ברכיה הלוי

רבי ברכיה הלוי היה רב ופייטן בפרובנס במאה ה-12, אחיו הצעיר של רבי זרחיה הלוי (בעל המאור).

ביוגרפיה 
ר' ברכיה הלוי נולד בסביבות שנת 1130 לרבי יצחק הלוי, מתלמידי החכמים בגירונה, שהיגר לפרובנס והתיישב בנרבונה. אחיו הגדול היה רבי זרחיה הלוי (הרז"ה) בעל ספר המאור, שמזכיר אותו בספרו ספר המאור הגדול ואף הקדיש לו כמה משיריו. מצויות בידינו התכתבויות של שני האחים, ובהן גם שאלות ששאל רבי ברכיה את אחיו הגדול. לא ידוע לנו רבות על קורות חייו, אך ככל הנראה הוא לא ישב בלוניל אלא בנרבונה. תא שמע מעריך כי עם שובו של הרז"ה לגירונה היה שם אחיו. ידועים לנו מספר פיוטים שחיבר.

צאצאיו 
ידועים שמותיהם של שנים מבניו: האחד, רבי יהודה בן ברכיה (ריב"ב), מחבר שיטת ריב"ב - פירוש על הלכות הרי"ף, המבוסס הרבה על תורת דודו בעל המאור. בן נוסף הוא רבי יצחק בן ברכיה, פייטן. לעתים החליפו בינו ובין בן דודו רבי יצחק בן זרחיה.

פיוטיו 
חיבר קדושתא לשבת פרה שהשתמרה במחזורי נוסח קטלוניה. הקדושתא מופיעה בחלק מכתבי היד של נוסח פרובנס, שכנראה מייצגים את מנהג לנגדוק, אך בכתבי יד אחרים, וכן במנהג פרובנס הנדפס, מופיעה קדושתא אחרת. בכתיבת הקדושתא, הלך בדרך פייטני ספרד הקלאסיים, ושילב בתוכה לאחר פיוטי ה"מגן", ה"מחיה" וה"משלש" פזמונים הכתובים בסגנון ספרדי.

ישראל דוידזון מונה 8 פיוטים ממנו: אודה אתכם, אשמתי ואשמו, בוחן לבות, בנים בלבב, ברבות עתים, ברום גלגל, המן על, שובו שובבים. עוד 5 פיוטים מר' ברכיה פרסם אברהם יצחק כ"ץ: אל נערץ מסוד קדושים, בניהם רחם כמאז, בנים מבית עבדים, בסוד אלהים אין לחקור, יום לך רעיוני ננהים. נוסף להם פיוט אזהרות שחיבר לשבת קודם חג הסוכות.

לקריאה נוספת 
 בנימין בר-תקוה, סוגות וסוגיות בפיוט הפרובנסלי והקטלוני, באר שבע תשס"ט.
 ישראל מ' תא-שמע, רבי זרחיה הלוי בעל המאור ובני חוגו, ירושלים: תשנ"ג, עמ' 15-16.
 אברהם יצחק כ"ץ, יגל חזון : חמישים שירים חדשים מתקופת ספרד / יוצאים לאור לראשונה, על-פי כתב-יד מברצלונה באוסף גינצבורג במוסקבה, עם מבואות והערות מאת אברהם יצחק כ"ץ. ירושלים: מ. ניומן, 1964.
 
 אוצר הגדולים, ג, הכהן, נפתלי יעקב, תשכ"ז - תש"ל, ערך קעז.

הערות שוליים 

פייטני פרובנס וקטלוניה
אישים שחיו במאה ה-12