מקלטי הסלע בבהימבטקה

מקלטי הסלע בבהימבטקה (בהינדית: भीमबेटका शैलाश्रय) הן מקבץ מערות המהוות אתרים ארכאולוגים במרכז הודו. האתר מציג עדויות לקיומם של חיי אדם בהודו בתקופת האבן החל מהתקופה האשלית. רוב העדויות לחיי אדם באתר הם מהתקופה הפלאוליתית ומהתקופה המזוליתית. המערות נמצאות במחוז רייזן , מאדהיה פרדש, הודו (כ-45 קילומטרים דרום-מזרחית לבופאל). על פי אנציקלופדיית בריטניקה, המערות מספקות "הצצה נדירה" להתיישבות אנושית ולהתפתחות תרבותית של בני האדם בתקופת האבן מציידים לחקלאים. האתר, הכולל למעלה מ-750 מערות, הוכרז כאתר מורשת עולמית בשנת 2003.

בחלק ממערות בהימבטקה מופיעים ציורי מערות פרהיסטוריים. העתיקים שבציורים הם בני 10,000 שנה ונוצרו בתקופה המזוליתית. מערות בהימבטקה מכילות את ציורי המערות העתיקים ביותר בהודו, והן אחד המתחמים הפרהיסטוריים הגדולים והעתיקים ביותר.

מיקום 

מערות בהימבטקה נמצאות כ-45 ק"מ דרומית-מזרחית מבופאל ו-9 ק"מ דרומית-מזרחית מ"Obedullaganj", אחת הערים המרכזיות במאדהיה פרדש. מדרום למערות נמצא רצף גבעות.

היסטוריה 
פקיד בריטי הזכיר לראשונה את מערות בהימבטקה במאמר שכתב בשנת 1888. הוא הסתמך על המידע שאסף משבט האדיוואסי, אחד השבטים המקומיים באזור. הארכאולוג הראשון שביקר במערות באתר וגילה את החשיבות הפרהיסטורית שלהן היה ו.ס. וואקנקר, אשר ביקר באזור עם צוות ארכאולוגים ודיווח על כמה מערות סלעים פרהיסטוריות בשנת 1957.

רק בשנות ה-70 של המאה ה-20 התגלה הגודל האמיתי של המערות. מאז אותרו יותר מ-750 מערות סלעים באתר. על פי חפירות ארכאולוגיות שנעשו במקום עולה כי ההתיישבות האנושית במערות רצופה מתקופת האבן ועד המאה ה-2 לפנה"ס.

מערות בהימבטקה הוכרזו כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו בשנת 2003.

ציורי המערות 

במערות יש מספר גדול של ציורים. הציורים העתיקים ביותר הם בני 10,000 שנה, ואילו הסרטוטים הגאומטריים שבמערות שורטטו רק בימי הביניים. הצבעים שבהם השתמשו ליצירת הציורים הוכנו מירקות. ניתן לסווג את הציורים לפי שבע תקופות זמן שונות, ובכל תקופה סוג שונה של ציורים.

תקופה I - (התקופה הפלאוליתית העליונה): ייצוגים ליניאריים בצבעי ירוק ואדום כהה של בעלי חיים כמו ביזונים, נמרים וקרנפים.
תקופה II - (התקופה המזוליתית): ציורים קטנים יותר של בעלי חיים וכן דמויות אנושיות. הדמויות האנושיות ציורו גם בתור ציידים וסיפקו בכך מידע על כלי הנשק שבהם השתמשו באותה התקופה (חניתות, מקלות חדים וקשתות וחצים. ציורים מסוימים פורשו כמלחמות בין שבטים שחיו באזור.

תקופה III - (התקופה הכלקוליתית): מזכירים מאוד את הציורים שצוירו בתקופה המזוליתית. ניתן להבחין כי בתקופה זו היו יותר ציורים של בני אדם שעוסקים בחקלאות ופחות בציורי ציד.

תקופות IV ו-V - (היסטוריה מוקדמת): הציורים שורטטו בסגנון סכמטי וקישוטי, ונצבעו בעיקר באדום, לבן וצהוב. בתקופה זו צוירו גם סמלים דתיים וכן שמלות דמויות טוניקה.
תקופה VI ו-VII - (ימי הביניים): בתקופה זו שורטטו בעיקר שרטוטים גאומטריים. לצורך שרטוט שרטוטים אלה השתמשו אנשי המערות בפחם.

גלריה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

אמנות סלע
הודו: אתרי מורשת עולמית
אסיה: מערות
הודו: גאוגרפיה
מאדהיה פרדש