בית מחוקקים דו-ביתי

בית מחוקקים דו-ביתי הוא סוג של רשות מחוקקת, המחולקת לשתי אספות נפרדות, לשכות או בתים. בית מחוקקים דו-ביתי נבדל מבית מחוקקים חד-ביתי, שבו כל החברים מתלבטים ומצביעים כקבוצה אחת.

לעיתים קרובות, חברי שתי הלשכות נבחרים בשיטות שונות, המשתנות מתחום שיפוט אחד לתחום שיפוט אחר. עקב כך יתכן שהרכבי החברים בשתי הלשכות יהיו שונים מאוד מלשכה ללשכה.

הצעת חוק של חקיקת משנה דורשת בדרך כלל רוב מקביל - אישור רוב החברים בכל אחד מלשכות בית המחוקקים. עם זאת, ברפובליקות פרלמנטריות ומשטרים חצי-נשיאותיים  רבים, הבית שעליו אחראית הרשות המבצעת (למשל בית הנבחרים של בריטניה והאספה הלאומית של צרפת) יכול לבטל את הבית השני (למשל בית הלורדים של בריטניה והסנאט הצרפתי). חלק מבתי המחוקקים נמצאים בין שתי העמדות הללו, כאשר בית אחד יכול לעקוף את השני רק בנסיבות מסוימות.

התקשורת בין שני בתים
תקשורת פורמלית בין בתים היא בשיטות שונות, כולל:

 שליחת הודעות
 הודעות רשמיות, כגון החלטות או העברת הצעות חוק, נעשות בדרך כלל בכתב, באמצעות הפקיד והדובר של כל בית.
 הפצה
 הפצה של הצעות חוק או תיקון להצעות חוק הדורשות הסכמה מהבית השני.
 מפגש משותף
 ישיבת מליאה של שני הבתים באותו זמן ומקום.
 ועדות משותפות
 עשויות להיווצר על ידי ועדות של כל בית שיסכימו להצטרף, או על ידי החלטה משותפת של כל בית. לקונגרס של ארצות הברית יש ועידות לפתרון אי-התאמות בין גרסאות בית אחד לשני של הצעת חוק.

הגדרה ויתרונות
הועלו מספר סיבות בעד בית מחוקקים דו-ביתי. פדרציות אימצו את בית המחוקקים הדו-ביתי לעיתים, והפתרון נותר פופולרי כאשר הבדלים אזוריים או רגישויות דורשות ייצוג מפורש יותר, כאשר הבית השני מייצג את המדינות המרכיבות את המדינות. אף על פי כן, ההצדקה הישנה יותר לבית השני מתן הזדמנויות למחשבה נוספת על חקיקה. עבור מדינות השוקלות הסדר חוקתי אחר שעשוי להעביר את הכוח לקבוצות חדשות, דו-ביתיות יכול להידרש על ידי קבוצות הגמוניות כיום שאחרת היו מונעות כל שינוי מבני.

המודעות ההולכת וגוברת למורכבות מושג הייצוג והאופי הרב-תפקודי של בתי המחוקקים המודרניים עשויות להעניק רציונלים חדשים מתחילים ללשכות השניות, אם כי אלה נותרו בדרך כלל מוסדות שנויים במחלוקת בדרכים שאינן הלשכות הראשונות. דוגמה למחלוקת פוליטית בין בתים הייתה הוויכוח על סמכויות הסנאט הקנדי או בחירת הסנאט הצרפתי.

מערכת היחסים בין שני הבתים משתנה: בחלק מהמקרים שניהם בעלי כוח שווה, בעוד שבאחרים מאזן הכוחות נוטה בבירור לצד אחד. האופציה הראשונה מתקיימת לרוב במערכות פדרליות ובאלה עם ממשלות נשיאותיות. השני נוטה להיות המקרה במדינות אחדות עם רפובליקות פרלמנטריות.

ראו גם 

 בית עליון
 בית תחתון
 בית מחוקקים חד-ביתי
 בתי מחוקקים לפי מדינה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ממשל ומדיניות
חקיקה
פרלמנטים