אוניברסיטת מחקר

אוניברסיטת מחקר היא אוניברסיטה, אשר חלק מרכזי במשימתה הוא קידום מחקר. אוניברסיטאות מחקר עשויות להיות ציבוריות או פרטיות, ולעיתים קרובות מוסדות ידועים ומפורסמים. תוכניות לימוד לתואר ראשון באוניברסיטאות מחקר רבות הם לרוב אקדמיים באופיים ולא מתמקדים בהכשרה מקצועית, אולם מעסיקים רבים נותנים משקל לתארים מאוניברסיטאות מחקר כיוון שהלימודים מתמקדים בכישורי חיים בסיסיים כגון חשיבה ביקורתית. בעולם, אוניברסיטאות מחקר הן בעיקר אוניברסיטאות ציבוריות, למעט יוצאי דופן במדינות ארצות הברית ויפן.

מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות מחקר (או שאינם שואפים לתיוג זה) שמות דגש רב יותר על משימות הוראת סטודנטים, או על היבטים אחרים של חינוך על-תיכוני, ואנשי הסגל שלהם נתונים פחות ללחץ "לפרסם או לגווע" בקריירה האקדמית .

היסטוריה 

הרעיון של אוניברסיטת המחקר המודרנית עלה לראשונה בגרמניה בתחילת המאה ה-19. וילהלם פון הומבולדט קידם בחזונו את רעיון אחדות ההוראה והמחקר, כאמצעי ליצירת מערכת חינוך שהתמקדה בתחומי ידע העיקריים (מדעי הטבע, מדעי החברה ומדעי הרוח ), זאת בניגוד למטרות החינוך האוניברסיטאי עד אותה עת, שהיו לפתח הבנה של האמת, היופי והטוב .

רוג'ר ל. גייגר, היסטוריון המתמחה בהיסטוריה של ההשכלה הגבוהה בארצות הברית, טען כי "המודל של אוניברסיטת המחקר האמריקאית הוקם על ידי חמש מכללות קולוניאליות שנוסדו טרם המהפכה האמריקאית ( הרווארד, ייל, פנסילבניה, פרינסטון, וקולומביה ); חמש אוניברסיטאות ציבוריות ( מישיגן, ויסקונסין, מינסוטה, אילינוי וקליפורניה ); וחמישה מוסדות פרטיים אשר תוכננו כבר בעת היווסדם כאוניברסיטאות מחקר ( MIT, קורנל, ג'ונס הופקינס, סטנפורד ושיקגו). אוניברסיטאות המחקר האמריקאיות נטלו תפקיד חיוני בביסוס ההגמוניה האמריקאית בשלהי המאה ה-20. בפרט, אוניברסיטאות קולומביה והרווארד סייעו לפיתוח תעשיית הקולנוע האמריקאית (הוליווד), MIT וסטנפורד הובילו בבניית הקומפלקס הצבאי-תעשייתי האמריקאי, וברקלי וסטנפורד מילאו תפקיד מרכזי בפיתוח עמק הסיליקון.

מאז שנות ה-60 שימשו אוניברסיטאות מחקר אמריקאיות - במיוחד אוניברסיטת קליפורניה - כמודל לאוניברסיטאות מחקר ברחבי העולם. כיום אוניברסיטאות המחקר היוקרתיות ביותר בצפון אמריקה שייכות לאיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, או שואפות להשתייך להן. זוהי קבוצה סלקטיבית של 65 אוניברסיטאות מחקר מרכזיות בארצות הברית ובקנדה.

מאפיינים 
ג'ון טיילור, חוקר בתחום החינוך האקדמי, מגדיר את המאפיינים המרכזיים של אוניברסיטאות מחקר מצליחות כ:
 "נוכחות של מחקר טהור ויישומי"
 "הוראה מונחית מחקר"
 "מגוון התחומים האקדמיים"
 "שיעור גבוה של תוכניות לתארים מתקדמים מחקריים"
 "שיעור גבוה של הכנסה חיצונית"
 "נקודת מבט בינלאומית"

פיליפ אלבאך הגדיר מערך מאפיינים עיקרי שונה, אם כי דומה, למרכיבי ההצלחה של אוניברסיטאות מחקר:
 עמידה בראש ההיררכיה האקדמית של מוסדות להשכלה גבוהה וקבלת תמיכה מתאימה
 בדרך כלל מוסד ציבורי
 תחרות מועטה מצד מוסדות מחקר שאינם אוניברסיטאים, אלא אם כן אלה בעלי קשרים הדוקים לאוניברסיטאות
 מימון רב יותר מאוניברסיטאות אחרות כדי למשוך את סגל ההוראה והסטודנטים הטובים ביותר וכדי לממן תשתיות מחקר
 תקציבים הולמים ומתמשכים
 פוטנציאל לייצור הכנסה משכר לימוד וקניין רוחני
 מתקנים מתאימים
 אוטונומיה
 חופש אקדמי

דוח האקדמיות הלאומיות האמריקאיות למדעים, הנדסה ורפואה משנת 2012 הגדיר אוניברסיטאות המחקר, בהקשר האמריקאי, כבעלות ערכים של חופש אינטלקטואלי, יוזמה ויצירתיות, מצוינות ופתיחות, וכן מאפיינים נוספים כמו:
 היותן גדולות ומקיפות - "רב-גוניות" בחזונו של קלארק קר
 הדגשת חווית חיי הקמפוס לתלמידי תואר ראשון (מאפיין המבחין בין אוניברסיטאות מחקר אמריקאיות לאלה שביבשת אירופה)
 שילוב לימודי תואר שני במחקר
 בעלות סגל העוסק במחקר ובהאדרת הידע
 ביצוע מחקר ברמות גבוהות
 בעלות מנהיגות נאורה ונועזת

ראו גם
אוניברסיטאות בישראל

הערות שוליים 

מוסדות לימוד ומחקר