המוזיאון להיסטוריה יהודית (ז'ירונה)

המוזיאון להיסטוריה יהודית בז'ירונה נמצא במרכז הרובע היהודי בז'ירורנה בבניין בו שכן עד סוף המאה החמש עשרה בית הכנסת העתיק של הרובע.

הקמת המוזיאון 
בשנת 1975, הסופר והמשורר יוסף טרס (Josep Tarrés i Fontan) יזם וניהל את פרויקט שיקום הרובע היהודי העתיק ובכלל זה בניין בית הכנסת של ימי הביניים בו הקים את מרכז התרבות והפאב שכונה "יצחק העיוור" על שמו של רבי יצחק סגי נהור, שהיה מהמקובלים הראשונים בפרובאנס שבצרפת.

בשנת 1987 הבניין וסביבתו עברו לבעלות מועצת העיר שהכירה בחשיבותם ההיסטורית ותכננה להקים שם מוזיאון להיסטוריה יהודית ומרכז לחקר הרמב"ן. בשנת 1997 נפתחה במקום ספריית המרכז לחקר הרמב"ן. בשנת 2000 נפתח האולם הראשון של המוזיאון בו הוצגו מצבות קבורה שהובאו מבית הקברות היהודי של ימי הביניים במונז'ואיק ("הר היהודים") בברצלונה.

הקומה הראשונה נפתחה לקהל בשנת 2003 ובה שישה חדרים בהם מוצגים חיי היום יום של משפחה יהודית, מנהגים וחגים יהודיים ודגם של בית כנסת.

הקומה השנייה נפתחה בשנת 2007 ובה חמישה חדרים המציגים את חשיבותה של הקהילה היהודית. במרכז הקומה תערוכה מעבודותיו של הרמב"ן, מגדולי חכמי ספרד, פוסק, פרשן, משורר, הוגה, מקובל ורופא.

בחדר אחר בקומה זאת מוצגת הפעילות המדעית, המקצועית והכלכלית של יהודי ז'ירונה להם תרומה חשובה לפיתוח הרפואה, האסטרונומיה והקרטוגרפיה.

תערוכות המוזיאון 
מטרת המוזיאון היא לשמר ולהציג את ההיסטוריה של הקהילות היהודיות בקטלוניה, אשר במהלך כל תקופת ימי הביניים תרמו רבות להתפתחות הכלכלית, התרבותית והמדעית של האזור.

מוצגים רבים במוזיאון כגון מסמכים, תמונות וממצאים ארכאולוגיים מקורם בחפירות שבוצעו ברובע היהודי של ז'ירונה ובאוספים שנמצאו בארכיון מועצת העיר.

במוזיאון אחד עשרה חדרים המוקדשים לנושאים: חיי הקהילה, חגים ומסורת, מחזור החיים, הקהילות היהודיות, הגלות, בית הכנסת, בית הקברות, המורשת התרבותית, פרנסה, דו קיום תרבותי, האנוסים והאינקוויזיציה.

הקהילה היהודית בז'ירונה הייתה השנייה בגודלה בקטלוניה וראשיתה מתועדת למאה התשיעית לספירה.

בימי הזוהר שלה פעלו בה סופרים, משוררים, מתרגמים, רופאים ואנשי מדע, מקובלים ואסטרונומים בעלי שם עולמי. האסטרונומים בנו מפות, לוחות שנה מכשירי ניווט, כגון מצפנים ואצטרולבים, שעונים אסטרונומיים ועוד שהופצו בכל העולם. עשרים ושבעה שמות אישים, מהבולטים ביותר בתחומם, מוצגים על לוח גדול באולם המורשת התרבותית (Jewish Culture).

באולם המורשת התרבותית מוצגים בין היתר ספרו של הרמב"ן 'תורת האדם' , הכולל הלכות הנוגעות לרפואה, דיני קבורה והלכות אבלות, האטלס הקטלוני, שהוכן על ידי אברהם קרשׂקשׂ ובנו יהודה קרשקש עבור מלך קטלוניה ונחשב לאטלס המעודכן והמפורט ביותר של ימי הביניים, והטבלאות האסטרונומיות של האסטרונות היהודי יעקב בן דוד בונז'ורן.

החל מתחילת המאה ה-14 הקהילה היהודית בז'ירונה הלכה והצטמצמה בשל הרדיפות, ההגבלות הכלכליות שהוטלו עליה, הפרעות וחוסר הסובלנות הדתית מצד האוכלוסייה המקומית והשלטונות. חלק גדול מהיהודים המירו את דתם לנצרות ושטחו של הרובע היהודי הצטמצם. תקופה זאת מוצגת באולם Converso Society and Inquisition. כאן מוצג גם צו המלכים הקטוליים שנשלח לשופטי העיר ז'ירונה ב-20 באפריל 1492 ובו נאמר כי כל יהודי ז'ירונה, שמסרבים להמיר את דתם עד 31 ביולי באותה השנה, יגורשו לצמיתות מהעיר.

ב-2 באוגוסט 1492 אחרוני היהודים עזבו את הרובע היהודי של ז'ירונה ורכושם עבר לידי הכנסייה, מועצת העיר והתושבים הנוצרים העשירים של העיר.

פסל קולומבוס 

פסל קולומבוס, המוצג בחצר המוזיאון, בוצע על ידי הפסל הישראלי פרנק מייסלר בשנת 1994 ונתרם למוזיאון על ידי קרן שמשון של משפחת שליט.

הפסל יוצר חיבור בין גירוש אחרוני יהודי ז'ירונה ב-2 באוגוסט 1492 לבין הפלגתו הראשונה של כריסטופר קולומבוס אל העולם החדש שיצאה מדרום ספרד יום לאחר מכן, ב-3 באוגוסט 1492. שני אירועים אלה התרחשו בפקודת המלכים הקתוליים פרננדו ואיזבלה.

הצד הקדמי של הפסל מתאר את כריסטופר קולומבוס צופה על האוקיינוס בחיפוש אחר החוף, מחרטום הספינה "סנטה מריה". מעל ראשו מתנוסס הפסוק:

בצדו האחורי של הפסל, על רקע העיר ז'ירונה, מוצגים האצטרולב של אברהם זאקוטו (אברהם בן שמואל זַכּוּת), שני שעונים אסטרונומיים ודמותו של הרמב"ן.

מתחת לאחד השעונים רשום: "אברהם קרשקש – קרטוגרף, חוקר ויוצר האטלס הקטלני".

בחלון, מעל ראשו של הרמב"ן רשום: "רב אברהם בן שמואל זכות - יוסף ויזנום - אסטרונומים". יוסף ויזינו היה תלמידו של אברהם זכות. הוא השתתף בוועדה שכונסה על ידי מלך פורטוגל כדי לבחון את תוכניתו של קולומבוס והתנגד ליישומה. יחד עם זאת נתן לקולומבוס את הטבלאות האסטרונומיות של אברהם זכות אותם הוא תרגם.

בחלון השני מוטבע שמו של "יעקב אלכוארסי (יעקב בן יצחק קורסונו) אסטרונום וסופר". הוא תרגם מקטלונית לעברית, לפי פקודתו של מלך אראגון פדרו הרביעי, את הטבלאות האסטרונומית שאת עריכתן התחילו שני אסטרונומים נוצרים פֶּרֶה גילברט ותלמידו דלמציוס סֶסְפּלָנֶס (Dalmau SesPlanes).

בתחתית צד זה של הפסל מוטבעת הכתובת:

ראו גם
ז'ירונה
יהדות קטלוניה

הערות שוליים

קטלוניה: היסטוריה
קטלוניה: מבנים
יהודים ויהדות בימי הביניים
מוזיאונים לתולדות עם ישראל
ספרד: מוזיאונים