הוגו פון מוהל

הוגו פון מוהל (בגרמנית:Hugo von Mohl,  8 באפריל 1805 - 1 באפריל 1872) היה בוטנאי, אנטומיסט ופיזיולוג גרמני מחבל וירטמברג, אחד מאבות הציטולוגיה של הצמחים. היה רופא בהכשרתו הראשונית. הוא כיהן לזמן קצר כפרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטאות ברן ואחר כך ב-1872-1835 כפרופסור לבוטניקה בטיבינגן.

קורות חייו

ילדות וצעירות
הוגו פון מוהל נולד ב-1805 בשטוטגרט, נסיכות הבוחר מוריטמברג, כבנה הרביעי של משפחה גרמנית לותרנית. אביו בנימין פרדיננד פון מוהל (1845-1767) היה משפטן, שמילא תפקידי שר הפנים והדתות, וכיהן כראש הקונסיסטוריה האוונגלית של וירטמברג. הוא היה נכד של המשפטן יוהאן יאקוב מוזר שכונה "אבי המשפט החוקתי הגרמני". האם, לואיזה לבית אאוטנריט (1843-1776) הייתה בת של איש המנהל הבכיר יוהן פרידריך פון אאוטנריט ואחות של רופא ידוע בטיבינגן.
פון מוהל למד 12 שנים בגימנסיה בשטוטגרט. גילה מנעוריו עיניין רב בבוטניקה, מינרלוגיה, פיזיקה, בעיקר אופטיקה. בשנים 1828-1823 למד בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת טיבינגן וסיים את לימודיו בהצטיינות.

פעילותו המדעית והאקדמית
בהמשך נסע למינכן שם התערה בחוג של בוטנאים ונחשף לחומרים רבים למחקר העולם הצומח, שחלקו הובא ממסעות של מדענים בחו"ל, לרבות מברזיל. כעוזר של הפרופסור קרל פון מרציוס באוניברסיטת מינכן עסק פון מוהל במחקרים אנטומיים בצמחים, בעיקר בשרכאים, ציקסאים ודקליים.
הוצע לעבוד כסגן אחראי על הגנים בסנקט פטרבורג, אבל הסופו של דבר ב-1832 התקבל כפרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטת ברן הצעירה. מ-1835 ועד מותו כיהן פון מוהל כפרופסור לבוטניקה באוניברסיטת טיבינגן. 
הוא נהנה מאוד מהעבודה במעבדה ובספרייה ובשכלול מכשירים אופטיים והכנת חומרים לחקר מיקרוסקופי. המציא שיטות דיקור מיוחדות של החומר הצמחי לצורך בדיקתו במיקרוסקופ. 
כתביו המדעיים של פון מוהל מכסים תקופרה של ארבעים וארבע שנים. החשובים בתוכם פורסמו מחדש ב-1845 בכרך אחר שכונה "כתבים שונים" - Vermischte Schriften
הם דנו במגוון נושאים, אבל בעיקר במבנה הצמחים, מבחינה אנטומית והיסטולוגית.
 
אחרי שבעבר רוברט בראון ואחרים זיהו את גרעין התא, ב-1844 -1846 הגדיר פון מוהל לראשונה (אולי הוקדם בתגלית עלידי דיז'רדן הצרפתי ב-1835) את הפרוטופלזמה - החומר הגרגירי, הקולואידי שבו נמצא גרעין התא. בשם "פרוטופלזמה" השתמש לפניו יאן אוונגליסטה פורקינייה ככינוי לחומר העוברי שבביצה.
הוא מצא הפרוטופלזמה היא המקור לתנועות התאיות שעוררו בעבר תשונת לב מרובה. 

פון מוהל היה הראשון שהתרשם ב-1835 שהתאים החדשים בצמחים נולדים באמצעות התרבות תאית. מסקונתיו אלה הסתמכו על מחקרים על אצות, כגון Conferva glomerata או Cladophora glomerata. [[וילהלם פלמינג] גילה את שלבי חלוקת התאים. 

הוא תיאר לראשונה את התנהגות הפרוטופלזמה בזמן חלוקת התא. תצפיותיו סתרו את התאוריה של מתיאס שליידן על ההיווצרות החופשית של התאים. חשבוים במיוחד היו מחקריו על דפני התאים. פון מוהל תמך בהשקפה שדופן התא גדל על ידי אפוזיציה, כפי שחסורים בימינו.
הוא הסביר את טבעם האמיתי של הגממיות (pits) והראה את המקור התאי של העצות (vessels) ושל התאים הסיביים. על ידי כך פון מוהל הפך לאחד מאבות תורת התא. 
את ממצאיו על היווצרות התאים הוא אסף בספרו Die vegetabilische Zelle (1851) - על התא הצמחי. 
 
בעקבות כמה חוקרים שפיתחו את המחקר בעזרת המיקרוסקופ עוד במאה השבע עשרה עד תחילת המאה התשע עשרה - כמו אנטוני ואן לוונהוק (1678), אחר כך קומפרטי (1791), שפרנגל (1802) ופייר-ז'וזף פלטייה וז'וזף -ביינאמה קוונטו (1818) שהבחינו לראשונה גרגרים ירוקים בתאי הצמחים הירוקים, הגיע פון מוהל ב- 1837 לתיאור מפורט של האברונים נושאי כלורופיל שהוא קרא להם Chlorophylkörnen ולימים נקראו כלורופלסטים.

מחקריו המוקדמים של פון מוהל על המבנה של הדקליים, ציקסאים ושל שלושה מיני שרכיים הניחו את התשתית להתפתחות המחקר בנושא. כך גם מחקריו על איזוטים (1840). 
מחקריו המאוחרים יותר התמקדו בגבעוליהם של הדו-פסיגיים ושל חשופי הזרע.
בתצפיותיו על השעם ועל הקליפות הוא הסביר לראשונה את היווצרותם ומקורם של הסוגים השונים של הקליפה, ותיקן טעויות לגבי העדשתיות (lenticels) 
בעקבות מחקרו המוקדם על מקור הפיוניות (stomata) (1838) כתב פון מוהל מאמר קלאסי על פתיחתן וסגירתן. (1850)

ב-1843 יחד עם שלכטנדל הקים את השבועון המדעי לבוטניקה Botanische Zeitung אותו ערכו ביחד עד יום מותו. פון מוהל לא חשק בכתיבת ספרי לימוד גדולים ופעם נסוג באמצע מכתיבת ספר כזה יחד עם הופמייסטר. 
בשנים האחרונות לחייו ירד בפעילות, ככל הנראה עקב הדרדרות בבריאותו. 
פון מוהל מת באופן פתאומי בטיבינגן באפריל 1872

חייו הפרטיים
הוגו פון מוהל היה רווק כל חייו. 
אחיו, פרט מאחד מהם שמת ביל צעיר, היו גם הם אקדמאים מוכשרים: רוברט, היה משפטן, פרופסור בטיבינגן ובהיידלברג, יוליוס היה מזרחן, פרופסור בקולז' דה פראנס, ומוריץ היה כלכלן, וחבר בפרלמנט.

פרסים ואותות הוקרה
1832 - חבר באקדמיה לאופולדינה, אקדמיה גרמנית לחוקרי הטבע
1850 - חבר זר באקדמיה המלכותית השוודית למדעים
1853 - עיטור המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ולאמנויות 
18542 בדצמבר - חבר בהתכתבות באקדמיה הרוסית למדעים בסנקט פטרבורג 
26 במרץ 1868 - חבר בחברה המלכותית של לונדון

כתבים
1827 - (עבודה שהוצגה בתחרות בפקולטה לרפואה ) Ueber den Bau und das Winden der Ranken und Schlingpflanzen (על המבנה והפיתולים של הקנוקנות ושלהצמחים מטפסים|צמחים המטפסים)
1831 - De palmarum structura (על מבנה הדקלים)
1833 - Einige Bemerkungen über die Entwickelung und den Bau der Sporen der cryptogamischen Gewächse
(כמה הערות על ההתפתחות והמבנה של נבגי הצמחים חסרי הזרע)
1834 - Über den Bau und die Formen der Pollenkörner (על המבנה ועל צורות האבקות
1835 - Ueber die Vermehrung der Pflanzenzellen durch Theilung (על התרבות תאי הצמחים באמצעות חלוקת התא)
1837 - Ueber den Bau der vegetabilischen Zellmembran (על מבנה קרום התא אצל הצמחים) 
1845 - Ueber den Protoplasma (על הפרוטופלזמה)
1846 - Vermischte Schriften botanischen Inhalts (כתבים שונים בנושאים בוטאניים)
Mikrographie oder Anleitung zur Kenntnis und zum Gebrauch des Mikroskops1846 
(מיקרוגרפיה או הנחיות להכרת המיקרוסקופ והשימוש בו)
1851 - Grundzüge der Anatomie und Physiologie der vegetabilischen Zelle
(יסודות האנטומיה והפיזיולוגיה של התאים הצמחיים)

קישורים חיצוניים

Frederick Orpen Bower art. Hugo von Mohl in Hugh Chisholm (ed) Encyclopedia Britannica,  vol. 18 ed 11 Cambridge University Press אנציקלופדיה בריטניקה בוויקימקור
https://www.biodiversitylibrary.org/item/101653#page/323/mode/1up
באתר Deutsche Biographie 
לפי Allgemeine Deutsche Biographie 1885
Anton de Bary. Hugo von Mohl, in Botanische Zeitung 1872 , p. 561 מאמר הספד

לקריאה נוספת
Julius von Sachs. . Die Geschichte der Botanik vom 16. Jahrhundert bis 1860, 1871-1872 p. 292 etc

הערות שוליים

נפטרים ב-1872
גרמנים שנולדו ב-1805
בוטנאים גרמנים
פיזיולוגים גרמנים
אנטומיסטים גרמנים
רופאים גרמנים
חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
עמיתי החברה המלכותית
לותרנים