זכויות ורווחת בעלי חיים בישראל

זכויות בעלי חיים ורווחתם בישראל נוגעים בטיפול ובחוקים הקשורים לבעלי חיים בישראל. החוק המשמעותי בנושא הוא חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) שנחקק בשנת 1994, ותוקן כמספר פעמים מאז. עוד כמה חוקים הקשורים גם הם לטיפול בבעלי חיים: פקודת הכלבת (1934), פקודת הדיג (1937), חוק הגנת חיות הבר (1955), פקודת מחלות בעלי חיים (1985), חוק הרופאים הווטרינרים (1991), חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (2002) ותקנות הכלבת (2005).

חוקים

חוק צער בעלי חיים 
חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) משנת 1994 הוא החוק המרכזי בישראל בנוגע לרווחת בעלי החיים. החוק אוסר עלהתעללות והתשת בעלי חיים, וכן על הרעלת חיות ברעלים מסוימים (אלא אם ניתן היתר ממנהל השירות הווטרינרי), בעונש של שנה מאסר. תיקון משנת 2000 אוסר על עינויים ויחס אכזרי; שיסוע של חיה אחת נגד אחרת; ארגון תחרות בין בעלי חיים; וכן חיתוך ברקמה חיה של בעל חיים למטרות קוסמטיות. העונש על עבירות אלו הוא שלוש שנות מאסר.

משרד החקלאות אחראי על יישום החוק והשר לאיכות הסביבה ממנה נאמנים להגשת תלונות כנגד עבריינים. החוק הקים קרן למען בעלי חיים לקידום חינוך, מידע וסיוע לארגונים העוסקים בנושא. כ-3.5 מיליון ש"ח הושקעו בתחום זה בשנים 2005-2006.

חוק ניסויים בבעלי חיים 
חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים) הסדיר את נושא ניסויים בבעלי חיים בישראל, והקים את המועצה לניסויים בבעלי חיים בת 23 חברים שעשויה לאסור שימוש בבעלי חיים כל עוד יש "חלופה סבירה". בשנת 2017 פרסמה המועצה דו"ח המראה כי מאז הקמתה 1,238,178 בעלי חוליות שימשו במחקרים שונים. המינים הנפוצים ביותר בשימוש היו דגים (72%), עכברים (22%), חולדות (3%) וציפורים (2%).

המועצה הלאומית לניסויים בבעלי חיים מחייבת לצמצם למינימום ההכרחי את כמות בעלי החיים בניסויים ואת סבלם. החוקרים נדרשים גם לקחת קורסים בטיפול בבעלי חיים, ואף נערכים ביקורי פתע במעבדות המחקר על מנת לאכוף ציות לחוק.

חוק הגנת חיות הבר, 1955 
החוק נחקק על מנת לעמוד בסטנדרטים של אמנת וושינגטון, ואוסר על ציד חיות בר עם מלכודות, רשתות ורעלים.

חוק הסדרת כלבים, 2002 
החוק מחייב רישיונות לכל הכלבים בני שלושה חודשים ומעלה, וכן השתלת שבבים לכלבים וחיסונים שגרתיים נגד כלבת. החוק מתייחס גם ליבוא והחזקה של כלבים מסוכנים.

איסורים נוספים 
בנוסף על החוקים, אסרה המדינה אסרה גם: ניתוחים של בעלי חיים בבתי ספר יסודיים ותיכוניים (מותרת השתתפות בנתיחה שבאוניברסיטאות), הופעות בעלי חיים בקרקסים ופיטום אווזים. אף על פי שבישראל מעולם לא הייתה תעשיית ציד לווייתנים, היא הצטרפה לוועדת ציד הלווייתנים הבינלאומית על מנת להצביע כנגד כל חידוש ציד לווייתנים מסחרי.

בעלי חיים המשמשים למאכל

חקלאות בעלי חיים 
לפי דו"ח משרד החקלאות משנת 2014, בישראל יש את תפוקת החלב לנפש מהגבוהות בעולם, ותנובת החלב לפרה במדינה היא הגבוהה בעולם.

ייצור בשר הבקר הישראלי עלה מ-13,000 טון ב-1960 ל-85,000 ב-2015 ייצור בשר עוף עלה מ-40,000 טון ב-1964 ל-125,000 ב-2000.

בכל עת יש כ-8 מיליון תרנגולות מטילות במשקים המדינה. ממשלת ישראל קובעת מכסה לייצור ביצים, אשר הועלתה מ-1.928 מיליארד בשנת 2014 ל-2.05 מיליארד בשנת 2015.

טבעונות וצמחונות 
הפופולריות של הטבעונות עלתה משמעותית בשנים האחרונות. במחקר משנת 2018, 5% מהמשיבים הישראלים זיהו כטבעונים ו-8% כצמחונים, לעומת 2.6% שהזדהו כצמחונים ב-2010 הצבא הישראלי מספק כעת אוכל טבעוני, מגפיים ללא עור וכומתות ללא צמר עקב הגידול במספר החיילים הטבעונים.

לבוש ועורות 
בשנת 2009 הועלתה בכנסת הצעת חוק לאסור כל גידול ויבוא פרוות. אם חוק זה היה עובר, זה היה החוק הראשון מסוגו בעולם. עם זאת, הצעת החוק נכשלה שוב ושוב, למרות תמיכת רבים. בתהליך החקיקה הושמעו טענות על מעורבות שדלנית של גורמים בתעשיית הפרוות כנגד החוק.

בשנת 2020 הוגבל השימוש בפרוות של חיות הבר בתעשיית האופנה. החוק גם מטיל קנסות של עד 22,000 דולר לכל מי שנתפס מוכר או קונה פרווה לאחר כניסת האיסור לתוקף. עם זאת, חרדים פטורים מהחוק, לאור השימוש הנפוץ בשטריימל.

אקטיביזם 
האקטיביזם למען זכויות בעלי חיים החל לכל המאוחר בשנות ה-80, והתעצם בשנים האחרונות. ב-23 באוקטובר 2015 השתתפו כ-10,000 בני אדם במחאה לזכויות בעלי חיים בתל אביב - המחאה הגדולה ביותר בישראל עד כה בנושא. פעילים בהפגנות אלה מתנגדים לתעשיית המזון מן החי ולניסויים בבעלי חיים. מחאות אלו מתקיימות בישראל מאז 2012.

הזינוק בעניין הישראלי בטבעונות ובזכויות בעלי חיים יוחס בחלקו לפעילותו של היהודי האמריקאי גארי יורופסקי מ-2010 והלאה. סרטון המתעד הרצאה של יורופסקי הפך ויראלי וביותר במדינה בעת פרסומו.

אנימלס 
"אנימלס" (לשעבר "אנונימוס"), היא אחת מקבוצות האקטיביסטים הגדולות בישראל בנושא. פעילותם כוללת חקירות סמויות של פעולות גידול בעלי חיים, הסברה לטבעונות ושדלנות. ב-2015 הם ביצעו שבע חקירות סמויות שהוצגו בערוצי החדשות ואף הובילו לסגירה זמנית של בית מטבחיים. העמותה גם מפעילה תוכנית בשם "אתגר 22+" המעודדת תזונה טבעונית.

269life 
269 הוא המספר שניתן לעגל שנולד ברפת ישראלית שחולץ על ידי פעילים. בהפגנות שהתקיימו ב-2 באוקטובר 2012 החלו פעילים לקעקע או למתג עצמם עם המספר 269. זו הייתה תחילתה של תנועת 269life, שהתפשטה למספר מדינות אחרות.

במרץ 2013 הניחו פעילים ראשי פרות וכבשים על מזרקות בתל אביב-יפו, וצבעו את המזרקות באדום כדי לסמל את דם חיות המשק שנטבחו. הפעולה עוררה סערה ציבורית והקמת צוות חקירה מיוחד.

ראו גם 
 התנועה לזכויות בעלי חיים
 אבולישניזם
 צער בעלי חיים
 צמחונות וטבעונות ביהדות

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

זכויות בעלי חיים
ישראל: בעלי חיים והאדם