65 עד 2022. ההוראה מכסה גם תובעים אך פוטרת את התובע הכללי ואת ראש בית המשפט העליון של הונגריה, ה-Curia. שמה של המדינה שונה מ"הרפובליקה ההונגרית" ל"הונגריה" אך המדינה נותרה רפובליקה. מבוא החוקה מכיל התייחסויות לכתר הקדוש, האל, הנצרות, המולדת וערכי המשפחה המסורתיים. חוקים המשפיעים על תחומים כמו מדיניות המשפחה, מערכת הפנסיה והמיסוי ניתנים לשינוי רק באמצעות חקיקה מיוחדת (אקטים קרדינליים) המתקבלים ברוב של שני שלישים של הפרלמנט ואינם נתונים לביקורת חוקתית.

היסטוריה

רקע כללי 
במשך מאות שנים, החוקה ההונגרית התבססה על המשפט המקובל. אך לא הייתה כתובה, ואף לא היה קודקס אזרחי. כמסמך הבסיס המשפטי שימש הקורפוס יוריס הונגאריקי (CJH-Corpus Juris Hungarici). בין החוקים שקיבלו תוקף חוקתי היו שורה של חוקים ליברליים שנחקקו במהלך מהפכת 1848; חוק XII משנת 1867 (בנוגע לפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867); וחוקים בסיסיים נוספים כמו החוק הרביעי משנת 1869, המפריד בין הרשות המבצעת לרשות השופטת; או החוקים שלאחר 1870 המסדירים שלטון עצמי מקומי וממשל מדינה.

לאחר ייסודה של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, אימצה מועצת השלטון ב-2 באפריל 1919 חוקה זמנית שהגדירה מערכת פוליטית בסגנון סובייטי. ב-23 ביוני, אימצה האספה הלאומית של מועצות בעלות הברית חוקה, אך נפילתו של השלטון חודשיים לאחר מכן החזיר את הונגריה לחוקה ההיסטורית והבלתי כתובה שלה לפני 1918.

למרות היעדר חוקה כתובה, הועברו כמה חוקים חוקתיים בתקופה שבין מלחמות העולם. החוק הראשון (1920) אישר את צורת הממשל המלוכנית (באין מלך, הואצלו סמכויות המלך ליורש העצר מיקלוש הורטי ושריו) והעניק סמכות חקיקה לפרלמנט. חוקים נוספים העצימו את כוחו של יורש העצר, אשר הוסמך למנות ארבעים סנאטורים, ובהמשך במהלך מלחמת העולם השנייה, שמונים ושבעה.

חוקת 1949 
באוגוסט 1949, בתקופת שלטון מפלגת העם הפועלים ההונגרית, אומצה חוקה המבוססת על החוקה הסובייטית מ-1936 המבססת את כוחה של המפלגה בשלטון. החוקה נותרה ברוח זו עד 1989, עם מספר תיקונים חשובים, ביניהם הכרזה ב-1972 על הונגריה כמדינה סוציאליסטית. בעוד שהחוקה הבטיחה זכויות יסוד מסוימות, היקפן הוגבל על ידי הוראות שקבעו שיש לממשן בהתאם לאינטרסים של החברה הסוציאליסטית.

ב-1989, עם סיום המשטר הקומוניסטי, אישר בית המחוקקים ברוב גדול כמעט מאה שינויים בחוקה שטיהרו את אופיו הקומוניסטי של המסמך, ומגדירים את הונגריה כרפובליקה אזרחית דמוקרטית וחוקתית המכבדת את "ערכי הדמוקרטיה הבורגנית והסוציאליזם הדמוקרטי כאחד". לאחר שהאופוזיציה זכתה בבחירות חופשיות ב-1990, הושמטו ההתייחסויות לסוציאליזם דמוקרטי ולכלכלה המתוכננת. שינויים נוספים התרחשו בשני העשורים הבאים, שכן התוכניות לחוקה חדשה לא הגיעו למימוש.

חוקת 2011

תהליך הניסוח 
בשנת 2010, הממשלה חדשה בראשות מפלגת פידס יזמה תהליך ניסוח חוקה חדשה. בוועדה הפרלמנטרית לניסוח החוקה יוצגו כל חמש המפלגות הפרלמנטריות. הטיוטה נכתבה על האייפד של József Szájer, אז חבר בפרלמנט האירופי. הליך כתיבת החוקה כלל שאלונים שנשלחו בדואר לכל האזרחים לקבלת חוות דעתם. כ-917,000 משאלונים אלו (11%) הוחזרו. חלק מן המשוב מצא ביטוי בחוקה, וכך הצעה לאמץ זכויות הצבעה לקטינים נגנזה לאחר שאזרחים הביעו את אי הסכמתם.

ב-18 באפריל 2011, אישר הפרלמנט את החוקה ברוב הנדרש של שני שלישים מחברי הבית, כאשר פידס ושותפיהם הקואליציוניים הנוצרים-דמוקרטים תמכו ומפלגת יוביק התנגדה. המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית ומפלגת LMP החרימו הן את תהליך הניסוח והן את ההצבעה. ב-25 באפריל, הנשיא פאל שמיט חתם על החוק, שנכנס לתוקף ביומה הראשון של 2012.

תגובות והתפתחויות 
ראש הממשלה ויקטור אורבן שהחוקה משלימה מעבר לדמוקרטיה ומאפשרת כלכלה תקינה וממשלה נקייה לאחר שנים של ניהול כושל ושערוריות. עם זאת, האופוזיציה האשימה את פידס בשימוש ברוב שלה בפרלמנט כדי לקדם את נוסח החוקה שלה ללא הסכמה חוצה מפלגות. לפני ובמהלך ההצבעה על אימוץ החוקה, אלפי מפגינים הפגינו בבודפשט נגד קבלתה. המפגינים טענו כי מדובר בניסיון של הממשלה לביסוס כוחה מעבר לתקופת הכהונה הנבחרת, כפיית האידאולוגיה הנוצרית שלה על המדינה והגבלת חירויות האזרח. היעדר השתתפות של האופוזיציה הוזכר גם כן, אך סגן ראש הממשלה טיבור נברצ'ס השיב כי מפלגות אחרות הוזמנו להשתתף אך סירבו. חברי הקהילה העסקית ההונגרית העלו קשיים עתידיים אפשריים באימוץ האירו, וציינו הוראה המעגנת את הפורינט כהילך חוקי. עם זאת, פקיד ממשלתי אמר כי אם לא ניתן יהיה להשיג רוב של שני שלישים לשינוי הוראה זו, ניתן לעקוף אותה באמצעים אחרים, כגון משאל עם.

אחד מקטעי החוקה קובע כי המדינה איבדה את עצמאותה עם כיבושה על ידי גרמניה הנאצית. נטען כי פסקה זו נועדה להסיר את האחריות לשילוח יהודים להשמדתם, ועשוי להשפיע על תביעות בעתיד.

למחרת ראש השנה האזרחית 2012, ערכה הממשלה אירוע בבית האופרה של בודפשט לציון כניסת החוקה לתוקף, כשבחוץ עשרות אלפי אנשים מחו על האירוע בטענה שהחוקה מאיימת על הדמוקרטיה על ידי הסרת איזונים ובלמים. המפגינים כללו נציגים מקבוצות אזרחיות שונות וממפלגות אופוזיציה, ביניהן הסוציאליסטים.

תגובות בינלאומיות 
ועדת ונציה וועדת הלסינקי ההונגרית הביעו דאגה. על פי אמנסטי אינטרנשיונל החוקה "מפרה את הסטנדרטים הבינלאומיים והאירופיים של זכויות אדם", בפרט סעיפים בנושא הגנת עובר, נישואים ומאסר עולם, ונטייה מינית שאינם מכוסים בסעיף נגד אפליה. חברים בפרלמנט האירופי טענו כי הוא אינו מגן על זכויות אזרחים ומצמצם את הבלמים והאיזונים בחקיקה. ראש הברית של ליברלים ודמוקרטים באירופה, אמר שהחוקה יכולה להגביל את "זכויות האדם הבסיסיות" ואומצה ללא שקיפות, גמישות, רוח של פשרה וזמן מספיק לדיון. סגן שר החוץ של גרמניה, הביע את דאגתו, מזכ"ל האו"ם באן קי-מון הציע שהממשלה תתייחס לחששות לגבי החוקה.

בסלובקיה השכנה, שבה יש מיעוט הונגרי משמעותי, לפחות שלוש מפלגות, כולל האיחוד הדמוקרטי והנוצרי הסלובקי השולט, הביעו דאגה מסעיפים המקנים זכויות מסוימות להונגרים אתניים בחו"ל, כולל הזכות לאזרחות כפולה וזכות ההצבעה. קיים חשש שלמהלך יש מטרות מרחיבות ולאומניות. משרד החוץ של סלובקיה הצהיר כי יתנגד להפרה של כל מדינה אחרת את החוקה הסלובקית, ריבונותה או זכויות אזרחיה. בתגובה, שר החוץ ההונגרי יאנוס מרטוני הבטיח לעמיתו הסלובקי שלחוקה אין השפעה חוץ-טריטוריאלית.

תיקוני 2013 
במרץ 2013, הפרלמנט תיקן את החוקה בפעם הרביעית, בהצבעה של 11–265 הנשיא יאנוש אדר חתם על התיקון לחוק, תוך ציון חובתו המשפטית והצורך לשמור על האחדות הלאומית. התיקון בן 15 העמודים:
 מבטל פסיקות של בית המשפט לחוקה שניתנו לפני כניסת החוקה לתוקף של 2011, תוך שהיא מאפשרת להשפעות המשפטיות שלהן להישאר.
 מעניקה לנשיא הקורייה ולתובע הראשי את הסמכות ליזום ביקורת חוקתית של חוקים. תוך מתן סמכות לבית המשפט לחוקה לבחון את החוקה עצמה מטעמים פרוצדורליים.
 קובע כי בית המשפט אינו יכול לבטל חוק שהתקבל ברוב של שני שלישים בפרלמנט.
 שופטים ותובעים מחויבים לפרוש בגיל הפרישה הכללי, אם כי גיל זה נותר ללא ציון; ראש ה-Curia והתובע הראשי פטורים.
 התיקון מעגן את חופש הדת ומאפשר תלונות חוקתיות בנוגע לחוק הכנסייה.
 מאפשרת תביעות אזרחיות בגין דברי שטנה המכוונים לקהילה של אדם.
 מוקיעה את הקומוניזם.
 מחייב תלמידים שהמדינה מסבסדת את השכלתם לעבוד בהונגריה לתקופה לאחר סיום הלימודים או להחזיר למדינה את הוצאות שכר הלימוד שלהם.
 מאפשר רק לכלי תקשורת ציבוריים לשדר פרסומות פוליטיות לפני הבחירות הכלליות והאירופיות.
 חשיבותה של המשפחה המסורתית מודגשת, והרשויות מוסמכות לאסור מגורים במרחבים ציבוריים מסוימים, אם כי חסרי בית אינם מחוץ לחוק.
 הצעה קודמת לחייב את הבוחרים להירשם לפני הבחירות לא נכללה לאחר שבוטלה קודם לכן על ידי בית המשפט לחוקה.

התיקון עורר ביקורת הן בתוך הונגריה והן מחוצה לה. מנהיג המפלגה הסוציאליסטית תייג את הצעד כניסיון להגביל את סמכויות בית המשפט לחוקה, וחברי המפלגה תלו דגלים שחורים מחלונות בניין הפרלמנט ההונגרי, לאות אבל על הדמוקרטיה. ה-LMP האשים כי הממשלה "מפרקת ערכים חוקתיים", בעוד שראש הממשלה לשעבר פרנץ גיורצ'ני, ראש הקואליציה הדמוקרטית הקטנה, הפנה גם הוא את תשומת הלב לצמצום הזכויות של בית המשפט. מחאה בבודפשט שנערכה בימים שלפני מתן האישור הפרלמנטרי כללה אלפי בני אדם, ואילו ביום ההצבעה הגיעו כמה מאות. ז'וזה מנואל ברוזו, נשיא הנציבות האירופית ות'ורביורן ג'גלנד, מזכ"ל מועצת אירופה, העלו יחד דאגות לגבי השפעת התיקון על שלטון החוק, בעוד פוליטיקאים בולטים באיחוד האירופי, כולל ורהופשטדט ומרטין שולץ, הביעו. ביקורת נוקבת יותר. אורבן הכחיש שסמכויותיו של בית המשפט החוקתי הצטמצמו, ואתגר את המבקרים להסביר עד כמה התיקון אינו דמוקרטי.

בספטמבר הועבר תיקון חמישי בתגובה להמלצות של בית המשפט לחוקה, הנציבות האירופית וועדת ונציה. התיקון העניק לבנק הלאומי פיקוח על השווקים הפיננסיים; ביטל הוראה המאפשרת העברת תיקים שיפוטיים מבית משפט אחד למשנהו, וכן הוראה המאפשרת העלאת מיסים למימון קנסות שנגבו ממדינה ההונגרית על פי פסיקות של בתי משפט בינלאומיים; הבהירה את ההכרה בקהילות דתיות ואפשרה לשדר מודעות של קמפיינים פוליטיים בטלוויזיה וברדיו ציבוריים כמו גם מסחריים ללא תשלום. לאחר אימוץ התיקון, ג'גלנד שיבח את מאמצי הממשלה להתמודד עם ביקורת בינלאומית.

הערות שוליים 

הונגריה: חוק ומשפט
הונגריה: פוליטיקה
ממשלת הונגריה
חוקות לפי מדינה