בית הנבחרים הלובי

בית הנבחרים הלובי (בערבית: مجلس النواب الليبي) הוא אחד משני בית המחוקקים שבלוב, השולט בקירנאיקה ופזאן (מזרח ודרום לוב), המתחרה לקונגרס הלאומי הכללי השולט בטריפוליטניה. בית הנבחרים הוקן בבחירות שנויות במחלוקת ב-2014, והקמתו הייתה חלק מפריצת מלחמת האזרחים השנייה בלוב. בית הנבחרים יושב בטוברוק שבקירנאיקה, אך הוא קיים מספר ישיבות בטריפולי בירת לוב במאי 2019, במהלך ניסיון הכיבוש של טריפולי על ידי כוחות ח'ליפה חפתר.

בין 2014 ל-2021 בית הנבחרים תמך בממשלה שישבה בטוברוק בראשות עבדאללה א-ת'ני. במרץ 2021 הסכימו שני בתי הנבחרים הלוביים לתמוך בממשלת אחדות לאומית בראשות עבד אל-חמיד דבייבה. בספטמבר 2021 העביר בית הנבחרים הצעת אי-אמון נגד ממשלת דבייבה, והעניק את תמיכתו לפתחי שאגה.

היסטוריה

רקע 
לאחר הפלת משטר מועמר קדאפי במלחמת האזרחים הראשונה בלוב ב-2011, הוקם באוגוסט 2012 הקונגרס הלאומי הכללי, שנועד לשמש בית נבחרים זמני עד לבחירות ב-2013. הקונגרס סירב לקיים בחירות בסוף תקופת המנדט שלו בינואר 2014, ודחה את הבחירות ל-25 ביוני 2014. בחירות עד למועד האחרון לשינויין ב-16 יוני, והבחירות התקיימו ב-25 ביוני.

היווצרות 
בית הנבחרים הלובי הפך רשמית לגוף מחוקק ב-4 באוגוסט 2014, לאחר בחירות שהתקיימו ב-25 ביוני 2014, כשהוא מחליף את הקונגרס הלאומי הכללי. אחוז ההצבעה בבחירות היה 18%, ירידה חדה מ-60% בבחירות הראשונות שלאחר הדחת קדאפי ביולי 2012. בגלל חוסר יציבות ביטחוני לא התקיימה הצבעה בחלק מהמקומות. בבחירות נצחו הליברליים והמתונים ניצחון מוחלט, ובעקבות כך הכריזו האסלאמיסטיים י הם לא מכירים בתוצאות הבחירות.

בית המשפט החוקתי העליון של לוב, שישב בטריפולי, קבע ב-6 בנובמבר 2014 כי הבחירות שנערכו ביוני אינן חוקתיות וכי יש לפזר את בית הנבחרים. בית הנבחרים דחה את הפסיקה, ואמר כי הפסיקה התקבלה "באיומי אקדח", כאשר בית המשפט נשלט על ידי מיליציות חמושות והמפסידים בבחירות.

בסוף 2014 הוקם מחדש פרלמנט מתחרה בטריפולי, הקונגרס הלאומי הכללי, בו היו חברים האסלאמיסטים שהיו בו קודם הבחירות. בית הנבחרים לא הכיר בקונגרס, והצביע ב-6 באוקטובר 2015, "להאריך את כהונתו מעבר ל-20 באוקטובר", לאור חוסר היכולת לקיים בחירות.

המעבר לטוברוק 
בסוף 2014, בעקבות כיבוש טריפולי על ידי קבוצות איסלאמיסטיות חמושות במהלך מלחמת האזרחים השנייה בלוב, עבר בית הנבחרים לטוברוק שבמזרח לוב.

הסכם סקירט 
באוקטובר 2015, שליח האו"ם ללוב, ברנרדינו לאון, הכריז על הצעה לבית הנבחרים לחלוק את השלטון עם ממשלת הקונגרס הלאומי המתחרה, תחת ראש ממשלת פשרה, פאיז א-סראג'. תנאי ההצעה לא היו מקובלים על הצדדים, ושניהם דחו אותה, אך הצעה חדשה שהציעו פאיז א-סראג' ונתמכה לאחר מכן על ידי האו"ם. ב-17 בדצמבר 2015 חתמו חברי בית הנבחרים והקונגרס הלאומי הכללי החדש על הסכם זה, שכונה "הסכם סקירט". על פי תנאי ההסכם, תוקם מועצת נשיאות בת תשעה חברים וממשלת ביניים בת שבע עשרה חברים, במטרה לקיים בחירות חדשות בתוך שנתיים. בית הנבחרים ימשיך להתקיים כבית מחוקקים וגוף מייעץ, שייקרא מועצת המדינה העליונה, בו יהיו חברים גם מהקונגרס הלאומי הכללי. ב-31 בדצמבר 2015, יו"ר בית הנבחרים, אגילה סאלח עיסא, הכריז על תמיכתו בהסכם.

סבב שיחות חדש שהחל באוקטובר 2017 בתוניס נפל חודש לאחר מכן ללא הסכם. ב-17 בדצמבר 2017 הכריז הגנרל ח'ליפה חפתר על בטלותו של הסכם.

מפגשי טריפולי 2019 
בתחילת אפריל 2019, במהלך התקיפה במערב לוב בשנים 2019–2020, 31 חברי בית הנבחרים הוציאו הצהרה התומכת במתקפה ו-49 חברים הצהירו על התנגדותם. ב-2 במאי, 51 חברי בית הנבחרים ערכו מושב במלון ריקסוס אל-נסר. הם הצהירו שהפגישה לא נועדה לפצל את בית הנבחרים או את לוב וקראו לשאר חברי בית הנבחרים להשתתף בישיבה נוספת בטריפולי שתוכננה ל-5 במאי. הם הצהירו על התנגדותם לשימוש בכוח צבאי, קראו לפתרון מדיני למתקפה וקראו למועצת הנשיאות, בתפקידה כראש הכוחות המזוינים הלובים, למנות ראש צבא חדש במקום ח'ליפה חפתר, אשר מונה על ידי בית הנבחרים ב-2 במרץ 2015.

ב-5 במאי, מושב בטריפולי של 47 חברי בית הנבחרים בחר בא-סאדיק אל-קהילי ליושב ראש זמני, לתקופה של 45 ימים, בתמיכת 27 מהנוכחים. ב-8 במאי, התקיים מושב נוסף בטריפולי, שיצר ועדה לבחינת החקיקה, על מנת לבדוק את החלטות בית הנבחרים שהתקבלו מאז 2014, במסגרת סעיף 16 להסכם סקירט; ועדת תקשורת בינלאומית; משרד מזכירות; וועדת משבר, כדי לפקח על עבודת ועדת החירום שיצרה מועצת הנשיאות בעקבות המתקפה במערב לוב ב-2019. סאילה הצהיר בראיון בטלוויזיה כי פתרון המשבר בלוב ידרוש הסכם מדיני שבו בית הנבחרים יבצר את מעמדו כסמכות המחוקקת העליונה בלוב.

ממשלת האחדות הלאומית 
ב-10 במרץ 2021, נפגש בית הנבחרים בסירת כדי לאשר רשמית את הקמת ממשלת האחדות הלאומית  (GNU) בראשות מוחמד אל-מנפי כיו"ר מועצת הנשיאות ועבדול חמיד דבייבה כראש הממשלה. 121 חברי הבית הצביעו בעד הקמת ממשלת האחדות. ממשלת האחדות הלאומית נועדה לאחד את ממשלת ההסכמה הלאומית שבסיסה בטריפולי ואת הקבינט השני של אל-ת'אני שבסיסו בטוברוק.

ב-21 בספטמבר, בית הנבחרים העביר הצבעת אי-אמון נגד ממשלת האחדות בראשות עבדול חמיד דבייבה לאחר ש-83 מתוך 113 החברים הנוכחים הצביעו בעד ההצעה, ובכך והקימו את ממשלת היציבות הלאומית .

ממשלת היציבות הלאומית 
ב-10 בפברואר 2022, בית הנבחרים בחר בפתחי בשאגה לראשות הממשלה המיועד, לאחר שיושבת ראש המועצה, אגילה סאלח, הודיעה כי המועמד הנוסף היחיד, חאליד אל-בייבס, הסיר את מועמדותו. עם זאת, אל-בייבס הכחיש כי פרש מהמירוץ. ראש ממשלת האחדות הלאומית עבדול חמיד דבייבה דחה את מינויו של בשאגה לראש ממשלה, והצהיר כי הוא ימסור את השלטון רק לאחר בחירות כלליות. ח'ליפה חפתר והצבא הלאומי הלובי בירכו על מינויו של בשאגה. מנהיגים אזרחיים וצבאיים במיסראתה דחו את הקמתה של ממשלה חדשה והכריזו על תמיכה בממשלת האחדות. משרד החוץ של מצרים הכיר בממשלה החדשה, אך האו"ם ממשיך להכיר בממשלת דבייבה.

ב-1 במרץ, בית הנבחרים הצביע בעד ממשלת היציבות הלאומית של בשאגה (GNS). לדברי יו"ר בית הנבחרים סאלח, 92 מתוך 101 חברים שהשתתפו הצביעו בעד הממשלה החדשה. חבר בבית הנבחרים העלה שאלות לגבי תוקף ההצבעה בכך שקבע כי 10 קולות מחברים נעדרים הובאו באמצעות הודעות קוליות שנשלחו ליושב ראש. מועצת המדינה העליונה דחתה צעדים "חד צדדיים" של המועצה ורואה בהחלטת המועצה להעניק אמון בממשלה חדשה הפרה של ההסכם המדיני הלובי. האו"ם הביעה דאגה בנוגע להצבעה עקב דיווחים על חוסר שקיפות ונוהל.

ב-16 במאי 2023 מונה שר האוצר אוסאמה חמאדה לראש ממשלת לוב בפועל על ידי בית הנבחרים.

הערות שוליים

לוב: פוליטיקה
ממשלת לוב
פרלמנטים לפי מדינה
מלחמת האזרחים השנייה בלוב