איז'ו בארנה

איז'ו בארנה, (מקודם איזידור בראונר, בהונגרית: Barna Izsó; פשט, 4 בספטמבר 1859 – בודפשט, 1944?) היה מנצח, מלחין יהודי-הונגרי שנספה בשואת יהודי הונגריה.

ביוגרפיה 
איזידור בראונר נולד במשפחה יהודית כבנם של ז'יגמונד בראונר ושל בבט פלאצר. הוא השלים את לימודיו באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, שם למד אצל רוברט פולקמן  ושאנדור ניקוליץ' . הוא התחיל את הקריירה שלו כזמר במקהלה, שכרו היה 25 פורינט לחודש. לאחר מכן הוא למנצח בכמה תיאטראות ערי שדה וספר גדולים כמו בארד, גיור, סגד ואחר כך מונה למנצח בחוג התיאטרון של הפארק העירוני של בודפשט. לאחר מכן ניצח בתיאטרון העם בבודפשט. הוא הלחין כמה וכמה יצירות מוזיקליות, וביניהן המוצלחת ביותר הייתה האופרטה שלו "קזנובה" שהוצגה גם בתיאטרון העם. הוא גם עיבד מחזמר ספרדי בשם "המלך המשועמם". ב-1 במאי 1896 נפתח תיאטרון הקומדיה של בודפשט באוברטורה (פתיחה) החגיגית מפרי עטו. הוא כתב אופרטות, מחזות עם, פארסות מוזיקליות, שירים ולהיטים. הוא היה מוזיקאי משכיל עם מוזיקה משובחת, שחיי התיאטרון של בודפשט חבים לו הרבה. אשתו הייתה פלורה טיש (1869–1938), אותה נשא במאי 1889 בארד.

יצירותיו העיקריות 
 הסגן בחצאיות. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי Géza K. Kiss. בכורה: 1885, גיור; 1888, חוג תיאטרון הבירה
 העלמה פלורינדה. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי אלברט קבשי. בכורה: גיור, מאוחר יותר גם בבודה
 הו, אוסקר! קומדיה מוזיקלית בשלוש מערכות. מחבר שותף: בלה אויווארי. בכורה: נובמבר 1886, שופרון
 העגבנייה. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי Gusztáv Rónaszéki . בכורה: 31 באוגוסט 1894, Buda Szinkör
 המלך מידאס. אופרטה בשלוש מערכות. קופירייטר: Béla Ujvári. בכורה: 20 בינואר 1889, תיאטרון העם
 קין-פו, או, גבר סיני. מחזה מרהיב, עם שירים וריקודים, ב-6 תמונות. נכתב על ידי ינה פראגו וגזה מרקוש על פי הרומן של ז'ול ורן, "מצוקה סינית בסין". בכורה: 31 במאי 1902, תיאטרון העם
 היפהפייה של בודפשט. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה: ינה פראגו וגזה מרקוש. בכורה: 20 ביולי 1901, תיאטרון קיץ קפיטל
 קזנובה. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי: ינה פראגו. בכורה: 12 באוקטובר 1902, תיאטרון העם
 אף אחד. אופרטה רומן בשלוש מערכות. הלברית נכתבה: אנטאל ניאראי ומיקלוש באלה. בכורה: 14 בנובמבר 1903, תיאטרון העם
 רזי. פארסה מוזיקלית בשלוש מערכות. נכתב על ידי אנגל והורסט. עיבוד לסצנות הונגריות: ארפאד אבוני וינה פראגו. בכורה: 16 בספטמבר 1904, תיאטרון העם
 טוני סמולן. חיי עיר הבירה בשלוש מערכות. מחבר השיר: גוטי שומה. בכורה: 21 ביולי 1905, תיאטרון העם
 ז'יגה ברגר. פארסה מוזיקלית בשלוש מערכות. הטקסט נכתב על ידי: פרנץ רווס. בכורה: 29 במאי 1907, תיאטרון הקיץ הפארק העירוני
 הכלה המאה. פארסה מוזיקלית בשלוש מערכות. הלברית נכתבה: גזה ואגו ואדולף מריי. בכורה: 7 ביוני 1907, תיאטרון העם
 האלמנה הזועפת. פארסה פרודיסטית בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי מתיאש פלד וינה פראגו. בכורה: 18 ביוני 1907, תיאטרון הקיץ הפארק העירוני
 קונרד קווהאזי. פארסה מזמרת, מצגת: 1913
 קדימה! רביו מרהיב עם שירה, ריקוד וקולנוע ב-7 תמונות. הטקסט נכתב על ידי אזור בלדי ואדולף מריי. מחבר שותף: בלה זרקוביץ. בכורה: 24 במאי 1913, אופרה עממית
 מסך הפלא. פארסה מוזיקלית בשלוש מערכות. בכורה: 12 בדצמבר 1913, אופרה עממית
 הכה, הונגרי! קטע סתמי. כותבת השיר: דיולה קומור. בכורה: 20 בספטמבר 1914, קלוז'
 קריסקינדלי. רביו בתשע תמונות. הלברית נכתבה: ינה פראגו ואדולף מריי. בכורה: 20 בנובמבר 1914, אופרה עממית
 ארבע הן הנערות. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה: Géza Vágó ואמיל Tábori. בכורה: 11 באוגוסט 1916, Buda Színkör
 האהבה של לאבוטה. משחק שירה. הלברית נכתבה על ידי Géza Vágó. בכורה: 13 באפריל 1917, תיאטרון הקיץ Városliget
 זכויות לנשים! פארסה מוזיקלית בשלוש מערכות. הלברית נכתבה על ידי: Albert Kövessy. בכורה: 27 ביולי 1918, תיאטרון בודפשט
 גברת בלהה. מחזה שיר בחמש מערכות, עם משחק חי ואחרי. בכורה: 26 ביוני 1920, תיאטרון בודפשט
 כאילו היה חלום. אופרטה בשלוש מערכות. הלברית נכתבה:מיהאי ארדיי וארנה קוליני. בכורה: 1 בספטמבר 1923, Buda Színkör
 לאבוטה. מחזה מוזיקלי בשלוש מערכות. בכורה: 16 בספטמבר 1923.

לקריאה נוספת 
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון אמנות הבמה)
 לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
 ספריית השחקנים - Színészkönyvtár

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מלחינים יהודים הונגרים
מנצחים יהודים הונגרים
בודפשט: אישים
יהדות בודפשט
בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
נספי השואה
ילידי 1859
הונגרים שנפטרו ב-1944