מהומות הסגר בהולנד (2021)

מהומות הסגר בהולנד 2021 הם סדרת מהומות מתמשכות בהולנד שפתחו מפגינים נגד צעדי הצנע שהטילה הממשלה ובמיוחד את העוצר שהונהג ב־23 בינואר 2021 כחלק מהמאבק במגפת הקורונה בהולנד. המשטרה תיארה את האירועים כ"מהומות הגרועות ביותר" במדינה מאז מהומות ההכתרה ב-1980.

רקע כללי 
ההצעה להכניס עוצר ארצי כדי לבלום את התפשטות נגיף הקורונה הונחה על השולחן על ידי צוות ניהול ההתפרצות (OMT) כבר בספטמבר 2020, אך לא זכתה לתמיכת בית הנבחרים.

כעבור ארבעה חודשים המדידה נחשבה הכרחית מכיוון שמספר הזיהומים לא פחת מספיק מהר, אף על פי שהולנד הייתה בסגר מלא מאז 14 בדצמבר 2020. יתר על כן, גרסת VOC-202012/01 להעברה יותר של הנגיף המשיכה להתפשט ברחבי הארץ, והעלתה חשש ל"גל שלישי" של זיהומים.

ראש הממשלה מארק רוטה, הודיע על תוכניתו להתחיל עוצר 20: 30–4: 30 במסיבת עיתונאים ב־20 בינואר 2021. ב־21 בינואר הצביע הרוב בבית הנבחרים לתמוך בהצעה, לאחר שאומצה הצעה לדחיית העוצר לשעה 21:00. העוצר יהיה בתוקף בין התאריכים 23 בינואר ל-10 בפברואר 2021 לפחות.

הפגנות לא אלימות נגד צעדי המניעה של הממשלה נגד נגיף הקורונה התרחשו מספר פעמים לפני ההכרזה על העוצר. עם זאת, ב־24 בינואר 2021, הפגנות בלתי חוקיות נגד העוצר באמסטרדם ובאיינדהובן הסלימו להתפרעויות אלימות בתגובה להתערבויות המשטרה. בהמשך הופצו קריאות להתפרע ברשתות החברתיות, מה שהוביל להתפרעויות גם במקומות אחרים.

כתב אל-ג'זירה בהולנד דיווח כי המהומות נגרמו בחלקן על ידי תאוריות קשר שהופצו על ידי ארגון QAnon. הוא אמר: "זו התפרצות זעם שלא נראתה בהולנד הרבה מאוד שנים. הצעירים שולהבו גם על ידי פוליטיקאים מהימין הקיצוני שקראו לאנשים להתנגד לסגר."

ציר זמן

גל ראשון

23 בינואר 
בשנת Urk, מרכז בדיקות קורונה הוצת.

24 בינואר 
ההתפרעויות ביום ראשון היו עזות יותר מהיום הקודם. היו פרעות באמסטרדם, איינדהובן, האג, טילבורך, פנלו, אנסחדה, הלמונד ורורמונד. באיינדהובן, פורעים הציתו כלי רכב ובזזו חנויות מרובות בתחנה המרכזית בעיר ובסביבתה. באנסכדה ניסו מפגינים לשבור את חלונות בית החולים "מדיק ספקטרום טוונטה". יותר מ-300 איש נעצרו וניתנו 2,100 קנסות.

25 בינואר 
150 בני אדם נעצרו במהלך הלילה שבין 25 ל-26 בינואר באמסטרדם וברוטרדם. חנויות נבזזו והושחתו. הערים דן בוש, זוולה, אמרספורט, אלקמאר, הורן, גאודה, הארלם וויננדאל חוו צרות, כולל מכוניות שנשרפו והמשטרה הותקפה באבנים.

26 בינואר 
דן בוש, סיטארד-ג'לין, שטיין וקפלה אן דן איסל הוציאו צו חירום לקראת הלילה הקרוב. לביק ואכט-שוסטרן תהיה צו חירום עד 10 בפברואר, שיאפשר למשטרה לעשות עצירה וחישוק ללא סיבה. זוולה הכריזה על צו חירום, שהוא צעד אחד מתחת לגזירת חירום בחוק ההולנדי. משטרת הולנד הגדירה את דן בוש, אלמלו והארלם כמוקדים פוטנציאליים.

ההתפרעויות שהתרחשו ב-26 בינואר היו פחות כבדות מהימים הקודמים. למרות כמה פרעות קטנות באמסטרדם, רוטרדם והילברסום, וכמה הפרות סדר בהאג, שינדל ויוליאנאדורף, המצב בשש הערים והכפרים הללו היה בשליטה תוך כשעה.

ערים רבות ראו גם תמיכה מאסיבית מצד המקומיים. ערים כמו מאסטריכט, ראו את מערך המעריצים ההארדקור שלו של מועדון הכדורגל המקומי שלו, הצד המלאכי, מתאספים כתגובה לאיומים של פורעים כביכול. כמה מאות תומכים צעדו דרך העיר, ובסופו של דבר עשו את דרכם למרכז העיר ולהצהיר: "לא נסבול הרס וביזה". רובם הלכו הביתה בסביבות השעה 21.00 כדי לעמוד בכללי העוצר.

27 בינואר 
ב־27 בינואר לא היו מהומות גדולות, רק הפרות סדר בהאג וברוטרדם. ברוטרדם הועלה תיאטרון.

28 בינואר 
למרות קבוצה גדולה יחסית של צעירים שירתה זיקוקים בטיאל, לא דווח על מהומות או הפרות סדר בכל רחבי הולנד החל מ-28 בינואר.

גל שני
בתאריכים 19-21 בנובמבר אותה שנה, התחדשו המהומות במדינה, בעיקר ברוטרדם, עקב ההגבלות החדשות במדינה בעקבות העלייה בתחלואת הקורונה. 3 מפגינים נפצעו קשה ואושפזו בבית החולים כשהרשויות פתחו לעברם באש.

ברוטרדם 51 בני אדם נעצרו, ואילו במחוז לימבורג היו 13 מעצרים, בעיירה אורק 8 מעצרים ו-19 מעצרים בהאג. מהומות התרחשו גם באנסחדה, ליברדן וטילבורג, על פי התקשורת המקומית. השלטונות ההולנדים השתמשו בתותחי מים, כלבים ושוטרים רכובים כדי לעצור את הצעירים המתפרעים שהציתו ויידו אבנים לעבר השוטרים. המהומות נגרמו בעיקר מהתגובה הציבורית לאמצעי מניעת COVID-19 ממשלתיים חדשים, והפורעים כללו הן אזרחים והן מחברי קבוצות ימין קיצוני. 3 מתפרעים נפצעו קשה כשהמשטרה פתחה לעברם באש, בעוד שרביעי נפצע באורח קל. בנוסף, 4 מתפרעים ו-5 שוטרים נפצעו קל במהלך התסיסה. מחאות לא אלימות גם התקיימו באמסטרדם ובברדה, ומחאות התרחשו גם בווינה, אוסטריה בקרב הקהילה ההולנדית בעיר כהזדהות עם המפגינים בהולנד.

תגובות 
ראש הממשלה, מארק רוטה, אמר לעיתונאים כי לאירועים האחרונים "אין שום קשר למחאות, מדובר באלימות פלילית ואנחנו נתייחס אליה ככזו".

שר האוצר ווקה הוקסטרה אמר כי ההתפרעויות לא יגרמו לממשלה "להיכנע לכמה אידיוטים". שר המשפטים והביטחון פרדיננד גרפרהאוס אמר זאת. "כנראה שקבוצות קטנות מוצאות צורך להתפרע. אבל זה לא בגלל מדיניות הקורונה, כי אתה לא צריך לבזוז חנות בשביל זה", אמר. גראפרהאוס והוסיף כי המשטרה וKoninklijke Marechaussee מכים את הפורעים. הם יהיו נתונים לשיפוט מקוצר ויכולים להתמודד עם עונשי מאסר ללא תנאי.

חברי הפרלמנט חרט וילדרס וג'סי קלבר, מהמפלגה למען החירות וגרינלינק בהתאמה, האשימו זה את זה בהסתה לפרעות. ג'סי קלובר האשים את חירט וילדרס בהסתה להתפרעות, ואילו חירט וילדרס דרש מג'סי קלובר להסיר את דרגת מפלגתו מהשילדרסוויק, שבה התרחשו הפרעות.

ראש עיריית איינדהובן ג'ון יוריצ'מה אמר כי: "אם נמשיך בדרך זו, נצא למלחמת אזרחים."

ראש עיריית רוטרדם אחמד אבו טאלב פרסם סרטון בו הוא פנה ישירות לפורעים. הוא שאל אם הם חשים גאים שהרסו את עיר הולדתם שלהם והבטיח להם שהמשטרה תפגע בהם. הוא המשיך למחוא כפיים לגיבורים האמיתיים של ההיסטוריה של העיר, שבנו את העיר מחדש אחרי בליץ רוטרדם במקום להשמיד אותה. ליזמים שמפעליהם נפגעו הוא הבטיח לעבוד יחד עם חברות ביטוח כדי לתמוך בהם.

דובר הכוחות המזוינים של הולנד הצהיר כי צבא הולנד המלכותי טרם התבקש לסייע בבלימת המהומות. עם זאת, אם הכוחות המזוינים יתבקשו לעזור "זה יהיה מוגבל לתמיכה לוגיסטית וחומרית".

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מחאות ב-2021
2021 בהולנד