מתקפת פתע

מתקפת פתע היא מתקפה הנעשית מבלי שהצדדים הלוחמים נתונים במלחמה, המהווה עבירה במשפט הבין-לאומי הפומבי.

במשפט הבינלאומי 
על פי סעיף 3 של אמנת האג משנת 1907, . עד מלחמת העולם השנייה לא הוסמך בית משפט לדון את מפרי הסעיף, זאת בניגוד לסעיפים אחרים באמנה, בהם הוסמך בית משפט מסוים לדון את מפרם. בית הדין הבין-לאומי הצבאי למזרח הרחוק היה הראשון שהרשיע בהפרת האיסור על מתקפת פתע, כאשר הורשעו בכירים יפניים על חלקם ב וכן פעולות מלחמתיות נוספות.

מלחמות העולם 
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, פלשו כוחות הקיסרות הגרמנית לבלגיה וללוקסמבורג במתקפת פתע. בין שתי מלחמות העולם התרחשו מספר מתקפות פתע, בין השאר ב ובמלחמת סין–יפן השנייה.

במלחמת העולם השנייה ביצעו שלוש מהמשתתפות במלחמה מתקפות פתע. ברית המועצות ביצעה שתיים, במסגרת הפלישה לפולין ומלחמת החורף כנגד פינלנד. גרמניה הנאצית ביצעה שמונה מתקפות פתע: פלישת גרמניה הנאצית לפולין, לארצות השפלה, לדנמרק ולנורווגיה, ליוגוסלביה ולברית המועצות. האימפריה היפנית ביצעה ארבע מתקפות פתע במסגרת המלחמה - שתיים נגד סין ב-1940 וב-1941, ואחת נגד הממלכה המאוחדת ונגד ארצות הברית ב-1941.

לאחר מלחמות העולם 
ב-1950 ביצעה קוריאה הצפונית מתקפת פתע נגד קוריאה הדרומית, שהייתה אות הפתיחה למלחמת קוריאה.

ב-1973 ביצעו מצרים וסוריה מתקפת פתע נגד ישראל, בתחילת מלחמת יום הכיפורים.

בפתיחת מבצע חגורה שחורה ביצעה ישראל מתקפת פתע נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.

ב-7 באוקטובר 2023 פתח חמאס במתקפת פתע על ישראל, שבעקבותיה נפתחה מלחמת חרבות ברזל, בבוקר שמחת תורה.

לקריאה נוספת 

 אורי בר-יוסף, מתקפת פתע, דביר 2019

הערות שוליים 

דיני מלחמה
יחסים בין-לאומיים