כוס של אליהו

כוס של אליהו גם כוס חמישי הוא מנהג נפוץ, כחלק ממסורת ליל הסדר, לפיו מוזגים כוס נוספת, מלבד ארבע כוסות. כוס זה מכונה של כוס של אליהו הנביא, ובספרות האחרונים נאמרו מספר טעמים על כך. יש שעושים כוס זו גדולה משאר הכוסות.

בחלק מהמקורות נראה שאין קשר בין 'כוס אליהו הנביא' לכוס חמישית'. אך ברבים מהמקורות מדובר על אותה הכוס.

רקע 
בליל הסדר תיקנו חז"ל לשתות ארבע כוסות. תקנה זו מופיעה בדברי המשנה במסכת פסחים:  במשנה נוספת מופיע: 

מדברי המשנה, נראה כי ישנם ארבע כוסות בלבד, ולא יותר. ומאחר ואסור להוסיף על הכוסות, אין לו לשתות כוס נוספת כלל.

מקור המנהג 
בתלמוד הובאה על אתר ברייתא נוספת, שלפי גרסת רש"י ורשב"ם עוסקת אך היא בכוס הרביעית:

אמנם על פי גרסה שמובאת ברי"ף הברייתא מדברת על 'כוס חמישית':

הרמב"ם בספרו משנה תורה כתב אף הוא - כנראה על פי גרסה זו - שיש מצווה למזוג כוס חמישית, אמנם הוסיף שכוס זו אינה חובה:

בראב"ד בהשגותיו על בעל המאור כתב בביאור המחלוקת בין התנאים:

וברא"ש כתב שלגרסת הרי"ף, חובה לשתות כוס חמישית, ולא רשות. אמנם במרדכי כתב שהוא כעין עצה למי שתאב לשתות יין, שיעשה כוס חמישית. וכן הובא בתוספות בשם רבי יוסף טוב עלם, אמנם התוספות דחו דבריו, שמאחר שאסור לשתות לאחר הכוס הרביעית האיך תיקנו לו לשתות כוס חמישית.

לדעת הסבורים שישנה כוס חמישית, הסדר הוא לשתות את הכוס הרביעית לאחר אמירת ההלל, ואת הכוס החמישית יש לשתות לאחר סיום הלל הגדול והברכה שלאחריו.

המנהג למעשה 
למעשה בשולחן ערוך הזכיר רק חובת שתיית ארבע כוסות, ושאין לשתות לאחר הכוס הרביעית. אמנם ברמ"א כתב שבדיעבד מי שתאב לשתות עוד, ימזוג כוס חמישית כדברי המרדכי: .

למעשה כתבו רבים מהפוסקים, שמאחר שהדבר נתון במחלוקת ראשונים האם תיקנו כוס חמישית, יש למוזגה, אך אין שותים ממנה.

מנהג נוסף מובא במהר"ל לפיו הכוס חמישית שהיא כוסו של אליהו, שותה בעל הבית לבדו.

כוס של אליהו 
כוס חמישית זו, נקראת 'כוס של אליהו'. בכל ספרות הראשונים לא נזכר כינוי זה. והוא נזכר לראשונה באחרונים. הראשון שמזכירה הוא החוק יעקב שכתב:

בספרי האחרונים נאמרו טעמים שונים על כך. כך למשל מבאר הגאון מווילנא, שהיא נקראת כוס של אליהו מפני שבכל ספק שאיננו יכולים לפטור, אנו אומרים, כשיבוא אליהו הנביא יפשוט את הספק, ולכן אנו מוזגים כוס חמישית לכבודו, וכשיבוא יאמר אם צריך לשתות אותה.

סיבה נוספת כתב רבי יהודה צבי ברלין 

בראב"ד כתב שאחר שמצינו שתיקנו ארבע כוסות כנגד ארבע לשונות של גאולה, והצאתי והצלתי וגאלתי ולקחתי, וכפי שלמדו בירושלמי:  אזי הכוס החמישית היא כנגד והבאתי. לפי דברי הראב"ד הכוס החמישי מכוונת כנגד והבאתי, והוא הגאולה העתידית, שתהיה כאשר יבשר לנו אליהו על ביאת המשיח, כתבו האחרונים שלכן נקראת הכוס החמישית 'כוס של אליהו'.

זמן מזיגת הכוס 
על זמן מזיגת הכוס ישנם דעות שונות, כך למשל כותב בקיצור שולחן ערוך: . מדבריו עולה כי מזיגת הכוס היא מיד בתחילת הסדר. המנהג הנפוץ הוא למזוג כוס זו קודם אמירת 'שפוך חמתך'. ומיזגת כוס רביעית נעשית בדרך כלל לאחר שפוך חמתך. קיימים מנהגים נוספים חפיהם מוזגים את הכוס הרביעית עם כוס של אליהו.

מעיון בהגדות ישנות עולים 2 זמנים שונים למזיגת כוס זו, בחלק מההגדות מופיע למזוג את הכוס מיד בתחילת ליל הסדר, ובהגדות אחרות מופיע למזוג את הכוס לאחר ברכת המזון וקודם אמירת חציו השני של ההלל.

מנהגים 
לדעות שאין שותים את היין שבכוס, ישנם כמה מנהגים:
 מנהג חב"ד להחזיר את היין שבכוס חזרה לבקבוק, בשעה שמחזירים המסובין מנגנים הניגון שעל הפסוק אלי אתה ואודך.
 יש שנהגו לשמור את הכוס עם היין לקידוש למחרת היום.
 מנהג נוסף הוא לשפוך מכוס זו, לכוס הרביעית של המסובים.

הרב מנחם מנדל כשר בהגדה שהוציא כתב והמליץ לשתות את הכוס החמישית, לאור כך שעם ישראל זכה לעלות וליישב בארץ ישראל:

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

ליל הסדר