בלעדיהם – עמותה לסיוע ותמיכה במשפחות הנעדרים

עמותת בלעדיהם – עמותה לתמיכה במשפחות נעדרים היא ארגון המאגד את משפחות הנעדרים בישראל ומטרתה להקים מערך איתור הנעדרים אזרחי, שיפור התיאום בין הגורמים השונים בסוגיית הנעדרים ואת הטיפול והתמיכה במשפחותיהם.

העמותה נוסדה בשנת 2015, נכון ל-2023 חברות בעמותה משפחות של 64 נעדרים שטרם אותרו. בין פעילי העמותה נמנים גם יוסי יעקובי אביה של עדי יעקובי דוד בלס, מנהל בנק לפיתוח התעשייה לשעבר, אורי כץ אנתרפולוג החוקר את תחום הנעדרות והשפעותיו. חוקרים פרטיים, וכן אנשי אקדמיה בתחום הסוציולוגיה והפסיכולוגיה. פעילות העמותה נעשית כולה בהתנדבות.

בכל שנה משטרת ישראל מקבלת כ-4000 דיווחים על נעדרים. רובם מאותרים תוך זמן קצר, בעוד שרובם נמצאים בתוך שעות או ימים, הרי שחלקם, כמה עשרות בשנה, לא נמצאים. ברשימת הנעדרים העדכנית מאז קום המדינה רשומים מעל 600 אנשים נעדרים.

רקע והקמת הארגון
העמותה נוסדה בשנת 2015 על ידי ורדה ושוקי מיניביצקי, במלאת שנה להיעלמותו של בנם, דניאל.

בין הבכירים שלקחו חלק בהקמת העמותה נמנים: דורון אלמוג, אלוף פיקוד דרום לשעבר; שלמה אהרונישקי, מפכ"ל המשטרה לשעבר, יצחק אילן ז״ל , סגן ראש השב"כ לשעבר, דוד בלס, מנהל הבנק לפיתוח התעשייה לשעבר, ראובן שיף, נשיא לשכת רואי החשבון לשעבר, האלוף במיל' יצחק בריק, והאלוף במיל' וח"כ איל בן ראובן יו"ר עמותת לחופש נולד לשעבר.

בתקופה הסמוכה להקמת הארגון פנה ח"כ איל בן ראובן למרכז המידע של הכנסת להפקת דו"ח בדבר אופן הטיפול של משטרת ישראל והמרכז הלאומי לרפואה משפטית, באיתור נעדרים אזרחיים ובזיהוי אלמונים. הדו"ח שבדק את אופן עבודת הגורמים הנ"ל ומידת התיאום ביניהם בשנים 2001-2014 הצביע על קיומה של בעיה באופן התיאום בין המכון הלאומי לרפואה משפטית שדרכו עוברות גופות כל האלמונים לבין המשטרה שתפקידה לברר את זהותם.

בין ממצאי הדו"ח צוינו פערים חמורים כך שבין השנים 2015-2004 נאספו 622 גופות במכון הפתולוגי שלא זוהו, בעוד שבמשטרה נאסף תיעוד רק של 193 גופות תחת ההגדרה "אלמוני". כאשר אף אחד מהגורמים הנ"ל לא יכל להסביר את הפער של 429 האלמוניים.

הדו"ח הצביע כל כך שלרוב המקרים (457) לא בוצע עבורן שום הליך זיהוי מסודר, ובנוסף חקירות רבות שכבר נפתחו אינן ממוצות ונזנחות לאחר זמן קצר או שלא ננקטות כל הפעולות הדרושות. כמו כן לא נלקחות מכל משפחות הנעדרים דגימות DNA.

חשיפת ממצאי הדו"ח שלחלק מהמוזכר בו, כבר נחשפו בני משפחות מניסיונן מול המערכת הביאו להקמת העמותה. כבר עם פרסום הדו"ח הגיבה העמותה .

בכנס הייסוד של העמותה הציג בן ראובן את הממצאים ואת תוכניותיו להתמודדות עם הבעיה במסגרת הרשות המחוקקת ועבודת שאר הגורמים. בנוסף ציין בן ראובן כי נכון להיום (2015) יש במשטרה רק אדם אחד המטפל בתיקי הנעדרים.

בינואר 2018 בסדרת התחקירים בשם "כאילו בלעה אותם האדמה" שהפיקה מיה איידן בערוץ 10 אמר מיניביצקי: 

נכון להיום (2022) לא קיים אף גוף שאחראי על הנעדרים האזרחיים ובמקרה שמשפחה נקלעת למצב מסוג זה היא עשויה למצוא עצמה במצב משפטי סבוך בכל מה שקשור לגישה לכספים וירושה, נכסים, עגינות, ועוד.

פעילות
העמותה פועלת להקמת יחידה ממלכתית לטיפול ותמיכה לאורך זמן בנושא הנעדרים ומשפחותיהם - מעין "יחידת אית"ן אזרחית", ובמקביל הקימה פורום תמיכה בעבור המשפחות. כמו כן פועלת העמותה בהסברה להעלאת המודעות לנושא והיבטיו.

באוגוסט 2016 הפגינו בני משפחות ופעילי העמותה מול המכון לרפואה משפטית באבו כביר בדרישה להצליב בין נתוני DNA של נעדרים בישראל לבין גופות אלמונים. לטענתם באופן שיטתי לא מתקיימות בדיקות והצלבות בין רקמות שמסרו בני המשפחות לבין גופות אלמונים, דבר שעשוי לסייע בסגירת מעגל עבור חלק מהמשפחות. לפי דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ישנן מאות רבות של גופות אלמונים במכון.

בעקבות המשבר הפוליטי בישראל (2019–2022) נתקלה העמותה בקושי לקדם הצעות חוק בנושא ברם ב-2021 ביוזמת העמותה ומספר חברי כנסת, הוגשה הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים אשר עברה ב-2022 את הקריאה הראשונה והועברה להמשך דיונים.
בין מטרות החוק היא להגדיר לראשונה "מיהו נעדר", מכיוון שבמדינה אין חוקים שקשורים לנעדרים ולבעיות החוקיות הנוצרות עקב היעדרותם. כלומר הגם שעל פי פקודת המטה הארצי של המשטרה קיים נוהל טיפול בנעדר המגדיר בצורה כללית מתי להתייחס אל אירוע כאירוע של נעדר, הרי שבכל הנוגע לגופי הרווחה השונים (לדוגמה האפוטרופוס הכללי) ושאר גורמיי ממשל ורשויות וכל שכן גופים ומוסדות פרטיים לא קיימת הגדרה והכרה בסטטוס נעדר ובמשמעויות שאמורות להיגזר מכך.

ב-2021 הקים מאיר שפיגלר יו"ר הביטוח הלאומי ועדה לבחינת הטבות וסיוע מטעם המוסד למשפחות נעדרים שבשל הסיטואציה הממושכת נקלעו למשבר נפשי וכלכלי.

בעקבות פעילות העמותה קיים כיום נוהל לפיו לאחר חודש מיום ההיעדרות לוקחים דגימות DNA מבני המשפחה המועברות גם אל המכון הפתולוגי כדי שכאשר מתקבל אצלם ממצא פתולוגי חדש, ניתן יהיה לערוך הקבלה וזיהוי.

ביולי 2022 העלתה העמותה בשיתוף עם חברת האוטובוסים מטרופולין קמפיין ארצי להעלאת המודעות לנושא ולזהות הנעדרים באמצעות שלטי פרסום על האוטובוסים בהם יתנוססו תמונותיהם של עשרות נעדרים מהשנים האחרונות, בצירוף המסר: "בני משפחותיהם סופרים כל רגע".

הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים
ב-2018 בתקופת הכנסת ה-20 הגיש ח"כ איל בן ראובן יחד עם חכי"ם ממגוון סיעות הכנסת הן הקואליציה והן האופוזיציה הצעת חוק בנושא. בשל פיזור מוקדם של הכנסת מספר פעמים בתוך זמן קצר לא ניתן היה לקדם את הצעת החוק אשר הוגשה פעמיים נוספות על ידי ח"כ אלעזר שטרן לצד ח"כים נוספים בכנסת ה-23 וב-2021 על ידי ח"כ מוסי רז וחכ"ים נוספים בכנסת ה-24.

ביוני-2022 עברה הצעת החוק את אישור המליאה בקריאה ראשונה והוחזרה להוועדה לביטחון לאומי לשם הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מתוך דברי ההסבר לחוק: 
מטרתו של החוק: להסדיר את הסיוע לבני משפחות של נעדרים ולהתוות את שיתוף הפעולה
בין משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לעניין טיפול בבני המשפחות ובזכויותיהם.

הגדרתו של המושג נעדר לעניין החוק:
"נעדר" – מי שהתקיימו בו כל אלה:
(1) הוא היה אמור להגיע לביתו או לכל מסגרת אחרת שהוא לן בה ולא חזר לאותו מקום שישים ימים לפחות מיום שנמסרה על כך הודעה למשטרת ישראל.
(2) מקום הימצאו אינו ידוע, לא ניתן ליצור עימו קשר וכל המאמצים לעלות על עקבותיו לא צלחו.
(3) הוא אינו נעדר כהגדרתו בחוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים התשס"ח–2008.
(4) אין כל ראיה כי אינו בחיים.
(5) יש לגביו הכרזה תקפה כנעדר לפי פקודות המשטרה.

הקמת ועדת סיוע לבני משפחת נעדר – ע"פ החוק תוקם ועדה מלווה ומייעצת שתפקידה לתכלל את המענים שנותנים משרדי הממשלה בטיפול בבני משפחות נעדרים ובהסרת חסמים בטיפול.

אלה חברי הוועדה:
(1) נציג משרד הרווחה והביטחון החברתי והוא יהיה היושב ראש.
(2) נציג המשרד לביטחון הפנים (מכונה כיום בשם המשרד לביטחון לאומי)
(3) נציג משרד הבריאות
(4) נציג המוסד לביטוח לאומי
(5) נציג האפוטרופוס הכללי
(6) נציג משרד האוצר
(7) מנהל תוכנית הסיוע

בין סעיפי החוק ישנה התייחסות לנוהל ההודעה על נעדר תוך שימת לב לאי פגיעה בנוהלי חקירה.

וכן התייחסות להקמת תוכנית סיוע לבני משפחות בהתאם לתנאי זכאות, משך הזכאות ואופי העזרה הנדרשת.

ראו גם
 איתור נעדרים בישראל

קישורים חיצוניים 
 
 
 
 
 טיפול המשטרה והמרכז הלאומי לרפואה משפטית באיתור נעדרים אזרחיים ובזיהוי אלמונים, 22 בנובמבר 2015, הכנסת מרכז המחקר והמידע.
 
 
 
 "הכל נראה לא הגיוני": הבניית הנעדרוּת בין חיים למוות בישראל, אורי כץ, 29 בדצמבר 2021, באתר בחברת האדם אנתרפולוגיה בישראל ובעולם.
 משוואה עם עשרות נעלמים: 20 ישראלים נעדרים מדי שנה ואין מענה, חן שליטא, 22 ביוני 2022, באתר השומרים.
 
הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות אזרחים נעדרים, התשפ"ב–2022, באתר הכנסת.

הערות שוליים 

היעלמויות בלתי מוסברות
ישראל: עמותות
ארגוני עזרה בישראל