ערן משורר

ערן משורר (נולד ב-12 במאי 1971) הוא מדען ישראלי, פרופסור מן המניין לאפיגנטיקה ותאי גזע במכון למדעי החיים ובמרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח (ELSC) באוניברסיטה העברית. מחזיק בקתדרה לתאי גזע על-שם ארתור גוטרמן.

ביוגרפיה 
משורר נולד וגדל בישראל. את כל תאריו הוא השלים באוניברסיטה העברית. את הדוקטורט עשה בנוירוביולוגיה מולקולרית בהנחייתה של פרופ' חרמונה שורק, במהלכו חקר השפעות ארוכות טווח של סטרס במוח היונק. ביחד עם פרופ' שורק פרסם את ספרו הראשון 'שעת לחץ' בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשיתוף עם מכון ון-ליר. בשנת 2004 יצא ללימודי בתר דוקטורט במכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית (NIH) שבבת'סדה, מרילנד, שם התמחה בתחום הכרומטין והאפיגנטיקה בתאי גזע עובריים. בקבוצת המחקר של תום מיסטלי. משורר הראה לראשונה את הפלסטיות האפיגנטית של תאי גזע עובריים.

בשנת 2007 שב לישראל והקים את מעבדת המחקר לאפיגנטיקה, תאי גזע ונוירונים באוניברסיטה העברית, במחלקה לגנטיקה שבמכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן. בשנת 2014 הוזמן לשמש כפרופסור אורח במכון ווייטהד שבאוניברסיטת MIT ובמכון Broad בסמוך לבוסטון, שם שהה כחצי שנה.

ערן נשוי לטלי משורר, אב לשלושה ומתגורר בנווה אילן.

מחקר 
משורר עורך מחקר ניסויי וחישובי בתחומי האפיגנטיקה, הביולוגיה המולקולרית, תאי גזע פלוריפוטנטיים ואפיגנטיקה של דנ"א עתיק. הוא פרסם מעל מאה מאמרי מחקר בתחומים אלו, וכן ערך מספר ספרים בתחום, ביניהם: The Cell Biology of Stem Cells (2010) ביחד עם פרופ' קטרין פלאת' (UCLA) ו-Stem Cell Epigenetics (2019) ביחד עם פרופ' ג'וזפה טסטה (IEO).

בסדרת מאמרים פורצי דרך, משורר הראה את האפיגנטיקה הייחודית של תאי גזע עובריים וסרטניים, ואת המנגנונים הפועלים על מנת לשמר ייחודיות זו, וביחד עם פרופ' גיל אסט, מאוניברסיטת תל אביב, הראו לראשונה את הקשר בין כרומטין לשחבור.

פלאו-אפיגנטיקה
בשנת 2014, שיתף פעולה עם פרופ' לירן כרמל, וביחד פיתחו שיטה חישובית לשחזור תבניות של מתילציית דנ"א (מנגנון אפיגנטי מרכזי) מתוך רצפי דנ"א עתיק. הם הפעילו שיטה זו על דנ"א עתיק מניאנדרטלים ודניסובים וכך היו לראשונים ששחזרו תבניות אפיגנטיות של קבוצות אדם קדומות, וזיהו גנים אשר מתבטאים בהם בצורה שונה מאשר בבני אדם מודרניים. בין גנים אלו היו רבים שמתבטאים במוח, וקשורים במחלות נוירולוגיות כמו אלצהיימר, אוטיזם וסכיזופרניה. עבודה זו נבחרה על ידי כתב העת Archaeology כאחת מעשר התגליות המדעיות החשובות של 2014.

בשנת 2020 הצליחו כרמל ומשורר, להראות שהמבנה האנטומי של תיבת הקול והפנים של האדם המודרני אינה זהה לזה של ניאנדרטלים ודניסובים, מה שמצביע על תהליכים אבולוציוניים מרתקים שקרו במאות אלפי השנים האחרונות והשפיעו על תיבת הקול המודרנית שלנו. שיתוף פעולה נוסף עם פרופ' כרמל שפורסם בשנת 2019, שחזר לראשונה את המבנה האנטומי של האדם הדניסובי, עבודה שהוכרה על ידי כתב העת Science כאחת מפריצות הדרך המדעיות החשובות של שנת 2019, ואף נבחרה על ידי משאל בקרב קוראי כתב העת בעולם כפריצת הדרך המדעית הגדולה ביותר של השנה. בנוסף, עבודה זו הוכרה גם על ידי כתב העת Science News כאחת מעשר התגליות החשובות של שנת 2019.

פרסים 
 על עבודת הדוקטורט (2003) קיבל משורר את פרס טבע בשיתוף האגודה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית
 פרס גולדה מאיר לשנת 2004
 פרס Lilly-Molecular Psychiatry למאמר מצטיין לשנת 2005
 מלגת אלון לחוקרים צעירים (2007)
 פרס רום לגנטיקה (2008)
 פרס פרקש לחוקרים צעירים (2009)
 פרס אלקס מטעם האגודה הישראלית לפסיכוביולוגיה (2010)
 פרס קלאצ'קי לקידום המדע (2012)
 פרס הסטרין לחוקר צעיר מטעם האגודה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית
 פרס זלמן-כהן מטעם אוניברסיטת סידני והאוניברסיטה העברית (2013)
 פרס ויג'וואני איטליה – האוניברסיטה העברית (2015)
 מדליית זהב מטעם הפקולטה הראשונה לרפואה, אוניברסיטת צ'ארלס, פראג (2016)

קישורים חיצוניים 

 

 דף הבית של מעבדת משורר, במכון למדעי החיים
 דף הבית של מעבדת משורר, במרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח
 ערן משורר, באתר Google Scholar
 ערן משורר, באתר ResearchGate

הערות שוליים 

מדעני עצב ישראלים
ביולוגים ישראלים
סגל האוניברסיטה העברית בירושלים
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
אנשי המושב
ישראלים שנולדו ב-1971