יחסי טורקיה–קירגיזסטן

יחסי טורקיה–קירגיזסטן הם היחסים דו-צדדיים בין קירגיזסטן לטורקיה.

יחסים דיפלומטיים 
סולידריות פאן-טורקית   גרמה לטורקיה להרחיב את הקשרים עם קירגיזסטן. לאחר מכן, טורקיה חתמה על הסכמי סיוע תרבותיים,  כלכליים,  וטכניים  רבים עם קירגיזסטן ונתנה חסות על חברותה המלאה  ב- ECO, הסכם סחר אזורי שחברותיו המקוריות היו איראן, פקיסטן וטורקיה.

לטורקיה לא היו משאבים כלכליים הולמים  כדי להקל על הידרדרותה הכלכלית של קירגיזסטן, שהייתה הגרועה ביותר בחבר המדינות. לאחר הכישלון של מיזמים משותפים רבים בקירגיזסטן,  טורקיה הגיעה למסקנה שקירגיזסטן קטנה מדי וענייה מכדי להיות כדאית כלכלית  בלי סיוע רוסי, וכיוון מחדש של מדיניותה כדי להגדיר באופן צר את תמיכתה כספקית של סיוע טכני  והשקעות.

לאחר פירוק ברית המועצות, מדיניות החוץ הטורקית תפסה הזדמנות להשיג יישור קו עם המדינות השונות דוברות טורקית במרכז אסיה. טורקיה ארגנה במהירות חילופי דברים דיפלומטיים עם ראשי הממשלה של קירגיזסטן העצמאית החדשה, והפכה למדינה הראשונה שהכירה בקירגיזסטן ב-16 בדצמבר 1991. יחסים דיפלומטיים בין שתי מדינות כוננו ב-29 בינואר 1992. השגרירויות נפתחו באופן הדדי בבישקק ובאנקרה ב-1992.

מדיניות החוץ הפאן-טורקית הזו הכניסה את טורקיה לתחרות עם רוסיה. קירגיזסטן בסופו של דבר התחברה יותר לרוסיה. היא סיפקה מקור בר-קיימא לסיוע כלכלי יותר מאשר אנקרה; הצבאות של מדינות אלה אומנו על ידי הצבא הסובייטי לשעבר והרגישו קרובים לצבא הסובייטי לשעבר; והתשתית של האזור הייתה קשורה לרוסיה.

עד שנת 2019, יותר מ-100 הסכמים ופרוטוקולים דו-צדדיים נחתמו בין שתי המדינות כדי להניח את הבסיס המשפטי ליחסים, ונערכו מספר רב של ביקורים הדדיים רמי דרג.

יחסים כלכליים 
 נפח הסחר בין שתי המדינות היה בשווי 519 מיליון דולר בשנת 2019 (יצוא/יבוא טורקי: 442/77 מיליון דולר).

נציגויות דיפלומטיות 
 קירגיזסטן מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול.
 טורקיה מחזיקה בקירגיזסטן שגרירות בבישקק.

הערות שוליים