איגוד השייט בישראל

איגוד השייט בישראל הוא עמותת ספורט, המהווה הגוף היציג של ענף השַיִט מול מוסדות בישראל ובעולם.

האיגוד נוסד בשנת 1960 וכיום מנהלו הכללי סמדר פינטוב. יושב ראש האיגוד הוא שי בובר שנבחר בשנת 2020. תקציב העמותה לשנת 2020 עמד על כ-8.4 מיליון ש"ח, מתוכם כ-7.3 מיליון ש"ח מתקציב המדינה, ועבדו בו כ-11 איש. משרדי העמותה ממוקמים במרכז הספורט הלאומי תל אביב. נכון לשנת 2022, האיגוד מאגד כ-1350 ספורטאים מהם כ-726 ספורטאים פעילים (34% נשים) ב-13 מועדונים. האיגוד עורך כ-70 תחרויות בשנה.

מבנה האיגוד ומטרותיו

מבנה האיגוד 
בהנהלת האיגוד 13 חברי ועד מנהל, הפועלים בהתנדבות, ונבחרים על ידי האגודות החברות באיגוד. האיגוד מייצג את ישראל אל מול האיגוד השַיִט הבינלאומי. הנהלת איגוד השייט בישראל והיו"ר נבחרים אחת לארבע שנים באספה כללית מבין נציגי אגודות השַיִט ברחבי הארץ החברות בעמותה, על פי קריטריונים של איכות וכמות, כפי שנקבעו בתקנונים בשנת 1996 לכלל איגודי הספורט. לצד האיגוד פועלות: ועדה מקצועית, ועדת חוקה, ועדת ביקורת, ועדת מנדטים, ועדת ערעורים, ועדת השעיה, ועדה להגשת קובלנה, ועדת כספים וכח-אדם, ועדת תגמול, ועדת מכרזים, ועדה אסטרטגית ורכזי דגמים. לאיגוד נציג בשַיִט עולמי.

מטרות האיגוד 
 פיתוחו וקידומו של ענף השַיִט בישראל תוך ניהול וריכוז השַיִט התחרותי וההישגי.
 ארגון וניהול תחרויות לאומיות ובינלאומיות.
 הקמת סגלי נבחרות ישראל ושיגורן לתחרויות בינלאומיות.
 ייצוג וטיפוח קשרים עם הגופים הבינלאומיים העוסקים בענף השַיִט.

עמותות המאוגדות באיגוד בישראל 
 הפועל נהריה
 הפועל זבולון עכו
 מועדון השייט חיפה
 שחפית זבולון חיפה
 הפועל גינוסר/עמותת מגל אל גל
 עמותת שַיִט נחשולים
 הפועל שדות-ים
 מועדון ימי חדרה הפועל
 מועדון השַיִט מכמורת עמק חפר
 בני הרצליה
 הפועל תל אביב מועדון ימי
 ספורטאי מכבי אשדוד
 המרכז לחינוך וספורט ימי אילת

היסטוריה

לפני קום המדינה 
החבל הימי לישראל (חי"ל) שהוקם בשנת 1936 נטל על עצמו שליחות לאומית שמטרתה העמקת התודעה הימית בקרב בני הנוער כדי לייסד תרבות ימית חדשה, וכדי להעמיד, לחנך ולטפח דור של יורדי ים, שחיינים, דייגים ושייטים עבריים. אחרי קום המדינה הוקמה ההתאחדות לספורט, אך החי"ל הפך למוסד גג של אגודות הספורט הימי עד לפירוקו בשנת 1997. האגודות הימיות של תנועות הנוער העבריות כללו את: ימיית הפועל, אגודת יורדי ים זבולון, צופי ים, הפלוגות הימיות של מכבי, אליצור, דגל ציון ובית"ר. תחרות השַיִט הראשונה בין אגודות הספורט נערכה בירקון בשנת 1928, המשכן בשנות ה-40 וה-50 בשיוטי החוף של חי"ל, שיוטים גדולים בשנות ה-60 וה-80 בכינוסי הפועל.

מיסוד ענף השַיִט 
הועד האולימפי בישראל הוקם בשנת 1951 לקראת המשחקים האולימפיים בהלסינקי פינלנד 1952, רק בשנת 1960 התקבל השַיִט כענף ספורט מוכר על ידי ההתאחדות לספורט. ועדת השַיִט היוותה גוף יציג אל מול הפדרציה הבינ"ל לשַיִט. המעבר לסירות קטנות, שהיו פופולריות ברחבי העולם החל עם הגעת שלוש סירות ההולנדי המעופף שהגיעו לארץ בשנת 1960. חוקי השַיִט הבינלאומיים תורגמו לראשונה לעברית בשנת 1965. בשנת 1995 נרשם איגוד השייט כעמותה בעלת תקנון, במהלך זה התנתק סופית מההתאחדות לספורט ותוקצב ישירות ממשרד הספורט וממועצת הטוטו.

יושבי ראש האיגוד לדורותיהם

דגמי כלי השַיִט המתחרים

דגמי בוגרים 

הערה: הישגי השייטים הישראליים באולימפיאדות, אליפויות עולם (מדליות) ואליפויות אירופה (מדליות) מופיעים בערכי הדגמים

דגמי נוער וילדים 

הערה: הישגי השייטים הישראליים באליפויות עולם (מדליות) ואליפויות אירופה (מדליות) מופיעים בערכי הדגמים תוך ציון קטגוריות הגיל ( מסומן באות U בתוספת ספרות המציינות כי גילם של המתחרים הוא עד המצוין בספרות).

דגמי כלי השַיִט שהתחרו בעבר

סוגי תחרויות 
  - (Fleet racing) - שיוט צי הוא מרוץ בו יש מעל 3 כלי שַיִט ומהווה חלק מסדרת שיוטים.
  - (Match racing) הוא תחרות בין שני כלי שַיִט. הטקטיקה במרוצי דו-קרב שונה מבשאר השַיִטות כיוון שהצוותים מנסים לאו דווקא לסיים את השיוט במהירות המרבית, אלא לסיים לפני היריב.
  - (Team racing) - שיוט קבוצתי הוא תחרות בה לרוב משתתפים 2 קבוצות שלכל אחת מהן יש 3 סירות. הטכניקה דומה במקצת לשיוטי דו-קרב אבל נוסף גם המדד של התוצאה הסופית של השיוט.

ניהול תחרות 
לקראת כל תחרות, האיגוד ממנה ועדת תחרות הכוללת את המועדון המארח, קברניט תחרות (Race Officer) לכל מסלול וצוות שופטים (Jury). האיגוד מוציא שני מסמכים על-פיהם תתנהל התחרות:

 הודעה על התחרות (NOR - Notice of Race).
 הוראות שַיִט (SI - Sailing Instructions ).

איגוד השַיִט, ועדת התחרות, קברניטי התחרות והשופטים פועלים על פי המסמכים הישימים הבאים:
 חוקי תחרויות השַיִט (RRS- The Racing Rules of Sailing) מסדירים את הספורט של תחרות סירות מפרש וגלשנים. הם מתוקנים ומתפרסמים כל ארבע שנים על ידי שַיִט עולמי, ומתורגמים לעברית על ידי איגוד השייט בישראל. המהדורה הנוכחית היא 2021–2024.
 כללי הציוד לשַיִט (ERS - The Equipment Rules of Sailing) קובעים את הציוד המשמש בספורט. הם מתעדכנים ומתפרסמים כל ארבע שנים על ידי שַיִט עולמי.
 ספר התקדימים של שַיִט עולמי (The  Case  Book) תומך בכללי התחרויות של השַיִט. ספר התקדימים מפרט פרשנויות של כללי תחרות השַיִט ומספק פרטים על יישום חוקי תחרויות השַיִט על כ-140 תרחישים.
 מורי דרך שַיִט עולמי הבאים משמשים לניהול התחרות: "מדריך לקברניט תחרות" (Race Management Manual ), "כללי המדיניות לתחרות" (Race  Management Policies  for  World Sailing  Events) ו"הוראות הדגם (Class Rules)".

גלריית הדגמים

ראו גם 

 איגוד השַיִט הבינלאומי
 שַיִט תחרותי
 שַיִט במשחקים האולימפיים
 גלישת רוח
 קייטסרפינג
 דגמים אולימפיים (אנגלית)

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים 

 

 - תחרות הכוללת 45 שיוטים, בחמישה מסלולים שונים, עם 15 דגמי כלי שיט, ובהשתתפות של 536 מתחרים
תקנון איגוד השייט
הקוד האתי של האיגוד

ביאורים

הערות שוליים 

שיט
ישראל: שיט
מפרשיות