זכויות להט"ב באפגניסטן

זכויותיהם של לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) באפגניסטן כפופות לרדיפה ואפליה רשמית, בעודם מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שלא נתקלים בהם תושבים הטרוסקסואלים. חברי קהילת הלהט"ב האפגנית נאלצים לשמור בסוד את נטייה המינית או זהותם המגדרית מתוך חשש מהטרדה, הפחדה, רדיפה והוצאה להורג על פי דין השריעה האסלאמי אשר נאכף על ידי חברי ארגון הטרור האסלאמי, טליבאן. האופי הדתי של האומה הגביל לאורך השנים כל הזדמנות לדיון ציבורי על זכויות להט"ב, בעוד כל אזכור על הומוסקסואליות ומונחים קשורים נחשב לנושאי טאבו חמורים.

חוקת אפגניסטן קובעת את דין השריעה כמודל החוקים, המדיניות והתקנות של אפגניסטן, המאפשר פרשנויות דתיות על ידי המדינה באיסור כל צורה של פעילות הומוסקסואלית. אף על פי שחוק העונשין של 1976 הוחזר לתוקף לאחר הפלישה האמריקאית של 2001, חוק העונשין החדש של המדינה משנת 2017 נכנס לתוקף ב-14 בפברואר 2018 אשר אוסר פעילויות ספציפיות בעלות אופי מיני, ונחשב כמשפיע באופן לא פרופורציונלי על חברי קהילת הלהט"ב האפגנית.

על פי דיווחים, הומוסקסואלים פותו למוות הן על ידי ממשלות הטליבאן והן על ידי ממשלת הרפובליקה האסלאמית של אפגניסטן. על פי דברי פעילי זכויות להט"ב, גורמי ביטחון לאומי יוצרים פרופילים מזויפים באתרי מדיה חברתית ומטעים הומוסקסואלים לפגוש אותם עבור מטרות רומנטיות, ולעיתים קרובות אונסים ורוצחים אותם.

מעמד בחוק 
חוק העונשין של 1976 הוחזר לתוקף ברחבי אפגניסטן לאחר פלישת ארצות הברית לאפגניסטן, בו ישנם מספר הוראות אשר עלולות לחול על אזרחי להט"ב,
 סעיף 398 - מציע "ענישה קלה יותר" עבור רציחות על חילול כבוד המשפחה, אשר עשוי להיות כרוך בבן משפחה שגילה את בן או בת זוגו או משפחתו עוסקים בניאוף, זנות או הומוסקסואליות.
 סעיף 427 - קובע תקופות מאסר ארוכות עבור ניאוף ופדרסטיה אשר עשויים להתפרש כ-"מעשי סדום" הידועים לרוב כפעילות הומוסקסואלית. העונש המרבי מורחב אם הקורבן הוא מתחת לגיל 18, אם הנאשם נמצא בעמדת סמכות על הקורבן, אם הנאשם ביצע את הפשע שוב ושוב או אם הפשע גורם להתפשטות מחלה. החוק גם מגביר את העונש הזמין אם מתרחשת "פגיעה בכבוד".
 סעיף 512 קובע כי אדם העוסק ב-"מציצנות פומבית באופן דוחה" ייאסר או ייקנס.

חוק עונשין זה הוחלף בחוק העונשין חדש בשנת 2018.

שריעה 
חוקת אפגניסטן קובעת כי המדינה היא רפובליקה אסלאמית, אשר כתוצאה מכך ניתן להסיק כי אזרחי להט"ב באפגניסטן יואשמו בהפרת "דין השריעה", במקום, או בנוסף לאישומים שיוגשו נגדם במסגרת חוק העונשין. ענישה מבוססת על דין השריעה צפויה להתרחש בקהילות כפריות מבודדות שבהן אזרחים פרטיים וקבוצות מבקשות להעניש כל מי שאינו מקיים מוסר אסלאמי שרעי.

בערים עירוניות, אזרחים המורשעים בקיום פעילות הומוסקסואלית בהסכמה נידונים בדרך כלל לעונש מאסר. בשנת 2004, יועץ אמריקאי לממשלת אפגניסטן נעצר ונידון לעונש מאסר בגין פעילות הומוסקסואלית עם גבר אפגני. דיווחים נוספים בחדשות ציינו גם כי גברים אחרים נכלאו בגין עיסוק בהתנהגות הומוסקסואלית כזו בקרב בין אותו המין במדינה לאורך השנים.

אל-קאעידה 
שטחים הנשלטים ברחבי אפגניסטן על ידי ארגון הטרור האסלאמיסטי אל-קאעידה כוללים הטלת עונשים על ידי פרשנות קפדנית של החוק האסלאמי או השריעה, בעוד כל התנהגות מינית מחוץ לנישואים אסלאמיים חוקיים נענשת, כאשר העונש המרבי והנפוץ ביותר הוא מוות.

המדינה האסלאמית של עיראק והלבנט 
בשטחים הנשלטים על ידי המדינה האסלאמית של עיראק והלבנט ברחבי אפגניסטן, הומוסקסואלים וביסקסואלים מוצאים להורג בעוד אלימות כלפי אנשי להט"ב היא חלק מאידאולוגיית הארגון, המטילה עונש מוות על הומוסקסואליות.

טליבאן 
לאחר שארגון הטרור האסלאמי טליבאן השתלט על המדינה בשנות ה-90, חבריו הפלילו את קיומן של כל מערכות היחסים המיניות מחוץ לנישואים הטרוסקסואלים ולעיתים קרובות היו מוציאים להורג בפומבי גברים ונשים על ביצוע מה שכונה על ידם "זנות, ניאוף ועיסוק במעשי סדום".

הכרה במערכות יחסים חד מיניות 
חוק הנישואים של אפגניסטן (1971) קובע כי נישואים חוקיים רשאים להתקיים בין שני מבוגרים מוסלמים הטרוסקסואלים בלבד, בעוד עליהם לעמוד בכללי החוק האסלאמי. בעוד שהחוק אינו מתייחס במפורש לנושא של זוגות חד מיניים, סעיף 41 לחוק הנישואין קובע כי מקום בו החוק שותק בסוגיה מסוימת, הוא יוכרע על ידי עקרונות המשפט האסלאמי. דיני המשפחה באפגניסטן אינם מכירים בכול צורה של זוגיות חד מינית (נישואים חד מיניים, איחוד אזרחי, מעמד ידועים בציבור). כמו כן, חוק אפגניסטן בנושא נישואין, חתונות וברית מילה (1949) מדבר על נישואים כאיחוד בין גבר ואישה מוסלמים וקובע שנישואים חייבים להיות בהתאם לחוק האסלאמי בלבד.

סעיף 430 קובע כי אם מבוגר מקדם או מסייע במעשה של קטינים המעורבים במעשה ניאוף, הומוסקסואליות או זנות, יענש בעילה ל-"הסתה לעבריינות".

הגנה מפני אפליה 
לא קיימים חוקים המכסים אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית באפגניסטן. בתגובה לפניות זרות עבור חקיקה בנושא, המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האפגנית הצהירה באומרה כי "כל הדתות הגדולות מתנגדות להומוסקסואליות ולנישואים חד-מיניים" בעודה "העדיפה מאמץ בינלאומי להילחם במגפת ה-HIV/איידס". החוק באפגניסטן אוסר על מפלגה פוליטית, קבוצת אינטרסים או מועדון חברתי לתמוך בכל דבר המנוגד למוסר האסלאמי.

תנאי מחיה 
אוכלוסיית אפגניסטן מוגדרת 99% כמוסלמית, בעוד חוקת המדינה קובעת כי האסלאם היא דתה הרשמית, בעוד הומוסקסואליות וקרוס-דרסינג נתפסים באופן נרחב כנושאי טאבו וכפעילויות מגונות, לאור השקפות אסלאמיסטיות הנוגעות לתפקידי מגדר ולהתנהגות מינית. כאשר נדונה בפומבי, הומוסקסואליות נקשרת באפגניסטן לעיתים קרובות לזנות, פדופיליה ורמת מודעות לגבי נטייה מינית או זהות מגדרית מוגבלת. בשנת 2011, כתבי חדשות אפגניים ראיינו גברים עם סמלי להט"ב על רכביהם. המרואינים לא היו מודעים למשמעותם של דגלי הגאווה בעודם חשבו שזו "רק עוד אופנה מערבית". לאחר מכן החלו להסירם במהירות עבור "הימנעות מתפיסתם כעם התומך בזכויות להט"ב". המדריך של חיל הנחתים האמריקני לתרבות מבצעית לפריסת כוח אדם ממאי 2009 קבע באומרו כי "התנהגות הומוסקסואלית נפוצה יחסית באפגניסטן, אבל מוגדרת כנושא טאבו, באזורים הכפריים של אפגניסטן, כיוון שלא קיימים מוצאים אחרים לאנרגיות מיניות הטרוסקסואליות".
בשנת 2012, נמת סאדאת, פעיל זכויות אדם ופרופסור לשעבר למדעי המדינה באוניברסיטה האמריקאית של אפגניסטן בקאבול, גייס תנועת זכויות להט"ב אפגנית לראשונה, וב-22 באוגוסט 2013, הפך לאיש הציבור הראשון באפגניסטן שיצא מהארון כהומוסקסואל גלוי והחל במסע הסברה למען זכויות להט"ב במדינה, חופש מגדרי ושחרור מיני. סאדאת נחשב לעיתים קרובות על ידי התקשורת הבינלאומית כמי ש-"שבר את הטאבו על קרוס-דרסינג והומוסקסואליות באפגניסטן".

לאחר השתלטות הטליבאן על המדינה באוגוסט 2021, רשת הטלוויזיה האמריקאית "CNN" החלה להתכתב עם גבר הומוסקסואל נוצרי בן 32 אשר נכון לאוקטובר 2021 הסתתר במרתף בית בקאבול עם אחיו הצעיר כדי להימנע מרדיפה על ידי הטליבאן. "CNN" אישרה את זהותו באמצעות פעילי זכויות אדם אשר כונה בשם הבדוי "אחמד" למען ביטחונו. לאחר מכן נמלט אחמד עם אחיו לבירת פקיסטן השכנה, איסלמבאד.

דו"ח של ארגון זכויות האדם הבינלאומי "Human Rights Watch" רשם כמעט 60 מקרים של אלימות ממוקדת נגד אזרחי להט"ב אפגניים מאז עלייתו השנייה של הטליבאן לשלטון, שהדגישו מקרים של אלימות, אונס קבוצתי ואיומי מוות. בשנת 2021, חברי הטליבאן פיתו הומוסקסואל אפגני בבירה קאבול לפגוש אותם באמצעות מדיה חברתית, אשר לאחר מכן אנסו והכו אותו.

כפיית הומוסקסואליות על ידי הטליבאן 
לאנשי הטליבאן אין בדרך כלל גישה לנשים, אשר כתוצאה מכך, נערים אפגניים נחטפים לעיתים על ידי חברי הארגון ולאחר מכן מושפלים ונאנסים על ידי גברים בוגרים. נערים אחרים הופכים לזונות עבור גברים בוגרים, ללא קשר לנטייתם המינית. המנוח "באצ'ה באזי" ("Bacha bazi") בפרסית הוא מונח המתאר את הפרקטיקות כהתעללות מינית בילדים על ידי גברים מבוגרים של גברים או נערים מתבגרים צעירים, הנקראים "נערים רוקדים", הכוללים לרוב עבדות מינית וזנות ילדים. במאה ה-21, באצ'ה באזי נכללו בחלקים שונים של אפגניסטן וצפון מערב פקיסטן, בעוד גורמי ביטחון מצהירים שהם לא מסוגלים להפסיק את הפרקטיקות כתוצאה מחימוש רב בקרב הבוגרים הכופים.

לאחר עליית הטליבאן לשלטון אפגניסטן ב-1996, נאסר תרגול פרקטיקות הבאצ'ה באזי, בעודו נשא עונש מוות. עם זאת, הקורבנות הצעירים הואשמו לעיתים קרובות ולא העבריינים. בשנת 2007, דיווחים הצהירו כי תרגול הבאצ'ה באזי עדיין נפוץ בחלקים של צפון אפגניסטן. תרגול זה כולל נערים מתבגרים שמולבשים בבגדי נשים ונכפים להשתתף בתחרויות ריקוד ולעסוק באקטים מיניים. אדוני המלחמה של הברית הצפונית באפגניסטן ידועים לשמצה בחטיפות אונס וסחר של נערים צעירים מאז נפילת משטר הטליבאן, תוך שימוש בתרגול באצ'ה באזי. לא משרד ההגנה האמריקני ולא ממשלת אפגניסטן נקטו פעולה נגד פשעים אלה, למרות היותם מודעים לפרקטיקות אלו. בעוד שהנשיא חמיד קרזאי חתם על הסכם לאסור על תרגול פרקטיקות הבאצ'ה באזי, הוא נאכף רק לעיתים נדירות, בעוד על פי דיווחים, השוטרים היו שותפים לתרגולן.

צנזורה 
סעיף 32 של חוק העיתונות של אפגניסטן (2002) אוסר על פרסומים לקדם "הסתה לקלקול". כמו כן סעיף 27(ד) לחוק הדואר של אפגניסטן (1973) אוסר על השימוש בשירות הדואר כדי להחליף חומר "דוחה בהגינות ובמוסר הציבורי". דיווחים הצהירו כי ניתן להשתמש בשתי ההוראות הללו כדי לצנזר הפצת חומרים לקידום זכויות להט"ב באפגניסטן או נושאים כלליים הנוגעים לנטייה מינית וזהות מגדרית.

בשנת 2009, אדם אפגני בשם חמיד זאהר פרסם את ספר זיכרונות מטעמו בשם, "It Is Your Enemy Who Is Dock-Tailed". בספרו, זאהר מדבר על התבגרותו כהומוסקסואל באפגניסטן, וכיצד נאלץ בסופו של דבר לעזוב את מדינתו כדי להימנע מאפליה הומופובית. מכיוון שספר הזיכרונות עוסק בהומוסקסואליות ומבקר בגלוי הומופוביה, לא ניתן להפיצו באפגניסטן עצמה.

דוחות זכויות אדם

דו"ח משרד החוץ האמריקאי לשנת 2017 
בשנת 2017, מחלקת המדינה של ארצות הברית דיווחה על הפרטים הבאים בנוגע למעמד זכויות הלהט"ב באפגניסטן:
 "אפליה נגד אנשים עם מוגבלויות ומיעוטים אתניים ואפליה על בסיס גזע, דת, מגדר ונטייה מינית נמשכה עם מעט אחריות".
 "החוק מפליל התנהגות הומוסקסואלית בהסכמה, והיו דיווחים על הטרדה ואלימות מצד החברה והמשטרה. החוק אינו אוסר על אפליה או הטרדה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית. הומוסקסואליות נתפסה באופן נרחב כטאבו ומגונה. ללסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים, ביסקסואלים ואינטרסקסים לא הייתה גישה לשירותי בריאות מסוימים בעודם היו נתונים לפיטורים מעבודתם בגלל נטייתם המינית. ארגונים שהוקדשו להגנה על חירותם של אנשי להט"ב נותרו במחתרת מכיוון שלא יכלו להירשם באופן חוקי בממשלה. חברי קהילת הלהט"ב האפגנית דיווחו שהם ממשיכים להתמודד עם אפליה, תקיפה, אונס ומעצר על ידי כוחות הביטחון והחברה בכללותה".

דו"ח משרד החוץ האמריקאי לשנת 2020 
בשנת 2020, מחלקת המדינה של ארצות הברית דיווחה על הפרטים הבאים בנוגע למעמד זכויות הלהט"ב באפגניסטן:
 "אזרחי להט"ב המשיכו לעמוד בפני מעצר על ידי כוחות הביטחון" וגם סבלו מאפליה, תקיפה ואונס, כולל על ידי המשטרה". כמו בדו"ח זכויות האדם של מחלקת המדינה של ארצות הברית בשנת 2017, "הומוסקסואליות נתפסת באופן נרחב כטאבו ומגונה" בעוד ארגוני זכויות להט"ב לא יכלו להתאגד באופן חוקי ולכן "נשארים במחתרת". הממשלה מתירה רק חלוקת קונדומים לזוגות נשואים, וישנה סטיגמה נגד אנשים החיים עם HIV. סבור חוסייני, פעיל ואומן טרנסג'נדר אפגני, נרצח בדצמבר 2020.

טבלת סיכום

הערות שוליים 

אפגניסטן
אפגניסטן
זכויות להט"ב באסיה
להט"ב ואסלאם