ארנה סיץ'

ארנה סיץ' (במקור סיס, בהונגרית: Szücs Ernő; גיור, 21 בפברואר 1908 – בודפשט, 21 בנובמבר 1950) היה קומוניסט יהודי-הונגרי שדגל בקו קשוח, חבר ה-נ.ק.ו.ד. הסובייטי, קולונל וסגן המנהל של המשטרה החשאית ההונגרית (ÁVO) ששינה את שמו לאחר מכן ל-ÁVH .

ביוגרפיה

לפני המלחמה 
ארנה סיס נולד במשפחה יהודית ענייה כבנו של קמעונאי בגיור. אמה הייתה רוזליה שטרן. היו לו שני אחים; מיקלוש ודז'ה. בתקופת משטרו של עוצר ממלכת הונגריה האדמירל מיקלוש הורטי הימני ואנטישמי, הוא נידון לשנתיים מאסר בגין פעילות קומוניסטית בלתי חוקית, ובפעם נוספת לחמש שנים. את מאסרו האחרון בילה (לפחות חלקית) בכלא צ'ילג (כוכב) בסגד, שם היה אסיר עמית עם מתיאש ראקושי ופאל דמן.

בשנות המלחמה 
עם שחרורו ב-1941, נסע לברית המועצות עם "דרכון חזרה למולדת", שם ב-1942 הצטרף לסוכנויות הביטחון של המדינה והפך לחבר בנ.ק.ו.ד. (קודמו של הק.ג.ב.). במהלך מלחמת העולם השנייה, הוא גם ביצע שירות קו ראשון בחזית, עליו קיבל מאוחר יותר את פרס "למען הגנת מוסקבה", ולקראת סוף המלחמה היה גם חבר צוות של רדיו קושוט ההונגרי במוסקבה במשך זמן מה. בינתיים, התחתן עם אישה סובייטית והפך לאזרח סובייטי וכן ניהל מערכת יחסים טובה עם ויקטור אבאקומוב, ראש המודיעין הנגדי הסובייטי ולימים השר לביטחון המדינה.

לאחר המלחמה 
הוא חזר להונגריה ב-28 באוגוסט 1945 לבקשתו של סגן הקולונל יאנוש קובאץ', הוא הועבר לתת-מחלקת בקרת עיתונות (צנזורה) במשרד הפנים, שכללה גם בדיקת מכתבים ומברקים. משם הועבר במהרה למשטרה הפוליטית (PRO) שקדם למשטרה החשאית ההונגרית. כסוכן סובייטי הוא אסף בקביעות, בשם הבדוי "Gerendás", והעביר חומר על המנהיגים הקומוניסטים ההונגרים. ארנה סיץ', שהיה נאמן לקומוניזם עד קיצוניות והיה מחויב לאידיאל של "האיש הסובייטי", חשד אפילו באחיו הצעיר כמרגל, במיקלוש, שהיגר ללונדון. באביב 1950, הוא הפך לסגנו של גאבור פטר ברשות ההגנה של המדינה, כמו הפך גם לראש הסיכול (ריגול נגדי) של הצבא ההונגרי. היה לו תפקיד מכריע בהכנת משפטי ראווה הראשונים. כוחו באותה תקופה התאפיין היטב בכך שהוא יכול היה, ללא השלכות, לחשוד גם ביוז'ף רוואי, האידאולוג הראשי של המערכת הפוליטית הקומוניסטית ההונגרית, ב"סטיות אידאולוגיות", כטרוצקיזם, אנטי-סובייטיות ושוביניזם (למען האמת לא היו כל השלכות לחשדותיו, האשמותיו). הייתה לו גם קבוצה נפרדת בתוך השרות החשאי (בלה קוש ורעייתו, ורה שוש), שלגבי פעילותה אפילו שאר העובדים של ÁVH לא ידעו הרבה. המשימה שלהם הייתה לרשום את אויבי המערכת החיצוניים ולאחר מכן הפנימיים, ולנהל מיני אדמיניסטרציה שהייתה קשורה לתיקים (דוחות, כתבי אישום וכו') על פי הנחיותיו של סיץ'.

מעצרו, מותו 
כשאחיו הצעיר, מיקלוש, ביקר בהונגריה בספטמבר 1950, הוא שכנע אותו לגור איתו על פי הוראות המפלגה. ראקושי, שרק חיכה להזדמנות כזו ומייד ניצל אותה, אך חשש מתגובת הסובייטים, עצר את ארנה שיץ' ששלח אפיונים ודיווחים גם אודותיו (אודות ראקושי) למוסקבה. הוא נעצר ביחד עם אחיו בחשד לריגול למען המערב. ההאשמות המפוברקות נגדו היו:
 שלפני 1941 שיתף פעולה עם המשטרה הפוליטית ההונגרית
 הוא היה בקשר עם השירות החשאי הבריטי באמצעות אחיו מיקלוש, שחי באנגליה בין השנים 1938–1949
 הוא השתמש באמצעים לא חוקיים במהלך חקירות בסוכנויות הביטחון של המדינה, וביצע פשעים הקשורים לחבלה ושחיתות

הוא נלקח לבית הטרור בשדרת אנדראשי 60. אשתו של סיץ', ולנטינה וילדיהם הועלו על רכבת למוסקבה. האחים עונו בכלא בהוראת ראקושי ("הכו אותו יום ולילה במשך יומיים עד שעצמותו יסדקו!"), אך הקבוצה שביצעה את המשימה פספסה את המטרה. ב-21 בנובמבר, שניהם הוכו למוות. את החקירה בעניינו של של סיץ' (על בסיס האשמות מפוברקות) הוביל ולדימיר פרקש והוא היה מעורב גם בהכאתם למוות, אך הוא הכחיש את אחריותו הישירה בתיק זה עד סוף ימיו, וניסה להפריך זאת באמצעות ראיות. לפי השקפתו, סיץ' לא הוכה למוות בטעות, אלא היה קורבן לרצח בכוונה תחילה.

אלמנת אחיו, נשארה בבודפשט וקיבלה פיצוי של 5,000 HUF (כ-2200 דולר אז ב-1962). בשנת 1967 ביקשה אלמנתו של ארנה סיץ' במכתב ממוסקבה מיאנוש קאדאר לאפשר לה ולילדיה לבקר את קברו של בעלה, מה שכנראה מעולם לא קרה.

הנצחה 
 דמותו מופיעה באופן עקיף ברומן הפשע של הסופר ההונגרי וילמוש קונדור  "בודפשט בהריסות" ובאופן בולט יותר בסרט "טעם השמש" של אישטוואן סאבו.

לקריאה נוספת 
 Baráth Magdolna: Valaki figyel. Beszélő, 4. évf. 11. szám, 1999. november.
 Szőcs Géza: Szűcs Ernő vrag. Irodalmi Jelen, 2009. július 1.
 Buják Attila: Magyar horror. 168 Óra, 2009. június 12.
 Makki Marie-Rose: Az ÁVO titkai. Hetek, 2006. november 30.
 Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.
 הלקסיקון החדש של רוואי. עורך ראשי. אישטוואן קולגה טרשוי. 1996
 לקסיקון ביוגרפי חדש הונגרי. עורך ראשי. לאסלו מרקו. בודפשט, מועדון הספר ההונגרי
 
 טיבור הוסאר: טחנות הגיהנום. המקרה של קולונל ÁVH ארנה סיץ' והשלכותיו, 1946–1955. מסמכים, ראיונות על פעילותו של ארנה סיץ', הודאות השותפים והקורבנות ; קורווינה, בודפשט, 2009

הערות שוליים 

יהודים הונגרים
חיילים יהודים במלחמת העולם השנייה
קומוניסטים יהודים הונגרים
פוליטיקאים יהודים הונגרים
קומוניסטים הונגרים
גיור (עיר): אישים
הונגרים שנולדו ב-1908
הונגרים שנפטרו ב-1950