Threshold

"Threshold" (בתרגום חופשי לעברית: "סף") הוא הפרק ה-31 בסדרת המדע הבדיוני האמריקאית "מסע בין כוכבים: וויאג'ר". זהו הפרק ה-15 בעונתה השנייה של הסדרה. הוא שודר לראשונה ברשת UPN ב-29 בינואר 1996.

הפרק זכה בפרס אמי על הישג יוצא דופן באיפור בסדרת טלוויזיה.

הפרק נחשב בעיני רבים, לרבות כותבו, לאחד הגרועים בהיסטוריה של הזיכיון.

רקע
הסדרה עוקבת אחר קורותיו של צוות ספינת החלל וויאג'ר, במהלך מסעו אל כדור הארץ, לאחר שנקלעו לרביע דלתא המרוחק מכדור הארץ 70 אלף שנות אור.

בפרק זה הופך לוטננט טום פאריס לאדם הראשון שמצליח לשבור את מחסום מהירות העיוות 10, הנחשבת למהירות מושלמת שבה האובייקט נמצא למעשה בכל נקודה במרחב בה בעת.

עלילה
צוות ה"וויאג'ר" מגלה סוג חדש ונדיר של דיליתיום, שיכול כנראה לסייע להביא את מנועי העיוות אל מהירות עיוות 10, מה שיוכל לסייע ל"וויאג'ר" להגיע לרביע אלפא כהרף עין. הניסיונות הראשונים מתבצעים בהולודק ומסתיימים כולם באסון מדומה, אך לאחר שיחת אגב עם ניליקס, מעלה טום פאריס רעיון. הסימולציה הבאה מסתיימת בהצלחה, ומעבורת חדשה ששמה "קוקרן" (על שם זפרם קוקרן, ממציא מנוע העיוות בכדור הארץ) מוסבת לטובת טיסת ניסוי אמיתית. הדוקטור בודק את פאריס ומגלה שהוא סובל ממצב רפואי נדיר שקיים סיכוי של 2% שיגרום לפאריס לתופעת לוואי קטלנית במהלך טיסת המבחן. הוא ממליץ למנות לתפקיד טייס הניסוי את הארי קים, אך פאריס משכנע את קפטן ג'יינוויי לאפשר לו להיות טייס הניסוי, למרות הסיכון המינורי.

פאריס מטיס את ה"קוקרן" ומצליח להביא אותה למהירות עיוות 10. הוא נעלם במהרה מטווח החיישנים של ה"וויאג'ר". הצוות מנסה לאתרו, אך לאחר דקות ספורות ה"קוקרן" מופיעה לצד ה"וויאג'ר", ועליה פאריס מחוסר הכרה. כשהוא מתעורר, הוא מדווח שראה הכל, בכל נקודה בחלל. מחשב המעבורת מכיל גם הוא מידע רב על רביע דלתא, מה שמאשר שסיפורו של פאריס נכון. במהרה מתחיל פאריס לפתח אלרגיות ומובהל למרפאה. הדוקטור מגלה שפאריס אלרגי למים. גופו של פאריס ממשיך להשתנות ועד מהרה הוא אינו מסוגל לעבד חמצן. הדוקטור יוצר סביבה מלאכותית מיוחדת עבורו, על מנת שימשיך לחיות.

השינויים המוזרים בגופו של פאריס ממשיכים, והדוקטור מסיק שהוא עובר טרנספורמציה לצורת חיים חדשה. הדוקטור מתכוון לנסות על פאריס טיפול "אנטי-פרוטון" כדי להחזירו לצורתו האנושית, אך פאריס נמלט, מחבל במערכות הפנימיות של ה"וויאג'ר", וחוטף את ג'יינוויי ל"קוקרן". אחרי התיקונים, הצוות מגלה ש"קוקרן" נמלטה מהמקום במהירות עיוות 10, ומתחקה אחרי מיקומה הנוכחי. הם מגיעים לכוכב לכת מכוסה ביצות. הדוקטור מעדכן שגילה שהשינויים בגופו של פאריס מתאימים לתהליך אבולוציוני, אך כזה שמתרחש במהירות אדירה. סמוך למעבורת מגלה הצוות שני יצורים דו-חיים דמויי סלמנדרה, ומגלים שיש להם עקבות של ה-DNA של פאריס וג'יינוויי. היוצרים הזדווגו ונולדו להם שלושה צאצאים. הצוות לוקח את פאריס וג'יינוויי חזרה אל החללית, הדוקטור משיב אותם לצורתם האנושית, ושלושת הצאצאים נשארים מאחור, על כוכב הלכת הביצתי.

הערות
בפרק זה מופיעים מספר קטעי אפקטים המשלבים טיסות במהירות גבוהה בעזרת ה"קוקרן". זו הפעם הראשונה בה מוצגות בסדרה המעבורות מדגם 2.
דמותו המעוותת של טום פאריס עובדה לאקשן פיגר, כששלושת צאצאיו שולבו כאביזרים.
צוות הכותבים לא היה שבע רצון מאיכות התסריט, עד כדי כך שבראנון בראגה כינה אותו בהמשך "סירחון מלכותי ומהביל" במהדורת ה-DVD שכללה את הערות צוות ההפקה.
ג'רי טיילור ציינה שמעריצי הסדרה נגעלו מהפרק, שהתמקד בעיקר ברעיון הבלתי נתפש לפיו שניים מכוכבי הסדרה הפכו לסלמנדרות. .
רוברט דאנקן מקניל קרא את התסריט והתקשה להבין אותו. מאוחר יותר התייחס אליו כ"ביזארי".

ניתוח מדעי 
זיכיון "מסע בין כוכבים" זכה לניתוחים מדעיים שבוצעו על ידי מומחים מהעולם האמיתי. בספר "הפיזיקה של מסע בין כוכבים" מאת לורנס מ' קראוס, שכולל הקדמה שכתב סטיבן הוקינג, נדונה בין השאר מערכת ההנעה במהירויות גבוהות ממהירות האור, מנוע העיוות, והאפשרות להגיע למהירות עיוות 10. מהירות עיוות 10 מוגדרת בסדרה "מסע בין כוכבים: הדור הבא" כמהירות אין-סופית.

למרות זאת, בספר צוין כי במקרים אחרים טסו חלליות במהירויות שהוצגו כגבוהות ממהירות עיוות 10, וכותבי הספר המליצו . לגבי מנוע העיוות בכלל, ציינו כותבי הספר כי ייתכן שהדבר אינו אפשרי, וכינו זאת "לא לגמרי בלתי אפשרי", אך ציינו שישנן לטכנולוגיה כזו השלכות כשמתייחסים למשוואות של תורת היחסות הכללית, שמרמזת שמי שיטוסו במהירויות כאלה יהיו בעלי "אנרגיה שלילית".

באופן דומה, הספר "חייה ארוכות ושגשג: מה יכול מסע בין כוכבים ללמד אותנו על גנטיקה, אבולוציה והחיים של כוכבים אחרים" מאת מוחמד א' פ' נור דן בשאלה כיצד מוטציות מהירות כל כך ישפיעו על האדם, ומציין שסביר יותר שהאדם ימות מגידולים סרטניים, או מהשלכות המוטציה עצמה. השינויים הגנטיים בפרק היו דומים מדי, ומהירות השינוי הייתה מהירה באופן מיוחד. הספר מציין שניתן היה לפתור חלק מהבעיה אם השינויים היו אפיגנטיים ולא גנטיים, אך האופן שבו הוצגו השינויים בפרק הוא מוגזם בכל מצב.

בראיון לעיתונאית בקה קאדי, שפרסמה את הטור "המדע של מסע בין כוכבים", מסר ד"ר צ'ארלס פוסטר, עמית מחקר בתחום הביואינפורמטיקה באוניברסיטת ניו סאות' ויילס ובבית החולים הנסיך מוויילס ש"אם מופעלת על, או נחווית על ידי, אוכלוסייה מסוימת מערכת של לחצים חיצוניים חזקים, ניתן לצפות לאבולוציה מהירה". קאדי סיכמה "מי אמר שטריטוני חלל אינם בעלי מודעות נשגבת ומתקדמת, מעבר לכל חלומותינו הפרועים ביותר? ומי יודע איך היינו מתפתחים אם היינו נמצאים ברגע אחד בכל נקודה ונקודה בחלל-אם כבר מדברים על לחץ חיצוני."

מאמר מדעי
ב-2018 כתב ביולוג מעריץ "מסע בין כוכבים" תחת שם העט "לואיס צימרמן" (כשמה של דמות המדען שהמציא את הולוגרמת הדוקטור בסדרה) מאמר מדעי מפוברק ובו הציג לכאורה ניסוי בו נבחנה השפעתה של מהירות מקסימלית על מנגנונים ביולוגיים בבעלי חוליות בדגש על שינויים גנטיים ומוטציות שהיא גורמת. מטרת המחקר הייתה לכאורה לבחון אפשרות להשתמש בשיטה זו על מנת לסייע לקורבנות כווייה ופציעות דומות בחידוש רקמות פגועות כמו עור. הניסוי "הוכתר בהצלחה" ופתח כביכול פתח למחקר נוסף בנושא. מלבד השם בו השתמש, פיזר החוקר במאמר מספר רמזים להיותו מצוץ מן האצבע, ואף רמזים הנוגעים להיותו שאוב מהיקום הבדיוני של "מסע בין כוכבים", בין השאר בתודה ל-UFP על הסיוע במימון המחקר, ולב' בראגה (בראנון בראגה, התסריטאי) על התובנות המסייעות. ה"מאמר" הוגש לעשרה כתבי עת בהם חשד הכותב שאינם מבצעים ביקורת עמיתים. ארבעה מכתבי העת קיבלו את המאמר ואחד מהם פרסם אותו.

ביקורות
קיים קונצנזוס כמעט מוחלט לפיו הפרק "Threshold" הוא הפרק הגרוע ביותר בכל היסטוריית "מסע בין כוכבים", או לפחות אחד הגרועים בהם.

באתר "Nerdist" נכתב עליו שהוא מתחיל כפרק שלא עוקב אחר הקאנון של מסע בין כוכבים, והופך לפרק גרוטסקי ומגוחך שמנסה להיות פרק מדע בדיוני קשה, אך לא מצליח באף אחת מנקודות החוזקה של הז'אנר, ושהאירועים הקיצוניים והמשמעותיים שמתרחשים בפרק, לרבות יצירת מין ביולוגי חדש ונטישתו על כוכב לכת זר, לא מוזכרים עוד בהמשך הסדרה. באתר Gizmodo נכתב שהוא מציג את התהליך שעוברים ג'יינוויי ופאריס כאבולוציה העתידית של המין האנושי, אך התוצר הוא זוג יצורים אמפיביים פרימיטיביים שחיים בביצה. אתר נוסף כתב שהוא "טעות שצולמה", ושראוי לבקר את הפרק רק כדי לקרוע אותו לגזרים, שהוא אסון מצולם שיגרום לכל מי שצופה בו כהתנסות ראשונה בזיכיון להימנע לנצח מצפייה ב"מסע בין כוכבים" ושהוא הופך מ"לא סביר", ל"דורש מאמץ", ל"משעמם וחזרתי", ואז רגע לפני שהוא הופך ל"צפוי מראש" הוא הופך לבלתי צפוי ומביא עמו את הסיום הכי אבסורדי, לא אמין, מטופש וחסר עוקץ שהיה בזיכיון, וחבל שנוסף לכל אלו הוא גם סיום גרוע.

ב-2008 נכנס הפרק לרשימת הפרקים שהם "כל כך גרועים שחייבים לראות אותם" באתר "Den of Geeks". ב-2012 הוא צוין כפרק הגרוע ביותר ב"מסע בין כוכבים": וויאג'ר", ב-2017 על ידי "Screen Rant" כפרק החמישי הגרוע ביותר בתולדות הזיכיון ולאחר מכן, ב-2019, האתר דירג אותו פעם נוספת כאחד מחמשת הפרקים הגרועים ביותר בזיכיון, וב-2020 כשני הכי גרוע בסדרה, תוך ציון ש"הוא בקושי ממריא לפני שהוא מתרסק ונשרף לסוג של חלום בהקיץ של אדם שיכור". ב-2018 דורג על ידי רשת פוקס כפרק הרביעי הגרוע ביותר בתולדות הזיכיון בכלל.

למרות הביקורות השליליות, האתר "Den of Geek" המליץ לצפות בפרק במסגרת רשימה לצפיית בינג' של פרקי הסדרה שאף על פי שלא זכו לרייטינג גבוה, עדיין היו מבדרים.

האתר Geek.com כלל את הרגע שבו פאריס מגיע למהירות עיוות 10 במקום ה-30 ברשימת הרגעים הגדולים ביותר בזיכיון.

קישורים חיצוניים
 
 "Threshold", באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים)

הערות שוליים

מסע בין כוכבים: וויאג'ר
פרקי טלוויזיה: מסע בין כוכבים