אייזיק שטיין

רבי יצחק אייזיק שטיין (נפטר ב-א' בתשרי ה'רנ"ו, רגנשבורג) היה מפוסקי ההלכה באשכנז של המאה ה-15, בן דורם של מהר"י ברונא ומהרי"ק. נודע בהגהות שחיבר על הסמ"ג.

תולדותיו
רבי אייזיק שטיין למד אצל רבי דוד טעבלי שפרינץ ומביא דברים בשמו. אולם, רבו המובהק ככל הנראה היה רבי ישראל איסרלין בעל תרומת הדשן, שכן הוא מביא הוראות רבות שקבל ממנו ומעשים שראה בביתו, ומכנה אותו "הגאון".

לימד תורה בנירנברג, שבה היו הוא ואחיו ר' אהרן פפאנהיים מראשי הקהילה. לאחר מכן לימד בגוצנהויזן  שבפרנקוניה, ממנה גורש עם יתר היהודים ובסוף ימיו לימד ברגנשבורג.

היה בקשר תורני עם מהרי"ק.

חלק משמעותי משיעוריו היו מסביב לספר הסמ"ג. בנו מוסר שבספר הסמ"ג של אביו היו מונחים פתקים של חידושיו, ומהם ערך לפני פטירתו את ביאורו לסמ"ג. ההערות שנדפסו הן רק מקצת ממה שחיבר. דבריו מובאים פעמים רבות בספרות התורנית ובכלל ובספרות ההלכתית בפרט.

בנו, רבי אבי עזרי, המשיך את דרך אביו ומסר גם הוא שיעורים על הסמ"ג שמהם השתמרו מספר הערות בכתב שצורפו להערות אביו.

מחידושיו
 מנהג עוקר הלכה - המגן אברהם הביא בשמו שהכלל "מנהג עוקר הלכה" משמעותו היא שאפילו כאשר רוב הדעות בין הפוסקים הן לאסור, והתלמוד מסייע לשיטתם, ואילו המנהג בנוי על הפסיקתא או על ספרות הלכה דומה, יש להמשיך לנהוג במנהג משום שיש לסמוך על כך שאת המנהג קיבלו אבותינו איש מפי איש. זאת בניגוד לדעת המהרי"ל ורבי ישראל איסרלין, שסברו שהכלל תקף גם כשאין למנהג סיוע ממקור אחר.
 מותר לומר לגוי בשבת 'אל תכבה' - הוא מעיר, שמה שנאמר ב שאין לומר לגוי "אל תכבה", הכוונה היא שאם גוי בא לכבות בשבת אין צריך למחות בו, אבל אם היהודי אינו חפץ שהגוי יכבה, מותר לו לומר לגוי "אל תכבה".

לקריאה נוספת 
 שמואל קלמן מירסקי, ביאורי ר' יצחק אייזיק שטיין על הסמ"ג מכ"י, בקובץ תלפיות, כרך ז עמוד 35

קישורים חיצוניים 
 , בויקיטקסט
 סמ"ג מעוטר בהערותיו, באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים

ראשוני אשכנז
מחברי ספרי הלכה: ראשונים
רגנסבורג: אישים
נירנברג: רבנים