יחסי טורקיה–מונגוליה

יחסי טורקיה–מונגוליה הם יחסי החוץ בין מונגוליה לטורקיה.

היסטוריה 
המונגולים והטורקים פיתחו מערכת יחסים חזקה. שני העמים היו בדרך כלל עמים נוודים, והקשר התרבותי התפתח לתערובת של ברית וסכסוכים. אנשי שיונגנו נחשבו לאבותיהם של הטורקים והמונגולים המודרניים. גם הטורקים וגם המונגולים רואים עצמם לוחמים נודדים, ובמשך זמן רב פיתחו היסטוריה של טיפוח ברית נגד אימפריות סיניות שונות בניסיונותיה לשמור על תרבותה וגבולה.

שני העמים חלקו גם מסורת טורקו-מונגולית משותפת, שהתפתחה בהדרגה במובן השגוי של יראת כבוד לטנגריזם, בגאווה חזקה המבוססת על חופש וכבוד. האמונה הצליחה לשרוד גם כאשר המונגולים והטורקים אימצו דתות אחרות, בודהיזם ואסלאם, בהתאמה.

כאשר ג'ינגיס חאן הקים את האימפריה המונגולית, הטורקים התחלקו בין ברית לעוינות. מספר שבטים טורקים כרתו ברית עם האימפריה המונגולית, בעוד מספר שבטים טורקים קמו ונלחמו נגד השליטים המונגולים, והמשיכו במסורות הנוודים. זה נמשך עם ממשלות טורקו-מונגוליות שונות כמו אורדת הזהב, השושלת הטימורית, האימפריה המוגולית עד לעליית האימפריה העות'מאנית, בתוצר נוסף של שושלת טורקו-מונגולית.

כיום, עמים טורקים רבים ממשיכים לחלוק מנהגים תרבותיים כמעט זהים עם עמיתיהם המונגולים. לדברי ו' גורדלבסקי, אשר צוטט על ידי הטורקולוג והמונגולוג הרוסי אלכסנדר קדירבייב "על מנת להבין את ההיסטוריה של העמים הטורקיים יש צורך ללמוד את המונגולים".

יחסים מודרניים 
טורקיה ומונגוליה כוננו יחסים בשנת 1969 כאשר מונגוליה הייתה מדינה קומוניסטית. היחסים הידידותיים בין שתי מדינות באו לידי ביטוי בטקס עוד בשנת 2019, כאשר שגריר טורקיה במונגוליה אחמט יזאל הצהיר כי "יש לנו יחסים היסטוריים, תרבותיים וחברתיים עוד מלפני 2000 שנה. אנו יכולים לעשות דברים רבים כדי להבטיח כי ידידות זו תביא אותנו הלאה", והוספנו שטורקיה תמיד תהיה שכנה שלישית של מונגוליה.

כמו כן, טורקיה ומונגוליה העמיקו את שיתוף הפעולה שלהן, אשר נע בין חינוך לסיוע כלכלי, כמו גם מחויבות היסטורית להבנת היחסים העתיקים של שתי המדינות.

נציגויות דיפלומטיות 
 טורקיה מחזיקה במונגוליה שגרירות באולן בטור.
 מונגוליה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה.

הערות שוליים