אביעד בקשי

אביעד בקשי (נולד ב-15 בפברואר 1972, ל' בשבט ה'תשל"ב) הוא דוקטור למשפטים, ראש המחלקה המשפטית בפורום קהלת, מרצה למשפט ציבורי באוניברסיטת בר-אילן, משפט חוקתי בקריה האקדמית אונו וכן במכללה למדינאות.

ביוגרפיה 
בקשי נולד ב-1972, בשנות התיכון למד בישיבת ירושלים לצעירים ולאחר מכן בישיבת בית אל ובישיבת ההסדר הר ברכה. התגורר ביישוב הר ברכה ושימש בין השנים 1999–2001 ר"מ בישיבה. בהדרכתו של הרב אליעזר מלמד ובמסגרת תוכנית "שילובים", שילב בקשי לימודי משפטים לצד עבודתו כר"מ, וסיים בהצטיינות תואר ראשון ושני באוניברסיטת בר-אילן. בין השנים 2003–2004 התמחה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה. בעל תואר ראשון בהוראת תורה שבעל פה ומחשבת ישראל וכן תעודת הוראה מהמכללה ירושלים, בה שימש כמרצה.

בקשי פרסם את עבודת הדוקטורט שלו, בהדרכתו של פרופ' גדעון ספיר, שעסקה ב"משמעותה החוקתית הראויה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית", ב-2011, במסגרת מסלול מלגת הנשיא לדוקטורנטים מצטיינים באוניברסיטת בר-אילן, עבודה שזכתה בפרס מאת מרכז מורשת בגין לשנת 2013.

בין השנים 2008–2011 שימש בקשי עמית מחקר במכון לפילוסופיה פוליטית ע"ש שוורץ בבית מורשה בירושלים. באוקטובר 2011, ימים אחדים לפני שחרור המחבלים במסגרת עסקת שליט, פנה בקשי אל מנכ"ל משרד המשפטים גיא רוטקופף, והציע כי השחרור יותנה בכליאה מחדש במקרה של חטיפת ישראלי נוסף. הצעתו העקרונית התקבלה. כתוצאה מכך, בקיץ 2014 במהלך מבצע שובו אחים, נכלאו מחדש עשרות מחבלים.

החל משנת 2004 היה בקשי מעורב ביוזמות חקיקה וגיבוש חוקה, כחבר צוות ייעודי במכון לאסטרטגיה ציונית, עורך משפטי להצעת החוקה של מיכאל איתן ופרופ' משה קופל (2007), ראש פרויקט חקיקה במסגרת "קרן ויילר" באוניברסיטת בר-אילן, ומנהל "מכון ברלינר – קליניקה ליוזמות חקיקה בקריה האקדמית אונו" (2011–2012). 

כיום משמש בקשי מרצה ומלמד משפט ציבורי באוניברסיטת בר-אילן, משפט חוקתי בקריה האקדמית אונו ובמכללה למדינאות. משרת במילואים כיועץ משפטי במחלקת דין בינלאומי של הפרקליטות הצבאית.

ב-2021 הוצגה מועמדותו לתפקיד שופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב. ב-2022 היה אחד מתשעת המועמדים ברשימה הסופית למשרת היועץ המשפטי לממשלה.

בתחילת שנת 2023 היה בקשי אחד מן המשפטנים בהם נועץ שר המשפטים יריב לוין לגיבוש תוכנית הכוללת שורת רפורמות במערכת המשפט בישראל.

עמדות ופעילות ציבורית
החל משנת 2012 משמש בקשי ראש המחלקה המשפטית בפורום קהלת. המחלקה בראשותו מגבשת בין השאר חוות דעת בנושאים משפטיים, במטרה לסייע לנבחרי ציבור לקדם מדיניות בכלים משפטיים ולקדם שיח אקדמי מנקודת מבט שמרנית. במסגרת תפקידו פרסם נייר מדיניות העוסק בייעוץ המשפטי לממשלה, בו הומלץ בין היתר להסיר את כפיפות שרי הממשלה לייעוץ המשפטי, וכן לאפשר להם ייצוג עצמאי בבתי משפט; חוות דעת השוללת את העמדה לפיה ממשלת ישראל אינה מוסמכת להטיל מגבלות על הפגנות פוליטיות בשל ניגוד עניינים; ועוד.

חלק מרכזי מפועלו האקדמי והציבורי מוקדש להגברת ריבונות הכנסת ומשילות הממשלה. הוא תומך בכינון חוקה למדינת ישראל, אשר כוללת בתוכה סמכות מוגבלת לביטול חקיקה ראשית בידי בג"ץ, לצד פסקת התגברות המגדירה היטב את העילות לכך, אולם טוען כי לא ראוי שבית המשפט העליון ייטול לעצמו סמכות זו ללא הסמכה מפורשת בחוק. בשנת 2020 פרסם בקשי מאמר בשם "המהפכה החוקתית השנייה" בו הביע התנגדות נחרצת לביטול חוקי יסוד בידי בג"ץ.

עוסק בין השאר גם בהשבת זכות העמידה, שינוי שיטת בחירת השופטים בישראל ועוד.

לצד פעילותו בפורום קהלת, מפרסם בקשי בשגרה מאמרים במסגרות אקדמיות ובכלי תקשורת שונים, וכן מתראיין במסגרות שונות.

חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי 

בקשי היה מעורב בקידומו ובניסוחו של חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי, וקידם את חקיקת החוק במשך שנים בפעילות חוץ-פרלמנטרית, אקדמית ותקשורתית. בקשי סבור כי קיימת זכות חוקתית לקיומה של מדינת ישראל כמדינת לאום של העם היהודי. זכות זו, לטענתו, מצדיקה אף חקיקה אשר תשמור על המצב הדמוגרפי במדינת ישראל. במאמר שפרסם לצד פרופסור גדעון ספיר, טען כי שופטים המצדיקים את חוק האזרחות והכניסה לישראל מעניקים לטיעון הדמוגרפי משקל רב יותר מאשר לטיעון הביטחוני, שהוא העמדה הרשמית של הכנסת. מתנגד להכללת ערך השוויון בחוק הלאום.

יועץ מדעי לספר "להיות אזרחים בישראל" 
בשנת 2013 שימש בקשי יועץ מדעי לכתיבת מהדורה חדשה של הספר "להיות אזרחים בישראל" המשמש להכנה לבחינת הבגרות באזרחות. המהדורה יצאה לאור ב-2016. משרד החינוך יזם את ההוצאה מחדש לאחר שהגרסה המקורית שלו התיישנה, וכן הייתה שנויה במחלוקת ונטען שהספר בקורתי מדי כלפי מדינת ישראל. בתגובה לעבודה על המהדורה פנתה קבוצת מורים בשם "מועצת המורים לאזרחות" למשרד החינוך בבקשה למנות יועץ אקדמי נוסף לספר, לדבריהם על מנת למנוע הטיה בחומר הלימוד. בתגובה השיב משרד החינוך כי בקשי משמש יועץ לספר, ואחריו יעברו על הספר עורכים נוספים. כמה מצוות הכתיבה של הספר ביקשו ששמם יוסר מן הספר בטענה להטייה.

חיים אישיים
בקשי נשוי לד"ר רינה בקשי, חוקרת ומרצה לחינוך, ואב לשבעה. מתגורר ביישוב עפרה. דודו היה הראשון לציון הרב אליהו בקשי דורון. אימו ממשפחה עיראקית. מקיים אורח חיים דתי.

מפרסומיו 
האם קיימת חובה עקרונית לקלוט מהגרים?, משפט וממשל, 2006
שינוי שיטת בחירת השופטים בישראל, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2011
האמנם הערבית שפה רשמית בישראל?, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2011
בזכות הזכות למדינת לאום, עיוני משפט לו, 509 (עם פרופ' גדעון ספיר), 2013
חוק יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי – הצורך המשפטי, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2013
חוק יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי – ההצדקה הליברלית, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2013
מערך הכשרות בישראל – ניתוח והצעה לשינוי מבני (עם נטע שפירא), פורום קהלת, 2016
הייעוץ המשפטי והממשלה – ניתוח והמלצות, פורום קהלת, 2017 (מהדורה שנייה; מהדורה ראשונה, 2014)
בחירת שופטים לבתי משפט חוקתיים – מחקר השוואתי (עם שי ניצן-כהן ושמעון נטף), פורום קהלת, 2019

קישורים חיצוניים
 ד"ר אביעד בקשי באתר פורום קהלת
 מאמריו של אביעד בקשי באתר מקור ראשון

הערות שוליים

סגל אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
משפטנים ישראלים
בוגרי ישיבת הר ברכה
בוגרי ישיבת בית אל
בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
בוגרי מכללה ירושלים
בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
סגל הקריה האקדמית אונו: משפטים
עפרה: אישים
הר ברכה: אישים
חברי פורום קהלת
ישראלים שנולדו ב-1972
בוגרי ישיבת ירושלים לצעירים