אמנם כן

אָמְנָם כֵּן יֶצֶר סוכֵן בָּנוּ הוא פיוט סליחה, המיוחס לרבי יום טוב בן יצחק מיואני. בקהילות אשכנז (בענף המזרחי בלבד) ומזרח אירופה נהוג לומר את הפיוט בתפילת ערבית של יום הכיפורים, לאחר תפילת עמידה.

על הפיוט
הפיוט מסודר על פי סדר אלפביתי, כאשר בכל שורה מתחילה אות חדשה. כל בית מורכב משתי שורות, והוא חותם במילה "סלחתי". בבית הראשון חתם המחבר יום-טוב את שמו, כאשר השורה הראשונה פותחת במילה "יום" והשורה הראשונה פותחת במילה "טוב". בנוסח אשכנז נשמט בית זה, והוא שרד רק בכתבי יד של נוסח צרפת. לכן, הוא אינו מופיע ברוב מחזורי התפילה, והפיוט מכונה על שם הבית השני.

משקל הפיוט הוא ספרדי, בכל שורה 3 בתים, שני הראשונים בעלי שתי הברות (לדוגמה: אמ/נם/כן) והאחרון בעל שתי הברות (לא כולל הברות קצרות). כל שורה בעלת חריזה פנימית (לדוגמה: אמנם כן יצר סוכן), ושתי המילים האחרונות בכל שורה שבאותו הבית מתחרזות ביניהן (לדוגמה: יצר סוכן בנו... רב צדק ועננו).

ישראל חיים טביוב כתב על הפיוט: "הפזמון היפה באומנותו אבל לא בשפתו וסגנונו".

לחנים וביצועים

אחד הלחנים המוכרים ביותר לחלק מבתי הפיוט ("פנה לעלבון..." עד "ריב ריבי...") הוא לחנו של משה צבי גולדמן מחסידות באבוב. הלחן זכה לביצועים רבים, בהם של ישיבת אלון מורה, יעקב שוואקי, אודהליה ברלין, תזמורת שלהבת, אברימי רוט, פנה לעלבון בביצוע של שלמה כהן ואברימי רוט ועוד.

לחנים נוספים הם של חסידות חב"ד, חסידות ברסלב, חסידות ויז'ניץ, יוסי קליימן, נחמן שתיל, ברוך שור ועוד.

קישורים חיצוניים

 הפיוט במהדורה מדעית עם ביאור, בתוך: .

הערות שוליים

פיוטי יום הכיפורים
סליחות
יצירות עם אקרוסטיכון