הקיפוס של עבדמסכר

הקיפוס של עבדמסכר הוא קיפוס ועליו כתובת שהתגלה בצידון, ומתוארך למאה ה־3 לפנה"ס, כנראה מתחילת המאה.

הקיפוס התגלה בצידון בשנת 1890 על ידי יוסף־אנג'ה דוריג'לו (בנו של מגלה הסרקופג אשמנעזר השני). כיום הוא מוצג בלובר.

תיאור 
הקיפוס עשוי שיש לבן בצורת אובליסק, ומידותיו הן 105 ס"מ גובה ו־30×30 ס"מ אורך ורוחב. בשל צורתו הוא הושווה לאובליסקים במקדש האובליסקים  בגבל. בסיס הקיפוס מעוטר בעיטורי צמחים בתבנית חזרתית, באמנות בסגנון אמנותי יווני, ועל חלקו העליון חרותה כתובת פיניקית.

הכתובת 

הכתובת ידועה כ־KAI 282 או RÉS 930, ותוכנה הוא:

נחום סלושץ פרש את הכתובת כך: . הכתובת מוקדשת לאל שלמן. הכתובת דומה מאוד בסגנונה לכתובות אש נדר. שם הנותן, עבדמסכר, מכיל את הרכיב התיאופורי "מסכר", שהוא כנראה שם אל הזכרון הפיניקי (בפיניקית השורש ס־כ־ר הקביל לשורש ז־כ־ר הכנעני דרומי), וניתן להשוותו ל"חטרמסכר" שהוזכר בכתובות פיניקיות בעבר הים, כמו בקרתחדשת ובמכתר .

תוארו של נותן הקיפוס, , הוא תואר פקידותי גבוה; "רב" הוא תואר מוכר למפקד או ממונה. ייתכן ש"רב עבר לספת" הוא מפקד חבל "עבר לספת", אולי עבר הנהר ששמו היה "ספת". בכך אולי יש עדות להתרחבות טריטוריאלית של מלכי צידון, כפי שמעידה גם כתובת אשמונעזר, אף שכיום אין זיהוי למקום או לנהר שנקרא "ספת". אפשרות אחרת היא ש"רב עבר" הוא מפקד העוברים בים ("עובר ים" הוא תואר המוכר מקינת ישעיהו על צור, ), "לספת" הוא "להוסיף", כך שהתואר הוא "רב עוברי הים, נוסף על רב שני". עוד אפשרות, קרובה לקודמת, היא ש"ספת" היא שׂפה (שכן ה' נקבית ושׂ' שמאלית בשפות כנעניות דרומיות מקבילות בפיניקית לת' נקבית וס'), וכך "רב עבר לספת" הוא המפקד על עניינים שמעבר לשפת הים, המטפל בתחום הימי. "רב שני" הוא הדרגה השנייה בהיררכיה. המערכת בה התקיים התפקיד תלויה בתארוך: ייתכן שמדובר בפקיד במסגרת פרסית; ייתכן שמדובר בפקיד במסגרת המלוכה הצידונית אחרי כיבושי אלכסנדר, וכך הכתובת מאפשרת להעלות השערה שאכן התקיימה המלוכה בצידון גם לאחר הכיבוש (ייתכן שאלכסנדר הציב איש בשם עבדאלנִם כמלך צידון); וייתכן שמדובר בפקיד באדמיניסטרציה האוטונומית הצידונית בתקופה הסלאוקית, כך שעבדמסכר היה המשנה למלך פילוקלס .

גלריה 
הקיפוס של עבדמסכר מזוויות שונות במוזיאון הלובר (ברקע ארונות קבורה פיניקיים שונים):

ראו גם 

 כתובות נדר פיניקיות
 רשימת כתובות כנעניות וארמיות

לקריאה נוספת 
 
 F. Chatonnet, Catherine Apicella, "Reflexions à propos de l'inscription d'Abdmiskar", Escapades au Levant, 2008, editor: C. Roche

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

כתובות בפיניקית
כתובות KAI
צידון
ממצאים ארכאולוגיים מאבן
המאה ה-3 לפנה"ס
לבנון: ארכאולוגיה
אוספי מוזיאון הלובר