אבן קתייבה

אבּוּ מֻחַמד עַבּדאללה בּן עַבּד אל-מַג'יד בּן מֻסְלִם בּן קֻתַ֫יְבַּה א-דִּינַוַרִיּ אל-מַרְוַזִיּ או פשוט אִבְּן קֻתַ֫יְבַּה (, ; 828 - 13 בנובמבר 889 לספירה / 213 - 15 רג'ב 276 לספירת ההג'רה) היה מלומד מוסלמי ממוצא פרסי. הוא שימש כשופט במהלך הח'ליפות העבאסית, אך היה ידוע בעיקר בזכות תרומתו לספרות הערבית. הוא היה איש אשכולות שכתב על נושאים מגוונים, כגון פרשנות הקוראן, החדית', תאולוגיה, פילוסופיה, חוק ומשפט, בלשנות, פילולוגיה, היסטוריה, אסטרונומיה, חקלאות ובוטניקה.

ביוגרפיה 
שמו המלא הוא אבּוּ מֻחַמד עַבּדאללה בּן עַבּד אל-מַג'יד בּן מֻסְלִם בּן קֻתַ֫יְבַּה א-דִּינַוַרִיּ. הוא נולד בכופה שבעיראק, ממוצא איראני; אביו היה ממרב. לאחר שלמד מסורת ופילולוגיה הוא מונה לקאדי בדינאוואר במהלך שלטונו של אל-מתוכל הראשון, ולאחר מכן למורה בבגדאד שם נפטר. הוא היה הנציג הראשון של בית הספר לפילולוגים בבגדאד שהחליף את בתי הספר של קופה בצרה. הוא היה ידוע כמתנגד חריף לאסלאם שועובי, הפתוח לחוכמה ולערכים שאינם אסלאמיים.

מוֹרֶשֶׁת 
אבן קותייבה נחשב על ידי המוסלמים הסונים כאשף החדית', בראש ובראשונה פילולוג, בלשן ואיש אשכולות. בנוסף לביקורת הספרותית ולאנתולוגיות שלו, הוא היה ידוע גם בפועלו בתפסיר (פרשנות הקוראן). הוא חיבר גם עבודות בנושא אסטרונומיה ותורת משפט. ספרו עיון אל-אח'באר, יחד עם הספרות הרומנטית של מוחמד בן דאוד אל-זהרי ואבן אבי טהיר תיפור, נחשבו על ידי הלקסיקוגרף אבן דורייד לשלוש היצירות החשובות ביותר עבור אלה שרצו לדבר ולכתוב ברהיטות.

יצירות 
אבן קותייבה כתב יותר מ-60 ספרים, ובהם:
 ע'ריב אל-קוראן (בגרסה אחרת: מֻשְׁכִּל אל-קוראן), מורכבות מילונית בקוראן.
 תַאְוִיל מֻחְ'תַלִף אל-חדית' (הפרשנות לסיפורים סותרים), הגנה על החדית' נגד מבקרים מועתזילים.
 כִּתַאבּ אַ֫דַבּ אל-כַּ֫אתִבּ ("אדב אל-כאתב של אבן קתייבה", בעריכת מקס גרונרט, ליידן, 1900)
 כתאב אל-אַנְוַ֫אא'. (היידראבאד, 1956)
 כתאב אל-מַעַ֫אנִי אל-כביר פי אַבְּיַ֫את אל-מעאני. 2 כרכים. (היידראבאד, 1949)
 כתאב אל-מַעַארִ֫יף, היסטוריה אוניברסלית קצרה, מהבריאה ועד הגַ'אהִלִ֫יַּה (התקופה הקדם-אסלאמית); עם רשימת בני לווייתו של מוחמד, פוסקי הלכה מפורסמים ומומחי חדית' ("Ibn Coteiba’s Handbuch der Geschichte", בעריכת פרדיננד ווסטנפלד, גטינגן, 1850); (עורך, Tharwat 'Ukāshah, קהיר, 1960).
 כתאב א-שִּעְר וא-שֻּעַרַ֫אא' (עורך: מ. ז'. דה חואז'ה, ליידן, 1904)
 כתאב עֻי֫וּן אל-אח'באר. 4 כרכים. (קהיר, 1925-30); היסטוריה ביוגרפית של דמויות בולטות.
 כתאב אל-אמוואל
 כתאב אל-ערב ועֻל֫וּמֻהַא; היסטוריה של חוקרים ערבים
 כתאב אל-אַ֫שְרִבַּה; משקאות אלכוהוליים.
 כתאב דַלַאאִל אל-נֻּבֻּ֫וַּה, או אַעְלַ֫אם א-נֻּבֻּ֫וַּה, על הוכחות הנביאים.
 כתאב פַדְ֗ל אל-עַ֫רַב עלא אל-עַ֫גַ'ם, בשבח הערבים על פני הפרסים.
 כתאב אִעְרַ֫אבּ אל-קוראן, פרשנות פילולוגית על הקוראן.
 כתאב אל-אִחְ'תִלַ֫אף פי א-לַּפְז וא-רַּדּ עלא אל-ג'חמיה וול-מֻשַבִּّהַה, הפרכה של האלגוריזמים והאנתרופומורפיסטים. (מצרים, כמה מהדורות)
 כתאב אל-אִשְתִקַ֫אק
 כתאב אִסְ֗לַ֫אח עַ֫'לַט, תיקונים של ע'ריב אל-חדית' על ידי אל-קאסם בן סלאם.
 כתאב גַ'אמִע אל-פִקְהּ, משפט משפטי, שנפסל כלא אמין על ידי א-תעברי ואבן סורייג', וכך גם אל-אמוואל של אבן קותייבה.
 כתאב גַ'אמִע א-נַּחוּ אל-כביר וגַ'אמִע א-נַּחוּ אל-סַּ֗עִ'יר
 כתאב אל-ג'ראת'ים, בלשנות.
 כתאב אל-גַ'וַאבַּ֫את אל-חַ֫אדִ֗רַה.
 כתאב אל-מעאני אל-כביר
 כתאב אל-אִמאמה וא-סיאסה (שנוי במחלוקת)
 כתאב אל-מַסַ֫אאִל וַאל-אַ֫גְ'וִבַּה.
 כתאב אל-מַיְסַר ואל-קִדַאח ('קוביות ומזלות').
 כתאב א-נַּעְם ואל-בַּהַ֫אאִם, בקר ובעלי חיים.
 כתאב א-נַּבַּאת, בוטניקה.
 כתאב אל-קִרַאאַ֫את ('הקריאות הקנוניות').
 כתאב א-רַּדּ עלא אל-קַ֫אאִל בִּחַ'לְק אל-קוראן ('התשובה למי שטוען שהקוראן נברא').
 כתאב א-רַּדּ עלא א-שֻּעַיְבִּ֫יַּה ('הפרכה של השועייביה' – תת-כת של עַגַ֫'ארִדַה עַטַוִ֫יַּה, שהם בעצמם תת-כת של החַ'וַארִג').
 כתאב א-רַּחְל ואל-מַנְזִל.
 כתאב תעְבּיר א-רֻּ֫אְיַא ('פרשנות החלומות').
 כתאב תַלְקִ֫ין אל-מֻתַעַלִּם מן א-נַּחוּ, על הדקדוק.
 כתאב עֻי֫וּן א-שִּעְר, על שירה.

ראו גם
 אסלאם סוני
 הח'ליפות העבאסית
 תור הזהב של האסלאם

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים 
 
 האימאם אבן קותייבה
 עבודותיו של אבן קותייבה בקטלוג WorldCat

הערות שוליים 

מוסלמים סונים
ערבים
בלשנים ולשונאים
מדענים
היסטוריה אסלאמית
תאולוגיה אסלאמית
נפטרים ב-885