יוחאי

יוֹחַי (או "יוחאי") היה אישיות בתקופת חז"ל בן הדור השלישי לתנאים, שחי בין המאות ה-1 וה-2 לספירה. מוכר כאביו של רבי שמעון בר יוחאי.

אזכורים בספרות

תלמוד
על יוחאי מסופר בתלמוד שהיה מקורב למלכות הרומאים בתקופת הקיסר אדריאנוס, ובהקשר זה הוזכר (לכאורה) לרעה:

מדרש
במדרש "משנת רבי אליעזר" מובא ציטוט של חכם בשם רבי יוחאי: 
אמנם לא ידוע האם הכוונה לאביו של רבי שמעון. יצוין, שישנו אזכור במדרש "פסיקתא דרב כהנא" (מדרש ארץ ישראלי מסוף תקופת האמוראים) לחכם בשם רבי יוחי ברבי יודן, אך ככל הנראה מדובר באמורא.

זוהר
בהקדמת ספר הזוהר (על פי מרבית החוקרים, חיבור ספר הזוהר נוצר בשלהי המאה ה-13) מובא כי בזמן ששהו רבי שמעון ובנו רבי אלעזר במערה, רבי רחומאי אמר לרבי פינחס בן יאיר: . תואר "חבר" בדרך כלל נקשר לתלמיד חכם, אמנם מהמשך הסיפור מובן שרבי רחומאי לא הזכיר את שמו של רבי שמעון בכוונה תחילה, ודיבר דרך רמז כדי שרבי פינחס ילך וימצא את רבי שמעון ורבי אלעזר, שאמש יצאו מהמערה לחירות.

ספרות יהודית מאוחרת
ישנם חכמים שתיארו את יוחאי כגדול בתורה ואף כתנא, אך לכאורה ללא מקור מפורש מספרות חז"ל.
 רבי אברהם שמואל ריקי (המאה ה-18) סבר לכאורה כי יוחאי היה תנא.
 על פי האגדה, רבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ (המאה ה-18) סיפר כי אביו יושב בהיכל אחד בגן עדן עם "התנא רבי יוחאי".
 רבי נחמן מברסלב (המאה ה-18) בספרו "ליקוטי מוהר"ן" מכנה את יוחאי כ"תנא" ו"גדול בישראל", את דבריו ביסס על דברי הקדמת הזוהר וכן נתן פירוש למעשה עם רבי עקיבא המוזכר בתלמוד אודות יוחאי.
 רבי יוסף חיים מבגדאד (המאה ה-19) מתאר את יוחאי כ"תנא גדול" ו"גדול בתורה".
 רבי יוסף משאש (המאה ה-19) בספרו "נחלת אבות" הביא אגדה על סיפור לידתו של רבי שמעון ומתאר את יוחאי: "אביו הקדוש יוחאי, הוא היה משבט יהודה, והיה מגדולי הדור ועשיר ונכבד וקרוב למלכות".

רבי צדוק הכהן מלובלין (המאה ה-19) טוען כי קיבל שרבי שמעון (-בנו) היה משבט שמעון. בדומה, רבי פנחס מנחם אלעזר יוסטמן (המאה ה-19) מפילץ טוען לאפשרות שהיה משבט שמעון, כהשערה בלבד.

קברו
אהרן צבי אשכנזי (1839) מציין לראשונה בספרו "יד אהרון", מסורת המזהה את קבורת יוחאי בגוש חלב:

מנחם מנדל ראבין (1880-1888) מתאר בספרו "מסע מירון וערי הגליל" את קברו ומוסיף לו את התואר "רבי":

שאול בן פנחס הארנשטיין (1893) מציין לראשונה בספרו "גבעת שאול", כי גם אשתו נקברה עמו:

בשנת 1958 נבנה ציון בתוך חצר קטנה בגוש חלב המציין את קברם של יוחאי ואשתו, באזור קבורה נוצרי. יש לציין, כי לפי המדרשים "פסיקתא דרב כהנא" ו"קהלת רבה", רבי אלעזר בן רבי שמעון היה טמון תחילה בגוש חלב (או עכברא, לפי ה"תלמוד בבלי"). בנוסף, ישנה מסורת מהמאה ה-16 על קבורת תלמידי רבי שמעון בר יוחאי בגוש חלב.

חוקר המקומות הקדושים ישראל הרצברג והארכאולוג ד"ר יוסי סטפנסקי סיכמו בספרם את נושא קבר יוחאי בגוש חלב:

משפחתו
אשתו

רבי אביגדור הכהן מבעלי התוספות טען ששם אשתו הוא "חמי".

רבי יוסף משאש הביא בהמשך ההגדה ששם אשתו הייתה שרה, מזרע הלל הזקן, ככל הנראה כדי לייפות את הסיפור בהשוואתה לשרה המקראית שאף היא הייתה עקרה. על אף שהמחבר כותב כי הדבר 'נשאר בזכרונו ממה שראה בספרים', ובסוף המעשה כתב "כל זה ראיתי בספר מעשיות כתב יד".

שאול בן פנחס הארנשטיין (1893 לספירה) טוען כי נקברה לצד בעלה בגוש חלב.

בנו

בנו, רבי שמעון בר יוחאי (מכונה בקיצור "רשב"י"), היה תנא בן הדור הרביעי שפעל במאה ה-2, ותלמידו של רבי עקיבא.

רבי יעקב בר יוחאי

ישנו אזכור ב"מדרש תנחומא" לחכם בשם רבי יעקב בר יוחאי, תלמידו של רבי יונתן, שחי לכאורה בדור החמישי לתנאים. לפיכך, אפשרי שהיה בנו הצעיר או קרוב משפחתו של יוחאי.

כלתו

על כלתו של יוחאי (אשת רבי שמעון) לא ידוע הרבה, היא מוזכרת פעמים אחדות בספרות חז״ל ללא ציון שמה.

בתלמוד הבבלי ישנו אזכור אודותיה: 

הייתה בת למשפחת כהנים, בתו של רבי יוסי (או איסי) בן לקוניא הכהן (לפי הזוהר: בן רבי שמעון בן לקוניא) ואחותם של רבי שמעון בן יוסי, רבי יונתן בן יוסי ורבי ישמעאל בן יוסי.
אמנם, לפי ספרות הזוהר הייתה בתו של רבי פנחס בן יאיר.

על הפרוכת שעל קבר בנה רבי אלעזר נכתב "בן רבי שמעון ושרה". ומשמעו ששמה היה שרה, אך לא ידוע מה מקורו של רוקם הפרוכת.

מנחם החברוני (1215 לספירה) מציין את קברה בכפר חנניה לצד בעלה ובניה.

נכדתו

בתלמוד הבבלי נזכר רבי פינחס בן יאיר כחתנו של רבי שמעון, משמעו שלרבי שמעון היתה בת ולכאורה היתה גדולה מבנו רבי אלעזר.

נכדו

נכדו, רבי אלעזר בן רבי שמעון, היה תנא בדור החמישי, בן תקופתו וידידו של רבי יהודה הנשיא. בנו של רבי שמעון בר יוחאי.

נכד נוסף

מנחם החברוני (1215 לספירה) מציין את קברו של רבי שמעון בכפר חנניה לצד אשתו ובניו. משמע שסבר שלרבי שמעון היה בן נוסף.

נינו

נינו, רבי יוסי ברבי אלעזר, היה תנא בסוף דור חמישי (או אמורא בתחילת דור ראשון), שהלך בדרך רעה ורבי יהודה הנשיא (חברו של אביו) הסמיכו לרבנות ושלח אותו ללמוד תורה מפי דודו (אח אמו, או סבו מצד אמו) רבי שמעון בן יוסי בן לקוניא.

רבי פינחס בן יאיר

רבי פינחס בן יאיר היה תנא בן הדור החמישי לתנאים. היה חתנו של רשב"י. לפי הזוהר היה חמיו של רבי שמעון בר יוחאי.

רבי שמעון בן יוסי

רבי שמעון בן יוסי בן לקוניא (או רבי שמעון בן איסי) הכהן, היה תנא בדור החמישי. נראה שהיה גיסו של רבי אלעזר ברבי שמעון, אף על פי שישנם מקורות שעולה מהם שהיה חמיו של רבי אלעזר.

קישורים חיצוניים
 יוחאי אבי הרשב"י, באתר המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים
 אל קבר הוריו של הרשב"י בגוש חלב, באתר ערוץ 7
 יוחאי אבי רשב"י, באתר טלחופש

הערות שוליים

הדור השלישי לתנאים
משפחת רבי יוחאי
אישים בתלמוד
אישים המוזכרים בספר הזוהר
רבי שמעון בר יוחאי
יהודים ארץ-ישראלים
תנאים
אישים שחיו במאה ה-1
אישים שחיו במאה ה-2