צ'רנוזיום

צ'רנוזיום (ברוסית: чернозём, מבטאים chernozyom) הנקראת גם אדמה שחורה, היא אדמה בצבע שחור המכילה אחוז גבוה של הומוס (4% עד 16%) ואחוזים גבוהים של חומצות זרחתיות, זרחן ואמוניה. הצ'רנוזיום פורה מאוד ויכול להניב יבולים חקלאיים בכמות גבוהה יחד עם יכולת אחסון הלחות הגבוהה שלה. צ'רנוזיומים הם קבוצת בסיס התייחסות עולמי למשאבי קרקע (WRB).

תפוצה 
שם הקרקע בא מהמונחים הרוסיים לשחור ולאדמה (chorny + zemlya). אדמה זו שעשירה בחומר אורגני בצבע שחור, זוהתה לראשונה על ידי הגאולוג הרוסי וסילי דוקוצ'ייב בשנת 1883 בערבות העשב הגבוה (סטפה) או בפרריה של רוסיה האירופית.

הצ'רנוזיום מכסה כ-230 מיליון הקטאר של אדמה (2.3 מיליארד דונם). ישנן שתי "חגורות צ'רנוזיום" בעולם. האחת היא הערבה האירואסייתית המשתרעת ממזרח קרואטיה (סלאבוניה), לאורך נהר הדנובה (צפון סרביה, צפון בולגריה (המישור הדנובי בבולגריה), דרום ומזרח רומניה (מישור ולאכיה ומישור מולדובה), ומדינת מולדובה, עד צפון מזרח אוקראינה על פני צ'רנוזמיה במרכז רוסיה, דרום רוסיה לתוך סיביר. השני משתרע מהערבות הקנדיות במניטובה דרך המישורים הגדולים של ארצות הברית עד דרומה עד קנזס. סוגי קרקע דומים נמצאים בטקסס ובהונגריה. עובי שכבת הצ'רנוזיום עשוי להשתנות מאוד, ממספר סנטימטרים ועד 1.5 מטרים באוקראינה, וכן באזור עמק הנהר האדום בצפון ארצות הברית וקנדה (מיקום אגם אגאסי הפרהיסטורי).

ניתן למצוא את הקרקע הזו בכמויות קטנות גם במקומות אחרים (לדוגמה, ב-1% משטח פולין). הוא קיים גם בצפון-מזרח סין, ליד חרבין. הצ'רנוזיום האמיתי היחיד באוסטרליה ממוקם סביב נימיטבל, עם כמה מהקרקעות העשירות ביותר במדינה.

בעבר היה שוק שחור לאדמה זו באוקראינה, שם היא ידועה בשם צ'ורנוזם (באוקראינית: чорно́зем). מכירת קרקע חקלאית הייתה בלתי חוקית באוקראינה מאז 1992 עד לביטול האיסור ב-2020, אך ניתן היה למכור ולקנות את האדמה, שהובלה במשאית. לפי "החזית הירוקה" הלא ממשלתית של חרקוב, השוק השחור של צ'רנוזיום שנרכש באופן בלתי חוקי באוקראינה הגיע לכ-900 מיליון דולר בשנה ב-2011.

סיווג קרקע בקנדה ובארצות הברית 
קרקעות צ'רנוזמיות הן סוג קרקע במערכת סיווג הקרקע הקנדית וקבוצת בסיס התייחסות עולמי למשאבי קרקע.

היסטוריה 

תיאוריות של מקור צ'רנוזם:
 1761: יוהאן גוטשלק ולריוס (פירוק צמחים)
 1763: מיכאיל לומונוסוב (פירוק צמחים ובעלי חיים)
 1799: פיטר סיימון פאלאס (ביצת קנים)
 1835: צ'ארלס לייל (לס)
 1840: סר רודריק מורצ'יסון (מפצלי ימי היורה)
 1850: קארל איכוולד (כבול)
 1851: א. פצגולד (ביצות)
 1852: ניקיפור בוריסיאק (כבול)
 1853: Vangengeim von Quelen (סחף מביצות צפוניות)
 1862: רודולף לודוויג (ביצה על מקום של יערות)
 1866: פרנץ יוזף רופרכט (עשבי ערבות מפורקים)
 1879: מסמכי צ'רנוזיום ראשונים מתורגמים מרוסית
 1883: וסילי דוקוצ'ייב פרסם את ספרו Russian Chernozem עם מחקר שלם של אדמה זו ברוסיה האירופית.
 1929: אוטו שלוטר (מעשה ידי אדם)
 1999: מייקל WI שמידט (שריפת ביומסה נאוליתית) 

כפי שניתן לראות ברשימה שלמעלה, הדיונים במאות ה-19 וה-20 על הפדוגנזיס של הצ'רנוזיום (היווצרות קרקע (הידועה בשם פדוגנזיס) היא תהליך של יצירת קרקע שמווסתת על ידי ההשפעות של המקום, הסביבה וההיסטוריה) נבעו במקור מתנאי אקלים מראשית ההולוקן ועד לערך 5500 לפני הספירה. עם זאת, שום שחזור פליאו-אקלים אחד לא יכול להסביר במדויק וריאציות גיאוכימיות שנמצאו בצ'רנוזיומים ברחבי מרכז אירופה. עדויות למקורות אנתרופומורפיים של פחמן פירוגני יציב בצ'רנוזיום הובילו לשיפור תיאוריות ההיווצרות. שריפת צמחייה יכולה להסביר את הסוספטיביליות המגנטית הגבוהה של צ'רנוזיום, הגבוהה מבין סוגי הקרקע העיקריים. מגנטיות הקרקע גוברת כאשר מינרלי הקרקע גתייט ופריהידריט (מינרל אוקסיהידרוקסיד ברזל נפוץ על פני כדור הארץ) הופכים למגהמיט בחשיפה לחום. טמפרטורות מספיקות להעלאת מגהמיט בקנה מידה נופי מעידות על השפעת האש. לאור הנדירות של תופעת טבע כזו בימינו, רגישות מגנטית בצ'רנוזיום קשורה ככל הנראה לשימוש האדם הקדמון באש.

הפיכה להומוס יכולה להכהות קרקעות (מלניזציה) בהיעדר רכיב פחמן פירוגני (מלנין). בשים לב לתהליכים פדוגניים התורמים להיווצרות אדמה כהה, המונח צ'רנוזיום מסכם סוגים שונים של קרקעות שחורות עם אותו מראה אך היסטוריות היווצרות שונות.

ראו גם 
 אדמה אפלה
 טרה פרטה
 IUSS Working Group WRB: World Reference Base for Soil Resources 2014, עדכון 2015 . World Soil Resources Reports 106, FAO, רומא, 2015. ( PDF 2.3 MB).

קישורים חיצוניים 

 תמונות פרופיל (עם סיווג) עמוד הבית של WRB
 תמונות פרופיל IUSS (עם סיווג) IUSS World of Soils

הערות שוליים 

קרקעות
פדולוגיה
ארצות הברית: גאולוגיה
רוסיה: גאולוגיה
קנדה: גאולוגיה