פירושי התורה לרבי יהודה החסיד

פירושי התורה לרבי יהודה החסיד הוא פירוש לחמשה חומשי תורה מאת רבי יהודה החסיד, יש שערערו על אמינות החיבור בשל קטעים שמכילים פירושים המהווים כפירה.

הפירוש
בשנת 1975, פרסם הרב יצחק שמשון לנגה את החיבור "פרושי התורה לר' יהודה החסיד" מתוך כתבי יד ומתוך שמועות שהובאו בשמו בספרי בעלי התוספות מושב זקנים, דעת זקנים ועוד.

החיבור נכתב בידי בנו של רבי יהודה החסיד, רבי משה זלטמן, לאחר מות אביו, ומשלב בין פירושיו ופירושי אביו ולעיתים נחלק עליו.

בחיבור גם מספר פירושים לחמש מגילות.

המהדיר סידר את הספר לפי הפסוקים ולא כפי המופיע בכתב היד, שבו הסדר הוא לפי פרשות ללא אבחנה בסדר הפסוקים.

החיבור צוטט רבות על ידי ראשונים אשכנזים רבים.

סגנון הספר
בספר דיוקים לשוניים רבים, וחידושים מפתיעים רבים, כך למשל מכוח הסתירה בין סדר המכות המופיע בחומש שמות לבין הסדר בספר תהילים הוא נוקט שהיו שתי מערכות של מכות, עוד סובר המחבר שהייתה התיישבות יהודית בארץ כנען גם בזמן גלות מצרים.

בספר גם פירושים בדרך פשט ועל דרך רמז וגימטריאות.

המחבר עוסק גם רבות בזיהוי ספרים שהוזכרו במקרא ובחקר חיבור המקרא, תוך שימת דגש על קטעים שנכתבו לאחר שנת הארבעים, קטעים שהוסרו מן התורה, וקטעים שנכתבו שלא במקומם.

ביקורת המקרא
החיבור מכיל מעט עמדות הנראות חורגות מן הפרשנות המקסימליסטית לאמונת תורה מן השמים בנוגע לתוספות אנושיות לטקסט המקראי בנוסח ביקורת המקרא. כך בחיבור שלושה קטעים "בעייתיים":
 בחיבור נכתב כי את הפסוק (בספר בראשית) 'וישם את אפרים לפני מנשה' כתב יהושע בן-נון או אנשי כנסת הגדולה.
 לפי המחבר חלק מפרשת שמונה המלכים שמלכו באדום (בספר בראשית) נכתבה על ידי אנשי כנסת הגדולה.
 לדבריו שירת ישראל על הבאר (בספר שמות) הייתה בעצם 'הלל הגדול' הנמצא בתהלים, ודוד הסיר אותה מהתורה והכניסה לספר תהלים.

קטעים אלה עוררו סערה בעולם החרדי. בעקבות לחצים של רבנים חרדיים (למשל: הרב משה פיינשטיין), נאלצה הוצאת הספרים לאסוף את הספרים מהמדפים, ולהוציא את הספר מחדש כששלושת הקטעים הביקורתיים נמחקו.

אף על פי שנהוג ליחס את ראשית ביקורת המקרא לשפינוזה, מספר רב של חוקרים ראו את פירושו של רבי יהודה החסיד כמעיד על מגמה ביקורתית שהייתה קיימת בקרב חסידות אשכנז במאה ה-11 עד המאה ה-13, וטענו שניתן למוצאה אצל הוגים נוספים מהתקופה. עם זאת, פרופסור ערן ויזל הצביע על כשלים מתודיים מהותיים במחקרים אלו, כולל מחקרי עבר שלו, ולדעתו הם דורשים חשיבה מחודשת. ויזל טען גם שהמגמה התחילה קודם לכן אצל תלמידי רשב"ם.

טענות לזיוף
לאחר שהפירוש נדפס פנה הרב דניאל לוי לרב משה פיינשטיין והראה לו את הדברים, בעקבות כך כתב הרב פיינשטיין שכופר מתקופת הראשונים ייחס את הקטעים הנ"ל על שמו של רבי יהודה החסיד, ושייתכן שאף שאר הספר זויף על ידו כלפי הטענה שהפירוש על שירת הבאר מופיע בשם רבי יהודה החסיד גם בפירוש הציוני על התורה, השיב: "לא ידוע לנו בבירור מי הוא ר' מנחם ציוני וכנראה שהעתיק מה שנמצא באיזה ספר על שם רבי יהודה החסיד בלא עיון, ואני הייתי אומר שאסור למכור ולקנות גם ספר ציוני מאחר שנמצא בו דבר כפירה זו".

הרב יוסף שלום אלישיב והרב שלמה זלמן אוירבך הציעו להסיר את הקטעים הבעייתיים ולפרסם מחדש, מה שאכן נעשה, הרב פיינשטיין התנגד לפתרון זה תוך הסתמכות על מקורות מהתלמוד.

מנגד, הרב מנשה קליין כתב שמעדות הציוני ניתן ללמוד שאכן כתב היד מקורו ברבי יהודה החסיד, ושניתן ליישב את דבריו. הוא ציין שגדולי האחרונים החשיבו את הציוני כאחד מגדולי המקובלים וסמכו עליו הן בהלכה והן בקבלה, וכתב בצורה אירונית על התייחסותו של הרב משה פיינשטיין לפירוש הציוני: "לא אאמין אשר דברים אלו יצאו מפי הגאון רבי משה פיינשטיין, אלא נראה לפי עניות דעתי שאיזה תלמיד טועה כתבו והכניסו בין מכתביו לאחר פטירתו"

על פי ניתוחו של פרופסור ערן ויזל, שלושת הקטעים המאחרים כתיבת פסוקים מהתורה הם פירושים עצמאיים של רבי משה זלטמן, והוא מציע שכך הדבר אף בנוגע לפירוש על שירת הבאר.

בצלאל דבילצקי טען שיש טעויות נוספות בספר שנוספו על ידי תלמיד טועה, לאחר תקופה חזר בו.

לגבי שאלת הכפירה ניתנו מספר יישובים, האמונה היא בתורה משמיים ולאו דווקא בתורת משה משמיים, הכפירה היא ביישום של פעולות על פי הטענה של אי תורה משמיים ולא במחשבה, ועוד.

פירושים נוספים
יצחק שמשון לנגה הדפיס פירוש נוסף לתורה מאת רבי יהודה החסיד תחת השם "טעמי מסורת המקרא לרבי יהודה החסיד".

הרב יעקב ישראל סטל הדפיס בתשס"ה חיבור בשם "ספר גימטריאות לרבי יהודה החסיד" החלק הראשון של הספר הוא חיבור על התורה ובו גימטריאות פירושים הלכות ואגדות על סדר חמישה חומשי תורה, כמו כן סטל הדפיס 13 קטעי פירוש נוספים מכתב יד.

קישורים חיצוניים
 
 גרשון ברין, קווים לפירוש התורה של ר' יהודה החסיד, תעודה), ג (תשמ"ג), עמ' 215–226.
 מרים וייטמן, 'הדי פרשנותו של רבי יהודה החסיד בכתבי תלמידיו: המשך מול צמצום', מגדים, נה (תשע"ד), עמ' 53 - 89

הערות שוליים

ספרות הראשונים
חסידות אשכנז
פירושי התנ"ך