ישמיענו סלחתי

ישמיענו סלחתי הוא פיוט מסוג סליחה (מהתת-סוג "פזמון") לימים נוראים, מאת הפייטן רבי שלמה ב"ר שמואל.

הפיוט נאמר לפי מנהג ליטא בסליחות ליום חמישי בחודש אלול, לפי מנהג פולין בסליחות ליום רביעי של עשרת ימי תשובה, ולפי מנהג בהמן בסליחות ליום שלישי של עשרת ימי תשובה. בנוסף, נאמר הבית הראשון של הפיוט גם בתפילת נעילה, למנהג אשכנז המזרחי, בעיצומו של יום הכיפורים. הפיוט אינו נאמר כלל במנהגי הסליחות של מערב אירופה.

על הפיוט 
הפיוט מונה שבעה בתים. מלבד הבית המקדים, בכל בית חמש שורות שהשלוש הראשונות שבהן חרוזות בחריזה פנימית, ואילו השורה האחרונה בכל בית היא תמיד  (מן הפסוק "שְׁמַע ה' וְחָנֵּנִי, ה' הֱיֵה עֹזֵר לִי" שהומר ללשון רבים) והיא חרוזה בשורה הקודמת לה באותו הבית.

תוכן הפיוט הוא בקשה מהקב"ה שימחל לנו מחילה שלימה ויושיענו מתוך הבנה לצרותנו ודלותנו, ויראה כי אנו פונים אליו כעת ומתחרטים על חטאינו. הפיוט מסתמך גם על הזכרת י"ג מידות של רחמים, שאינן שבות ריקם.

הפייטן משתמש בכישרון רב בטכניקת הישנות צלילים: , , , ,  ועוד. עובדה זו גם מקשה על הבנת הפיוט, הכתוב במשלב לשוני גבוה יחסית ובשפה מדוקדקת ודייקנית. לשונו של הפיוט מקראית, בשילוב מילים וביטויים מלשון חז"ל (כמו , , ).

מלשונו של הפיוט נראה שבמקורו יועד הפיוט להיאמר כבקשה לשליח ציבור (כנאמר בו: ).

מחבר הפיוט 
מחבר הפיוט, רבי שלמה ב"ר שמואל ב"ר אליה, הוא בן המאה ה-12 או המאה ה-13.

לדעת יום-טוב ליפמן צונץ המחבר זהה עם שלמה ב"ר שמואל, מחבר הרשות "אלהא מקמה" לתרגום ההפטרה.

אמצעים אמנותיים 
 אקרוסטיכון - האותיות שבתחילת כל שורה (למעט הבית המקדים) מרכיבות את שמו של המחבר: שלמה ברבי שמואל ברבי אליה חזק. ישנן לפיוט נוסחאות שונות בהן נשתבשה החתימה, ופעמים שלא הובנה כהלכה על-ידי חוקרי הפיוט.
 חריזה פנימית בכל בית (של שלוש שורותיו הראשונות, למעט הבית המקדים בו מדובר רק בשתי שורות) וחריזה חיצונית במסגרתה נחרזים כל שתי שורות אחרונות שבכל בית בסיומת הקבועה  .
 הצגת הנושא המרכזי של הפיוט כבר בבית הראשון: משאלתו של הדובר לסליחה ומחילה לעם ישראל מאת הקדוש ברוך הוא.
 הפיוט עשיר בהרמזים מקראיים, ואף בהרמזים תלמודיים שונים.

הערות שוליים 

סליחות
יצירות עם אקרוסטיכון