משה מנחם שפיבק

הרב משה מנחם מנדל שפיבק (בכתיב יידי: שפיוואק, ובעברית נכתב גם: ספיבק; תר"מ, 1880 – תש"ג, 1943) היה רבן של מספר עיירות בפולין (פודזמצה-חנטשין, דז'יאלושיצה, קראסנוברוד, יענדזיעווא וזארמבי), ומי שפרסם לראשונה את רעיון הדף היומי.

ביוגרפיה 
נולד בשנת תר”מ (1880) בעיירה שעניצע הקרובה לוורשה, לאביו אליעזר ולאמו חנה לאה. אביו היה בנו של רבי יעקב מאיר מוורשה שהתפרסם בדורו בצדקות ובפרישות ובימי זקנותו היו פונים אליו בפתקאות לברכה. משפחתו הייתה משפחה ידועה בחסידות קוצק ובחסידות גור.

אשתו שבע רחל הייתה בתו של הרב ישכר דוב פרידמן מצ'יז'ב (שנקרא בפי החסידים: בעריש צ'יז'עווער) שהיה מחשובי חסידי השפת אמת מגור ולאחר מותו הכתיר את בנו האמרי אמת כממלא מקומו. אביו של רבי בעריש היה גיסו של רבי יצחק מוורקא.

רבנות 
הוסמך להוראה על ידי הרב יחיאל מאיר הלוי עפשטיין אב"ד נובהרדוק ומחבר ספר ערוך השולחן, הרב יצחק פייגנבוים אב"ד וורשה, הרב פתחיה הארנבלאס מוורשה ועוד רבים מגדולי דורו.

בשנת תרס"ח (1908) מונה לרב בעיר צ’יז’בה שליד אוסטרולנקה. בשנת תרע"א (1911) הכתירו אותו האחים ליפא והעניך קמינר (בני הרב יהודה קמינר חותנו של השפת אמת) בעצת אחיינם האמרי אמת לרבה של העיירה פאדזאמצע שליד חענצין. בתפקיד זה החזיק עד מלחמת העולם הראשונה שאז כבשו הפולנים את העיירה מידי הרוסים. לאחר מכן, כיהן במשך מספר שנים כרב בדאלעשיץ. מאוחר יותר התמנה לרב בקראסניבראד הסמוכה ללובלין, ומשם עבר לקהילת יענדזיעווא.

לאחר פטירת רבה של העיירה זאראמב שליד ביאליסטוק נקרא על ידי יהודי המקום למלאות את מקומו. הוא ישב על כיסא הרבנות במקום עד השואה, שאז רצחו הנאצים את יהודי זאראמב וצ'יז'עוו הסמוכה לה ביום אחד. הוא התחבא במשך תקופה נוספת, עד שנתפס ונשלח לאושוויץ שבה נרצח.

פרסום רעיון הדף היומי 
בחודש אב תרפ"א פרסם הרב משה מנחם שפיוואק בביטאון "צעירי אגודת ישראל" דגלנו את רעיון הדף היומי תחת הכותרת "הצעה נכבדה", אך הוא לא זכה לחשיפה ציבורית נרחבת עד להכרזתו של הרב מאיר שפירא מלובלין בכנסייה הגדולה כשנתיים לאחר מכן, בחודש אלול תרפ"ג.

בתוך המכתב הוא כותב כך:

משפחתו 
הרב שפיבק היה נשוי לשבע רחל, ונולדו להם שמונה ילדים:
 יוכבד זיסיל, אשת הרב שמואל ליפמן מביאליסטוק (להם נולדו שני ילדים)
 שרה רבקה
 חוה
 יצחק יעקב
 הניה
 נחמה
 לאה
 ישראל אריה

אשתו ושבעה מילדיו נספו אף הם בשואה.

בנו ישראל אריה שהתגורר בתל אביב-יפו הוא היחיד שניצל, ולאחר השואה פעל להנצחת אביו ומשפחתו, ואף סייע להוציא לאור מחדש את ספרו של אביו "מטה משה" (מהדורת ירושלים, תש”מ).

בשנת תרע"ז התאלמנה אחותו זיסל גיטל מבעלה יהושע אליעזר רוזנברג. הרב משה מנחם ואחיו הגדול הרב נפתלי (אב”ד ווישיגראד שבפולין) גידלו את אחיינם היתום יהודה אריה רוזנברג. בנו דוב בעריש רוזנברג הוציא לאור מחדש את ספרו של דוד אביו "מטה משה".

חיבוריו 
לספריו ניתנו הסכמות של גדולי הדור באותה תקופה שהפליגו בשבחו, בהם רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק בעל האור שמח, רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין בעל הערוך השולחן, רבי איצל'ה מפוניבז', רבי מאיר אריק, רבי אברהם מנדל שטיינברג, רבי יעקב שור, רבי משה נחום ירושלמסקי ועוד.
 מטה משה על חומשים - בראשית, שמות, ויקרא. נדפס לראשונה בוורשה בשנת תרצ"ה (1935) כחלק ראשון מחיבור גדול על התנ"ך שהיה תחת ידו.
 שו"ת מטה משה על שולחן ערוך חלק אורח חיים. נדפס לראשונה בוורשה בערך בשנת תרצ"ה, ומכיל חלק קטן מחיבורו על כל ארבעת חלקי השולחן ערוך.
 חידושי תורה שפרסם בכתבי עת תורניים שונים בפולין ובארץ ישראל.

בשנת תש"ם (1980) בן אחותו ובנו הדפיסו מחדש את ספרו "מטה משה", ובו ריכזו את כל החיבורים הנזכרים.
 חלק מחיבורו הגהות מנחם על התלמוד, הודפס במהדורת "ש"ס המסביר" על מסכת ברכות, בהוצאת הרב יוסף שאפאטשניק (לונדון, תרפ"ג).

היה בין רבני פולין שחתמו על "קול קורא" המעודד את היהודים החרדים להצטרף להסתדרות הארצית של "אגודת ישראל".

לקריאה נוספת 
 תולדות הג"ר משה מנחם שפיוואק זצ"ל במבוא לספרו מטה משה (ירושלים, תש"מ), אתר אוצר החכמה
 הרב משה מנחם מנדל ספיבק הי”ד, באתר "תורתך לא שכחתי", אלול תשפ״א - ספטמבר 2021
 התורה המאחדת - סיפורו של הדף היומי, כתב העת אסיף

קישורים חיצוניים 
 ספרו מטה משה, ירושלים תש"ם, באתר אוצר החכמה
 חיבורו הגהות מנחם על מסכת ברכות, בתוך מהדורת 'ש"ס המסביר' מאת הרב יוסף שפוצ'ניק, לונדון תרפ"ג, באתר אוצר החכמה
 אנדרטת המצבה לזכר קהילות צ'יז'בה - זארומב, באתר "מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל"
 מי הגה את הרעיון של לימוד הדף היומי?, באתר הספרייה הלאומית
 
 
 
 אבי רעיון לימוד הדף היומי, מכתבים למערכת - מרץ 2005, באתר עיתון הארץ
 הרב יונתן שטנצל בריאיון עם הרב יצחק סילמן על הגאון רבי משה מנחם שפיבק הי"ד במלאת 100 שנים להכרזת רעיון הדף היומי, באתר קול הלשון, 7 בספטמבר 2023

הערות שוליים 

רבנים פולנים
מחברי ספרות תורנית
רבנים שנספו בשואה
אושוויץ: אישים
רבני גור
הדף היומי
ילידי 1880
נפטרים ב-1944