הסכם שיתוף פעולה מובנה וקבוע (PESCO)

הסכם שיתוף פעולה מובנה וקבוע (באנגלית:Permanent Structured Cooperation) הידוע גם בראשי התיבות - PESCO (פֵסְקוֹ) אמון על האינטגרציה הצבאית של 26 מתוך 27 מדינות החברות באיחוד האירופי (כולן למעט מלטה) במסגרת  של האיחוד.

ההסכם נכנס לתוקף בתאריך 11 בדצמבר 2017 במטרה להעמיק את שיתוף הפעולה הצבאי בין מדינות האיחוד אשר חפצות בכך ולקדם פיתוח משותף של העוצמה הצבאית של האיחוד. טיבו של ההסכם שונה מהסכמים קודמים של האיחוד האירופי בכך שהליך קבלת ההחלטות הראשוני לא נסמך על הצבעת פה אחד אלא על אימוץ חלקי של תוכניות שונות במסגרת ההסכם. בניגוד להסכמים אחרים באיחוד, ההחלטות שנקבעו באמצעות מנגנון פסקו מוגדרות כמחייבות ולא כהמלצות.

היסטוריה

תכנון 
התרחבות האיחוד האירופי עם חתימת אמנת מאסטריכט יצרה מתחים חדשים בין חברות האיחוד וחוסר קוהרנטיות מנהלית של הארגון. הצורך בהמשך אינטגרציה בתחומים שונים ומשברים דוגמת  וגל התרחבות חדש ב-2003/4 זירזו קריאות בתוך האיחוד לאימוץ של  יותר אשר עד עכשיו הסתמכה על הצבעות פה אחד לרוב תפקודה. ב-1997 אומצה לאיחוד אמנת אמסטרדם (1997) אשר הכניסה לאמנת מאסטריכט סעיף (סעיף מספר 31) אשר התיר למספר מדינות מצומצם (עד שליש מחברות האיחוד אשר מייצגות עד שליש ) לקבל פטור מחוק.

במישור הצבאי, אמנת מאסטריכט התחייבה על הקמה עתידית של מדיניות חוץ וביטחון, בדגש על הישענות על נאט״ו והאיחוד המערב-אירופי כגורמים העיקריים אשר יבטיחו את הביטחון באירופה. כתוצאה מכך, האמנה לא טרחה להגדיר תקציב משותף או גוף מאוחד במסגרת . המבנה הגמיש של  אשר נכלל באמנה כלל סעיפים לפיהם השתתפות בארגון לא חויבה בעמידה במדדים של השקעה כלכלית ופוליטית אלה בחקיקה ועמידה בחוקי הארגון. מבנה אינקלוסיבי מסוג זה הוסב במסגרת אמנת ליסבון לתחום הצבאי עם הסכם פסקו.

אמנת אמסטרדם (1997) יחד עם אמנת ניס (2001), הרחיבה את הפרמטרים של אמנת מאסטריכט לגבי שיתוף פעולה צבאי מוגבר. האמנות אפשרו שיתוף פעולה לאחר הצבעה עם רוב מיוחד של 51% והגדירו כי שיתוף פעולה זה יופעל רק כאפשרות אחרונה ומבלי לחייב את המדינות אשר לא הצביעו בעד מלהשתתף. אמנה נוספת אשר לא אומצה לבסוף המשיכה לחייב החלטת פה אחד בנוסף להמלצה כללית לשימוש מוגבר בעתיד בהענקת פטורים, קידום תיאום ושיתוף פעולה הדדי בתחום הצבאי, הקמת סוכנות שלימים תהפוך לסוכנות ההגנה האירופית, קידום פיתוח משותף של אמצעי לחימה והתאמה של מנגנון שיתוף הפעולה לקונספט קבוצות הלחימה האירופיות.

אמנת ליסבון והפעלת מנגנון פסקו 
אמנת ליסבון איגדה את רוב המנגנונים מהאמנות השונות ומהחוקה האירופית תחת סעיפים 42.6 ו-46. לאחר אימוץ האמנה החלה תקופת המתנה עקב משבר החוב האירופי וחוסר קשב כללי באיחוד בה לא נעשתה פעולה רצינית להפעלת המנגנון. משברים שונים דוגמת פלישת רוסיה לחצי האי קרים ב-2014, גלי הגירה לאיחוד עקב מלחמת האזרחים בסוריה, חוסר יציבות כללי של המזרח התיכון במסגרת האביב הערבי, שורה של אירועי טרור על אדמת אירופה, פרישת בריטניה מהאיחוד האירופי ובחירת דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית הדגישו את הצורך האירופי החמור במערכת סדורה של תיאום ושיתוף פעולה צבאי אשר תהיה עצמאית ממנגנוני הביטחון של נאט״ו.

לאחר החלטה של המועצה האירופית, המנגנון הופעל רשמית ב-11 בדצמבר 2017. ההחלטה כללה את בקשת ההצטרפות של כלל החברות באיחוד מלבד הממלכה המאוחדת, דנמרק (שתצטרף ב-2023) ומלטה בנוסף לקביעה של סמכויות על פרויקטים, ערכי הארגון, סמכות הביקורת על תוכניות הפיתוח השונות, מערכת היחסים עם גופים שונים במסגרת , מימון הפרויקטים ושיתוף פעולה עם צד שלישי.

מבנה 
העיגון החוקתי של מנגנון פסקו מעוגן בסעיפים 42.6, 44 ו-46 של , פרוטוקול מספר 10 של  ובתיקונים שנעשו לאמנות על ידי אמנת ליסבון (סעיף 28).

פסקו עובד על פי עקרון  לפיו מדינה אשר בוחרת שלא להשתתף בארגון אינה מחויבת בהשלכות הכלכליות או החוקיות של ארגון זה אך אין לה זכות הצבעה על מדיניותו. במידה ומדינה מעוניינת להשתתף, עליה להודיע  של מועצת האיחוד האירופי, לנציג העליון של האיחוד לענייני חוץ ומדיניות ביטחון ושבקשתה תעבור שם הצבעה של רוב מיוחד. אותו הליך קיים גם כאשר ישנן קריאות לסלק מדינה מהארגון. אימוץ או ביטול של חוק כזה או אחר במסגרת הארגון תידרש להצבעה בפה אחד. קבוצות קטנות של מדינות מתוך פסקו רשאיות להתאגד למען מטרה מסוימת אשר הוגדרה על ידי המועצה האירופית. המועצה אחראית על הליך קבלת ההחלטות של פסקו, קבלה או גירוש של מדינה מפסקו, תיעדוף פרויקטים, מימון ואישור של פרויקטים חדשים ובקרה על פרויקטים קיימים.

המזכירות הכללית של פסקו מורכבת מגורמים אשר הושאלו משירות החוץ האירופי,  ושל סוכנות ההגנה האירופית. המזכירות אמונה על תקשורת בין האיחוד האירופי וכלל גורמי פסקו.

מדינות משתתפות

חברות באיחוד האירופי אשר לא משתתפות בהסכם 
  - במסגרת , דנמרק בחרה שלא לקחת חלק . בשנת 2023, שינתה דנמרק את החלטתה והצטרפה ל-CSDP ופסקו.
  - עקב פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי, הממלכה הפסיקה להיכנס לארגונים אירופים חדשים.

שיתוף פעולה עם גורמי צד שלישי

מדינות 
  - ב-6 במאי 2021, ארצות הברית הצטרפה לפרויקט המוביליות הצבאית כחברת צד שלישי.
  - ב-14 בנובמבר 2022, בריטניה הצטרפה לפרויקט המוביליות הצבאית כחברת צד שלישי.
  - ב-6 במאי 2021, נורווגיה הצטרפה לפרויקט המוביליות הצבאית כחברת צד שלישי.
  - ב-6 במאי 2021, קנדה הצטרפה לפרויקט המוביליות הצבאית וב-21 בפברואר 2023 הצטרפה לפרויקט הלוגיסטי NetLogHubs.

ארגונים 
 
  - תוכנית פיתוח בין גרמניה לצרפת פוטנציה לפרויקטים אחרים במסגרת פסקו

פרויקטים

הערות שוליים