נייטרליות פליטת פחמן

נייטרליות פליטת פחמן (או אפס פליטות נטו) מתייחסת להשגת אפס פליטות נטו של פחמן דו-חמצני. ניתן להגיע לנייטרליות על ידי ביטול פליטות קיימות או על ידי איזון בין פליטת פחמן דו-חמצני לבין סילוקו (לרוב באמצעות קיזוז פחמן). משתמשים בביטוי נייטרליות פליטת פחמן בהקשר לתהליכי שחרור פחמן דו-חמצני בתחבורה, ייצור אנרגיה, חקלאות ותעשייה. על אף שהמונח נקרא "נייטרליות פליטת פחמן", הוא מתייחס גם לגזי חממה נוספים. המונח נייטרליות אקלימית משקף את ההכללה הרחבה יותר של גזי חממה בשינויי אקלים, גם אם פחמן דו-חמצני הוא הנפוץ ביותר.

היסטוריה 

בשנת 2016, מילוני אוקספורד בחרו במונח "נייטרליות פליטת פחמן" כמילת השנה בארצות הברית.

בדצמבר 2020, חמש שנים לאחר הסכם פריז, הזהיר מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש כי מדינות אינן מכבדות את ההתחייבויות אליהן הגיעו בפריז, שגם כך אינן מספקות. הוא קרא לכל שאר המדינות להכריז על מצב חירום אקלימי עד שתושג נייטרליות פליטת פחמן.

שיטה 
ניתן להגיע למצב של נייטרליות בפליטת פחמן בשתי דרכים: הפחתה או קיזוז, אך ככל הנראה יידרש שילוב בין שתיהן.

הפחתת פליטות 
הדרך להגעה למצב של אפס פליטות נטו היא על ידי מעבר לכלכלה נמוכה בפחמן. כלכלה כזו מתמקדת באנרגיה מתחדשת כמו אנרגיה הידרואלקטרית, אנרגיית רוח, אנרגיה גאותרמית, אנרגיה סולארית ואנרגיה גרעינית. ייצור אנרגיה מתחדשת אמנם גורם לפליטת פחמן, אך בכמות כמעט זניחה. כדי להפחית את פליטת הפחמן יש גם לבצע שינויים בתעשייה ובחקלאות. שינויים בתזונת הבקר, לדוגמה, יכולים להפחית את ייצור המתאן ב -40%.

אחת הדרכים לעודד יצירת מוצרים נייטרליים מפחמן היא על ידי הפיכת מוצרים אלה לזולים יותר מאשר מוצרים מקבילים המיוצרים בעזרת דלקים חיוביים בפליטת פחמן. מספר חברות התחייבו להפוך לנייטרליות או שליליות מבחינת פליטת פחמן עד שנת 2050. לדוגמה: מיקרוסופט, דלתא איירליינס, BP, איקאה, ובלאקרוק.

קיזוז פחמן 
בתהליך של קיזוז פחמן מפחיתים או מונעים פליטה של גזי חממה או מסלקים פחמן דו-חמצני מהאטמוספירה כדי לפצות על הפליטות. אם סך גזי החממה הנפלטים שווה לסכום הכולל שנמנע או הוסר, אז שתי ההשפעות מבטלות זו את זו והפליטה נטו היא "נייטרלית".

צמצום פליטות בישראל 
בסדרת החלטות ממשלה והודעות רשמיות בשנים 2008–2010, ולקראת ועידת ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים (2009), הצהירה ישראל לראשונה על כוונתה לצמצם בפליטות גזי חממה בשיעור של 20% עד לשנת 2020. נקבעו שני יעדי התייעלות אנרגטיים ל-2020 - צמצום של 20% בצריכת החשמל (ביחס לתרחיש "עסקים כרגיל") ומעבר לייצור חשמל באנרגיות מתחדשות בשיעור של כ-10%. בנוסף, הוקמה ועדה שתפקידה לגבש תוכנית לאומית להפחתת גזי חממה. על פי דו"ח מבקר המדינה משנת 2021, ישראל לא הצליחה להשיג את היעדים הללו. נכון לשנת 2020, צריכת החשמל צומצמה רק בכ-7.5%, ואנרגיות מתחדשות סיפקו רק כ-6% מצריכת החשמל הכוללת.

בשנת 2015, ולקראת ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים (2015), החליטה הממשלה על יעד נוסף של צמצום פליטות גזי חממה עד לשנים 2025 ו-2030 על ידי צמצום צריכת חשמל, מעבר לאנרגיות מתחדשות וצמצום הנסועה. על פי דו"ח מבקר המדינה, גם יעדים אלו רחוקים מהישג, שכן "ההתקדמות בהשגתם נעה בטווח שבין ב"פיגור" לאפס".

בשנת 2021, ולקראת ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים (2021), הכירה ממשלת ישראל בחשיבות ההגעה ליעד של נייטרליות פליטת פחמן, והחליטה על עדכון היעד לשנת 2030, וקביעת יעד לאומי של הפחתה של 85% בפליטות גזי חממה עד 2050 (ביחס לנמדד ב-2015).

פרט לממשלת ישראל, מספר גופים פרטיים בישראל הצהירו אף הם על כוונתם להגיע לנייטרליות פליטת פחמן, וביניהם: אסם השקעות, בזק ו-דיזנגוף סנטר.

ראו גם 
 משבר האקלים
 מצב חירום אקלימי
 הסכם פריז (2015)
 קיזוז פחמן
הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים

קישורים חיצוניים 
 הפחתת פליטות גזי חממה, גיליון מיוחד של כתב העת אקולוגיה וסביבה, סתיו 2022
 ניתוח כלכלי של חלופות מדיניות להפחתת פליטות גזי חממה במשק האנרגיה בישראל, גיליון מיוחד של כתב העת "אקולוגיה וסביבה, סתיו 2022
 שני אשכנזי, אפס פליטות עד 2050? אנחנו מתרחקים משם יותר ויותר, באתר גלובס, 18 במאי 2021.
 צח בן יהודה וגלעד נוה, התמודדות בחקיקה עם משבר האקלים - סקירה משווה, באתר הכנסת

הערות שוליים 

אנרגיה מתחדשת
מדיניות שינוי אקלים
התחממות עולמית