אלעזר קאליר

רבי אלעזר קאליר (ה'תצ"ח 1738 - ט"ו בחשוון ה'תקס"ב 1801), מרבני בוהמיה הבולטים, רב ברכניץ וב, פרשן תלמודי ופוסק הלכה. ספרו "אור חדש" על מסכת פסחים היה לאחד מפירושי האחרונים הבולטים למסכת זו.

ביוגרפיה
נולד באייזנשטט בשנת ה'תצ"ח או ה'תק"א לחוה בתו של רבי מאיר אייזנשטט בעל "פנים מאירות", לאחר פטירתו של אביו רבי אלעזר בב' בסיוון ה'תצ"ז בגיל 20, אמו נישאה בשנית לרבי בנימין וולף העלין מצאצאי המהרש"ל שדאג לחינוכו. בצעירותו למד אצל רבי יצחק מטרספול הסמוכה לבריסק. נשא את רחל בת אריה לייב מרגליות מבריסק מצאצאי רבי מאיר הכהן (אבי הש"ך). בבריסק הכיר את רבי אריה לייב גינצבורג בעל ה"שאגת אריה" שהתאכסן אצל חמיו לתקופה.

בצעירותו כיהן כרב בזבלודוב שבפולין, בשנת תקכ"ו לימד בבית המדרש של הקצין ר' משה הלוי בברלין, בשנת תקכ"ח הוצעו לו משרת הרבנות בדסאו וברכניץ, הוא בחר ברכניץ ושם חיבר את ספרו "אור חדש" על מסכת פסחים בלימוד יחד עם תלמידיו ביניהם היה רבי בצלאל רנשבורג.

בחורף תקל"ט נבחר לרב בוישניצה, בתקופה זו נקלע למחלוקת עם הגאון הצעיר רבי ברוך פרנקל-תאומים שהתחרה עמו על משרת הרבנות, לאחר שרבי אלעזר פסל חליצה בהסכמתו של רבי יחזקאל לנדא, עורר על כך רבי ברוך פרנקל תאומים פולמוס בו תמך בדעתו של רב"פ גם רבי מרדכי זאב אורנשטיין. לא ברור האם הגיע רבי אלעזר בפועל לעיר ווישניצה, אך כשלושה חדשים לאחר הבחירה הוזמן רבי אלעזר לקהילות בוסקוביץ ו, הוא בחר בקולין ובחודש אב תקמ"א הגיע לכהן כרבה של קולין (קעלין בפי היהודים) והגליל - קוירשום שבבוהמיה. שם חיבר את ספר "אור חדש" על מסכת קידושין בלימודו יחד עם תלמידיו. בשנת תקמ"ח הוצעה לו רבנות אובן ישן אך עקב הפצרת בני קהילתו לא עבר בסוף לכהן שם. בשנת תקנ"ט הוצעה לו רבנות פראונקירכן שבבבורגנלנד אך בתקופה זו חלה ולא יכול היה לעזוב את עירו.

אישיותו
בפולמוס אודות דג השטירל התיר אותו בתחילה רבי אלעזר, אך לאחר משא ומתן עם רבי יחזקאל לנדא חזר בו והורה לאיסור. במכתבו שהודפס בקונטרס "מקל נועם" לא פירש את טעם האיסור.

קשרי ידידות מיוחדים קשר עם רבי יחזקאל לנדא שהעריכו מאוד, רבי מאיר ברבי רבה של פרשבורג, ורבי אשר למיל מאייזנשטט. נודע בזמנו בגאונותו ובלמדנותו. רבי חיים יוסף דוד אזולאי מזכירו לשבח בספרו "שם הגדולים", ואחד הבולטים שבין למדני פראג - רבי ברוך ייטלס כותב: {{הערה|1={{אוצר החכמה|ברוך ייטלס|הקדמה לפירוש ''טעם המלך על ספר "שער המלך" (מהדורת מכון ירושלים), חלק א'|146763|ירושלים תשנ"ה, עמ' 28||עמוד=27}}.}}. תשובות הלכתיות רבות ממנו הובאו בספר "שו"ת מהרנ"ש" לרבי ניסן שידלוב דיין בקהילת קעלין.

פטירתו
נפטר בט"ו בחשוון ה'תקס"ב ונקבר בקולין. את מקומו ברבנות קולין מילא רבי בנימין זאב וולף בוסקוביץ.

על מצבתו נכתב: .

ספריואור חדש על התורה, פיורדא תקכ"ו.אור חדש על מסכתות פסחים וקדושין. פסחים - פרנקפורט דאודר תקל"ו, קידושין - וינה תקנ"ט.חוות יאיר - דרשות, פראג תקנ"ב.חקר הלכה''' - שו"ת, הודפס על ידי בנו אלכסנדר זיסקינד, וינה תקצ"ה.

תלמידיו
רבי בצלאל רנשבורג.
רבי אהרן מבריסק מחבר "מנחת אהרן", אבי אביו של רבי יעקב מאיר פדובה.
רבי יעקב יהודה שיף משליינינג, נשא את נינת רבי מאיר אייזנשטט, מצאצאיו רבי שמואל וואזנר.

משפחתו
בנו יחידו רבי אלכסנדר זיסקינד מברודי, חתן רבי אריה לייבוש נתנזון, היה אחד מארבעת אבות בתי הדין בברודי, ולאחר מכן רבה של יאמפול, היה עשיר ומקורב למלכות (תקל"א-תר"ה).
בתו פינקל נישאה לבן דודה רבי משה אייזנשטט רבה של קלצק, בנו של רבי מיכאל בן רבי מאיר אייזנשטט (נפטר י"ב בחשוון תקנ"ו).
חתנו רבי זלמן כץ.
חתנו רבי יצחק מסלונים רבה של .
חתנו רבי יצחק פרנקל רבה של ליכטנשטאט ופלאס.
חתנו רבי יקותיאל זלמן הכהן מקלצק.
חתנו רבי משה סג"ל מגלוגא - רבה של צעהלים ומחבר "שער הקטן" שבספר "חוט המשולש בשערים" ו"אהל משה". נכדו של רבי אשר למיל מגלוגא ורבה של אייזנשטט (נפטר י"ב בתשרי תקצ"ה).
חתנו רבי דוד יהושע השיל הורוביץ - רבן של פלוס  שבבווריה, ושל פראונקירכן, בן רבי צבי הירש הורוביץ (פרנקפורט), בנו של רבי פנחס הורוביץ (נפטר ב' בכסלו תקפ"ה).
בנו רבי אלעזר הורוויץ רבה של וינה.
בתו נישאה ליהודי בשם חיים וולף מטופולצ'אני שעיגן אותה וברח לקרלסבורג, משם עבר לווינה ובה השתמד, בעקבות השתדלותו של רבי יחזקאל פנט ששלח בקשה לסלומון מאיר רוטשילד, נגאלה לבסוף מעגינותה.

קישורים חיצוניים
.
.
קליר, אלעזר בן אלעזר באתר הספרייה הלאומית.
.
.
.

ספריו
.
.
 (בראש הספר תולדות המחבר מאת רבי צבי יחזקאל מיכלזון).
.
 (בראש הספר תולדות המחבר).
.

הערות שוליים

בוהמיה: אישים
מחברי ספרי דרוש
מחברי ספרי עיון יהודים
ילידי 1736
נפטרים ב-1801