אלתקה

אֶלְתְּקֵה הייתה עיר ישראלית, הנזכרת במקרא בין ערי הלויים מנחלת שבט דן, ובהמשך ידועה כאתר קרב חשוב בין האשורים למלכים בלבנט.

במקורות
אלתקה מוזכרת בתנ"ך פעמיים. היא מוזכרת בתיאור נחלת שבט דן:

.

בנוסף, אֶלְתְּקֵה נזכרת (כ"אֶלְתְּקֵא") ברשימת ערי הלויים בנחלת דָן שנמסרו ללויים בני קְהָת:

.

אֶלְתְּקֵה נזכרת במנסרת סַנְחֵרִיב המתארת בין השאר את מסע סנחריב בלבנט (701 לפנה"ס). על פי הכתוב במנסרה, מנהיגי עקרון הפלשתית מרדו באַשּׁוּר, והסגירו את פָּדִי מלכם שהיה נאמן לאַשּׁוּר לידי חִזְקִיָּהוּ מלך יְהוּדָה. מלך מצרים בא להלחם עם סַנְחֵרִיב עם צבאות מצרים וצבאות שגייס מכּוּשׁ, ובקרב שנערך באזור אֶלְתְּקֵה הובסו המצרים. סַנְחֵרִיב המשיך וכבש את אֶלְתְקַה ואת תמנה, וגם נקם במורדים מעקרון, ושחרר את פָּדִי מידי חִזְקִיָּהוּ.

יש המשערים שאירוע זה זהה למתואר בספר מלכים: 
.

תִּרְהָקָה מֶלֶך כּוּשׁ בתיאור זה מזוהה עם פרעה תַּהָרְקָה מהשושלת הנובית מכּוּשׁ.

היו שטענו שאלתקה היא "בית מקושש" המוזכרת בתוספתא וכן היו שזיהו את אלתקה עם כפר לקוטיא המוזכרת באיכה רבה.

זיהוי האתר

זיהוי האתר של אֶלְתְּקֵה אינו וודאי. ממיקום האזכור של אלתקה בתוך רשימת הערים של שבט דן מסיקים שאלתקה הייתה בדרום נחלת השבט. 

היו שזיהו את אלתקה בבית לַקְיַא, אך בנימין מזר טען שזיהוי זה אינו אפשרי. יצחק גולדהאר זיהה את אלתקה בחרבת קותלן, 3 קילומטר צפונית מערבית לח'ולדה. ויליאם פוקסוול אולברייט זיהה את אלתקה בתֵּל מִקְנֶה, בעקבות הזיהויים של תמנה בחרבת תבנה ושל עקרון בתל בטש. אולם לאחר שחברי קיבוץ רבדים זיהו את ההיקף הגדול של השרידים בתל-מקנה, הם הציעו לזהות במקום את עקרון וזיהוי זה התקבל על דעת רבים. עם זאת, היו שטענו עדיין שיש לזהות את אלתקה בתל מקנה ואת עקרון למקם בתל צפית. לאחר מציאת כתובת עקרון בשנת 1998, נקבע שעקרון נמצא בתל מקנה, והזיהוי של אלתקה בתל מקנה נדחה. בתחילת שנות ה-60 הציע משה ישראל לזהות את אלתקה בתל חרסים. אולם ההצעה לא זכתה לתשומת לב בין החוקרים ובשנת 1976 הציע בנימין מזר לזהות את אלתקה בתל שלף, אשר מתאים מבחינת מקומו, ושנמצאו בו ממצאים מתאימים לתקופת המקראוזיהוי זה התקבל בקרב רבים.

ראו גם
 מסע סנחריב בארץ ישראל

הערות שוליים

יישובי המקרא
נחלת שבט דן