ליאו לובנטל

ליאו לובנטל (בגרמנית: Leo Löwenthal;  נובמבר 1900 – ינואר 1993) היה סוציולוג ופילוסוף יהודי-גרמני בעל השקפה נאו-מרקסיסטית, שעסק במחקר ובהוראה בתחום הסוציולוגיה של הספרות וכתב ספרים ומאמרים בתחום.

קורות חיים 
לובנטל גדל בפרנקפורט במשפחה חילונית שהתרחקה מן היהדות ואורח החיים של הוריו לא היה לרוחו. כתלמיד בתיכון הצטיין בלימודי יוונית, לטינית וגרמנית. הוא השלים את לימודיו יחד עם חברו הפסיכואנליטיקאי לעתיד אריך פרום, ובשנת הלימודים האחרונה שניהם גויסו לצבא גרמניה. עם שחרורו מהצבא, בחורף 1918, החל ללמוד משפטים באוניברסיטת פרנקפורט, בלחץ אביו. לאחר שנה עבר לאוניברסיטת גיסן ולמד פילוסופיה, ספרות ומתמטיקה ובקיץ 1920 העתיק את מקום לימודיו לאוניברסיטת היידלברג. הוא נודע כסטודנט אופוזיציונר ואנטי-ממסדי, ויצא נגד המעמד הבורגני והמשכיל. ב-1923 הגיש את עבודת המחקר שלו לתואר דוקטור בכלכלה ומדעי החברה באוניברסיטת פרנקפורט, שהתמקדה בהגות הפילוסוף והתאולוג הגרמני פרנץ פון בדר.

בשנת 1918 יסד בפרנקפורט קבוצת סטודנטים פעילה, יחד עם פרנץ ליאופולד ניומן, ארנסט פרנקל ונוספים. לאחר מכן היה פעיל במפלגה הסוציאל-דמוקרטית העצמאית שנטתה לכיוון השמאל המהפכני. האווירה המרקסיסטית לאחר המהפכה הבולשביקית היוותה ללובנטל השראה פוליטית חשובה. עם זאת, השלטון הסטליניסטי וכן חוסר התמיכה בניסיונות המהפכניים ברפובליקת ויימאר יצרו סלידה בקרב פעילי השמאל בגרמניה, ולובנטל ביניהם.

לובנטל נישא לאשתו הראשונה, גולדה גינצבורג, בשנת 1923,

בשנת 1925 חלה תפנית ביחסו של לובנטל לציונות, ובהמשך נטש כליל את התנועה הציונית.  לתפיסתו, הציונות והעלייה לארץ ישראל עושה עוול לאוכלוסייה הערבית המקומית. לדעתו, חיבור הזהות היהודית עם הרעיון הציוני של הקמת בית לאומי בארץ ישראל עתיד לנוון את העם היהודי.

אסכולת פרנקפורט והשפעתה על לובנטל 
הצטרפותו למכון למחקר חברתי הביאה לשינוי תפיסתי ניכר, המייחס חשיבות לרציונליות, וביקורת כלפי המסורת הרומנטית והסינקרטיזם אשר אפיינו את חיבוריו בתקופה המוקדמת יותר. חיבוריו על הוגי ההשכלה הצרפתית, רוסו והלווטיוס, משקפים את הגותו המתחדשת.

את תחומי ההתמחות שלו, הסוציולוגיה של הספרות ותרבות ההמונים, פיתח לובנטל בשנותיו הראשונות במכון למחקר חברתי. אוסף מאמרים שכתב בסוף שנות העשרים, אשר אוגד מאוחר יותר בספר בשם "רטרוספקטיבה על הסוציולוגיה של הספרות" עסק בבעיות הסוציולוגיה של הספרות. הוא העמיק בחקר סופרים גרמנים בני המאה ה-19 והביע גישה שונה מהמקובלת בתקופתו. לדעתו, החוקרים באקדמיה נמנעו מחקר הספרות בהקשר החברתי, בעוד הוא כיוון להיבט החברתי, המוסרי והתרבותי שבספרות. במקביל לעליית היטלר לשלטון בגרמניה, הוא מצא בספריהם של גוסטב פרייטג (Gustav Freytag), פרידריך שפילהגן (Friedrich Spielhagen) וקונארד פרדיננד מאייר (Conrad Ferdinand Meyer), תהליך הדרגתי של התנוונות, דעיכה של ערכים ליברלים ועליית קרנה של הלאומנות.

לגישתו הביקורתית ניתן למצוא מקבילות רבות באסכולת פרנקפורט, שנשענה על תפיסה נאו-מרקסיסטית הדוגלת במעורבת חברתית ומבקשת לקדם ביקורת ושינוי חברתי מהיסוד. על בסיס תפיסה זו של אסכולת פרנקפורט, כונן בסוף שנות השלושים המושג הפילוסופי-סוציולוגי תיאוריה ביקורתית.

למרות ההצלחה והגדילה של האסכולה בראשית תקופתה בניו יורק, אשר התבטאה בגידול מספר חברי המכון והשקעות כספיות ניכרות, בסוף שנות ה-30 חלה הידרדרות במצבם הכלכלי. במהלך שנות מלחמת העולם השנייה, התמקדו חברי מכון המחקר בחקר עליית הפשיזם והאנטישמיות. לובנטל תרם למאמץ בכתיבת מאמר בשם "דתו של היינה" (“Heine’s Religion”), אשר דן בתהליך ההתנצרות של המשורר הגרמני היינריך היינה.

אחד מתחומי המחקר המשותפים והמשמעותיים ביותר של האסכולה באמריקה היו חקר הדעה הקדומה. המחקר, שהוצג בשנת 1944, נכלל ב-5 ספרים תחת הכותרת "מחקר הדעה הקדומה". לובנטל, יחד עם נורברט גוטרמן (Norbert Guterman), פרסמו במסגרת המחקר את “נביאי ההונאה" בשנת 1949. בספר זה הם ניתחו את האמצעים בה הדמגוגיה מועברת, את השפה שבשימוש הדמגוג ואת הפן החברתי-פסיכולוגי במערכת היחסים שבין הקהל למנהיג המסיט.

לובנטל מוכר פחות מעמיתיו למכון למחקר חברתי, כגון הורקהיימר, אדורנו ומרקוזה. הסיבה לכך, לדברי החוקר מרטין ג'יי, היא מעורבות עמוקה בפעילות המנהלית של המכון, סיוע וייעוץ לעמיתיו בכתיבת מאמריהם, וכן שותפות במאמרים קבוצתיים שלא זכתה לאזכור ברבים מפרסומים אלה.

חיבורים מרכזיים 
 Leo Lowenthal, Heine’s Religion: The Messianic Ideals of the Poet, Commentary (1947)
 Leo Lowenthal & Norbert Guterman, Prophets of Deceit: A Study of the Techniques of the American Agitator, Harper Brothers (1949)
 Leo Lowenthal & Marjorie Fiske, Reaction to Mass Media Growth in 18th-Century England, Journalism Quarterly (1956)
 Leo Lowenthal, Literature and the Image of Man: Sociological Studies of the European Drama and Novel, 1600-1900, Beacon Press (1957)
 Leo Lowenthal, Literature, Popular Culture, and Society, PACIFIC BOOKS (1961)
 Leo Lowenthal (ed. Martin Jay), An Unmastered Past: The Autobiographical Reflections of Leo Lowenthal, University of California Press (1987)

ראו גם 
 אסכולת פרנקפורט
 סוציולוגיה

לקריאה נוספת 
 גיא מירון, יהדות והגות רדיקלית : ליאו לובנטל ואריך פרום בימי רפובליקת וויימאר, עבודת גמר (.M.A) לתואר מוסמך, האוניברסיטה העברית ירושלים, 1993.
 משה צוקרמן, פרקים בסוציולוגיה של האמנות, האוניברסיטה המשודרת, 1996.
 Martin Jay, Permanent Exiles: Essays on the Intellectual Migration from Germany to America, Columbia University Press,1986.
 Martin Jay, In Memoriam: Leo Lowenthal, Berkeley Journal of Sociology, 1992.
 Martin Jay, The Dialectical Imagination : A History of the Frankfurt School and the Institute of Social Research, 1923-1950, University of California Press, 1996.
 Martin Jay, Leo Lowenthal and the Jewish Renaissance, in Jews and the Ends of Theory, Fordham University Press, 2018.
 Katrin Stoll & Martin Jay, Leo Lowenthal’s Legacy: The Relevance and Response of Critical Theory to Authoritarianism, Austerity and Antisemitism Today. An Interview with Martin Jay, Instytut Slawistyki Polskiej Akademii Nauk, 2021.
 Thomas Wheatland, The Frankfurt School in Exile, University of Minnesota Press, 2009.
 Peter-Erwin Jansen und Christian Schmidt. Introduction Martion Jay. In steter Freundschaft. Briefwechsel. Leo Löwenthal / Siegfried Kracauer. 1921–1966, Zu Klampen Verlag, 2003.

קישורים חיצוניים 
 ראיון עם מרטין ג'יי אודות ליאו לובנטל, אתר YouTube.
 תרבות המונים, האנציקלופדיה של הרעיונות.
 ארכיון ליאו לובנטל, באתר Marxists.
 קטלוג ליאו לובנטל, באתר הספרייה הלאומית של גרמניה.
 פריטים הקשורים בליאו לובנטל, באתר הספרייה הלאומית.

הערות שוליים 

אסכולת פרנקפורט
סגל אוניברסיטת קולומביה
סוציולוגים יהודים אמריקאים
סוציולוגים יהודים גרמנים
פילוסופים יהודים אמריקאים
פילוסופים יהודים גרמנים
גרמנים שנולדו ב-1900
גרמנים שנפטרו ב-1993