יאללה

יַאללַה היא מילה־משפט בסלנג העברי בישראל ומשמשת בהגדרתה כמילת זירוז ("קדימה!"). מקורה של המילה הוא מהערבית המדוברת – يَلا (יַלָא) או يَلَه (יַלָה), כשלמעשה זה צירוף של שתי מילות הביטוי – يَا ٱللّٰ (יא אללה) שפירושו "הו אלהים!". בסלנג ובדיבור השוטף של העברית המודרנית, יש למילה מספר תפקידים ומשמעויות סמנטיות שונות, בהתאם למיקומה במשפט ולדרך ההגייה – הגיית המילה במהירות נעשית לרוב לצורך זירוז, ואילו הגייה ארוכה ומודגשת נעשית דווקא לשם הבעת ספק או זלזול.

השימוש במילה "יאללה" הוא נפוץ מאוד, והיא נמצאת יחד עם מילות הסלנג בהן נעשה השימוש הרחב ביותר בלשון הדיבור הישראלית, כמו למשל, יאללה ביי.

היסטוריה 
המילה יאללה נשאלה מהשפה הערבית כבר בשלב מוקדם של התחדשות השפה העברית וייסוד היישוב הציוני בארץ ישראל – אולם שימוש ראשוני במילה "יאללה" נעשה כבר על ידי אנשי היישוב היהודי הישן בארץ ישראל, שפת הדיבור העיקרית שלהם הייתה יידיש והמילה "יאללה" הייתה אחת ממאות מילים בערבית שנטמעו בה בעקבות המפגש והיחסים עם תושבי ארץ ישראל הערבים באותה תקופה.

מתחילתה של ההתיישבות הציונית בארץ ישראל, החלו לחדור מילים וביטויים מהשפה הערבית לשפה העברית המתחדשת. חלק מכניסתן של מילים ערביות לשיח הצברי היה מתוך מניע אידאולוגי. אצל אנשי הפלמ"ח למשל, שימוש במילים ערביות היה חלק מההווי התרבותי וכדרך לבניית האתוס של היהודי החדש. המילה "יאללה" חדרה לשיח בשלב מוקדם ונטמעה בו באופן שוטף, כשלדוגמה כבר בשנת 1903, עלה המחזה "אללה כרים!" של המחזאי לוי אריה אריאלי ובו נכתב: .

ככל שעבר הזמן, נטמעה המילה ונהייתה לחלק אינטגרלי בשיח העברי־ישראלי. למרות שהיא נחשבת כמילה של לשון דיבור, הורחב השימוש בה בספרות, בעיתונות, בתקשורת ובאמנות ועל בסיס המילה המקורית נבנו צירופים חדשים (כמו יאללה ביי) עם משמעויות חדשות. בסקר אינטרנטי שערכה האקדמיה ללשון העברית בשנת 2020 נבחרה "יאללה" במקום השלישי כ־"מילת העגה שאי אפשר בלעדיה".

בשפה העברית

תפקיד המילה בשיח 
מעבר לשימוש המקורי כמילת זירוז, ישנם שימושים נוספים לביטוי בסלנג הישראלי:
 לעידוד – כמו "יאללה בית"ר!"
 לאישור או הסכמה – למשל: "שנלך לשתות קפה עד שהעומס בקופות הכרטיסים יירד?" – "יאללה!"
 לזלזול או הבעת ספקות – "העיתונים? במשבר? יאללה יאללה!" 
 כביטוי בזמן פרידה – "יאללה, אני צריך לזוז".

שימושים מחודשים 
 "יאללה יאללה" – הכפלת המילה יוצרת אפקט של זלזול ובוז.
 "יאללה ביי" – ביטוי שייחודו בכך שהוא דו־לשוני – משלב שתי מילים בשפה העברית שהן שאולות משפות שונות.
 "יאללה בלגן" – צירוף לשוני שמשמעותו קריאה לאחר "להשתחרר" ולהסיר מחסומים.

בתרבות הישראלית 
 בשיח הצבאי, נוצר לבסיס הקריה הנוטריקון – "קמתי, ראיתי, יאללה הביתה" – כדי לציין באופן אירוני את משמעות התפקיד של החיילים המשרתים שם.

 בפברואר 2001 הוציאה הזמרת שרית חדד את הסינגל "יאללה לך הביתה מוטי" שהפך במהרה ללהיט וטיפס במצעדי הפזמונים. חדד סיפרה שעל אף הצלחת השיר בקרב הקהל הרחב, הוא קיבל ביקורות צוננות בתקשורת, בין השאר בשל השימוש במילה "יאללה", שהיה חלק משימוש מכוון במילים ממשלב נמוך ובינוני לאורך השיר.

 בשנת 2012 הוציאה חברת "אוסם" גרסה חדשה של החטיף ביסלי בשם "ביסלי יאללה", הפרסומת שליוותה את המוצר החדש עשתה שימוש במשמעויות השונות של המילה "יאללה" בהתאם להקשר בו היא נאמרת.

 בתוכנית "ארץ נהדרת", במהלך אחת העונות, במספר מערכונים שעסקו במוכרות בחנות בגדים נעשה שימוש חוזר בביטוי "יאללה ממממ... ביי", הביטוי אמנם נכנס לז'רגון השפתי אולם השימוש בו פסק לאחר מספר שנים מאותה עונה.

 השיר "יאללה ביי" של אריאל הורוביץ.

ראו גם 
 תכלס

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

סלנג עברי
מילים וביטויים בערבית