קול הברה

קול הברה הוא מושג בהלכות תקיעת שופר, המתייחס לקול של תקיעה היוצא מהשופר, אלא שאינו נשמע ישיר ובאופן טבעי, אלא על ידי הד הבוקע ממקום חלול שממנו מתבצעת התקיעה, שבזה הוא נפגם ופוסל את התקיעה, והשומע אותו אינו יוצא בו ידי חובה. בפסול קול הברה קיימים חילוקים בין העומדים בתוך מקום החלל לבין העומדים מחוצה לו, וכן הדבר תלוי בסוג המקום החלול ובאיכות הקול היוצא מאותו המקום.

גאונים וראשונים מציינים כי הרקע למשנה זו הוא שעת גזרה של השלטונות שאסרו השמעת תקיעת שופר, ולכן תקעו היהודים בהיחבא בבורות ובמקומות מסתור שמהם הקול פחות נשמע החוצה.

מקור הדין וטעמו
מקור הדין הוא במשנה במסכת ראש השנה:

ובתלמוד בבלי שם:

גאונים וראשונים מציינים כי הרקע למשנה זו הוא שעת גזרה של השלטונות שאסרו השמעת תקיעת שופר, ולכן תקעו היהודים בהיחבא בבורות ובמקומות מסתור שמהם הקול פחות נשמע החוצה.

רבי מרדכי יפה ("הלבוש") מציין את סיבת הפסול, על פי הפסוק :

פרטי הדין
בראשונים מוסכם כי אלו הנמצאים בתור החלל שממנו מתבצעת התקיעה (הבור או הדות; לגבי הפיטס, ראו להלן) הריהם שומעים קול שופר כשר ויוצאים ידי חובתם, וכפי פשטות דברי רב הונא בתלמוד. אמנם נחלקו בדין אלו שמחוץ לאותו החלל (הבור, הדות או הפיטס):
 לדעת רש"י ורמב"ם עליהם נאמרו דברי המשנה, והדבר תלוי בהבחנתם אם שמעו קול תקיעת שופר טבעי, או ששמעו קול הד.
 לדעת הרא"ש (ובעקבותיו בנו רבי יעקב בן אשר) לא מסתבר לקבוע את הדין לפי הבחנת האדם, שהיא דבר דק ומורכב, אלא כוונת הגמרא היא לבאר את החלוקה של המשנה: שאלו שעומדים בתוך החלל הם אלו השומעים קול שופר כשר, ואלו שמחוץ לחלל הם אלו השומעים קול הד שפסול.
להלכה נפסק בשולחן ערוך כדעת רש"י - שאלו שמחוץ לחלל, יש לבחון את טיב הקול אותו שמעו. דעת הרמב"ם תואמת גם להגדרות מדעיות של קול הברה. מהאחרונים יש שסוברים כי למרות פסיקת השולחן-ערוך, מכיוון ש להבחין בטיב התקיעה, על כן אלו שעמדו מחוץ לחלל, גם אם סבורים שהייתה התקיעה צלולה, עליהם לשוב ולשמוע קול תקיעה כשרה אחרת (אלא שכל שמסופקים על התקיעה הראשונה, לא יברכו שוב על התקיעה השנייה).

לגבי הנמצאים בתוך ה, נחלקו ראשונים ואחרונים: יש הסוברים כי גם הם בכל אופן שומעים קול שופר כשר ויוצאים ידי חובתם, כמו הנמצאים בתוך הבור והדות, אך רוב הפוסקים סוברים שבפיטס קיימת תהודה גבוהה ולכן הם תלויים בהבחנת שמיעתם, כמו הנמצאים מחוץ לפיטס.

החלל שפוסל
במשנה הוזכרו שלושה סוגי חללים שיש בהם כדי לקלקל את קול השופר לנמצאים בהם או מחוצה להם: בור, דות ופיטס. הגדרת בור היא חפירה בתוך הקרקע. פיטס הוא חבית גדולה, ונחלקו המפרשים והפוסקים אם היא כה גדולה עד שניתן להיכנס אליה, או שמא אינה כה גדולה והתוקע בה הוא העומד מחוץ אליה ורק הכניס את ראשו אליה. דות, לפי רוב המפרשים והפוסקים מדובר דווקא במבנה שבתוך הקרקע (כמו מרתף; ואם רוב גובה הקומה בתוך הקרקע הריהו כאילו כולו בתוך הקרקע), אך יש סוברים שהוא אף במבנה שמעל הקרקע.

במשנה תורה לרמב"ם ובשולחן ערוך במקום "דות" מופיעה מערה.

בעת מגפת הקורונה עלתה הסוגיה על השמעת קול שופר בתוך "קפסולה" שבה יעמוד הבעל-תוקע, והשומעים עומדים מחוץ לאותה הקפסולה. למעשה, כתבו הפוסקים כי אין בכך בעיה של "קול הברה".

הגדרה מדעית
מאנשי המדע, יש שכתבו להגדיר את "קול הברה" בתנאי מעבדה: לשופר יש תדר בסיסי שנע בין 350 ל-550 הרץ, הנעים לפי סוג השופר, התוקע, צורת החזקת השופר, הכוח המופעל עליו, ועוד, ובנוסף לקול הבסיסי קיימות גם הרמוניות. היווצרות קול הברה נהיית מהתאבכות הורסת של קול השופר עצמו. קול ההברה הוא הקול הנשמע כאשר תדר הבסיס נעלם, ועל ידי שינוי הספקטרום שנוצר משינוי ביחסי ההרמוניות.

הרב ישראל רוזן פוסל את הגדרת "קול הברה" לפי הגדרת מעבדה, וטוען כי אין הדבר נמדד אלא לפי תפיסת אנשים רגילים.

קול מרוחק
רבי דוד הלוי סגל ("הט"ז") מרחיב את דין זה, ולומד מכך כי גם הנמצא בריחוק ממקום תקיעת השופר, למרות כי התקיעה אינה מתבצעת בתוך חלל עם הד, כיוון שנמצא מרוחק מהשופר והקול מתעמעם - יש לאבחן את קול השופר שהגיע אליו אם היה נשמע כקול שופר רגיל או שלא, והרבה אחרונים חולקים עליו וסוברים כי אין בכך בעיה של "קול הברה", וכך גם בבדיקה מדעית לא נמצאה התאמה בין חומרת הט"ז לבין תוצאת ניסוי בדיקת הקול, אך למעשה כתבו פוסקים לחשוש לדבריו.

בשמיעת המגילה וקריאת התורה
נחלקו באחרונים בדין קול הברה בשאר מצוות: יש שכתבו כי קול הברה נאמר רק לגבי תקיעת שופר, אבל במצוות אחרות המחייבות שמיעה כמו מקרא מגילה ובשאר דיני שומע כעונה קול הברה אינו מעכב את השמיעה; חילוק זה מתבאר מדברי הלבוש שצוין לעיל, שכתב שמקור דין זה בתורה הוא מהפסוק "והעברת שופר", שנאמר לגבי תקיעת שופר, ואין ללמוד ממנו לדיני שמיעה אחרים. ויש שכתבו כי קול הברה שייך גם בשאר מצוות.

לקריאה נוספת

הערות שוליים

מונחים תלמודיים
ראש השנה