ניסיון הפיכת תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020

ניסיון הפיכת תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 היה ניסיון של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ לערער ולבטל את תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 בהן זכה יריבו ג'ו ביידן, תוך טענה להונאת בחירות נרחבת וניסיונות של טראמפ ותומכיו להשפיע על תהליך ספירת הקולות במספר מדינות.

לפני ואחרי הבחירות, טראמפ ותומכיו קידמו מאמץ חסר תקדים להפוך את תוצאות הבחירות בהן זכה ג'ו ביידן. טראמפ ביצע זאת בסיועם של רפובליקנים בכירים, אנשי קמפיין הבחירות שלו, מיופי כוחו, ורבים מתומכיו. מאמצים אלה הגיעו לשיאם בהסתערות על הקפיטול של ארצות הברית ב-6 בינואר על ידי תומכי טראמפ. גורמים רבים תיארו ניסיונות אלה כניסיון הפיכה או הפיכה עצמית.

שבוע לאחר ההסתערות על הקפיטול, העומד טראמפ לדין בגין הסתה למרד, אך זוכה על ידי הסנאט. רוב הסנאטורים סברו כי הוא אשם, בהצבעה של 57–43, אך נדרשים שני שלישים מהסנאט, 67 קולות, לשם הרשעה, ולכך חסרו 10 קולות.

עשרה מנהיגים של קבוצות הימין הקצוני "הנערים הגאים" ו"שומרי השבועה"  הורשעו בקשירת קונספירציה מרדנית  בגין פעילותם במתקפה על הקפיטול.

טראמפ ובני בריתו השתמשו בטכניקת תעמולה  המכונה "שקר גדול"  כדי לקדם טענות שווא ותיאוריות קונספירציה רבות. אלו כללו טענות לפיהם הבחירות נגנבו באמצעות מכונות הצבעה מזויפות, הונאה בבחירות וקנוניה קומוניסטית בינלאומית. טראמפ לחץ על ראשי משרד המשפטים כדי שאלו יערערו על תוצאות הבחירות ויצהירו בפומבי שהבחירות זויפו. עם זאת, התובע הכללי של ארצות הברית, מנהל המודיעין הלאומי ומנהל הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות – כמו גם כמה מאנשי צוות מסע הבחירות של טראמפ – דחו טענות אלו. שופטים ברמת המדינה וברמה הפדרלית, פקידי בחירות ומושלי מדינות הצהירו גם הם שהטענות חסרות בסיס.

נאמני טראמפ, כולל ראש הסגל שלו, מארק מדוז, עורך דינו האישי רודי ג'וליאני וכמה מחוקקים רפובליקנים מהוועד החופשי של בית הנבחרים, ניסו להשאיר את טראמפ בשלטון. ברמת המדינות, הטקטיקות שלהם כוונו לבתי המחוקקים של המדינות מתוך כוונה לשנות את התוצאות או לעכב את אישור ההצבעה האלקטורלית בקפיטול. ברמה הפדרלית, הם קידמו רעיון לפיו סגן הנשיא מייק פנס, יוכל לסרב לאשר את תוצאות הבחירות ב-6 בינואר 2021. כתוצאה מכך, מאות רפובליקנים נבחרים, כולל חברי קונגרס ומושלים, סירבו להכיר בזמנו בניצחונו של ביידן. מאז כמה מהם הכירו בניצחונו.

הצוות המשפטי של טראמפ חיפש דרך להביא תיק משפטי לבית המשפט העליון, אך אף אחת מ-63 התביעות שהגישו לא הצליחה. הם תלו תקוותיהם במיוחד בתיק טקסס נגד פנסילבניה, אך ב-11 בדצמבר 2020, בית המשפט העליון סירב לדון בתיק זה. לאחר מכן, שקל טראמפ, על פי הדיווחים, מספר דרכים להישאר בשלטון, כולל התערבות צבאית, החרמת מכונות הצבעה וערעור נוסף לבית המשפט העליון.

טראמפ ממשיך להתעקש שהבחירות נגנבו, באמצע שנת 2021 הוא אמר לקבוצת היסטוריונים שהבחירות "זויפו ואבדו". באוגוסט 2022 הצהיר טרמפ שיש להכריז עליו כנשיא או שיש לקיים בחירות חדשות לנשיאות "מייד".

סקר של האקונומיסט / YouGov שנערך סמוך לבחירות, ב-15–17 בנובמבר 2020, מצא שכמעט כל תומכי טראמפ (88%) טענו כי בחירתו של ביידן אינה לגיטימית, בגלל זיופי בחירות. לפי סקר של CNBC/Change Research מאותה תקופה, רק 3% מתומכי טראמפ הצהירו שניצחונו של ביידן לגיטימי. 73% ממצביעי טראמפ ראו את טראמפ כמנצח הבחירות, 66% מהם הצהירו שטראמפ לעולם לא צריך לוותר על הבחירות, ו-31% אמרו שטראמפ צריך להילחם עד שהמדינות יאשרו את התוצאות עליהן הצהיר סקר ממאי 2021, מצא כי כמחצית מתומכי טראמפ המשיכו להאמין בכך שטראמפ ניצח וכי הבחירות זויפו, חלקם עדיין האמינו שטראמפ יוחזר לשלטון על ידי תהליך יוצא דופן כלשהו. אמונות אלו הובילו לקריאות לאלימות ברשתות החברתיות. לפי סקר מספטמבר 2022, 61% מהרפובליקנים עדיין מאמינים כי הבחירות זויפו.

תומכי טראמפ ממשיכים בניסיונות לבטל את תוצאות הבחירות, לוחצים להחלטות בתי מחוקקים במדינות ומציגים ותביעות משפטיות חדשות. פעולות אלה מעוררות חששות בקרב מומחים משפטיים כי מתבצעת חבלה באמון הציבור בדמוקרטיה בארצות הברית, במטרה להניח יסודות לטענות חסרות בסיס לגבי בחירות עתידיות.

ביוני 2022, הוועדה הנבחרת של בית הנבחרים למתקפה על הקפיטול ב-6 בינואר אמרה שיש לה מספיק ראיות כדי להמליץ ששמשרד המשפטים האמריקני יתבע את טראמפ, וב-19 בדצמבר, הוועדה הגישה רשמית את הפניה הפלילית למשרד המשפטים. ב-1 באוגוסט 2023, חבר מושבעים גדול ב-וושינגטון די. סי. הגיש כתב אישום נגד טראמפ באשמת ניסיונות להטות את תוצאות הבחירות בשנת 2020. טראמפ הואשם בקשירת קשר להונאת ממשלת ארצות הברית, בהדחת עדים ובקשירת קשר נגד זכויות אזרח

רקע

האשמותיו של טראמפ על הונאה בבחירות ב-2012 
בעקבות הבחירות לנשיאות ב-2012, שבהן הנשיא המכהן ברק אובמה זכה בבחירה חוזרת נגד מיט רומני, טראמפ צייץ כי "חבר האלקטורים הם אסון לדמוקרטיה", "אנחנו צריכים לצעוד לוושינגטון ולהפסיק את השטות הזו", וכי הבחירות היו "מזימה מוחלטת", וכי ארצות הברית היא "לא דמוקרטיה".

חוסר הוודאות לגבי הסכמת טראמפ להכיר בתוצאת הבחירות ב-2016 

במהלך הקמפיין שלו ב-2016, הצהיר טראמפ שוב ושוב שהבחירות "מזויפות" כנגדו. במהלך הבחירות המקדימות של הרפובליקנים ב-2016, לאחר שטראמפ הפסיד לטד קרוז במהלך הועידה הרפובליקנית של איווה, טראמפ טען כי קרוז ביצע "הונאה" ו"גנב" את אספת הבחירות של איווה, לאחר שהקמפיין של קרוז הפיץ שמועה שקרית "דקות לפני תחילת [הבחירות]" לפיה המועמד בן קרסון נשר מהמירוץ.

במהלך הדיבייט האחרון שלו נגד הילרי קלינטון, טראמפ הטיל ספק אם הוא יקבל את תוצאות הבחירות אם יפסיד, ואמר, "אני אשמור אתכם במתח". דבר שנחשב הפרה של עקרונות יסוד שהתקיימו בארצות הברית במשך מעל 200 שנה.

ההערה שלו גררה סערה תקשורתית ופוליטית שבה הוא הואשם בכך ש"איים לקעקע עמוד יסוד של הדמוקרטיה האמריקאית" וכי הוא מגביר את הסיכוי שמיליוני תומכיו עשויים שלא לקבל את התוצאות הבחירות אם יפסיד. ריצרד האסן, מומחה לדיני בחירות, מבית הספר למשפטים של אירווין, אוניברסיטת קליפורניה, תיאר את הערות טראמפ כ"מזעזעות וחסרות תקדים" וחשש מפני אלימות ברחובות מצד תומכיו אם טראמפ יפסיד. מומחה אחר למשפטים, ריצ'רד רובן  טען כי מדובר בניסיון מכוון לבצע ד-לגיטמציה לכל תוצאה שלא תתאים לטרמפ. למחרת אמר טראמפ, "כמובן, אקבל תוצאה ברורה של בחירות, אבל גם אשמור את זכותי להתמודד או להגיש תביעה משפטית במקרה של תוצאה מפוקפקת". הוא גם הצהיר כי הוא "לחלוטין" יקבל את תוצאות הבחירות "אם אנצח".

חוסר הוודאות לגבי הסכמת טראמפ לקבל הפסד בבחירות ב-2020
במהלך הקמפיין לבחירות 2020 ציין טראמפ בפוסטים בטוויטר, בראיונות ובנאומים, שהוא עלול לסרב להכיר בתוצאות הבחירות אם יובס; טראמפ טען בצורה שקרית שהבחירות יזויפו נגדו. ביולי 2020, טראמפ סירב להצהיר אם הוא יקבל את תוצאות הבחירות, ואמר לאיש פוקס ניוז כריס וואלאס כי "אני חייב לראות. לא, אני לא אגיד סתם כן. אני לא אגיד לא." טראמפ הציע לדחות את הבחירות לנשיאות עקב מגפת COVID-19, עד שהאמריקאים יוכלו להצביע "כמו שצריך, מאובטח ובטוח".

טראמפ טען שוב ושוב ש"הדרך היחידה" שהוא יכול להפסיד תהיה אם הבחירות "יזויפו" וסירב שוב ושוב להתחייב לבצע העברה שלווה של השלטון לאחר הבחירות. לאורך הקמפיין שלו טראמפ גם תקף את ההצבעות בדואר, וטען בצורה שקרית ששיטה זו מכילה שיעורי הונאה גבוהים. בשלב מסוים אמר טראמפ: "נראה מה יקרה... תיפטר מהקלפיות ויהיה לך שלווה – לא תהיה העברה, למען האמת. יהיה המשך." הצהרותיו של טראמפ תוארו כאיום "לערער את הסדר החוקתי". בספטמבר 2020, ראש ה-FBI כריסטופר ריי, שמונה על ידי טראמפ, העיד בשבועה כי ה-FBI "לא ראה, היסטורית, שום סוג של מאמץ לאומי מתואם של הונאת בוחרים בבחירות גדולות, בין אם זה בדואר ובין אם בצורה אחרת".

מספר חברי קונרגס רפובליקנים התעקשו שהם מחויבים למעבר ממשל מסודר ושליו, אך הם סירבו למתוח ביקורת על דברי טראמפ. ב-24 בספטמבר העביר הסנאט פה אחד החלטה המאשרת את מחויבות הסנאט להעברת השלטון בדרכי שלום. טראמפ הצהיר כי הוא מצפה שבית המשפט העליון האמריקני יכריע בבחירות וכי הוא רוצה רוב שמרני במקרה של מחלוקת בחירות, והדגיש את מחויבותו למינוי מהיר של שופטת תשיעית לאחר פטירתה של רות באדר גינסבורג.

עלו גם חששות לגבי ההסכמה מצד רפובליקנים לתוצאות הבחירות. לדוגמה, ב-8 באוקטובר, הסנאטור הרפובליקני מייק לי צייץ בטוויטר "אנחנו לא דמוקרטיה" ו"דמוקרטיה היא לא המטרה; חירות, שלום ושגשוג. אנחנו רוצים שהמצב האנושי יפרח. דמוקרטיה בעלת דרגות עלולה לסכל זאת."

לפני הבחירות, כריסטופר בוזי, מייסד שירות הניתוח של טוויטר המכונה Bot Sentinel, אמר כי חשבונות טוויטר לא אותנטיים מקדמים טענות כוזבות או לא מאומתות על הונאת בוחרים, או מקדמים את הטענות המופרכות של טראמפ על חוסר תקינות בספירת פתקי הצבעה.

סירוב להכיר בהפסד בבחירות 2020 

ב-7 בנובמבר, לאחר קונצנזוס של חברות חדשות גדולות שהכריזו על ביידן כנשיא הנבחר סירב טראמפ לקבל את ההפסד. הוא הכריז כי "הבחירות הללו רחוקות מלהסתיים" וטען להונאת בחירות מבלי לספק ראיות. באופן פרטי, הוא אמר לעוזר אחד "אני פשוט לא הולך לעזוב", ולעוזר אחר, אמר "אנחנו אף פעם לא עוזבים. איך אתה יכול לעזוב כשניצחת בבחירות?".

טרמאפ הבהיר כי ימשיך בתביעות משפטיות במדינות מפתח, אך רוב התביעות נדחו על ידי בתי המשפט. הצוות המשפטי שלו, בראשות רודי ג'וליאני, העלה קביעות כוזבות ובלתי מבוססות רבות כדי לטעון שהבחירות נגנבו. הללו כללו קונספירציה קומוניסטית בינלאומית, זיוף מכונות הצבעה והונאות בקלפיות. טראמפ מנע מפקידי ממשל לשתף פעולה עם העבר הנשיאותי לג'ו ביידן. התובע הכללי, וויליאם בר, אישר למשרד המשפטים ליזום חקירות "אם יש האשמות ברורות ואמינות לכאורה לאי-סדרים, שאם הן נכונות, עלולות להשפיע על תוצאות הבחירות הפדרליות במדינה בודדת".

טראמפ ובני בריתו עודדו פקידי מדינות לזרוק פתקי הצבעה חוקיים, לערער על תהליכי אישור ההצבעה ולבטל תוצאות בחירות מאושרות. בשיחת טלפון בתחילת ינואר 2021, הוא לחץ על מזכיר המדינה של ג'ורג'יה, הרפובליקני בראד רפנספרגר, "למצוא" את 11,780 הקולות הדרושים כדי להבטיח את ניצחונו במדינה. הוא דחק שוב ושוב במושל ג'ורג'יה בריאן קמפ לכנס מושב מיוחד של בית המחוקקים כדי לבטל את ניצחונו המאושר של ביידן במדינה, והוא הגיש בקשה דומה ליו"ר בית פנסילבניה. בשיחת ועידה, הוא ביקש מ-300 מחוקקי מדינות רפובליקנים לחפש דרכים להפוך את תוצאות הבחירות המאושרות במדינותיהם. פקידים רפובליקאים בשבע מדינות, בהנחיית עורך דינו האישי של טראמפ, יצרו תעודות בחירות מזויפות במטרה לטעון בצורה כוזבת שטראמפ נבחר מחדש.

עד 30 בדצמבר 2020, מספר רפובליקנים בקונגרס ובסנאט הצהירו כי ינסו לאלץ את שני הבתים לדון אם לאשר את תוצאות חבר האלקטורים. מייק פנס, אשר כסגן נשיא ניהל את ההליכים, הצהיר כי יסייע למאמץ, והצהיר ב-4 בינואר, "אני מבטיח לך, בוא ביום רביעי הזה, יגיע יומנו שלנו בקונגרס". בנוסף, טראמפ וכמה מתומכיו קידמו תאוריית כוזבת "כרטיס פנס" ("Pence card") לפיה, גם אם הקונגרס יאשר את התוצאות, לסגן הנשיא יש את הסמכות לדחות אותן.

בחודשים שבין יום הבחירות ליום השבעת ביידן (20 בינואר), טראמפ עסק במאמצים מרובים לבטל את תוצאות הבחירות. הוא הגיש תביעות רבות, דחק ברשויות מקומיות ורשויות מדינות לבטל את התוצאות בתחום השיפוט שלהן, לחץ על משרד המשפטים לאמת טענות חסרות בסיס על הונאת בחירות, ועבד עם בעלי ברית בקונגרס כדי לבטל את התוצאות בקונגרס ב-6 בינואר

מאז שעזב את תפקידו, טראמפ המשיך להתעקש שהוא באמת ניצח בבחירות 2020. לפי הדיווחים הוא לא אוהב את המונח "נשיא לשעבר", והצהרותיו הרשמיות מתייחסות אליו כ"הנשיא ה-45" או פשוט כ"45", כמו באתר החדש שלו, www.45office.com. במהלך נאומיו הפומביים הוא חוזר על טענותיו לפיהן הפסיד רק בגלל הונאה מסיבית בבחירות, באומרו "זו הייתה הונאת המאה וזה היה פשע המאה" ו"ניצחנו פעמיים בבחירות [2016 ו-2020 ] וייתכן שנצטרך לזכות בו בפעם השלישית [2024]. זה אפשרי."

נובמבר 2020

הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 נערכו ביום שלישי, 3 בנובמבר.

לפחות בהזדמנות אחת בנובמבר 2020, הודה טראמפ באופן פרטי שהוא הפסיד בבחירות. אליסה פארה גריפין, עוזרת של טראמפ בבית הלבן, נזכרת שקרא "אתה מאמין שהפסדתי לבחור הזה?" תוך כדי צפייה בביידן בטלוויזיה. עם זאת, זו לא הייתה עמדתו הציבורית של טראמפ.

טענות להונאת בחירות באינרטנט ופיטורי ראש הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות

ב-12 בנובמבר 2020 דווח כי טרמאפ צפוי לפטר את מנהל הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות , CISA, כריס קרבס . הצפי לפיטוריו נבע בחלקו מתרומתו של קרבס ביצירת אתר מטעם CISA בשם "שמועות על בטיחות אלקטרוניות של הבחירות מול המציאות".
כדי להפריך דיסאינפורמציה הקשורה לבחירות, שחלק ניכר ממנה קודם על ידי טראמפ ובעלי בריתו. כמנהל CISA, קרבס היה "פקיד אבטחת הסייבר הבכיר ביותר בממשל האחראי על אבטחת הבחירות לנשיאות".

ב-17 בנובמבר, כתב קרבס בציוץ בטויטר כי "59 מומחי אבטחת בחירות כולם מסכימים, 'בכל מקרה שאנו מודעים לו, הטענות הללו (של הונאה) היו בלתי מבוססות או לא קוהרנטיות מבחינה טכנית." טראמפ פיטר את קרבס באמצעות טוויטר באותו יום, בטענה שההצהרה של קרבס הייתה מאד לא מדויקת, בכך שהיו פגמים והונאות מסיביות. טראמפ לא סיפק ראיות להונאה כזו.

סידני פאוול, עורך דין של טראמפ ומייקל פלין, טענו בתוכניות בפוקס ניוז כי תוכנית מחשבי-על ממשלתית סודית העבירה קולות מטראמפ לביידן בבחירות, טענה שקרבס דחה כ"שטויות" ו" מתיחה." קרבס, כינה את הבחירות "הבטוחות ביותר בהיסטוריה האמריקאית".

בתחילת דצמבר, ג'וזף דיגנובה , עורך הדין בצוות של טראמפ, אמר בראיון ל-פודקסט של Newsmax TV, כי קרבס חמור, וכי "צריך לגרור ולבתר אותו. צריך ולקחת אותו עם שחר ולירות בו".

ב-8 בדצמבר 2020, קרבס הגיש תביעה אזרחית נגד דיגנובה, קמפיין טראמפ ו-Newsmax TV, והאשים אותם ב"השמצה, גרימת מצוקה רגשית מכוונת, סיוע וקנוניה אזרחית". הוא אמר כי הוא ספג "מטח של איומים והטרדות" כתוצאה מהערות דיג'נובה. באפריל 2021 דיגונבה התנצל על דבריו.

דצמבר 2020 

ב-1 בדצמבר 2020, התובע הכללי של ארצות הברית, ויליאם בר, אמר כי עורכי דין וסוכני FBI בארצות הברית חקרו תלונות והאשמות על הונאה, אך לא מצאו שום דבר בעל חשיבות. ב-3 בדצמבר 2020, מנהל המודיעין הלאומי ג'ון רטקליף אמר שטרם נמצאו ראיות להתערבות זרה.

היועץ לביטחון לאומי לשעבר של טראמפ, מייקל פלין, שקיבל חנינה נשיאותית זמן קצר לאחר הבחירות, קרא ב-1 בדצמבר בפומבי לנשיא להשעות את החוקה, להשתיק את העיתונות ולקיים בחירות חדשות בפיקוח צבאי.

לחץ של טראמפ על פקידים בכירים ופוליטיקאים במדינות 
ב-5 בדצמבר פנה טראמפ למושל ג'ורג'יה, בריאן קמפ, ודחק בו לזמן מושב מיוחד של בית המחוקקים של המדינה, במטרה לעקוף את תוצאות הבחירות במדינה, ולמנות אלקטורים שיתמכו בטראמפ. הוא גם התקשר ליו"ר בית הבוחרים של פנסילבניה במטרה דומה, והזמין בכירים רפובליקנים ממדינת מישיגן לבית הלבן כדי לדון בתוצאות הבחירות במדינה. המגעים עם אנשי ג'ורג'יה ופנסילבניה נוצרו לאחר שניצחונותיו של ביידן אושרו באותן מדינות; ניצחונו של ביידן במישיגן אושר שלושה ימים לאחר הפגישה עם טראמפ בבית הלבן.

לאחר שבג'ורג'יה בוצעה ספירת קולות פעמיים, ובשתיהן אושרו תוצאות זכייתו של ביידן, קיבל מזכיר המדינה הרפובליקני, בראד רפנספרגר איומי מוות. פעילים במפלגתו, כולל שני הסנאטורים של המדינה לחצו עליו להתפטר. ב-23 בדצמבר, טלפן טראמפ לראש החקירות במשרד מזכיר המדינה של ג'ורג'יה, שחקר אז האשמות על הונאה בקלפי בדואר, ואמר לו כי אם הוא יבדוק את מחוז פולטון הוא "ימצא דברים שלא יאומנו" וכי "כשהתשובה הנכונה תצא, תקבלו שבחים"; החקירה הגיעה בסופו של דבר למסקנה שאין כל ממש בהאשמות. ב-8 בדצמבר, התובע הכללי של טקסס, קן פקסטון, תבע את ג'ורג'יה וכן את מישיגן, ויסקונסין ופנסילבניה (Texas v. Pennsylvania), וביקש מבית המשפט העליון של ארצות הברית לפסול את תוצאות ההצבעה של המדינות. פקסטון טען שהן הפרו את החוקה, וציין שלל תלונות שבתי משפט אחרים כבר דחו. טראמפ ושבעה עשר תובעים כלליים רפובליקנים (ברמת המדינה) הגישו בקשות לתמוך בתיק, דבר שהוביל לביקורת נוקבת מצד מומחים משפטיים ופוליטיקאים. ביום הגשת התביעה, הזהיר טראמפ את התובע הכללי של ג'ורג'יה, כריס קאר, שלא לגייס גורמים רפובליקנים אחרים להתנגדות לתביעה.

ב-4 בדצמבר 2020, חתמו 64 רפובליקנים החברים באספה הכללית של פנסילבניה על מכתב, הקורא למשלחת הקונגרס של המדינה לפסול את קולות האלקטורים שתמכו בביידן. קים וורד, מנהיגת הרוב הרפובליקני בסנאט של פנסילבניה, אמרה שטראמפ התקשר אליה כדי לומר שהייתה הונאה בבחירות, אבל היא לא ראתה את המכתב לפני שפורסם. היא הצהירה שמנהיגים רפובליקנים צפויים לתמוך בטענותיו של טראמפ, וכי לו הייתה מכריזה על התנגדות למכתב, "הייתי גורמת לכך שהבית שלי יופצץ הלילה".

ב-10 בדצמבר 2020, לאחר שנדחו מספר תביעות, צייץ טראמפ בטוויטר: "זה הולך להסלים באופן דרמטי. זה רגע מאוד מסוכן בהיסטוריה שלנו.... העובדה שגונבים את המדינה שלנו. מתרחשת הפיכה לנגד עינינו, והציבור לא יכול לסבול את זה יותר."

עתירות לבית המשפט העליון 
לפני ואחרי הבחירות, טראמפ אמר שהוא מצפה שהתוצאה תוכרע על ידי בית המשפט העליון, שם שופטים שמרנים החזיקו ברוב של 6–3, כאשר שלושה מהשופטים מונו על ידי טראמפ.

ב-21 בנובמבר, קבוצה של מחוקקים רפובליקנים בפנסילבניה עתרה לבית המשפט העליון של ארצות הברית בערעור על החלטת בית המשפט העליון של פנסילבניה שפסק נגד בית המחוקקים. העתירה ביקשה לבטל פתקים שנשלחו בדואר לאחר הצבעה, או להורות לבית המחוקקים לבחור את האלקטורים של פנסילבניה. ב-8 בדצמבר, בית המשפט העליון דחה את הבקשה בצו בן משפט אחד, ללא חתימה. עד להחלטת בית המשפט העליון, תוצאות הבחירות בפנסילבניה אושרו לטובתו של ביידן. עורכי דין מטעם מדינת פנסילבניה טענו בפני בית המשפט העליון כי בקשת המחוקקים היא "פגיעה בדמוקרטיה החוקתית" וכי "העותרים מבקשים מבית משפט זה לבצע את אחת הטענות הדרמטיות והמפריעות ביותר לכוח שיפוטי בתולדות הרפובליקה; אין בית משפט שהוציא אי פעם צו המבטל את אישורו של מושל לגבי תוצאות הבחירות לנשיאות".

בחינה של הטלת משטר צבאי וניסיון להחרים מכונות הצבעה 
לאחר שהמאמצים המשפטיים של טראמפ ושלוחיו נכשלו בבתי משפט מדינתיים ופדרליים רבים, כולל בית המשפט העליון, כמה פעילי ימין ובני ברית של טראמפ – כולל מייקל פלין, סידני פאוול ולין ווד – הציעו שטראמפ יוכל להשעות את החוקה, להכריז על ממשל צבאי ו"להריץ מחדש" את הבחירות. קציני צבא בדימוס רבים, עורכי דין ופרשנים אחרים הביעו אימה נוכח רעיון כזה.

ב-18 בדצמבר ערך טראמפ פגישה עם רודי ג'וליאני, ראש הסגל מארק מדווס, יועץ הבית הלבן פט סיפולוני , פאוול ופלין בבחדר הסגלגל. בפגישה, בחן טראמפ את הרעיון למנות את פאוול, אשר קידמה תיאוריות קונספירציה ושקריות על הבחירות, כסוכנת מיוחדת  לחקר ענייני הבחירות, אם כי רוב היועצים שנכחו התנגדו בנחרצות לרעיון זה. שני צווים ביצועיים נוסחו למינוי סוכן מיוחד ולשם החרמת מכונות הצבעה, שטראמפ טען באופן כוזב כי זויפו נגדו. צו אחד קרא לפנטגון להחרים מכונות הצבעה, בעוד שהאחר הטיל זאת על המחלקה לביטחון המולדת. בהוראת טראמפ, התקשר ג'וליאני ב-17 בדצמבר לקן קוצ'ינלי , סגן מפקד המחלקה לביטחון המולדת, לשאול אם המחלקה יכולה להחרים את המכונות, אך קוצ'יני אמר שאין לו את הסמכות לעשות זאת. בעצתו של ג'וליאני, דחה טראמפ המלצה של פלין ופאוול לחייב את הפנטגון להחרים את המכונות, וביל בר דחה על הסף את הצעת הנשיא שמשרד המשפטים יעשה זאת. לפי הדיווחים פלין דן ברעיון שלו להכריז על משטר צבאי, אם כי אחרים התנגדו גם לרעיון הזה, ודעתו של טראמפ בעניין לא הייתה ברורה.

באותו יום, התראיין פלין בערוץ הטלווזיה הימני, Newsmax TV, וטען כי על טראמפ להכריז על משטר צבאי, כדי שהצבא יפקח על קיום בחירות חדשות לנשיאות במדינות המתנדנדות שבהן טראמפ הפסיד. טראמפ דחה את הדיווחים על דיון במשטר צבאי כ"חדשות מזויפות", אך לא היה ברור אם הוא אישר את הרעיון.

ניסיון של טראמפ להפעיל משטר צבאי כדי לפסול את תוצאות הבחירות הוא בלתי חוקי ונוגד את החוקה. בסוף דצמבר 2020, חוקרים משפטיים, קלייר פינקלשטיין  וריצ'רד פיטר  כתבו כי למרות שזה מאד לא סביר שטראמפ אכן "ינסה לעורר הפיכה צבאית", בפועל התובע הכללי ג'פרי רוזן, צריך להיות מוכן להנחות את אכיפת החוק הפדרלית "לעצור כל אדם, כולל במידת הצורך את הנשיא, ש... קשר קשר לביצוע תוכנית בלתי חוקית זו". בהשוואה לטענה היפותטית של חוק צבאי כדי לבטל את הבחירות, הם השווו זאת להתקפה על פורט סאמטר ב-1861, וכתבו שכל תוכנית כזו תהווה קונספירציה מרדנית ואולי פשעים אחרים, ושכל קציני הצבא שמקבלים הוראה לסייע לתוכנית כזו, נדרשים, על פי הקוד האחיד לצדק צבאי, להתעלם מפקודה בלתי חוקית כזו.

ב-18 בדצמבר, מזכיר הצבא ראיין מקארתי וגנרל ג'יימס מקונוויל, ראש מטה צבא ארצות הברית, פרסמו הצהרה משותפת שבה נאמר: "אין תפקיד לצבא האמריקני בקביעת תוצאות בחירות אמריקאיות".

ב-3 בינואר, כל עשרת מזכירי ההגנה לשעבר שחיים עדיין – אשטון קרטר, דיק צ'ייני, ויליאם כהן, מארק אספר, רוברט גייטס, צ'אק הייגל, ג'יימס מאטיס, ליאון פאנטה, ויליאם פרי ודונלד רמספלד – פרסמו מאמר משותף ב"וושינגטון פוסט" הקורא להעברה שלווה ומסודרת של השלטון, וציינו כי:

מזכירי ההגנה לשעבר כתבו כי "שר ההגנה בפועל כריסטופר מילר ופקודיו – מינויים פוליטיים, קצינים ועובדי מדינה – כל אחד מחויב בשבועה, חוק ותקדים להקל על כניסתו לתפקיד של הממשל הנכנס, ולעשות זאת בלב שלם. כמו כן עליהם להימנע מכל פעולה פוליטית המערערת את תוצאות הבחירות או מעכבות את הצלחת הצוות החדש."

לחץ על משרד המשפטים

ב-14 בדצמבר הכריז ויליאם בר, התובע הכללי, על כוונתו להתפטר מהתפקיד החל מ-23 בדצמבר. כאשר ההתפטרות נכנסה לתוקף, החל ג'פרי רוזן את תפקידו כתובע הכללי בפועל בשבועות האחרונים לנשיאותו של דונלד טראמפ.

טראמפ הפעיל לחץ אדיר על רוזן, בהודעות דואר אלקטרוני ובפגישות פנים אל פנים, בהן דרש ממנו לפתוח בחקירה נגד "זיופי בחירות" במדינות המתנדנדות, בהן היה רוב של מצביעים שחורים, ללא בסיס כלשהו לחשדות. רוזן פירש זאת כבקשה להטות את תוצאת הבחירות, וסירב. ב-22 בינואר 2021 פורסם כי טראמפ שקל לפטר את רוזן ולהחליף אותו באדם מטעמו שיבטל את תוצאות הבחירות. הוא נמנע מלממש את התוכנית רק לאחר שכל בכירי מחלקת המשפטים הצהירו שהם יתפטרו אם יעשה זאת.

בסוף דצמבר, על פי הדיווחים, טראמפ התקשר לרוזן "כמעט כל יום" כדי לספר לו על טענות להונאת בוחרים או ספירת קולות לא נאותה. דונוהו רשם שיחת טלפון ב-27 בדצמבר 2020 בינו לבין רוזן וטראמפ. הוא אפיין את הנשיא באומרו, "רק תגיד שהבחירות היו מושחתות + השאר את השאר לי ולחברי הקונגרס הרפובליקנים".

למחרת פנה ג'פרי קלארק , ממלא מקום התובע הכללי של החטיבה האזרחית, לרוזן ודונוהו עם טיוטת מכתב וביקש מהם לחתום עליו. המכתב הופנה לגורמים רשמיים במדינת ג'ורג'יה, ואמר כי למשרד המשפטים יש ראיות המעלות "חששות משמעותיים" לגבי תוצאות הבחירות לנשיאות, בניגוד למה שהודיע בר בפומבי שבועות קודם לכן, והציע כי בית המחוקקים של ג'ורג'יה " לכנס למושב מיוחד במטרה מוגבלת לדון בסוגיות הנוגעות למינוי אלקטורים לנשיאות". גם רוזן וגם דונוהו סירבו לחתום על המכתב, והוא מעולם לא נשלח.

תכנון להפיכת תוצאות הבחירות בקונגרס ב-6 בינואר 
חבר הקונגרס מו ברוקס, היה חבר הקונגרס הראשון שהכריז שיתנגד לאישור של תוצאות מכללת הבחירות, ב-6 בינואר 2021 ב-21 בדצמבר, ארגן ברוקס שלוש פגישות בבית הלבן בין טראמפ, מחוקקים רפובליקנים, ואחרים. המשתתפים כללו את טראמפ, סגן הנשיא פנס, הנציגים ג'ודי הייס (R-Ga.), ג'ים ג'ורדן (R-Ohio), ואנדי ביגס (R-Ariz.), מרג'ורי טיילור גרין (R-Ga.), וכן חברי הצוות המשפטי של טראמפ. מטרת הפגישות הייתה לתכנן אסטרטגיה כיצד הקונגרס יוכל לבטל את תוצאות הבחירות ב-6 בינואר. ברוקס אישר לאחר אחת הפגישות שהיא עסקה ב "הלוך ושוב לגבי התכנון והאסטרטגיה של 6 בינואר".

בדצמבר 2022, אתר החדשות הליברלי Talking Points Memo דיווח כי השיג 2,319 הודעות טקסט שמדוז סיפק לוועדה לחקר המתקפה על הקפיטול ב-6 בינואר , כולל 450 התכתבויות עם 34 חברי קונגרס רפובליקנים הנוגעות לתוכניות להפיכת תוצאות הבחירות.

תזכירי אליס 
בערב השנה החדשה, ראש סגל הבית הלבן, מארק מדוז, שלח מזכר שנוסח על ידי עורכת הדין של טראמפ, ג'נה אליס  לעוזר בכיר של סגן הנשיא, מייק פנס. המכתב כלל תוכנית מפורטת להפיכת תוצאות הבחירות. התוכנית הייתה שפנס יחזיר את תוצאות הבחירות לשש מדינות מתנדנדות ב-6 בינואר, עם תאריך יעד ב-15 בינואר, שבו על המדינות לקיים בחירות חדשות. אם מדינה מסוימת לא תחזיר את תוצאות הבחירות שלה עד לתאריך זה, לא טראמפ ולא ביידן יחזיקו ברוב, ולכן הבחירות יועברו לבית הנבחרים להצבעה כדי לקבוע את המנצח. לפי חוקת ארצות הברית, בתרחיש כזה ההצבעה תתבצע על בסיס שליטת המפלגה בבתי המחוקקים של המדינה, כאשר הרפובליקנים יחזיקו ב-26 מתוך 50, ככל הנראה יעניקו לטראמפ את הניצחון.

אליס ניסחה תזכיר שני ב-5 בינואר אותו שיתפה עם עורך הדין האישי של טראמפ, ג'יי סקולוב . בתזכיר נטען כי הוראות מסוימות של חוק ספירת הבחירות, שהגבילו את סמכותו של מייק פנס לקבל או לדחות אלקטורים נבחרים, אינן חוקתיות. אליס הציעה שכאשר פנס יגיע לאריזונה לפי סדר האלפביתי במהלך הסמכת הנשיא, הוא יוכל להכריז על תוצאות המדינה כ"שנויות במחלוקת" וישלח את כל האלקטורים בחזרה למדינות "כדי להשלים את הבירור הסופי של האלקטורים לפני המשך". סקולוב לא הסכים לטענה כי לפנס יש סמכות כזו.

ינואר 2021

התפתחויות לאחר מכן

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020