וילהלם אודה

וילהלם אוּדֶה (בגרמנית: Wilhelm Uhde; 28 באוקטובר 1874 – 17 באוגוסט 1947) היה אספן אמנות, סוחר, סופר ומבקר יהודי-גרמני, אספן מוקדם של ציור מודרניסטי, ודמות משמעותית בקריירה של אנרי רוסו.

קורות חיים 
אודה החל ללמוד משפטים בדרזדן אך עבר בהמשך ללימודי תולדות האמנות. הוא למד במינכן ובפירנצה לפני שעבר לפריז בשנת 1904. הוא רכש לראשונה ציור של פיקאסו בשנת 1905, והיה אחד האספנים הראשונים של הציורים הקוביסטיים של פיקאסו וז'ורז' בראק. הוא פגש את רובר דלונה, סוניה דלונה ואנרי רוסו בשנת 1907, ופתח את גלריית האמנות שלו בשנת 1908 בפריז, שם הציג את ז'ורז' בראק, ראול דופי, אוגוסט הרבין, ז'ול פסקין ופבלו פיקאסו.  אודה הזמין את פיקאסו לצייר את דיוקנו ב-1910 והפיק את המונוגרפיה הראשונה על רוסו בשנת 1911.

אודה וסוניה דלונה (טרק) התחתנו בשנת 1908 בלונדון. על פי הדיווחים היו אלו נישואי נוחות שהסתירו את ההומוסקסואליות שלו. הם התגרשו בשנת 1910 וטרק התחתנה עם רובר דלונה.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה איבדו אזרחים גרמנים רבים שחיו בצרפת את רכושם למדינה הצרפתית. כתוצאה מכך, הוחרם האוסף של אודה (כולל יצירות מאת ז'ורז' בראק, ראול דופי, אוגוסט הרבין, מארי לורנסין, פרננד לגר, פבלו פיקאסו ואנרי רוסו) ונמכר על ידי הממשלה בשנת 1914. בסדרת מכירות פומביות במלון דרוט בשנת 1921.

בשנים 1919–1920 עבד אודה עם הלמוט קולה והתגורר עמו בשנטילי שבצרפת. אודה הפך לפציפיסט בתקופת רפובליקת ויימאר, אך שב לצרפת בשנת 1924, וחזר לשנטילי בשנת 1927. כיהודי, הוא בילה את מלחמת העולם השנייה במסתור בדרום צרפת, בשלב מסוים עזר לתנועת ההתנגדות הצרפתית.

ציירי הלב הקדוש 
אודה ידוע גם כמארגן הראשי של תערוכת האמנות הנאיבית הראשונה, שהתקיימה בפריז בשנת 1928. בין המשתתפים היו אנרי רוסו, סרפין לואי (מסנליס) ואחרים הידועים ביחד כציירי הלב הקדוש. סרפין לואי הייתה עובדת הניקיון בבית של אודה, שאת עבודתה הוא גילה ונתן לה חסות בין השנים 1912 עד 1930.

מורשת 
חלק משמעותי מסיפור חייו של אודה מסופר בסרט הצרפתי Séraphine (אנ') משנת 2008 של הבמאי מרטין פרובוסט, ומתמקד במפגש ובתפקיד של סרפין לואי בחייו והוא בחייה. הסרט זכה בשבעה פרסי סזאר, כולל הסרט הטוב ביותר.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

אספני אמנות יהודים
סופרים יהודים גרמנים
אנשי עסקים יהודים גרמנים
גרמנים שנולדו ב-1874
גרמנים שנפטרו ב-1947