המהומות בצרפת (2023)

המהומות בצרפת הן מהומות שפרצו ב-27 ביוני 2023 בנאנטר שבפרוורי פריז, בעקבות מותו של נַאהל מרזוק. מרזוק, נער בן 17 ממוצא אלג'יראי, נורה בחזהו על ידי שוטר תנועה, לאחר שסירב לעבור בדיקת תנועה וניסה להימלט עם רכבו, לפי גרסת המשטרה הצרפתית. בימים שלאחר מכן, התפשטו המהומות לערים אחרות בצרפת, וכן לבריסל בבלגיה, ולוזאן בשווייץ. המהומות גרמו לפציעתם של מאות שוטרים וז'נדרמים, למעצרם של אלפי מתפרעים ולשני מקרי מוות.

רקע

הריגתו של נא'אל מרזוק 

ב-27 ביוני 2023, בשעה 07:55 לערך, הבחינו שני שוטרים במכונית מרצדס עם לוחית רישום פולנית דוהרת לאורך נתיב אוטובוס בנאנטר, במחוז אוֹ-דֶה-סֶן, איל-דה-פראנס, לכיוון תחנת הרכבת. השוטרים עצרו את הנהג, נא'אל מרזוק, צעיר בן 17, צרפתי-אלג'יראי, שעבד כנהג משלוחים, ומוכר למשטרה בגין סירוב לציית ואף זומן לבית המשפט לנוער בספטמבר בגין אירוע כזה לבדיקת תנועה. נא'אל ניסה להימלט. שוטר ירה בו בשעה 8:16. שני הנוסעים ברכב נמלטו בשעה 8:19. מותו של מרזוק נקבע בשעה 9:15 בבוקר. בתחילה טענה המשטרה שהנער דהר לעבר השוטרים במטרה לפגוע בהם, אולם בצילומים שאומתו על ידי AFP, נראה קצין משטרה מדבר עם הנער וקצין נוסף מכוון את נשקו לעברו דרך החלון, ולאחר שזה ניסה להימלט מהם - ביצע בו ירי מטווח אפס.

בעקבות פרסום הצילומים נעצר השוטר בחשד להריגה. בהמשך מסר השוטר כי הוא התנצל בפני המשפחה, וכי הוא "הרוס בעקבות התקרית".

ב-30 ביוני 2023, בסרטון ברשת טען אחד מיושבי הרכב שבו נהג נא'אל, כי המכות שספג נא'אל מקת הרובה, הן אלה שגרמו לנא'אל לשחרר את דוושת הבלם, מה שגרם לרכב לנוע קדימה. גרסה זו שונה מזו שהציגה המשטרה ש"הנהג כיבה תחילה את המנוע, התניע מחדש את הרכב ואז עזב. ואז השתמש השוטר בנשקו". התובע הציבורי של נאנטר, פסקל פראצ'ה, פירט בנוסף במהלך מסיבת עיתונאים את סיפור המרדף הזה וציין כי הצעיר "מוכר לשירותי המשטרה".

אלימות המשטרה הצרפתית 
לצרפת יש רקע ארוך של מהומות על רקע אלימות משטרתית. ב-2005 היו מהומות והתפרעויות בצרפת בתגובה למותם של שני נערים מוסלמים, שהתחשמלו כשהסתתרו מהמשטרה בתחנת כוח חשמלית. ההפגנות נמשכו שלושה שבועות, ויותר מ-4,000 בני אדם נעצרו.

מחאת האפודים הצהובים וכן ההפגנות נגד הרפורמה בפנסיה יצרו פולמוס צרפתי נרחב אודות השימוש המוגזם בכוח לכאורה של BRAV-M (חטיבת אופנועים המשמשת לבלימת ביזה ופעולות אלימות בשולי ההפגנות נגד הרפורמה בפנסיה). באפריל 2023, למעלה מ-260,000 איש חתמו על עצומה שלא צלחה באתר האספה הלאומית הקוראת לפירוק חטיבת BRAV-M. דעת הקהל הזדעזעה גם בשנת 2020 מצילומי הווידאו שכללו אלימות משטרתית שבוצעה נגד מישל זקלר, מפיק מוזיקלי שחור, על כך שלא חבש מסיכת פנים.

חוק 2017 בדבר עצירות תנועה 
בשנת 2017 התקבל חוק המתיר למשטרה לירות לעבר רכב שנמלט מעצירה לבדיקת תנועה אם זה מעמיד את הנוסעים או העוברים והשבים בסכנה. חוק זה הביא לשלושה עשר מקרי מוות בשנת 2022, שישה יותר מאשר בשנה שלפני כן.

המהומות 
בעקבות ההרג, אלפי בני אדם, ברובם מהגרים מארצות האסלאם, יצאו לרחובות פריז והפגינו בטענה לשימוש באלימות מופרזת כנגד שחורים וערבים, תוך התפרעות שכללה שרפת מבנים ומכוניות, השחתת תחנות אוטובוס, ביזה, ירי של זיקוקים ואש חיה על תחנות משטרה, ועוד. כמו כן נעשה ניסיון לפרוץ לכלא Fresne, מה שגרם להפעלת האזעקות בפריז לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה.

בלילה הראשון עצרה המשטרה 31 מתפרעים, בלילה השני עצרה כ-180 פורעים.

בלילה השלישי למהומות נעצרו יותר מ-600 פורעים שניפצו חלונות ראווה של חנויות, שרפו מכוניות, השחיתו רכוש, ערכו ביזה בחנויות, ירו זיקוקים וניסו להקים מחסומים מאולתרים ברחבי המדינה. כמו כן בניין עירייה בקלישי סו בואה, אחד מפרוורי פריז, הוצת וכן בנק בנאטר. כוחות הביטחון פיזרו את המפגינים בגז מדמיע. בלילה זה העימותים התרחבו גם למרסיי ולערים נוספות בצרפת, אך המוקד נותר בפריז.

בלילה הרביעי נעצרו כ-1,300 מפגינים, למחרת נקבר הנער שנהרג בידי השוטר. במהלך המחאות הושחתה אנדרטה לזכר יהודי צרפת שנרצחו בשואה.

בלילה החמישי התקיימו מהומות בפריז, מרסיי, ניס ושטרסבורג, ועל פי משרד הפנים של צרפת נעצרו כ-720 מפגינים.

במספר ערים הסמוכות לפריז הוכרז עוצר, והתחבורה הציבורית הושבתה כליל במהלך הלילות.

כמו כן, התפשטו המהומות אל המחוזות של צרפת שמעבר לים, ובמהומות שפרצו בגיאנה הצרפתית נהרג אזרח בן 54 מכדור תועה.

תגובות 
נשיא צרפת, עמנואל מקרון, הביע צער על המקרה וגינה את ההרג. גם הכדורגלן קיליאן אמבפה גינה את ההרג.

בתום שלושה לילות של עימותים, נשיא צרפת, עמנואל מקרון, קיצר את ביקורו בכנס של מנהיגי האיחוד האירופי בבריסל, והורה לכנס ישיבת חירום ממשלתית עקב המצב.

דעת הקהל הצרפתית נחלקת, בעוד שרבים בצד השמאלי של המפה מזדהים עם הכעס והאכזבה של המתפרעים, הרי בצד הימני של המפה טוענים שלמרות האמפתיה אין להעניק לגיטימציה להתפרעויות, ויש לעשות הכל כדי לעצור אותן. התאחדות השוטרים הלאומית (Alliance Police Nationale), האיגוד המקצועי הגדול ביותר של השוטרים, גינתה את "האספסוף הפראי" האחראים לשריפת יותר מ-2,000 מכוניות וביזת מאות חנויות. Unsa, ארגון שוטרים אחר, קרא "לצאת לקרב" ו"להילחם כי הממשלה יודעת שזה חייב להתבצע". מנהיגי ימין רבים, ובראשם לה פן, קראו לנשיא מקרון להכריז על מצב חירום במדינה, והביעו ביקורת על השעייתו של השוטר לתמיד, ואף פתחו קרן לאסוף כסף לתמוך בשוטר ומשפחתו.

לפי הניו יורק טיימס, ההתפרעויות הרחיבו את הקרע בין התושבים הוותיקים לבין המהגרים: "ככל שהתעצמו האלימות והמהומות, הגינויים פינו את מקומם להבעת נאמנות לאומית – אלו התומכים בחוק וסדר שמשליטה המשטרה הצרפתית, ואלו שרואים בה כגוף גזעני, שאנשיה מונעים מרעיונות גזעניים. העימות הקטלני בין המשטרה לנער ממוצא אלג'יראי הפך למעין מבחן רורשאך לחברה הצרפתית המפולגת, ומה שהצרפתים רואים בכתמי הדיו נראה יותר ויותר מכוער".

ב-2 ביולי הודיע משרד הפנים הצרפתי כי החל מליל המחרת, 3 ביולי, יוטלו הגבלות על גישה לאינטרנט בשעות הלילה.

בלילה השישי והשביעי למהומות החלו התארגנויות של אזרחים צרפתים להיאבק בפורעים ולהסגיר אותם לידי המשטרה המקומית.

תגובות בעולם הערבי 
 נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, האשים את צרפת בעקבות ההרג ודיכוי המהומות כי היא "מדינה גזענית שמדכאת מוסלמים".

 דובר משרד החוץ האיראני, נאסר כנעני, קרא לממשלתו של מקרון "לכבד את עקרונות הכבוד האנושי, חופש הביטוי וזכויות האזרחים להפגין בדרכי שלום". וזאת בעקבות בקורתה של צרפת כלפי דיכוי מחאות החיג'אב מצד המשטר האיראני חודשים קודם לכן.

ראו גם 
 המהומות בצרפת (2005)

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

צרפת
פריז: היסטוריה
צרפת: העת החדשה
2023 בצרפת
פשע בצרפת
אירופה: אסלאם
הפגנות בצרפת
מחאת קהילות יוצאי אפריקה כנגד אפליה