ספריי נעלם

ספריי נעלם או תרסיס נעלם, הידוע גם בשם קצף נעלם, הוא חומר הנמצא בשימוש במגרש כדורגל, על מנת לספק סמן חזותי זמני. הוא משמש לרוב על לשופט כדי לציין את המרחק המינימלי, שהקבוצה המגינה רשאית להתמקם בעת בעיטה חופשית, כמו גם כדי לציין את הנקודה שממנה נבעט הכדור. התרסיס דומה במראהו לצבע לבן או לקצף גילוח מימי כאשר משומש בפעם הראשונה. הוא נעלם לחלוטין תוך דקה, ולא משאיר שאריות נראות לעין.

הספריי בשימוש בעיקר בתחרויות בדרג הגבוה ביותר, ספריי נעלם אמור לסייע במניעת עיכובים מיותרים, בכך שהוא מונע מהצוות ההגנתי לחדור קרוב יותר מ-10 יארדים (9.14 מטרים) מהכדור במהלך בעיטה חופשית, וגם על ידי מניעת הקבוצה התוקפת, להזיז את הכדור שלא כדין מהנקודה בה השופט קבע את הבעיטה. השימוש בו בכדורגל אינו מוסדר על ידי חוקת משחק הכדורגל, כאשר ההרשאה נמצאת בידי הגוף המנהל של המשחק, הליגה או הטורניר.

סקירה כללית 
ספריי נעלם מרוסס ממכל תרסיס שהשופט נושא בנרתיק המוצמד למכנסיים שלו. לשופט יש שיקול דעת מלא האם להשתמש בספריי נעלם או לא, והקבוצה המגנה נדרשת לסגת 10 יארדים מנקודת הבעיטה, גם אם לא נעשה שימוש בספריי נעלם (אלא אם הקבוצה שקיבלה את הבעיטה בוחרת לעשות בעיטה חופשית מהירה כאשר הקבוצה המגנה עדיין בטווח של 10 יארדים). נעשה בו שימוש בדרך כלל רק כאשר ניתנת בעיטה חופשית, וקיים סיכוי ריאלי לשער (לדוגמה, הוא לא יהיה בשימוש כאשר קבוצה זוכה לבעיטה חופשית בחצי המגרש שלה). כאשר השופט בוחר להשתמש בספריי נעלם, הוא בדרך כלל יסמן את נקודת הכדור, ואז יצעד 10 יארד לכיוון ההתקפה, ושם ירסס קו המסמן את המרחק הזה. לבסוף, השופט יצביע על ביצוע הבעיטה החופשית, בדרך כלל על ידי שריקה במשרוקית. הסימנים נעלמים לאחר כדקה.

פרטים טכניים 
הפחית מכילה מים (~80%), גז בוטאן (~17%), חומר פעיל שטח (~1%) ומרכיבים אחרים הכוללים שמן צמחי (~2%). הבוטאן הנוזלי מתרחב כאשר התערובת נפלטת מהפחית. הבוטאן מתאדה באופן מיידי ויוצר בועות של גז בתערובת המים/חומרי השטח. חומרי השטח גורמים לבועות להיות יציבות ומכאן נוצר קולואיד גז בנוזל (קצף). הבועות קורסות בסופו של דבר והקצף נעלם ונשארות רק שאריות מים וחומרי שטח על הקרקע.

היסטוריה 

בשנת 2000, הממציא הברזילאי היין אלמאגנה פיתח את הספריי תחת השם "ספוני" (מהמילה espuma, בפורטוגזית – קצף). השימוש הראשון בספריי ברמה המקצועית היה באליפות ברזיל בכדורגל 2000. השופטים אישרו פה אחד את השימוש בו והספריי אומץ מאז בתחרויות ברזיל. בקשת פטנט בינלאומית עבור "ספוני" הוגשה על ידי ממציאה ב-31 במרץ 2000 והפטנט ניתן ב-29 באוקטובר 2002. מאז, נעשה שימוש בספריי בתחרויות כדורגל בינלאומיות רבות. ביוני 2014 גרסה מסחרית חדשה של הספריי, "9-15", הופיעה לראשונה במונדיאל 2014. "9-15" פותח על ידי היזם הארגנטינאי פבלו סילבה וייצורו המסחרי החל ב-2008.

בשנת 2018, אלמאגנה טען בפומבי כי פיפ"א לא שילמה לו עבור הספריי, במקום זאת המשיכה לייצר ולהשתמש בספריי מבלי לשלם תמלוגים. בדצמבר 2017, בית משפט ברזילאי הכיר בפטנט של אלמאגנה והורה לפיפ"א להפסיק להשתמש בספריי בתחרויות שלה; בית המשפט פסק כי כל שימוש לשווא בספריי יגרור את פיפ"א לשלם קנס של 15 אלף יורו לבעלי הפטנט. פיפ"א סירבה להיענות, בטענה שלבתי המשפט בברזיל אין סמכות שיפוט עליהם.

המאבק המשפטי הסתיים בעסקת פשרה בין נשיא פיפ"א דאז, ספ בלאטר, שהסכים לשלם 40 מיליון יורו לאלמאגנה וסילבה שרשומים על פטנט זה. למרות ההסכם עם פיפ"א, היא סירבה לשלם סכום זה עד שב-2021  בית המשפט פסק כי על פיפ"א לשלם 120 מיליון יורו. סכום זה כולל את 40 מיליון היורו שהיא חייבת כבר לשניים, קנסות בהתאם לפסיקה ב-2017 וריביות על הפיגור בתשלומים.

טורניר הקופה אמריקה 2011 היה הטורניר הראשון של נבחרות לאומיות שבו נעשה שימוש בספריי. הצלחתו גרמה לכך שהוא אומץ על ידי מספר ליגות לאומיות בשנת 2011 באמריקה, כולל ליגת העל האמריקאית. הוא שומש גם בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 2013 בטורקיה, באליפות אירופה עד גיל 17 2014 במלטה ובגוזו ובמונדיאל 2014 בברזיל.

שימוש מודרני 
משחק המונדיאל הראשון שבו השתמשו בספריי הנעלם היה משחק הפתיחה של מונדיאל 2014 בין ברזיל וקרואטיה ב-12 ביוני, בשימוש השופט יואיצ'י נישימורה. הספריי מאושר כעת לשימוש בליגת העל הגרמנית, הבונדסליגה, (אם כי הרשות להגנת הצרכן של גרמניה, TÜV, אסרה אותו בתחילה בשל דאגה סביבתית), סרייה א' באיטליה, ליגת העל הצרפתית, לה ליגה בספרד, הפרמייר ליג באנגליה, ליגת העל האמריקאית, ליגת העל האירנית, ליגת העל הצ'כית, ליגת העל של הונג קונג, ליגת העל האוסטרלית, ליגת העל התאילנדית, ליגת העל הפורטוגלית, ליגת העל הפולנית, ליגת העל הדנית, ליגת העל ההודית, ליגת העל היפנית, וליגת העל הווייטנאמית.

יעילות 
עלותו של הספריי כ-5 דולר לפחית, והוא מונע מצבים בהם הקבוצה המגנה "גונבת" מספר מטרים מהעמדה שבה היא צריכה לעמוד. מחקר שנערך ב-2014 בדק את הצלחת הבעיטות החופשיות ב-60 ממשחקי מונדיאל 2014 לבין 31 משחקים ביורו 2012. לפי הממצאים, במשחקי היורו שבהם לא נעשה שימוש בספריי אחוז ההצלחה של הבעיטות החופשיות היה 34.8% לעומת 29.1% בגביע העולם, פער זה מעיד על יעילותו של הספריי באיזון סיכוייה של הקבוצה המגנה. נתונים נוספים שנמדדו במהלך המחקר הראו את יעילותו של הספריי, 39.8% מהבעיטות החופשיות במונדיאל עפו מחוץ למסגרת לעומת 54.3% ביורו; 30.1% מהבעיטות הגיעו למסגרת במונדיאל לעומת 10.8% בלבד במהלך היורו. בנוסף האנליסטים בחברה שערכה את המחקר הגדירו 33% מהסך הכולל של בעיטות חופשיות כבעיטות "מסוכנות" לעומת 19.6% ביורו.

קישורים חיצוניים 

 האם כדורגל צריך להכיר את 'הספריי הנעלם'?
 האם יש להציג את 'הספריי הנעלם' ששומש בקופה אמריקה ברחבי העולם?
 מה זה ספריי נעלם

הערות שוליים 

מושגים בכדורגל