האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל

האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל הוקמה בשנת 1950 בפסגת "גבעת נשר", כאתר הנצחה לחללים מבני נשר וממקומות נוספים שנהרגו במערכות ישראל. האנדרטה ניצבת על עמדה מבוצרת שהוקמה בראש הגבעה לפני מלחמת העצמאות. עמדה זו נועדה להגן על תושבי השכונה מפני פורעים מבין תושבי בלד א-שייח' שהיו עולים מעת לעת לראש הגבעה דרך ואדי נשר ויורים משם על בתיהם של תושבי השכונה שהתגוררו במורד הגבעה.

האנדרטה הוקמה ביוזמתם של חברי ועדת הביטחון של ההגנה בנשר ובמימון בית החרושת "נשר". התכנון והביצוע הופקדו בידי מהנדס בית החרושת נשר, בלה שניטלנדר, פרופ' יוחנן רטנר והאמן מיכאל קארה.

אתר ההנצחה מוקף בגן ציבורי המשתרע על שטח של 7.5 דונם. הוא כולל רחבת התכנסויות גדולה, מגרש משחקים וגן פסלים.

היסטוריה 
האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל היא מהאנדרטאות הראשונות שהוקמו בישראל לאחר מלחמת העצמאות. מיקומה לא נבחר בכדי. היא הוצבה בפסגת גבעת נשר, במקום שבו הוקמה לפני מלחמת העצמאות עמדה מבוצרת מבטון שנועדה להגן על תושבי השכונה מפני מסתננים ערבים מבלד א-שייח'. המסתננים הללו התגנבו דרך ערוץ נחל נשר, לראש הגבעה, שבאותה עת לא הייתה מיושבת, ומשם ירו על בתיהם של התושבים היהודים שהתגוררו במורד הגבעה בצידה המזרחי.

הקמתה של האנדרטה נעשתה במקביל לבניית שכונת גבעת נשר, שהחלה בשנת 1949. טקס הנחת אבן הפינה לגבעת נשר נערך ב-13 בדצמבר 1948 ואילו האנדרטה נחנכה בדצמבר 1950 (כסלו תשי"א).

מונצחים באנדרטה גם חנן זלינגר שעל שמו נקראת שכונת תל חנן, חיים בן דור שעל שמו נקראת שכונת בן דור ועמוס גלילי שעל שמו נקראת שכונת גבעת עמוס, כולן שכונות בעיר נשר. זלינגר, בן-דור וגלילי נהרגו ב-1 בינואר 1948 בפעולת התגמול שנערכה לאחר הטבח שהתבצע בבתי הזיקוק, על ידי פורעים שהגיעו מהכפרים הערביים בלד א-שייח' וחוואסה. פעולת התגמול שנערכה בעקבות הטבח, התבצעה באמצעות ארבע פלוגות. שתיים מהן, פלוגה 13 של גדוד 21 מחטיבת כרמלי שהגיעה מיגור ופלוגה מהפלמ"ח, תקפו את בלד א-שייח', ואילו שתי הפלוגות הנוספות שהגיעו מאחוזה תקפו את חוואסה. בנוסף מונצחים באנדרטה 39 הנספים שנרצחו במהלך טבח בתי הזיקוק.

כחלק ממורשת הזיכרון של חללי נשר, העניקה מועצת נשר בשנת 1955 מלגה "לזכר חללי נשר" בסכום של 300 ל"י ל"סטודנט נזקק" מבני נשר הלומד בטכניון.

סביבת האנדרטה
בשנת 1956 נחנך ליד האנדרטה מגרש משחקים שנועד לשמש את ילדי השכונה. המגרש נחנך בטקס שהתקיים בחנוכה בהשתתפות אמו של , שנהרג במלחמת העצמאות ב. בשנותיה הראשונות של השכונה, נבנתה בצמוד למגרש המשחקים בריכת מים, שבדומה למגרש משרתת את תושבי השכונה עד היום.

שטח הגבעה סביב האנדרטה היה חשוף. בט"ו בשבט שחל בפברואר 1949, שלושה חודשים לאחר הנחת אבן הפינה להקמת השכונה, ניטעו בשטח החשוף של הגבעה 30 עצי זית על ידי ההורים השכולים. בנטיעות השתתפו הורים ותלמידים משכונת נשר הוותיקה ומתל חנן, שלקחו אף הם חלק בנטיעות. סביב האנדרטה ובמורד הגבעה הוקם גן ציבורי. הגן נקרא על שמו של יצחק רוט, יושב ראש ועד שכונת נשר בשנים 1943–1950, כאחד ממייסדי שכונת גבעת נשר ב-1949, וכראש המועצה השני של נשר בשנים 1957–1972. לוח ההנצחה הראשון המציין את שם הגן נעלם עם השנים, ובשנת 2021 הונח לוח חדש המציין את שמו של הגן ליד המדרגות העולות מרחוב החלוצים לאנדרטה.

ב-1991 עבר שטח הגן סביב מבנה האנדרטה שדרוג שכלל יישור והסדרת השטח, הוספת אדמת גן, שיפוץ מתקנים וריצוף רחבת ההנצחה ושבילי ההליכה. בשנת 1998, לרגל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל באותה שנה, תרמה הפסלת עליזה פרקש לגן הציבורי גן פסלים ובו ארבעה פסלי נשים, פרי עבודתה. בין השנים 2013–2018, נותצו ראשי הפסלים על ידי משחיתים. בשנת 2021 מימנה לקראת יום הזיכרון, עיריית נשר את שיקום הפסלים על ידי הפסלת עליזה פרקש, והוסיפה מצלמות אבטחה במקום.

שינויים במבנה האנדרטה ובלוח ההנצחה מחוץ למבנה

על בסיס עמדה מבוצרת מבטון שהוקמה ב-1947, החלו בשנת 1950 את בניית האנדרטה, שבצדדיה המערבי והמזרחי ניתן להבחין עד היום בחרכי ירי שנותרו בשלמותם. על העמדה הציב האמן מיכאל קארה תבליט של חייל ומעליו מגן דוד עשוי בטון. הרחבה הצפונית בחזית מבנה האנדרטה הייתה קטנה מהרחבה הקיימת באתר נכון לשנת 2022, ובחזיתה הייתה בריכת דגי נוי. שטחו של המבנה המקורי היה 38 מ"ר, ומגדל הבסיס התנוסס לגובה של 7.8 מטר. במהלך השנים חלו באנדרטה מספר שינויים. בשנת 1956 הוצמד למבנה המקורי מבנה נוסף, ששימש להנצחה. המבנה קיבל צורה של האות ד' והורכב משני מבנים מלבניים שחופו בטיח בהיר.

בשנת 2012 החליט ראש עיריית נשר, דוד עמר, לערוך שינויים מפליגים במבנה האנדרטה מתוך כוונה להפוך את האתר למקום תוסס שיפעל לא רק בימי הזיכרון. בפועל עד אפריל 2023 לא נעשה כל שימוש במבנה, והוא נפתח לציבור רק בערב יום הזיכרון. ומשנת 2022 גם ביום העצמאות

השינויים במבנה הוצגו באמצעות הדמיות בפני מועצת העיר נשר בישיבת המועצה שנערכה באוגוסט 2012. ההדמיות עוררו התנגדות בקרב תושבי נשר, שקראו לשינויים המתוכננים "יצור כלאים" שמתריס ומשתלט על הנוף ופוגע במבנה הפונקציונלי הצנוע והפשוט שהיה קיים במשך 56 שנים. המתנגדים טענו שמדובר במבנה שמיועד לשימור ושהוא חלק מהמורשת של נשר. הם ציפו לשינויים מעודנים יותר, המשקפים את הקשר בין המלט של נשר לבין עמדת הבטון היצוק.

בשנת 2013 החלו העבודות לחידוש מבנה האנדרטה. המבנה שנוסף בשנת 1956 הוחלף במבנה אלכסוני המטפס לגובה של 5.6 מטר. בתוך המבנה הוקם חדר מדורג בצורת אודיטוריום קטן, שבקצהו נפתח חלון גדול שממנו נשקף הנוף של שכונת רמות יצחק בנשר. השינויים הללו כמעט הכפילו את שטח המבנה ל-72 מ"ר.
הקיר הפנימי בתוך המבנה נהרס ועימו הוויטרינות שבהן הוצגו כלי נשק ששימשו את לוחמי "ההגנה". ציור מקורי של האמן מיכאל קארה נהרס אף הוא עם הריסת הקיר.

במסגרת התכנון המחודש של המבנה, הוסר מהקיר הדרומי לוח שבו הונצחו 25 חללים שהשתתפו במלחמת העצמאות. הלוח הועבר למשמרת לעיריית נשר, אולם ברבות השנים נעלמו עקבותיו. באפריל 2021 נמצא חלק מהלוח כשהוא שבור לשני חלקים גדולים. לוח ההנצחה לאחר שיקום הוחזר לאנדרטה באפריל 2023.  תוכניות לשיקום הציור של מיכאל קארה, הוכנו על ידי עיריית נשר אך נכון לאפריל 2023, הן טרם יצאו לפועל.

תמונות החללים שהופיעו על גבי הקירות בתוך המבנה הוחלפו ב-78 תיבות הנצחה שכללו את תמונת החלל משמאל, ופרטי החלל החרותים מימין על דלת נפתחת המציינים: שם משפחה, שם פרטי, כינוי, דרגה, גיל, תאריך מוות עברי ולועזי.
לוח ההנצחה שהוצב מחוץ לאנדרטה, הכולל את שמות החללים, היה עשוי מלוח בטון שהותקן על גבי קיר אבנים לא מסותתות. על גבי לוח הבטון צוינו שמות החללים באותיות שחורות ללא ציון תאריך נפילתם. בתחתית לוח הבטון נכתב:  ללא ציון שמות החללים. במשך השנים נוספו חללים נוספים ללא סדר כרונולוגי של תאריך נפילתם. בשנת 2015 הוחלף לוח ההנצחה המקורי בלוחות הנצחה חדשים עשויים משיש שהוצבו על גבי לוח אבן גדול. ליד כל שם צוינו דרגתו של החלל ותאריך מותו העברי והלועזי. כמו כן נוספו גם שמות חללי טבח בתי הזיקוק.

בקיץ 2016 התגלה סדק עמוק בתבליט שיצר מיכאל קארה בראש האנדרטה וחלק ממנו נפל והתנפץ. התבליט תוקן על ידי משמרים של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

ב-25 בנובמבר 2021 הוסף לקיר האנדרטה פסל מתכת בדמות נשר שעוצב על ידי האדריכל יהודה יהב שכינה את יצירתו "הנשר החלול". על הביצוע הופקד הפסל חן וינקלר. היצירה הותקנה מעל הקיר שבו מונצחים שמות החללים.

במרץ 2022 הוסרו כל שמות החללים מקיר ההנצחה. ובאפריל 2022 הושלמה התקנת לוח השמות על קיר ההנצחה מחוץ למבנה. הוספו תיבות הנצחה בתוך המבנה והוספו שמות חללים בתוך מבנה האנדרטה: 24 תיבות הנצחה, שכוללות 18 חללי צה"ל ו-6 חללי פעולות איבה. הוכנה גם תשתית להוספת תיבות הנצחה אם יידרשו בעתיד. ביוני 2023 הוספו עוד 3 חללים לאנדרטה. נכון לספטמבר 2023, מספר תיבות ההנצחה מגיע ל-105 תיבות. 97 של חללי נשר במערכות ישראל ו-8 חללי פעולות איבה. לוח ההנצחה מחוץ למבנה כולל 145 שמות המחולקים ללוחות נפרדים: 96 חללי צה"ל ומערכת הביטחון, 7 חללי פעולות איבה, שני חללים מבני קהילת יהודי  בפלורידה, קהילה אחות של נשר, 39 חללי טבח בתי הזיקוק וחלל נוסף מבז"ן שנהרג באותו יום.

גלריית תמונות

חללי מערכות ישראל המונצחים באנדרטה בנשר
חלק מחללי מלחמת העצמאות שגרו בנשר אינם מונצחים באנדרטה. בספר "בני נשר" המנציח 30 חללי מלחמת העצמאות מנשר, שערך אברהם ברוידס, מופיעים שמותיהם של עשרה חללים שהגיעו ל"מעון עולים בנשר" שהוקם באוגוסט 1947 ביוזמתם של מרים רוגוז'יק וחיים שלח מנשר. המקום הוקם בחסותה של מועצת פועלי נשר בבנייני המחנה של הצבא הבריטי ששכן על הגבעה שהיום נקראת גבעת העמדות ממזרח לכביש 7212 ומול הגבעה ממערב לכביש זה (היום בשטח בית הספר היסודי בית יהושע). רוב העולים שם היו מעפילים. ב-8 במרץ 1948 התגייסו כ-80 מעולי המעון. עשרה מתוכם נהרגו בקרבות מלחמת העצמאות.

בלוח ההנצחה לחללי מלחמת העצמאות שהוכנס למבנה האנדרטה עם הקמתו, מופיעים 25 שמות של חללי מלחמת העצמאות. חללים שגדלו בנשר וחללים ממעון עולים נשר.

ל"ט חללי טבח בתי הזיקוק 
ב-30 בדצמבר 1947 (י"ז בטבת תש"ח) אירע טבח בתי הזיקוק במפרץ חיפה. בטבח, שהתחולל בעקבות התקפה של האצ"ל בה נהרגו שישה פועלים ערבים, נהרגו 39 יהודים שעבדו במקום. בעקבות הטבח יצאו כוחות של הפלמ"ח וגדוד 21 מחטיבת כרמלי לפעולת תגמול בכפרים בלד א-שייח' וחוואסה שתושביו בצעו את הטבח. בפעולה זאת נהרגו חנן זלינגר, חיים בן דור ועמוס גלילי המונצחים בנשר. ב-2015 הוספו שמות ההרוגים בטבח בתי הזיקוק לאנדרטה בעיר נשר.

קישורים חיצוניים

 
 הספר "בני נשר" המספר את סיפורם של 30 חללי נשר במלחמת העצמאות, באתר ארכיון היסטורי של העיר נשר. בהוצאת ועד הקהילה נשר, בעריכת אברהם ברוידס, 1950
 מבחר מכתבים ורשימות של חיים בן דור בפרויקט בן-יהודה, המקור: ספרון שיצא במרחביה בהוצאת הקיבוץ הארצי - השומר הצעיר, 1949
 חיי עמוס – במלאת עשרים לנפול עמוס גלילי בפרויקט בן-יהודה, יעקב גלילי, תל אביב, הוצאת דבר, תשכ"ח
 אתר "לזכרם" - פורטל נוער נשר

ביאורים

הערות שוליים

נשר (עיר): מבנים
נשר
מחוז חיפה: מבנים לשימור