מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל

המידע הכוזב במלחמת חרבות ברזל הוא נרחב וכולל הפצה של דיסאינפורמציה, פייק ניוז ושימוש בשיטות של הונאה ותעמולה כדי להשפיע על דעת הקהל ועל מקבלי החלטות. חלק מהמידע המוטעה היה חלק מהונאה מודיעינית שהוכנה על ידי חמאס כדי להטעות את ארגוני המודיעין של ישראל ושל מדינות מערביות נוספות בהקשרים של כוונות ויכולות של חמאס. חלק נוסף מהתוכן הוא תוכן שקרי ויראלי שגרם להפצת מילוני פוסטים במדיה החברתית. חלק מהמידע המוטעה זכה להדהוד גם בידי תקשורת המיינסטרים וראשי מדינות.

דרך הפצה של דיסאינפורמציה מתקיימת במספר צורות. דרך אחת היא דרך מקורות רשמיים כמו ערוצי מידע של החמאס או ארגונים אחרים, דוברים של חמאס, ועיתונאים. אפיק אחר הוא מעין "אבולוציה" של ידיעות כוזבות. ראשית המידע הכוזב מופץ על ידי מקורות אנונימיים ברשתות כמו ווטסאפ ובטלגרם שבהן לא ברור מקור הידיעה. חלק מהדיווחים הופכים להיות ויראליים ומגיעים לעשרות אלפי אנשים. חלק מהידיעות האלה מופצות בהמשך על ידי חשבונות אנונימיים ברשתות כמו טוויטר וחלקם על ידי משפיעני רשת שיש להם עוקבים רבים. חלק מהידיעות האלה מגיע בצורה מרומזת או מפורשת לכלי תקשורת מוסדיים כמו רשתות טלוויזיה ועיתונאים. ארגונים כמו פייק ריפורטר ושב"כ חשפו בשנים האחרונות מקרים רבים של הקמת רשתות של איראן ברשתות חברתיות כמו ווטסאפ ופייסבוק שנועדו להפיץ מידע מוטעה, במטרה לגרום לפגיעה במורל ולחזק קיטוב פוליטי בישראל.

דיסאינפורמציה לקראת המתקפה על ישראל 
חמאס השתמש בשיטות של הסתרה והטעיה כדי להרדים את גופי המודיעין של ישראל ושל מדינות נוספות, וכן מקבלי החלטות בדרג הצבאי והמדיני וחוקרים. לפי ד"ר אפרים כהנא, הונאה זו דומה במספר היבטים להונאה שנקטו המצרים לפני מלחמת יום כיפור.

חמאס תכננן את מתקפת הפתע מזה מספר חודשים. הערכות נעות בין שנה לשנתיים. במשך תקופה זו חמאס הצליח להתל בגופי מודיעין מערביים, במיוחד במודיעין הישראלי ובמודיעין האמריקאי. יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני, מייקל מקאול אמר שלא ברור כיצד המודיעין של ארצות הברית ושל ישראל פספסו את המתקפה, וכי זו תוכננה אולי במשך שנה לפחות.

בשנים שקדמו למתקפה התפשטה תפיסה, בקרב אנשי צבא, מדינאים ומומחים, שלפיה חמאס הפך להיות פרגמטי יותר, ו"תואם רשות פלסטינית". על פי ד"ר ארנון דגני, היסטוריון ועמית במרכז מולד, זו הייתה קונספציה רווחת בקרב חוקרים, שגם הוא אחז בה עד למתקפת הפתע.

חמאס היה מודע לתפיסה זו וקידם דיסאינפורמציה ברבדים שונים במטרה לחזק אותה. לפי אוסמה חמדאן, נציג חמאס בלבנון, בשנתיים לפני המתקפה חמאס ניהל קמפיין הונאה כדי לשכנע את ישראל שהוא לא מעוניין בעימות.חמאס פעל לשכנע את ישראל שעיקר דאגתו היא לשמור על הסיוע הכלכלי אותו קיבל ממדינות כמו קטאר, ולרווחתם של הפועלים בעזה המבקשים לעבוד בישראל וכי דבר זה מרתיע אותו מיציאה למלחמה. גורמים רבים בישראל, כולל בצבא ובדרג המדיני האמינו כי יציבות כלכלית בעזה על ידי מתן רישיונות עבודה והעברת כסף לחמאס תרסן את הארגון. חמאס חיזק רושם זה גם בכך שנמנע מהצטרפות לירי הטילים מצד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני – הן במבצע עלות השחר (אוגוסט 2022) והן במבצע מגן וחץ (מאי 2023).

כתוצאה מההונאה וההסתרה הצליח חמאס להפתיע לגמרי את ארגוני המודיעין של ישראל ושל מדינות אחרות בכמה היבטים. בהיבט אחד פורשו לא נכון הכוונות של חמאס. חמאס פרסם סרטונים רבים המראים את ההכנות למלחמה אבל אלו פורשו כ"לוחמה פסיכולוגית" שנועדה להאדיר את החמאס בעיני תומכיו ולא כהכנות רציניות. נטען גם כי הערכת המודיעין התעלמה מהתעצמות של חמאס בציוד ואמל"ח איכותי שהועברו בכמויות גדולות לעזה, וכי נקודת עיוורון נוספת הייתה איסוף מידע מודיעיני על ישראל על ידי פועלים מעזה.

דיסאינפורמציה על יחסי ישראל-עזה 
העיתון הגרמני בילד ריכז מספר טענות דיסאינפורמציה נפוצות שנשמעות בהקשר של היחסים בין ישראל לעזה ומולן תיאור מדויק יותר של המצב. העיתון טוען כי לאחר המתקפה על ישראל, תומכי חמאס משתמשים בשקרים בניסיון להפוך את העבריין לקורבן. לדוגמה:
 הטענה כי עזה מצויה תחת כיבוש ישראלי- בעוד ישראל נסוגה מעזה בשנת 2005.
 הטענה כי ישראל מטילה מצור מוחלט על עזה - העיתון מזכיר כי ישראל אינה מסוגלת להטיל מצור מוחלט בגלל שלרצועת עזה יש גם גבול עם מצרים. להערכת העיתון המצרים חוששים מכניסת פלסטינים עקב חשש מפני טרוריסטים ואיסלאמיסטים רדיקלים.
 טענה לפיה תושבי עזה מתים מצמא בגלל שישראל סגרה את אספקת המים. רק כ-5–10% מאספקת המים ברצועה מקורה בישראל. היתר מקורם בבארות מקומיות וכן ממתקן התפלה. אם כי פעילות מתקן ההתפלה תלויה בחשמל אותו ישראל ניתקה. בנוסף מציין העיתון סרטון של חמאס שבו הארגון מתעד כיצד הוא חופר החוצה צינורות מים מהאדמה כדי לייצר מהם רקטות.
 הטענה לפיה הטלת מצור על עזה היא פשע – העיתון מציין כי ישראל המשיכה להזרים מזון לעזה ולהעסיק פועלים מעזה גם לאחר שנים של ירי רקטות עליה. וכי גם לאחר הטלת המצור הנוכחי מצרים יכולה להזרים מזון לרצועה.
 טענה לפיה לישראלים יש מקלטים אבל לתושבי עזה אין. העיתון מזכיר כי להנהגת חמאס יש בונקרים עמוקים, חלקם תחת בתי חולים ובתי ספר, וכי חמאס לא בונה מקלטים לאזרחים ומעדיף להשתמש בתושבי עזה כמגן חי כדי להרתיע את ישראל מהתקפות.
 הטענה לפיה "עזה חיה בעוני מחפיר בגלל ישראל". לטענת העיתון כ-691 מיליון יורו זורמים לשטחי הרשות הפלסטינים מדי שנה, אבל רוב הכסף לא מגיע לתושבים אלא לגורמים מושחתים בממשל ובארגונים בינלאומיים. רוב המשאבים תחנת הנהגת חמאס זרמו לתשתיות טרור ותקיפה של ישראל.
 טענה לפיה "שום כסף של האיחוד האירופי לא זורם לחמאס". העיתון טוען כי טענה זו לא נכונה שכן אנשי חמאס עובדים בתפקידים בכירים בסוכנות הפליטים הפלסטינית אונר"א, שמקבלת כסף בין היתר מכספי האיחוד האירופי. וכי מתקני אונר"א (לדוגמה בתי ספר) משמשים לעיתים קרובות כמקומות מסתור עבור רקטות המשוגרות לעבר ישראל. בנוסף, לפי העיתון כספים של האיחוד האירופי זורמים לחמאס באמצעות ארגוני "פרונט" המתחזים לארגונים למטרות הומניטריות.

דיסאינפורמציה על המתקפה על ישראל

חטיפת נמרוד אלוני 
חמאס פרסם תצלום בו איש הדומה כביכול לאלוף נמרוד אלוני, מפקד מפקדת העומק של צה"ל, מוחזק בידי פלסטינים במתקפת הפתע על ישראל, וטען כי חטף אותו. פוסט של צה"ל בפרסית ציטט פוסט של סוכנות הידיעות תסנים על לכידתו וכתב "תסנים: מפיצי פייק ניוז של משמרות המהפכה". ב-8 באוקטובר פורסמה תמונה של אלוני כשהוא משתתף בפגישה של בכירי הצבא הישראלי.

שידורי הרפובליקה האסלאמית של איראן  פרסמו תמונות של לכידת מפקדי נגורנו-קרבאך על ידי צבא אזרבייג'ן בכיבוש נגורנו קרבאך כאילו הן מציגות את לכידתם של מפקדים ישראלים על ידי חמאס.

טענת ה"בגידה מבפנים" 
בישראל הופצה תאוריית קשר לפיה מתקפת הפתע על ישראל נתמכה על ידי בגידה מבפנים. תאוריה זו מדגימה את הזליגה של שמועות ווטסאפ (ללא מקור ברור) לטוויטר (עם מקורות ברורים) ומשם לערוצי חדשות. על פי הקונספירציה, חיל האוויר לא מנע את מתקפת הפתע באופן מכוון. נטען אף שארגון הטרור חמאס קיבל סיוע מתוך צה"ל. אחת השמועות שהיו בווטסאפ, טענה כי נעצר קצין מודיעין בכיר ש"מכר אותנו". כנרת בראשי אירחה בטוויטר פאנל שבו אחת המשתמשות הזכירה אנשים אחרים, שטענו כי המתקפה הייתה חייבת סיוע מבפנים. ציוצים רבים דומים הופצו על ידי פעילי ליכוד ברשת טוויטר. פעיל רשת שהתארח באולפן ערוץ 14 טען כי שר הביטחון, יואב גלנט, ביצע "שואה" באמצעות "יחידות שבהן הוא שולט"
בהמשך הידיעות האלה הגיעו גם לאנשים שמופיעים בטלוויזיה וברדיו כמו מגישת החדשות ברדיו גלי ישראל, יעל צין, פרשן הספורט מאור בוזגלו, הבדרן גיא הוכמן ואחרים.

על רקע השמועות, החלו עיתונאים, פוליטיקאים ומשפיעי רשת, להזהיר את עוקביהם ברשתות החברתיות מפני הפצת פייק ניוז ומפני קיטוב חברתי שהוא גורם. ביניהם חברי הכנסת אלמוג כהן, שמחה רוטמן אראל סג"ל, אריאל שנבל, עקיבא נוביק אטילה שומפלבי ואחרים.

דיסאינפורמציה על התקיפה בעזה 
טענות ברשת כי צה"ל הרס את כנסיית פורפיריוס הקדוש בעזה הופרכו על ידי הכנסייה.

צילומים ממשחק הווידאו Arma 3  הוצגו כצילומי מלחמה ישראליים.

מומחי דיסאינפורמציה חשפו חשבון ב-X שפרסם פייק ניוז ולפיו קטר מאיימת לנתק את ייצוא הגז שלה אם ישראל תמשיך לתקוף ברצועת עזה.

ב-14 באוקטובר, חמאס שיתף סרטון של בובה, בטענה כי מדובר בילד שנהרג בהתקפה של ישראל.

הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי
ב-17 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, התרחש הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי. מיד לאחר האירוע, נטען על-ידי משרד הבריאות הפלסטיני כי הפיצוץ נגרם כתוצאה מתקיפה אווירית ישראלית, אולם בהמשך דובר צה"ל הכחיש את הטענה והודיע כי הפיצוץ נגרם כתוצאה משיגור כושל של רקטה מרצועת עזה לעבר חיפה על-ידי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. צה"ל הצביע על כך שהודעת חמאס יצאה זמן קצר מאד לאחר הפיצוץ, כך שלא היה זמן לברר מי אחראי לו וטען כי דבר זה היה צריך להיות דגל אדום עבור רשתות השידור. דובר צה"ל הציג ראיות לכך שאין מכתש פגיעה ולא נגרם נזק למבנים סמוכים למגרש החניה בו התרחש הפיצוץ. סרטון של רשת אל ג'זירה הציג את התפרקות רקטה שנורתה מעזה ואת נפילתה סמוך לבית החולים דבר שמתאים לנתוני מכ"ם של צה"ל. מומחים מערביים בלתי תלויים וכן המודיעין של ארצות הברית צידדו בעמדת צה"ל. וחלק מכלי התקשורת שינו את הנוסח המקורי של הודעתם.

דובר הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הכחיש את טענת דובר צה"ל.

גורמים רבים, כולל חברות חדשות ואף גורמים מדיניים הדהדו את עמדת חמאס ומיהרו להאשים את צה"ל בתקיפה. מצרים אמרה כי היא מגנה "את התקיפה הישראלית על בית החולים בעזה". ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו אמר כי הפיצוץ הוא "נורא ובלתי מקובל לחלוטין". בעקבות מידע שפרסמו ישראל וארצות הברית שהצביע כי הפיצוץ נגרם עקב רקטה של הג'יהאד האיסלמי אמר טרודו כי הם בוחנים את המידע אך סירב לפטור את ישראל מאשמה. כמו כן כלי תקשורת מערביים הציגו את טיעוני צה"ל והמודיעין האמריקאי ונמנעו מהאשמת ישראל באופן ברור.

דיסאינפורמציה אחרת 
סרטוני כזב שקושרו למלחמה כללו סרטון של ילדים בכלובים שפורסם ב-9 באוקטובר ונטען שמדובר בבני ערובה ישראלים, קטעים משנת 2020 של מחוקקים איראנים קוראים "מוות לאמריקה", ובמצרים, תמונות בהם נראה כי מגדל קהיר מואר עם דגל פלסטין, מה שהתברר כתמונה מ-2010.

תזכיר מזויף שהתיימר להראות כי ביידן מאשר סיוע של 8 מיליארד דולר לישראל הופץ ברשתות החברתיות וצוטט במאמרים של ערוצי החדשות ההודיים.

משתמשי מדיה חברתית משני צדי המלחמה שיתפו מאחורי הקלעים צילומים של שחקן שוכב בדם מזויף מסרט קצר פלסטיני משנת 2022, בטענה שמדובר בהוכחה לכך שהצד השני יוצר תעמולה מזויפת. סרטון של צנחנים מצריים טסים מעל האקדמיה הצבאית המצרית, הפך לוויראלי בX באינדונזיה לאחר שנטען כי הוא מראה את מחבלי חמאס חודרים למסיבת הטבע ברעים.

סרטון פייק ניוז של רשת CNN המראה מתקפה ישראלית ששודר סמוך לגבול ישראל-עזה הפך לוויראלי ברשתות החברתיות.

ב-15 באוקטובר 2023, הופץ ברשתות חברתיות סרטון שבו נראית כביכול קרן אור שגורמת לפיצוץ רקטה ששוגרה מעזה. גולשים רבים טענו שמדובר ביירוט באמצעות לייזר באמצעות מערכת מגן אור. אך במשרד הביטחון מסרו שהמערכת לא מבצעית, קרן הלייזר בלתי נראית במצלמה רגילה והיירוט הוא לא מיידי. הועלתה השערה שמדובר ביירוט רגיל של מערכת כיפת ברזל שצולם עם עדשת מצלמה מלוכלכת.

פלטפורמות המדיה החברתית 
ב-9 באוקטובר, X הודיעה שהיו יותר מ-50 מיליון פוסטים בפלטפורמה על המלחמה. דיסאינפורמציה על המלחמה התפשטה בפלטפורמות המדיה החברתית. ב-10 באוקטובר, חוקרים גילו רשת של 67 חשבונות X שמפרסמים פייק ניוז אודות המלחמה.

האיחוד האירופי הזהיר את אילון מאסק ומארק צוקרברג כי ב-X ומטא מפורסמת דיסאינפורמציה ותוכן לא חוקי על המלחמה, ואיים בקנסות פוטנציאליים של עד 6% מההכנסות העולמיות של החברות. מאסק המליץ לקבל עדכונים על המלחמה בשני חשבונות שקידמו בעבר טענה שקרית על פיצוץ ליד הפנטגון. בתגובה לדיווחים, מנכ"לית X, לינדה יאקרינו , אמרה כי היא "נקטה פעולה להסרה או תיוג של עשרות אלפי פוסטים" והסירה מאות חשבונות הקשורים לחמאס. ב-13 באוקטובר, האיחוד האירופי פתח בחקירה על התפשטות דיסאינפורמציה ותכני טרור הקשורים למלחמה ב-X.

Wired פרסם תקרית שבה סרטון של חמאס יורה לעבר ישראלים שהועלה על ידי דונלד טראמפ ג'וניור תויג בצורה לא נכונה ב-X כסרטון שקרי מלפני מספר שנים. אנליסטים עצמאיים של מודיעין ממקורות גלויים אישרו את האותנטיות של הסרטון. חשבונות מזויפים שהתחזו לעיתונאי BBC והג'רוזלם פוסט קידמו מידע כוזב על המלחמה ו-X השעתה אותם.

ב-13 באוקטובר, בתוכנית הרדיו The World , רבקה רוסמן דיווחה שדיסאינפורמציה ב-X הופנתה למונטיזציה על ידי משתמשים מאומתים בתשלום עם העדפת המלצה של "תוכן חדש", שהביאה למיליוני צפיות.

ב-14 באוקטובר, אמר מנכ"ל המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית, עמרן אחמד, כי קבוצתו הבחינה בזינוק במאמצים להפיץ מידע כוזב על המלחמה, והוסיף כי יריבי ארצות הברית, קיצוניים וטרולי אינטרנט מנצלים את המלחמה. גרהם ברוקי, מנהל בכיר של מעבדת המחקר הדיגיטלי לזיהוי פלילי של המועצה האטלנטית , אמר כי הייתה עלייה בתעמולת טרור, טענות שקריות או מטעות והסתה, כאשר חלק ניכר מהתוכן הופץ בטלגרם.

קישורים חיצוניים 
 אליזבת' דוואוסקין, מבול של מידע מוטעה מעצב את השקפותיו על הסכסוך בין ישראל לעזה, באתר וושינגטון פוסט, 14 באוקטובר 2023
 
 אטילה שומפלבי, The world is watching: How the global press covered the Gaza hospital blast, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023 
 After Hospital Blast, Headlines Shift With Changing Claims ניו יורק טיימס, Oct. 18, 2023

הערות שוליים 

מלחמת חרבות ברזל
הסכסוך הישראלי-פלסטיני
פייק ניוז