פרויקט 315

פרויקט 315 – אזרחים בשירות האמת הוא פרויקט התנדבותי שנועד לבדוק את 315 המקרים המופיעים בנספח א' לכתב האישום בתיק 4000, והאם אכן טענות התביעה נכונות. בהמשך הרחיב הפרויקט את הנושאים שבהם הוא עוסק גם לסוגיות נוספות הקשורות לתיק 4000 ולתיקים האחרים במשפט, וכן לתיק הצוללות.

הפרויקט נוסד בשנת 2021 ביוזמת איש הפרסום פעיל הליכוד גיא לוי. לוי, ושאר מובילי הפרויקט, תומכים בנתניהו.

רקע

ב־28 בינואר 2020 הוגש כתב אישום נגד נתניהו, שבמסגרתו הואשם בתיק 4000 בעבירות של לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים. לפי כתב האישום, ה שקיבל נתניהו הייתה היענות מצד אתר החדשות ”וואלה!“ לבקשות שעניינן שינוי אופן הסיקור התקשורתי שלו, של משפחתו ושל יריביו הפוליטיים. ב־14 בדצמבר 2020 הורה בית המשפט לפרקליטות להפריד בכתב האישום בין בנימין נתניהו לשאר בני משפחתו (שלא הואשמו), ולפרט את העבירות המיוחסות לו, את טובות ההנאה שניתנו ונלקחו כשוחד, ואת מועדן.

ב־3 בינואר 2021 הגישה הפרקליטות כתב אישום מתוקן ובו נספח שהכיל 315 מקרים שנועדו להוכיח את המתת. כ־230 מהמקרים שפורטו בנספח היו דרישות לשינוי סיקור תקשורתי, ובכ־150 מתוכן הובאו אינדיקציות למעורבותו של ראש הממשלה.

הפרויקט
פילוח 315 הסעיפים (לפי חברי הפרויקט)

לאחר פרסום הנספח לכתב האישום, גיא לוי עבר על סעיפיו ומצא שאחד מהם תיאר דרישה לפרסום מחמיא של כתבה שעסקה בנושא שסוקר גם בכלי תקשורת רבים אחרים. לוי סבר שהפרסום אינו חריג ושהיה שלילי, ולכן אינו מהווה מתת אסורה. בעקבות המקרה החליט לוי לבדוק את שאר המקרים המתוארים בנספח. לשם כך חבר אל מושיק קוברסקי, ד"ר עדי סבו ומשה מלל, שניהלו יחד צוות ובו כ־100 מתנדבים שבחן את 315 הסעיפים.

בדיקת סעיפי הנספח 
לצורך בדיקת הסעיפים, נעזרו חברי הפרויקט באתרים שתיעדו את גרסאותיו השונות של אתר וואלה במועדים שונים בעבר.

לפי חברי הפרויקט:
 ב־136 (43%) מהמקרים הדרישות המפורטות בכתב האישום לא נענו כלל באתר וואלה. דוגמאות: כתבה שנטען בכתב האישום שהועלתה בעקבות דרישה, לא הופיעה כלל באתר או שכללה תוכן שלילי; כתבה שנטען שהוסרה בעקבות דרישה אולם בפועל לא הוסרה והיא עדיין קיימת באתר; כתבה שנטען שדורדרה בעקבות דרישה הייתה למשך מספר שעות בדף הבית.
 ב-155 (49%) מהדרישות שכן נענו באתר וואלה, ההיענות לא הייתה חריגה. דוגמאות: הודעות דובר המופיעות בנוסח כמעט זהה במספר אתרי חדשות; סיקור של אירוע חדשותי לגיטימי; ראיון נוקב טרם בחירות.
 ב-19 (6%) דרישות הייתה היענות חריגה (כלומר נענו באופן בלעדי על ידי אתר וואלה), ומתוכן רק ב־6 דרישות הייתה מעורבות ישירה של נתניהו בדרישה.
 ב-5 (2%) מהמקרים, צוות הפרויקט לא הצליח לסווג את האירוע על בסיס הפרטים שסופקו בכתב האישום.

חברי הפרויקט העבירו את תוצאות הבדיקה לצוות ההגנה בתיק 4000, שהשתמש בחלק מהן במהלך החקירות הנגדיות של עדי התביעה, ופרסמו את מסקנותיהם תוך האשמות כלפי התנהלות הפרקליטות.

פעולות נוספות 
פרט לבדיקת הסעיפים במסגרת תיק 4000, חברי הפרויקט עסקו בשאר התיקים במשפט נתניהו וכן גם בתיק 3000. בנוסף, חברי הפרויקט הוזמנו להשתתף שש פעמים בפודקאסט שומר סף של ד"ר גדי טאוב וכן התארחו בפורום קפה שפירא, באולפן הפתוח של כנרת בראשי ובערוץ TOV.

בינואר 2022, כתב והלחין הזמן והיוצר אריאל זילבר את השיר ”בנימין ידיד ה׳” שבו תיאר את פרויקט 315. השיר הוקלט כקליפ בהשתתפות חברי הפרויקט, ופורסם בדף הבית של הפרויקט.

בהמשך החודש, הציב לוי שלט חוצות בכניסה לעיר רמת גן עליו הופיעה דמותו של בנימין נתניהו עם הכיתוב: . הצבת השלט בוצעה לאור משא ומתן להסדר טיעון שהתקיים בין נתניהו והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט.

חברי הפרויקט בדקו את הידיעות העיתונאיות הנוגעות לתיקי נתניהו שפורסמו במאה הימים שקדמו ל, והגיעו למסקנה ש־111 מתוכן הודלפו לעיתונות על ידי משרד המשפטים או המשטרה, לטענתם, במטרה לפגוע בו פוליטית.

תגובות

תגובות שחלקו על ממצאי הפרויקט 
במקרים מסוימים טענו אנשי הפרויקט שסעיף לפיו כתבה הועלתה לאתר וואלה בעקבות דרישה הוא שקרי, מאחר שהכתבה לא עלתה לוואלה. בראיון בתוכנית ינון מגל ובן כספית, ביקש בן כספית הבהרה מגיא לוי לגבי סעיף כזה, לאור העובדה שהסעיף ציין כי הדרישה נגנזה. גיא לוי השיב: "הכתבה לא עלתה, איך זה יושב בכתב אישום של הענות חריגה?".

בתגובה לשאלה מדוע אם כך נכללו בכתב האישום מקרים שבהם הבקשה לא נענתה באתר וואלה, פרסם בתקשורת עורך הדין שחר בן מאיר מאמר תגובה לפיו אנשי הפרויקט פירשו לא נכון את הביטוי "היענות חריגה" בכתב האישום. לפי טענה זו, בכתב האישום נאמר במפורש שההיענות החריגה לנתניהו הייתה של בני הזוג אלוביץ', ולאו דווקא של אתר וואלה, ולכן אותם מקרים שבהם הדרישה לא נענתה בסופו של דבר באתר וואלה, עדיין יכולים להחשב כהיענות חריגה של אלוביץ'. ההיענות של אלוביץ', לפי דעה זו, מתבטאת בעצם הפנייה שלו לאנשי וואלה ובהפעלת הלחץ שלו עליהם, והדבר נכון גם לגבי מקרים שבהם אנשי וואלה הצליחו לחמוק ממילוי הדרישה של אלוביץ'. בן מאיר אף טען שמקרים בהם הועלתה דרישה לסיקור אירועים שסוקרו גם בכלי תקשורת אחרים, יכולים גם הם להחשב כהיענות חריגה. לפי דעה זו, החריגות עשויה להיות בעצם המעורבות האישית של אלוביץ' כבעל האתר בטיפול בדרישה, ובהיקפה של המעורבות הזו, גם בלי קשר לכך שגם כלי תקשורת אחרים פרסמו את אותה הידיעה.

טענה ביקורתית נוספת שעלתה בתקשורת נוגעת למקרים מסוימים, בהם טענו אנשי הפרויקט שסעיפים לפיהם כתבה הוסרה בעקבות דרישה שגויים, מאחר שהכתבה עדיין קיימת באתר. לפי טענה זו אנשי הפרויקט ביססו את דבריהם על פרשנות שגויה, או לא הכרחית, של משמעות המושג "הסרת כתבה" באתר חדשות.

תגובות שתמכו בממצאי הפרויקט 
להלן דוגמאות למאמרים שתמכו בפרויקט והתפרסמו בתקשורת: המשפטנית פרופסור אמריטה טליה איינהורן פרסמה לתקשורת מאמר תמיכה לפרויקט בערוץ 14 שבו טענה כי ממצאי הפרויקט מחזקים את הטענה שמשפט נתניהו הוא ניסיון להפיכה משפטית ומאמר נוסף באתר מידה, שטען שהפרויקט תרם לסיכול הניסיון להשגת הסדר טיעון, שהייתה לדבריה נוחה לפרקליטות וכן כי הפרויקט הוכיח כי כתב האישום נתפר מסיפורי בדים.

העיתונאי אלי ציפורי, המסקר את כל הדיונים במשפטי נתניהו, הגדיר את הפרויקט כ"יוזמה חריגה שמוכיחה שאין היענות חריגה".

העיתונאי מאיר עוזיאל תיאר את הפרויקט בעיתון מעריב, כחושף "אי דיוקים שקל לכל אחד לבדוק" ואת מתנדבי הפרויקט כ"ישראלים טובים החושבים שצריך מינימום צדק בחיינו".

קישורים חיצוניים
 

 כתב האישום המתוקן מטעם הפרקליטות, אשר לגביו התייחסו אנשי הפרויקט

הערות שוליים

משפט נתניהו
ארגונים התנדבותיים