פורמט פלייאוף

ישנם מספר פורמטים המשמשים בתחרויות (בעיקר בספורט) לקביעת אלוף. חלק מהנפוצות ביותר הן הדחה יחידה (נוק-אאוט), סדרות הטוב מ- וסדרת נקודות מצטברות.

הדחה יחידה 

בטורניר הדחה יחידה (נוקאאוט) המשתתפים משחקים משחק אחד, כאשר מי שמפסיד מודח מהטורניר. הפורמט נפוץ בעיקר בספורט יחידני, למשל טניס. במרבית טורנירי הטניס המשתתפים מוגרלים למשחק אחד, שבו המנצח עולה לשלב הבא והמפסיד מודח. בדרך כל החלוקה היא לפי הדירוג בעונה הסדירה: מקום 1 נגד 8, 2 נגד 7 וכו', או 1 נגד 16, 2 נגד 15, כך שסכום מיקומי הקבוצות בכל מפגש הוא מספר הקבוצות המשתתפות בטורניר + 1. בטורנירי הנוקאאוט לקבוצה הפחות טובה יש יותר סיכוי לעלות. למשל, אם הסיכוי של קבוצה א' לנצח את קבוצה ב' במשחק אחד הוא 30%, בשני משחקים הוא יהיה 9% ובשלושה הוא יעמוד על 2.7%. בכמה טורנירי נוקאאוט יש משחקי מיקום, משחקים בודדים הקובעים באיזה מיקום ידורגו המשתתפים בסיום הטורניר. ברוב המקרים קיים רק משחק על המקום השלישי או מדליית הארד, למשל ב, אך בטורניר גביע הטוטו למשל, קיימים משחקי מיקום לכל הקבוצות המשתתפות. לפעמים, למשל בטורנירי ג'ודו, מתקיים בית ניחומים - המפסידים ברבעי הגמר מקיימים משחקים בודדים, כשזוכה בית הניחומים מתמודד נגד המפסיד בקרב על מדליית הארד.

בטורנירי ספורט גדולים 
טורנירי נוקאאוט מתקיימים כמעט בכל טורנירי הטניס, למשל אליפות וימבלדון או אליפות ארצות הברית הפתוחה. גם בג'ודו ובשאר אמנויות הלחימה התחרותיות מתקיים נוקאאוט, אך עם בית ניחומים. גם בטורנירים קבוצתיים באולימפיאדה, למשל טורניר הכדורגל האולימפי, מתקיים משחק בודד. מבין ארבע הליגות המקצועניות בצפון אמריקה, רק ב-NFL מתקיימת שיטת הנוקאאוט. בטורניר אליפות המכללות בכדורסל בארצות הברית מתקיימת השיטה הזאת, וגם בטורניר ה-TBT. ברוב טורנירי הגביע משמשת שיטה זו, וכמו כן בשיטות של פיינל פור.

גביע העולם בכדורגל, גביע העולם בכדורסל, אליפות אירופה בכדורגל ואליפות אירופה בכדורסל משתמשים גם הם בפורמט לאחר שלב הבתים.

דוגמה 
טורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו (2020):

הדחה כפולה 
בפורמט ההדחה הכפולה משתתף מודח מהטורניר לאחר שהפסיד שני משחקים. צורת לוח הזמנים המדויקת תשתנה בהתאם למספר הקבוצות בטורניר. שיטה זו אינה נפוצה עיקר מכיוון שהיא מסובכת מאוד להבנה.

בטורנירי ספורט גדולים 
הטורניר המשמעותי היחיד עד כה שבו הונהגה הדחה כפולה הוא טורניר הבייסבול באולימפיאדת טוקיו (2020).

דוגמה 
טורניר הבייסבול באולימפיאדת טוקיו (2020):

סדרות "הטוב מ-" 
פורמטי "הטוב מ-" דומים לפורמט ההדחה היחידה, אבל משוחקים בה מספר אי זוגי גדול מאחד של משחקים (3,5,7 וכן הלאה). המנצחת בסדרה היא הקבוצה שזכתה ברוב המשחקים שהוקצו לזכייה ב"סדרה". אם מתחרה הבטיח את הניצחון ברוב המשחקים, שאר המשחקים אינם משוחקים. למשל, אם בסדרת הטוב מ-5 הגיעה קבוצה ל-3 ניצחונות, הסדרה לא ממשיכה. בפורמטי "הטוב מ-" לקבוצה הטובה יותר יש סיכוי גדול יותר לנצח מאשר בהדחה יחידה, וככל שמספר המשחקים עולה כך הסיכוי לניצחון הפייבוריטית עולה. למשל, אם לקבוצה א' יש סיכוי של 70% לנצח את קבוצה ב' במשחק בודד, הסיכוי שלה לנצח בסדרת הטוב מ-3 הוא 78.4% ובסדרת הטוב מ-5 הוא יעמוד על 87.4%.

כאשר יש שוויון בסדרות הטוב מ- (כל קבוצה ניצחה את אותו מספר משחקים), לפעמים אומרים ש"הסדרה הופכת לסדרת הטוב מ-(מספר המשחקים שנותר)". למשל, אם בסדרת הטוב מ-7 התוצאה היא 2–2, ניתן לכנות את הסדרה כסדרת הטוב מ-3, כלומר הקבוצה הראשונה שתנצח בשניים מהמשחקים הבאים עולה.

סדרת הטוב מ-3 
סדרת הטוב מ-3 הוא תחרות בה קבוצה אחת חייבת לנצח שני משחקים, שהם רוב המשחקים, כדי לנצח את הסדרה. אם קבוצה אחת מנצחת את שני המשחקים הראשונים, משחק 3 לא משוחק. לרוב בסדרות אלה הקבוצה המדורגת גבוה יותר פותחת את הסדרה בבית, לאחר מכן מארחת הקבוצה המדורגת נמוך ואם יש צורך, את משחק 3 מאחרת הקבוצה המדורגת גבוה.

בטורנירי ספורט גדולים 
סדרת הטוב מ-3 שימשה את ליגת העל בכדורסל בעונת , וב- שימשה השיטה רק ברבע הגמר, כשחצי הגמר והגמר נערכו בשיטת הדחה יחידה.

דוגמה 
פלייאוף עונת 2020/2021 בליגת העל בכדורסל:

רבע הגמר

חצי הגמר

סדרת הגמר

סדרת הטוב מ-5 
סדרת הטוב מ-5 היא תחרות בה קבוצה אחת חייבת לנצח שלושה משחקים, שהם רוב המשחקים, כדי לנצח את הסדרה. אם קבוצה אחת מנצחת שלושה משחקים, המשחקים הבאים לא משוחקים. לרוב בסדרות אלה הקבוצה המדורגת גבוה יותר פותחת את הסדרה בבית, לאחר מכן מארחת הקבוצה המדורגת נמוך וכך הלאה, כך שבמקרה הצורך את משחק 5 המכריע מאחרת הקבוצה המדורגת גבוה.

בטורנירי ספורט גדולים 
בפלייאוף היורוליג, רבעי הגמר נערכים בצורת הצלבה: מקום 1 בעונה הסדירה נגד מקום 8, 2 נגד 7 וכו', והסדרות נערכות בצורה של הטוב מ-5, הקבוצה המדורגת גבוה יותר מארחת את שני המשחקים הראשונים, המדורגת נמוך את השניים הבאים ובמקרה הצורך, המדורגת גבוה מארחת את משחק מס' 5. עם זאת, חצאי הגמר והגמר נערכים בשיטת פיינל פור.

דוגמה 
רבע גמר פלייאוף עונת 2020/2021 ביורוליג:

סדרת הטוב מ-7 
סדרת הטוב מ-7 היא תחרות בה קבוצה אחת חייבת לנצח ארבעה משחקים, שהם רוב המשחקים, כדי לנצח את הסדרה. אם קבוצה אחת מנצחת ארבעה משחקים, המשחקים הבאים לא משוחקים. לרוב בסדרות אלה הקבוצה המדורגת גבוה יותר משחקת את שני המשחקים הראשונים בבית, לאחר מכן מארחת הקבוצה המדורגת נמוך שני משחקים, משחק 5 - מדורגת גבוה, משחק 6 - מדורגת נמוך, ובמקרה הצורך את משחק 7 המכריע מאחרת הקבוצה המדורגת גבוה.

בטורנירי ספורט גדולים 
סדרת הטוב מ-7 משמשת כפורמט של פלייאוף ה-NBA ושל הגמרים האזוריים והוורלד סיריס בליגת ה-MLB.

דוגמה 
פלייאוף עונת 2020/2021 ב-NBA:

סדרת נקודות מצטברות 
בפורמט הנקודות המצטברות, כולל משחקי גומלין וסדרת נקודות, המשתתפים משחקים במספר משחקים (לרוב שניים), כאשר המנצח נקבע לפי ציון מצטבר: הנצחת היא הקבוצה עם יותר נקודות/שערים וכו'. מקובלת השיטה, לפיה אם לשתי הקבוצות סכום נקודות זהה, הקובע הוא סכום הנקודות שהושגו במשחק החוץ של הקבוצה. אם גם הפרמטר הזה שווה, עוברים להארכה ובכדורגל גם לדו-קרב בעיטות עונשין.

בטורנירי ספורט גדולים 
בטורנירי הקבוצות של אופ"א, כמו ליגת האלופות, הליגה האירופית והליגה האזורית, שלבי המוקדמות והשלבים מ-32 הגדולות עד חצי הגמר נערכים בשיטה זו. בעונת 2013/2014 ועונת 2014/2015 בליגת העל בכדורסל נערך גם הגמר בשיטה זו.

דוגמה 
32 האחרונות בעונת 2019/2020 בליגה האירופית:

תחרויות ספורט