ג'ודי קסאב

ג'ודי קסאב (במקור יודית לאונורה קסאב, באנגלית: Judy Cassab; בהונגרית: Kaszab Judit; וינה, 15 באוגוסט 1920 – רנדוויק, 3 בנובמבר 2015) הייתה ציירת, גרפיקאית אוסטרלית ממוצא יהודי-הונגרי.

ביוגרפיה 
יודית קסאב נולדה במשפחה יהודית הונגרית בווינה, אוסטריה, בתם של אימרה קסאב (1886–1947), סוחר בולים, ושל אילונה קוֹנט (1895–1944). הוריה התגרשו כשהייתה ילדה, ואביה התחתן שוב מאוחר יותר. היא ואמה עברו לגור עם סבתה בעיר ברהובה שבאוקראינה. אחד המורים של בית הספר התיכון הממלכתי בעיר, פרנץ האבה, גילה את כישרונה בציור, ואשתו לקחה את הצעירה הכישרונית תחת חסותה. היא ציירה מאז שהייתה בת שתים עשרה. תחילה סיימה את לימודיה באוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות בבודפשט כתלמידתו של ברנאט אאורל ולאחר מכן ב-1938 למדה באקדמיה לאמנויות בפראג צ'כוסלובקיה, ממנה נאלצה לברוח ב-1939 עקב הכיבוש הנאצי, עוד בטרם פרצה מלחמת העולם השנייה. באותה שנה נישאה ליאנוש קמפּפנר, מנהל אחוזות אמיד, שנשלח למחנה עבודת כפייה תחת שלטון גרמניה הנאצית על ידי הנאצים ב-1941 בשל מוצאו היהודי, ממנו הצליח לחזור כעבור שלוש שנים, ב-1944.

הם יכלו להיות ביחד שוב באפריל 1944, אבל נפרדו למען ביטחונם, בשל כניסת הוורמכט (מבצע מרגרטה) לממלכת הונגריה. במאי הסרטים פרידייש באן ואשתו החביאו את בעלה באחד מארונותיהם במשך תשעה חודשים עד לשחרור. יודית הסירה משמלתה את הטלאי הצהוב החובה ולקחה על עצמה את זהותה של המשרתת הנוצריה לשעבר שלה. במהלך המלחמה עבדה במפעל תרופות ונעזרה בלהתקיים, בין היתר, מהברחת תרופות ומזיוף מסמכים.  גם היא וגם בעלה איבדו את רוב משפחתם בשואה. 

היא ניהלה יומן על חייה, שכללה גם את תקופת המלחמה, אך רשימותיה אבדו ברובן. יאנוש בנה נולד ב-1945 ובנם פטר שנתיים לאחר מכן. היא בילתה את חודשי הקיץ בין השנים 1945 לבין 1949 במושבת האמנים של סנטאנדרה, שם היו מוריה ברנאט אאורל וליפוט הרמן. היא עברה לווינה עם בעלה ושני בניה ב-1949 כדי להימנע מהסוציאליזם המתהווה בהונגריה, ומשם ב-1951 היגרה המשפחה לאוסטרליה והתיישבה בסידני. הם קיבלו אזרחות אוסטרלית ב-1957.

קריירה 
ג'ודי קסאב הייתה האישה הראשונה שזכתה בפרס ארצ'יבלד פעמיים.
 בשנת 1960 עבור דיוקנו של סטן רפוטק 
 בשנת 1967 לדיוקנה של מרגו לוורס 

קסאב הציגה יותר מחמישים תערוכות יחיד באוסטרליה, כמו כן גם בפריז ובלונדון. היא ציירה בעיקר דיוקנאות והכינה תמונות של האאוטבק האוסטרלי.

לאחר שעבודותיה הועברה לגלריה הלאומית של אוסטרליה, ג'יימס גליסון  ראיין אותה כיצד לכדה את דמותם של האנשים בדיוקנאות שלה. ראיון זה הפך מאוחר יותר לחלק מאוסף ההיסטוריה בעל פה של ג'יימס גליסון (James Gleeson Oral History Collectiony). ניתן למצוא כמה מיצירותיה בגלריה הלאומית של הונגריה ובאוסף העכשווי בפץ'.

תערוכות יחיד 

<div class="mw-content-ltr">

פרסים ועיטורים 
ב-14 ביוני 1969 מונתה למפקדת מסדר האימפריה הבריטית (CBE) "בהוקרה על שירותיה לאמנויות היפות".

היא מונתה לקצינת מסדר אוסטרליה (AO) ב-26 בינואר 1988 "בהוקרה על שירותיה לאמנויות היפות".

ב-3 במרץ 1995 קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת סידני.

בשנת 2011 קיבלה את צלב הכבוד הזהב ההונגרי.
 פרס פרת' (1955)
 הפרס השבועי לנשים באוסטרליה (1955)
 הפרס השבועי לנשים באוסטרליה (1956)
 פרס ארצ'יבלד (דיוקנו של סטניסלאוס רפוטק) (1961)
 פרס הזיכרון לסר צ'ארלס לויד ג'ונס (1964)
 פרס הלנה רובנשטיין, פרת' (1964)
 פרס הלנה רובנשטיין, פרת' (1965)
 פרס הזיכרון לסר צ'ארלס לויד ג'ונס (1965)
 פרס ארצ'יבלד (דיוקן מרגו לוורס) (1968)
 פרס הזיכרון לסר צ'ארלס לויד ג'ונס (1971)
 פרס הזיכרון לסר צ'ארלס לויד ג'ונס (1973)
 פרס צבעי המים הנאמן, גלריה לאמנות של ניו סאות' ויילס (1994)
 פרס פרינג, גלריה לאמנות של NSW (1994)
 The Nita Kibble Award for Literature, for Diaries (1996)
 Foundation for Australian Literary Studies Award, James Cook University, Townsville (1996)
 פרס פרינג, גלריה לאמנות של NSW (1997)
 פרס פרינג, גלריה לאמנות של NSW (1998)
 פרס פרינג, גלריה לאמנות של NSW (2003)
 A Trustee Watercolor Prize - גלריה לאמנות של ניו סאות' ויילס (2003)
 פרס האגודה האוסטרלית של ציירים ופסלים (2004)

חייה הפרטיים 
ג'ודי קסאב הלכה לעולמה ב-3 בנובמבר 2015 בגיל 95 בבית אבות בפרבר רנדוויק בסידני.

ראו גם 
 פרופיל ב-The Australian Women's Register
 האתר הרשמי שלה

לקריאה נוספת 
 ביוגרפיה של Judith (Judit) Cassab (Kaszab) (immigrationplace.com.au)
 ג'ודי קסאב (monash.edu) אוניברסיטת מונאש
 ביוגרפיה (jewishvirtuallibrary.org) ספריה וירטואלית יהודית

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

יהודיות הונגריות
בוגרי האוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות
וינה: אישים
ניצולות השואה
ציירים יהודים הונגרים
ציירים הונגרים
מהגרים מהונגריה
ילידות 1920
נפטרות ב-2015