החורף הוולקני בשנת 536

החורף הוולקני בשנת 536 היה האירוע החמור והממושך ביותר של התקררות אקלימית בחצי הכדור הצפוני ב-2,000 השנים האחרונות. החורף הוולקני נגרם כתוצאה מהתפרצות געשית, שכמה מיקומים אפשריים לה הוצעו ביבשות שונות. רוב הדיווחים על החורף הוולקני בזמן התרחשותו מקורם בסופרים בקונסטנטינופול, בירת האימפריה הרומית המזרחית, אם כי השפעת הטמפרטורות הקרירות יותר נמשכה מעבר לאירופה. מחקר מודרני קבע שבתחילת 536 (או אולי בסוף 535) ההתפרצות פלטה כמויות אדירות של אירוסולים סולפטים לאטמוספירה, מה שהפחית את קרינת השמש שהגיעה אל פני כדור הארץ וקירר את האטמוספירה במשך מספר שנים. במרץ 536 החלה קונסטנטינופול לחוות שמים חשוכים וטמפרטורות קרירות יותר.

טמפרטורות הקיץ בשנת 536 ירדו ב-2.5 מעלות צלזיוס (4.5 מעלות פרנהייט) מתחת לנורמה באירופה. ההשפעה המתמשכת של החורף הוולקני של 536 גדלה בשנים 539–540 כאשר התפרצות געשית נוספת גרמה לטמפרטורות הקיץ לרדת עד 2.7 מעלות צלזיוס (4.9 מעלות פרנהייט) מתחת לנורמה באירופה. ישנן עדויות להתפרצות געשית נוספת בשנת 547 שייתכן והאריכה את התקופה הקרירה עוד יותר. ההתפרצויות הגעשיות, שלוו במגפת יוסטיניאנוס, שהחלה בשנת 541, גרמו ליבול חסר, לרעב ולמיליוני מקרי מוות ופתחו את עידן הקרח הקטן העתיק המאוחר, שנמשך בין 536 ל-660.

חוקר ימי הביניים מייקל מקורמיק כתב בשנת 2018 בכתב העת היוקרתי Science ששנת 536 הייתה השנה הגרועה ביותר בהיסטוריה לחיות בה. לדבריו "זו הייתה תחילתה של אחת התקופות הגרועות ביותר לחיות בה, אם לא השנה הגרועה ביותר". מאמר זה הכה הדים בעולם כולו ובעקבותיו החלו לעסוק באקדמיה ובתקשורת בקורות אותה שנה באופן מיוחד.

עדות היסטורית 
ההיסטוריון הביזנטי פרוקופיוס תיאר בשנת 536 לספירה בדיווח על המלחמות עם הוונדלים: "במהלך השנה הזו התרחש אות מפחיד ביותר. כי השמש הוציאה את אורה ללא בהירות... והיא נראתה כמו השמש בליקויה, כי קרניה לא היו ברורות".

בשנת 538, המדינאי הרומי קאסיודורוס תיאר את הדברים הבאים לאחד מפקודיו:
 קרני השמש היו חלשות, והיא נראתה בצבע "כחלחל".
 בצהריים לא נראו צללים של אנשים על הקרקע.
 החום מהשמש היה חלש.
 הירח, גם כשהוא מלא, היה "נטול הדר"
 "חורף ללא סערות, אביב ללא רכות וקיץ ללא חום"
 כפור ממושך ובצורת לא עונתית
 מעבר העונות "נראה שהכול מבולבל ביחד"
 השמים מתוארים כ"מעורבים באלמנטים זרים". מזג אוויר מעונן ממושך, אשר "נמתח כמו עור על פני השמים" ומנע מ"הצבעים האמיתיים" של השמש והירח להיראות, יחד עם חום השמש.
 כפור במהלך הבציר אשר גרם לתפוחים להתקשות ולענבים להחמיץ.
 הצורך להשתמש במזון מאוחסן כדי לשרוד.
 המכתבים שלאחר מכן דנים בתוכניות להקלה על רעב נרחב.

מיכאל הסורי (1126–1199), פטריארך של הכנסייה האורתודוקסית הסורית, רשם שבמהלך השנים 536–537 השמש זרחה בחולשה במשך שנה וחצי.

תופעות נוספות דווחו על ידי מספר מקורות עצמאיים בני הזמן:
 טמפרטורות נמוכות, אפילו שלג במהלך הקיץ (על פי הדיווחים ירד שלג באוגוסט בסין, מה שגרם לעיכוב הקציר שם)
 יבול דל
 "ערפל צפוף ויבש" במזרח התיכון, סין ואירופה
 בצורת בפרו, שהשפיעה על תרבות המוצ'ה

עדויות מדעיות 
ניתוח טבעת עצים על ידי הדנדרוכרונולוג מייק ביילי, מאוניברסיטת המלכה בבלפסט, מראה צמיחה מועטה באופן חריג באלון האירי בשנת 536 וירידה חדה נוספת בשנת 542, לאחר התאוששות חלקית. ליבות קרח מגרינלנד ומאנטארקטיקה מראות עדות למרבצי סולפט משמעותיים בסביבות 534 ± 2, כלומר מוכיחות קיומו של מעטה אבק חומצי נרחב.

הסברים אפשריים 
ההערכה היא שהשינויים נגרמו מאפר או אבק שהושלכו לאוויר לאחר התפרצות הר געש (תופעה המכונה "חורף געשי"), או לאחר פגיעת שביט או מטאוריט. העדויות למרבצי סולפט בליבות קרח תומכות מאוד בהשערת הר הגעש; ספוג הסולפט חזק אפילו יותר מזה שליווה את האפיזודה הפחות קיצונית של סטייה אקלימית בשנת 1816, הידועה בכינויה שנה ללא קיץ, אשר נקשרה לפיצוץ הר הגעש טמבורה בסומבווה.

בשנת 1984 הועלתה האפשרות שהאירוע נגרם על ידי התפרצות הר הגעש רבאול במה שהיא כיום בריטניה החדשה, בפפואה גינאה החדשה.

בשנת 1999, דייוויד קיז העלה את האפשרות שהר הגעש קרקטואה התפרץ באותה עת וגרם לשינויים. נטען כי ההתפרצות של קרקטואה המתוארת כמתרחשת בשנת 416 על ידי ספר מלכי ג'אווה התרחשה בפועל בשנים 535–536 וכי אין שום עדות אחרת להתפרצות כזו בשנת 416.

בשנת 2009 פרסם דאלאס אבוט ממצפה הכוכבים של אוניברסיטת קולומביה למונט-דוהרטי בניו יורק עדויות מליבות קרח בגרינלנד לכך שייתכן כי פגיעות שביט מרובות גרמו לאובך. ממצאים בתוך הקרח עשויים להיות במקורם שאריות מכוכב הלכת שנפלטו לאטמוספירה על ידי אירוע פגיעה.

בשנת 2010 הציגו רוברט דאל, ג'ון סאות'ון ועמיתיו ראיות המצביעות על קשר בין התפרצות טירה בלנקה ג'ובן (TBJ) בקלדרת האילופנגו במרכז אל סלוודור לבין אירוע שנת 536. אף על פי שעדויות פחמן שפורסמו קודם לכן הצביעו על טווח גילאים דו-סיגמא 408-536, התואם את מועד הירידה האקלימית העולמית, הקשר בין 536 לאילופנגו לא נעשה במפורש עד שמחקר על ליבות משקעים ימיים בשולי האוקיינוס השקט במרכז אמריקה על ידי סטפן קוטרולף ועמיתיו הראה כי התפרצות ה-TBJ הייתה גדולה בהרבה ממה שחשבו בעבר.

מחקר משנת 2015 תמך בתיאוריה של התפרצות גדולה ב-535 או בתחילת 536, ולפיו הרי געש בצפון אמריקה נחשבים למועמדים סבירים למקור התפרצות זו. המחקר גם זיהה אותות של התפרצות שנייה בשנים 539–540, ככל הנראה באזורים הטרופיים, מה שיכול היה לשמר את השפעות ההתקררות של ההתפרצות הראשונה עד סביבות 550.

בשנת 2018, חוקרים מאוניברסיטת הרווארד טענו שהייתה התפרצות געשית באיסלנד שהתפרצה בתחילת 536. עם זאת, מחבר המחקר הקודם אמר למגזין "Science" שהראיות אינן מספיקות כדי לבטל את השערת צפון אמריקה.

השלכות היסטוריות 
אירוע 536 והרעב בעקבותיו הוצעו כהסבר להפקדת מטמוני זהב על ידי האליטות הסקנדינביות בסוף תקופת ההגירה. הזהב היה אולי קורבן כדי לפייס את האלים ולהחזיר את אור השמש. ייתכן שאירועים מיתולוגיים נורדיים מבוססים על הזיכרון התרבותי של האירוע.

ספר שכתב דייוויד קיז משער ששינויי האקלים תרמו להתפתחויות שונות, כמו הופעת מגפת יוסטיניאנוס (541–549), שקיעת האיברים, נדידת שבטים מונגוליים למערב, סוף האימפריה הסאסאנית, התמוטטות אימפריית הגופטה, עליית האסלאם, התפשטות השבטים הטורקים ונפילת טאוטיווקאן. עם זאת, הרעיונות האלו לא התקבלו במיינסטרים. בסקירת ספרו של קיז, הארכאולוג הבריטי קן דארק העיר כי "חלק ניכר מהטיעונים המובאים בספר נתונים בוויכוח רב, מבוססים על מקורות גרועים או פשוט שגויים. [...] אף על פי כן, ראויים לציון ההיקף הגלובלי של הספר וגם הדגש על המאה ה-6 לספירה כזמן של שינויים רחבי טווח, והספר מכיל אינפורמציה לא ידועה שתהיה חדשה לרבים. עם זאת, הוא אינו מצליח להדגים את התזה המרכזית שלו ואינו מציע הסבר משכנע לשינויים הרבים שנדונו".

ההיסטוריון אנדרו בריז טוען שכמה מאירועים המופיעים באגדות המלך ארתור, כולל קרב קמלן, הם היסטוריים, והתרחשו בשנת 537 כתוצאה מהרעב הקשור לשינוי האקלים של השנה הקודמת.

ראו גם 

 536

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

536
535
התפרצויות געשיות
מזג אוויר קיצוני בכדור הארץ