כריש (שדה גז)

כריש הוא שדה קידוח של גז טבעי הנמצא בים התיכון, במים הכלכליים של ישראל, כ-90 קילומטר מערבית לחופי ישראל, בסמוך לגבול הצפוני של המים הכלכליים. השדה התגלה יחד עם מאגר תנין על ידי חברות דלק קידוחים ונובל אנרג'י. כריש ותנין יחד מכילים 60–80 מיליארד מטרים מעוקבים של גז (BCM). בנוסף, מאגר כריש מכיל 13 מיליון חביות קונדנסט, חומר גלם לייצור נפט מסוג ברנט.

פיתוח שדה הגז 
בהתאם למתווה הגז הישראלי, חברות דלק ונובל אנרג'י מכרו בשנת 2016 את זכיותיהן בשדות לחברת אנרג'יאן היוונית תמורת כ-150 מיליון דולר. ביוני 2017 הגישה החברה לממונה על הנפט במשרד האנרגיה את תוכניותיה לפיתוח המאגרים, והיא הוצגה בפני המועצה הארצית לתכנון ולבנייה באוגוסט 2017. תוכנית הפיתוח כללה אסדת הפקה עצמאית, אפשרות לחיבור ספקים נוספים לצנרת האספקה בים, וטיפול מלא בגז הטבעי באזור שדה הגז במעמקי הים.

ב-2019 דיווחה חברת אנרג'יאן כי בחלק מהשדה הנקרא כריש צפון, היא מצאה כמות גז גדולה כפי 4 מצריכת הגז השנתית בישראל. באפריל 2020, החברה עדכנה כי המאגר מכיל 33.7 מיליארד מ"ק (BCM) של גז טבעי בר-הפקה, לעומת כ-25 BCM לפי האומדן שפורסם בעקבות קידוח ההערכה—כלומר עלייה של כ-32% בכמות הגז.

באפריל 2020 דווח כי חברת אנרג'יאן השלימה אבן דרך חשובה בפיתוח מאגרי הגז כריש ותנין וכי הסתיימו עבודות התשתית בסין על אסדת הפקת הגז הימית ושהאסדה בדרכה להשלמת עבודות בסינגפור.

במאי 2020 הודיעה חברת אנרג'יאן כי השלימה את הנחת הצנרת התת-ימית של המאגר מאזור נקודת הקיבול בחוף דור ועד למיקום הבאר. הצנרת היא באורך של 90.3 ק"מ והונחה בעומק של עד 1,700 מטרים בקצב הנחה ממוצע של 4,578 מטר ליום.

ב-5 ביוני 2022 דווח כי אסדת הפקת הגז הגיעה לאזור ישראל והיא עוגנת מול חופי חיפה. באוקטובר 2022 החלה הפקת גז בשדה "כריש".

סכסוכים סביב מאגר כריש

קבוצת צבר גז ונפט/נאמאקס נגד אנרג'יאן 
בנובמבר 2019, קבוצת צבר גז ונפט הגישה לבית המשפט המחוזי בתל אביב תביעה של 603 מיליון שקל נגד אנרג'יאן ישראל. לפי התביעה, צבר הייתה זו שהכירה ב-2015 לאנרג'יאן את ההזדמנות העסקית ואפשרה לה להצטרף בתור "מפעיל" לרכישת מאגר כריש יחד עם תנין. בין הצדדים נחתם הסכם שכלל אישור והתחייבות מצד אנרג'יאן כי קבוצת צבר היא הבעלים של ההזדמנות העסקית וללא הסכמתה אנרג'יאן לא תוכל להתקשר בעסקה לרכישת הזכויות במאגרי הגז. קבוצת צבר תובעת 25% מהזכויות במאגרים או פיצוי הולם בגלל שלטענתה קבוצת אנרג'יאן דחקה אותה מהבעלות על מאגרי הגז, על אף שהיא הייתה למעשה זו שיזמה פנייה לאנרג'יאן, הכירה לאנרג'יאן את ההזדמנות העסקית שברכישת המאגרים, והובילה את יציאתה לפועל של העסקה. בנוסף, חברות צבר ונאמאקס שלחו מכתב לממונה על הנפט שבמשרד האנרגיה שבו התלוננו כי חברת אנרג'יאן מסרבת לקבל את כתב התביעה ולהתמודד מול הטענות נגדה בגין רמיה וגזל של משאבי טבע לכאורה. בתגובה, חברת אנרג'יאן אמרה שהיא דוחה לגמרי את הטענות, שהיא רכשה כדין את הזכויות למאגר באישור ממשלת ישראל, ושהיא מתנהלת בשקיפות מלאה ובהתאם לכל הוראות החוק לכל אורך הדרך. לגבי המכתב של חברות צבר ונאמאקס, חברת אנרג'יאן טענה שהמכתב אינו מוכר לה.

אנרג'יאן נגד דלק קידוחים 
באפריל 2020, דווח כי אנרג'יאן שלחה מכתב לדלק קידוחים שבו היא שוללת את חישוב התמלוגים שאמורים להגיע אליה. במכתב שנשלח ליוסי אבו, מנכ"ל דלק קידוחים, טענה חברת אנרג'יאן כי ההערכות שדלק קידוחים הציגה ביחס לשווי התמלוגים מכריש ותנין מופרזות ואינן משקפות את תנאי ההסכם בין הצדדים. כמו כן, אנרג'יאן טענה כי המשא ומתן עם דלק קידוחים והחתימה על ההסכם קדמו לקידוח ולתגלית בכריש צפון—המהווה כ-30% מסך עתודות הגז שהוערכו במאגרי כריש-תנין—ולכן אין היא מחויבת בתשלום תמלוגים בגינה. לפי הדוחות של דלק בשנת 2019, שווי התמלוגים לכלל הזכאיות נאמד בכ-1.1 מיליארד שקל, לפי שיעור היוון של כ-11%. כ-600 מיליון שקל מיוחס לחלקה של דלק קידוחים, כ-410 מיליון שקל לקבוצת דלק ולדלק אנרגיה, והיתרה לכהן פיתוח.

טענות לבנון לשטח כריש ותנין 
באוקטובר 2020, כחלק ממשא ומתן הנפתח בין ישראל ללבנון, העלו הלבנונים את הדרישה לדון בשטחים שכוללים את מאגרי כריש ותנין. דרישת לבנון התבססה על שטח ימי של 1,460 קמ"ר נוספים מהמים הכלכליים של ישראל, בנוסף ל-860 הקמ"ר שעליהם החל הדיון בשיחות לסימון הגבול הימי. במכתב שנשלח למנכ"ל חברת אנרג'יאן שאול צמח על ידי מנכ"ל משרד האנרגיה הישראלי אודי אדירי, שעמד בראש המשלחת הישראלית לשיחות עם לבנון, הובהר כי העמדה הלבנונית כלל לא תידון ושהיא נדחית על הסף.

ב-2 ביולי 2022 יירט צה"ל שלושה כלי טיס בלתי מאוישים של חזבאללה, שעשו את דרכם לעבר האסדה, בשטח המים הכלכליים של ישראל.

קישורים חיצוניים
  
 אורנה מזרחי, יורם שוויצר, 12 ביולי 2022, במחלוקת בנושא הגז מול לבנון – למצות תחילה את המסלול הדיפלומטי באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי(inss)

הערות שוליים

ישראל: שדות גז ימיים
כרישאים בתרבות