Distributed Denial of Secrets

Distributed Denial of Secrets (בתרגום חופשי: מניעת סודות מבוזרת), או בקיצור DDoSecrets, הוא אתר חושפי שחיתויות ללא מטרות רווח להדלפות שנוסד בשנת 2018. האתר מכונה לעיתים "היורש של ויקיליקס", והוא ידוע בעיקר בזכות פרסום של אוסף גדול של מסמכים משטרתיים פנימיים בארצות הברית ביוני 2020, הידועים בשם BlueLeaks. הקבוצה גם פרסמה נתונים על אוליגרכים רוסים, קבוצות פשיסטיות, חברות קש, מקלטי מס ובנקאות באיי קיימן, כמו גם נתונים שנאספו מהרשת החברתית פרלר בינואר 2021 והדלפה מאתר  בפברואר 2021. הקבוצה גם פרסמה אימיילים מאנשי צבא, בית העירייה בשיקגו ומשטרת המטרופולין של וושינגטון די.סי. נכון לאפריל 2022, האתר מארח עשרות טרה-בייט של נתונים של למעלה מ-200 ארגונים.

האתר מהווה מקור עבור כלי חדשות אחרים שמשתמשים במידע שהוא מפרסם. ההדלפות של האתר גרמו או תרמו לחקירות ממשלתיות רבות בארצות הברית, כולל תהליך ההדחה של הנשיא דונלד טראמפ ב-2021. במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, האתר נחשב לאחד מהמאגרים הציבוריים הטובים ביותר של המידע הרוסי שדלף מאז החלה הפלישה.

היסטוריה 
DDoSecrets נוסד על ידי , עיתונאית אמריקאית שידועה בהגשת בקשות לחופש המידע, וחבר נוסף בקבוצה הידוע בשם האדריכל. לדברי בסט, האדריכל, שאותו כבר הכירה, פנה אליה והביע את רצונו לראות פלטפורמה חדשה לחומרים מודלפים ופרוצים, יחד עם עוד מידע רלוונטי. האדריכל סיפק את הידע הטכני ההתחלתי שנדרש להקמת הפרויקט. כאשר האתר הושק בדצמבר 2018, האתר כבר החזיק ביותר מטרה-בייט אחד של נתונים מהדלפות בפרופיל גבוה שכבר פורסמו בעבר, כגון מסמכים שנפרצו על ידי קבוצת אנונימוס. האתר שקל במקור להפוך את כל הנתונים שפרסם לציבוריים ונגישים לכולם, אולם לאחר משוב הפך חלק מהם לזמינים רק לעיתונאים וחוקרים שביקשו את המידע, והוריד לגמרי חומרים מסוימים מהאתר.

פרסומים

2018 
בדצמבר 2018 DDoSecrets פרסמו הדלפה ממשרד הפנים הרוסי, שחלקים ממנה פירטו מיקומים של פריסת חיילים רוסים באוקראינה בשעה שהקרמלין הכחיש שקיימת שם נוכחות צבאית. כמחצית מהחומר מאותה הדלפה פורסם ב-2014; המחצית השנייה הופיעה ב-2016. לפי דיווחים ויקיליקס דחתה בקשה לאכסן את האוסף המלא של הקבצים ב-2016 בטענה שהם כבר פורסמו, בזמן שבו המייסד ג'וליאן אסאנג' התמקד בחשיפת מסמכי המפלגה הדמוקרטית שהועברו לוויקיליקס על ידי האקרים מהקרמלין.

2019 
בינואר 2019, DDoSecrets פרסמו מאות גיגה-בייט של מסמכים ודוא"ל רוסיים שנפרצו מעיתונאים תומכי הקרמלין, אוליגרכים ומיליציות.

בנובמבר 2019, DDoSecrets פרסמו למעלה מ-2 טרה-בייט של נתונים מהבנק הלאומי של איי קיימן. הקבצים סופקו על ידי אקטיביסט שידוע בשם , וכללו רשימות של לקוחות  של הבנק. הדליפה שימשה חוקרים לחקור כיצד אליטות משתמשות בבנקאות מחוץ למדינתם.  בדצמבר 2019, DDoSecrets פרסמו את "#29 Leaks" בשיתוף עם הפרויקט לדיווח על פשע מאורגן ושחיתות . 450 גיגה-בייט של נתונים הגיעו מחברת Formations House (כיום The London Office), "בית חרושת לחברות קש" שרשמה והפעילה חברות עבור לקוחות שונים שכללו קבוצות פשע מאורגן, חברות נפט בבעלות ממשלתית, ובנקים פיקטיביים. ההדלפה הושוותה הן למסמכי פנמה והן למסמכי פרדייז. רשויות המס בבלגיה פתחו בחקירה על סמך הדלפות בנק קיימן וFormation House.

2020 
ב-2020 DDoSecrets פרסמו עותק של רשם החברות באיי הבהאמה. DDoSecrets שיתפה פעולה עם , רשת עיתונים אירופים, ובית הספר הגרמני לעיתונות Henri-Nannen-Schule ,כדי ליצור את פרויקט "רדאר מעלימי המס" (Radar Tax Evader), פרויקט לבדיקת מאגר הנתונים של כמעט מיליון מסמכים שנחשפו בהדלפה. הפרויקט חשף את אחזקותיהם מחוץ למדינה של אזרחים גרמנים בולטים, את פעילות המס של חברת אקסון מוביל, וכן ישויות עסקיות בחו"ל ששייכות למשפחות דבוס ופרינס.

באפריל 2020, DDoSecrets פרסמו כמעט עשרה מיליון הודעות מיותר מ-100 שרתי דיסקורד של קבוצות נאו-נאציות ותומכי תאוריית הקונספירציה QAnon. השיחות שהודלפו הראו איומים באלימות וניסיונות להשפיע על בחירות האמצע בארצות הברית ב-2018.

ב-19 ביוני 2020, DDoSecrets פרסמו את BlueLeaks  (בתרגום חופשי: הדלפות כחולות), שהורכב מ-269 גיגה-בייט של נתונים פנימיים של אכיפת החוק בארצות הברית שנפרצו על ידי קולקטיב ההאקרים אנונימוס מ"Fusion Centers" , מרכזים משותפים לשיתוף מידע בין סוכנויות אכיפה שונות בארצות הברית. DDoSecrets כינו אותו "הפריצה הידועה הגדולה ביותר של סוכנויות אכיפת חוק אמריקאיות". העיתונאית בטסי ריד  תיארה את BlueLeaks כמקבילה של מערכת אכיפת החוק האמריקאית למסמכי הפנטגון. לאחר פרסום המסמכים הרשת החברתית טוויטר חסמה את החשבון של הארגון בטענה שתנאי השימוש שלה אוסרים על הפצת חומרים שנפרצו.

ביולי 2020, DDoSecrets פרסמו מסמכים הקשורים לתיק של ארצות הברית נגד מייסד ויקיליקס, ג'וליאן אסאנג'. הפרסום כלל גם יומני צ'אט ומכתבים בין אסאנג' למקורות שונים.

2021 
בינואר 2021, DDoSecrets הנגישה סרטונים שנאספו בצורה אוטומטית (Web scraping) מאתר Parler לעיתונאים. חלק מהסרטונים האלו שימשו מאוחר יותר כראיות במהלך משפט ההדחה השני של דונלד טראמפ.

בפברואר 2021, DDoSecrets נתנה לעיתונאים גישה למאות אלפי מסמכים פיננסיים ממנהל ההשקעות והחברות במיאנמר (DICA). הארגון "צדק למיאנמר" כינה את הפרסום "ההדלפה הגדולה ביותר בהיסטוריה של מיאנמר".

ב-28 בפברואר, DDoSecrets חשפה את "GabLeaks", אוסף של יותר מ-70 גיגה-בייט של נתונים מהרשת החברתית Gab, כולל יותר מ-40 מיליון פוסטים, סיסמאות של משתמשים, הודעות פרטיות ומידע אחר שדלף מהרשת. הקבוצה אמרה שלא תפרסם את הנתונים לציבור מכיוון שהם מכילים כמות גדולה של מידע פרטי ורגיש, ובמקום זאת שיתפה את הנתונים עם עיתונאים נבחרים, מדעני חברה וחוקרים.

בספטמבר 2021, DDoSecrets פרסמו מיילים ויומני צ'אט מארגון הימין הקיצוני האמריקני "Oath Keepers"  לציבור. הם גם סיפקו לעיתונאים נתונים על חברים בארגון ותורמים אליו. חשיפת המידע גרמה לגילוי של חברים או תומכים בארגון שנמצאים בסוכנויות אכיפת החוק בארצות הברית, שייכים לצבא ארצות הברית, ו28 נבחרי ציבור.

בנובמבר 2021, DDoSecrets פרסמו 1.8 טרה-בייט של סרטוני מעקב של מסוקים משטרתיים של משטרת דאלאס וסיירת מדינת ג'ורג'יה.

2022 
בפברואר 2022, לאחר שתורמים אנונימיים רבים תרמו לשיירת החירות של 2022, DDoSecrets החלה לספק לעיתונאים ולחוקרים רשימה פרוצה של מידע אישי של תורמים דרך אתר GiveSendGo. מאוחר יותר באותו חודש, GiveSendGo נפרצה שוב, וחשפה את רשימת התורמים לכל קמפיין בתולדות האתר, מידע ש-DDoSecrets חשפו לעיתונאים וחוקרים.

במהלך מלחמת אוקראינה-רוסיה, DDoSecrets פרסמו יותר מ-40 מאגרי נתונים של הדלפות רוסיות, בהיקף של לפחות 5.8 טרה-בייט. אמה בסט העריכה שהקבוצה פרסמה למעלה משישה מיליון מסמכים רוסיים תוך פחות מחודשיים מתחילת המלחמה. חדשות NBC דיווחו כי "ייתכן שהאתר הוא המאגר הציבורי הטוב ביותר של כל המסמכים הרוסיים שדלפו לכאורה מאז תחילת הפלישה", והאתר The Intercept כתב שהוא הפך ל"דה פקטו הבית" של הדלפות רוסיות.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

חושפי שחיתויות
הדלפות מסמכים
חופש הביטוי
ביטחון לאומי
אתרי אינטרנט אמריקאיים
אקטיביזם מקוון
צנזורה