קבר אלישע

מקום קברו של אלישע בן שפט הנביא אינו מתואר בתנ"ך, אך על פי מסורת יהודית מראשית המאה ה-13, קברו שכן במערה בראש הר הכרמל מעל מערת אליהו, ב"מר אליאס". המערה שמזהה מסורת זו נמצאת בתחום מנזר הכרמליתים של סטלה מריס. מסורת יהודית מאוחרת יותר, ממחצית המאה ה-19, מזהה את קברו באזור השומרון או בסביבתה.

הר הכרמל

רקע
ייחוס מערת אלישע בהר הכרמל אמנם קדום באופן יחסי למקומות הקדושים ויש לתארך את ייחוס המקום לסוף המאה ה-12.
בניגוד למסורת מערת אליהו (רבו של אלישע) המייחסת את המערה למקום מחבואו של אליהו הנביא בהר הכרמל, שבאופן נדיר אנו מוצאים עדויות לקיומה עוד מהמאה ה-4 לספירה.

בראשית המאה ה-13, בתקופת ממלכת הצלבנים, נוסד על הר הכרמל המסדר הכרמליתי בידי נזירים שחיו במערות בהשראת אליהו הנביא. לאחר נפילת עכו הצלבנית בשנת 1291 גורשו הנזירים מן הכרמל. באותה תקופה אנו מוצאים כבר מספר עדויות על קיומה של מערת אלישע "בראש ההר", חלקם מאת כמה מחכמי ישראל הראשונים שפקדו את המקום.
בשנת 1631 החלו הכרמליתים במאמץ לשוב ולהתיישב במערת אליהו - המקום בו נוסד מסדרם. אך רק בראשית המאה ה-17 (בשל התנגדות השלטון העות'מאני) התיישבו הנזירים במעלה ההר, וקידשו מערה המצויה כיום בשטח מנזר סטלה מאריס. על פי עדותו של ז'אן דובדאן ממחצית ההמאה ה-17, מערת אלישע הייתה קדושה בתקופתו ליהודים, טורקים, מוירים, ערבים ולכל העדות הנוצריות כמערה נוספת של אליהו הנביא שבה היה מתגורר, והמערות התחתונות שימשו אותו ואת תלמידיו (בניהם אלישע) כבית מדרש ומקום ייעוץ לעם.

בראשית המאה ה-18, עולי הרגל החלו לציין את התיישבות הנזירים במתחם הקבר. רבי משה חיים קאפסוטו סביב שנת 1734, מעיד כי "במגדל שבראש ההר למעלה, שם מערה עם קבורת אלישע בן שפט….ומתחתיה (למערת אלישע) ישנו בית-הארחה של הנזירים הכרמליטאנים". בשנות ה-40 של המאה ה-18, הכרמליסטים אף אימצו את קבורת אלישע בראש ההר, כפי שמעיד רבי חיים בן עטר - "האור החיים" (או אחד מתלמידיו), כ-8 שנים אחרי ביקורו של רבי משה חיים קאפסוטו במערה (סביב שנת 1742): "מצאנו בית אחד בנוי חדש ממש, של אדום שבנו שם, שאומרים אלישע בן שפט דידהו (- שלהם). ומקריבים לפניו דברים של הבל, אלילי כספם וזהבם, ואין בזה הבית כי אם כומרים העובדים יזו וחיילותיו".

מאידך, כיום המסדר הכרמלי אינו תומך ואף כופר בתוקף במסורת קברו של אלישע במתחם.

חוקר המקומות הקדושים ישראל הרצברג והארכאולוג ד"ר יוסי סטפנסקי סיכמו בספרם את נושא קבר אלישע בהר הכרמל: "הנוסעים בימי הביניים הקדומים מזכירים את קברו של הנביא אלישע בן שפט מעל מערת אליהו (ב'מר אליאס', כיום במערה בתחום מנזר הכרמליתים של סטלה מריס). המקום נמצא בתוך מערה שבתוך המנזר כמתואר גם ע"י עולי הרגל כמקום שאסור להכנס אליו.

המקורות
 רבי מנחם החברוני ב"איגרת ר' מנחם ב"ר פרץ החברוני", סביב שנת 1215 לספירה: 
 תלמיד הרמב"ן בספרו "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה: 
 רבי אשתורי הפרחי בספרו "כפתור ופרח", סביב שנת 1313 לספירה: 
 רבי גרשון בן אליעזר הלוי סגל בספרו "איגרת הקודש (גלילות ארץ ישראל)", סביב שנת 1624 לספירה: 
 ספר "אגרת מספרת יחסותא דצדיקייא דארעא דישראל, שליחי ציון", סביב שנת 1626 לספירה: 
 רבי משה חיים קאפסוטו ב"מסע ר' משה חיים קאפסוטו", סביב שנת 1734 לספירה: 
 רבי חיים בן עטר - "האור החיים" (או אחד מתלמידיו) ב"פרשת אלה מסעי, איגרת מסע מירושלים", סביב שנת 1742 לספירה: 
 רבי משה ירושלמי בספרו "ידי משה", סביב שנת 1769 לספירה: 
 רבי יעקב ברוך בספרו "חיבת ירושלים", סביב שנת 1785 לספירה: 
 רבי נתן מברסלב בספרו "ימי מוהרנ"ת", סביב שנת 1823 לספירה: 
 רבי רחמים יוסף חיים אפולטקה בספרו "מסעי היר"ח", סביב שנת 1876 לספירה: 
 רבי משה טננבוים בספרו "מסעות משה", סביב שנת 1924 לספירה: 
 רבי אשר אנשיל גרינוואלד בספרו "טוב ירושלים", סביב שנת 1934 לספירה:

סערת המתפללים היהודים
במאי 2023 עקב פרסומים בעמוד הטוויטר של כתב אתר וואלה! - יואב איתיאל, התחוללה סערה עקב תפילת חרדים במתחם המנזר. מאוחר יותר, הפרשה זכתה להתייחסות מהוותיקן. ביוני, תושב חיפה נעצר עקב תקיפת מתפלל חרדי שפקד את המקום. ב-18 ביוני, אורגנה הפגנה נגד המתפללים החרדים במתחם. ביולי 2023, נעצרו ונחקרו תלמידי ישיבה  חרדים שפקדו את המקום, בחשד לפגיעה ברגשות דת.

גורמים בכנסייה הקתולית טענו שמדובר בתופעה מאוד מדאיגה מבחינת הכנסייה, ולדבריהם: .

בניגוד לתיעודים היסטורים שונים, וודיע אבו נאסר - יועץ הכנסיות בישראל ובכיר בקהילה הקתולית, טוען: .

השומרון
ישנה עדות יהודית מאוחרת יותר, ממחצית המאה ה-19, המשערת את קברו באזור השומרון או בסביבתה.

אך ככל הנראה מדובר בהבנה שגויה של הכתוב, היות אלישע הוא היחיד בתנ"ך שקבורתו מתוארת, בלא לציין היכן נקבר.

באותו הפרק (י"ג) מתואר קבורתם של המלכים יהואחז ובנו יואש בחלקת קבורה משפחתית בשומרון. לכאורה, ההשערה שאלישע נקבר באזור השומרון נובעת מפני סמיכות הפסוקים.

שומרון עצמה
 רבי משה ריישר בספרו "שערי ירושלים", סביב שנת 1850 לספירה): 
 רבי משה טננבוים בספרו "מסעות משה", סביב שנת 1924 לספירה:  יש לציין כי המחבר מזכיר את קבר אלישע גם בהר הכרמל.

סביבת השומרון (נבי אליאס)
 יצחק גולדהאר בספרו "אדמת קודש", סביב שנת 1913 לספירה:

לקריאה נוספת
ישראל מאיר גבאי מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ועד אהלי צדיקים, מהדורות: 2007, 2011. כרך א'
דורות עולם: קורות עם ישראל והווי התקופה
הצדיקים חיים: מראה מקומות לקברי הצדיקים ואתרים קדושים
מדריך כרטא: קברי צדיקים בארץ ישראל

הערות שוליים

אתרי עלייה לרגל (יהדות)
קברי צדיקים
קברי צדיקים בארץ ישראל
קברי צדיקים בגליל