תאוריית האחסון

תאוריית האחסון (באנגלית: Theory of Storage) מתארת תכונות שנצפו בשווקי סחורות:

מקרה א' 

כאשר האספקה הזמינה של הסחורה המדוברת היא גבוהה, והמלאי העובד של הצרכנים המסחריים של אותה סחורה מוחזקת בהתאמה הוא מינימלי,
 מחירי החוזים העתידיים נוטים להיות בקונטנגו (קונטנגו הוא מצב שבו המחיר העתידי או מחיר הפורוורד של סחורה גבוה ממחיר הספוט הצפוי של החוזה בפדיון. מחיר ספוט הוא המחיר שיש לשלם כדי לרכוש כל נכס שהו, לרבות ניירות ערך, סחורות ומטבעות, באופן מיידי. בשם אחר זהו מחיר מזומן).
 התנודתיות של מחירי הספוט והחוזים העתידיים נוטה להיות נמוכה, והפרמיות העתידיות עולות עד כדי העלות המלאה של האחסון.

מקרה ב' 

כאשר האספקה מצומצמת, ומנהלי רכש בונים רמות מלאי ייצור כדי להבטיח זמינות,
 המחירים עתידיים נוטים לכיוון "אחורה". אחורנית רגילה, שנקראת לעיתים גם "אחורה", היא מצב השוק שבו המחיר של חוזה עתידי או חוזה קדימה (פורוורד) של סחורה הוא מתחת למחיר הספוט הצפוי במועד פדיון החוזה.
 התנודתיות של המזומנים והמחירים העתידיים הקרובים עולה ביחס לזו של החוזים העתידיים הרחוקים יותר.

מקורות התאוריה 

תאוריית האחסון פותחה ותוארה במקור על ידי הולברוק וורקינג  בשנת 1933. היא הורחבה על ידי מיקלוש (ניקולס) קלדור ב-1939 (מי שהציג את הרעיון של תשואת נוחות), על ידי ברנן (Brennan) ב-1958 (שהעריך עקומות ביקוש והיצע לאחסון), על ידי וימאר (Weymar) ב-1968 (שייחס את תשואת הנוחות להסתברות לחוסר או ליציאת מלאי) וכן מאת שוורץ ב-1997 (הדגמת התשואה כתהליך סטוכסטי ממוצע החזר).

יציאת מלאי מהי? 

יציאת מלאי (inventory stockout) מתרחשת כאשר הזמנות הלקוחות עבור מוצר כלשהו עולות על כמות המלאי שנשאר בהישג יד מאותו מוצר. מצב זה נוצר כאשר הביקוש גבוה מהצפוי וכמות מלאי הביטחון הרגיל של המוצר נמוך מכדי למלא את כל ההזמנות. חוסר במלאי יכול להיווצר גם עקב עיכובים בשרשרת האספקה, כמו גם עצירות בתהליך הייצור של החברה (מכל סיבה שהיא: תקלה, מחסור בחומרי גלם, מגפה וכדומה).

יציאת מלאי גורמת לסיכון מוגבר של אובדן מכירות, מכיוון שלקוחות נוטים יותר לחפש במקומות אחרים את הפריטים הדרושים להם. זה יכול להשפיע לרעה גם על קשרי לקוחות ארוכי טווח.

הערות שוליים 

תאוריות כלכליות