מפת אברהם בר-יעקב (הגדת אמסטרדם)

מפת אברהם בר-יעקב היא מפה עתיקה של ארץ ישראל, מעשה ידיו של אברהם בר יעקב הגר אשר הודפסה באמסטרדם בשנת 1695 ולאחר מכן בשנת 1712, כחלק מהגדת אמסטרדם. ככל הידוע, היא המפה העברית הראשונה המודפסת.

קיים דמיון רב בין המפה של אברהם בר יוסף לבין המפה של הקרטוגרף והתאולוג ההולנדי כריסטיאן קראוק ואן אדריכום שהודפסה בסוף המאה ה-17, אך יש בה גם אלמנטים חדשים שהוכנסו על מנת להתאימה להגדה של פסח.

בכותרת המפה מסביר אברהם בר יוסף כי: "זאת לדעת לכל בר דעת דרך המסעות ארבעים שנה במדבר והרוחב והאורך של ארץ הקדושה מנהר מצרים עד עיר דמשק ומנחל ארנן עד הים הגדול ובתוכו כל שבת ושבת חלק נחלתו כאשר עיניכם תחזנה במשרם והמשכילים יבינם". במילה "תחזנה" הודגשו במהדורת ההגדה משנת 1695  האותיות ת', נ' ה', רמז לשנת תנ"ה שהיא שנת 1695. במהדורה משנת 1712, שהיא השנה העברית תע"ב, השנה מצוינת על ידי הדגשת האותיות "תחזנה ב". (בגימטרייה ח+ז+נ+ה = ע).

הצד הימני של המפה מוקדש כולו לסיפור יציאת מצרים, מירידת יעקב ובניו מצרימה בהזמנתו של יוסף ועד לחזרתם של בני ישראל לארץ. הדרך בה ירדו יעקב ובניו מצרימה מתחילה בעיר חברון ומסתיימת בארץ גושן. באמצע הדרך ציור קטן של עגלה רתומה לשני סוסים, רמז לעגלות ששלח יוסף כדי להביא את משפחתו למצרים (בראשית, מ"ה).

לאורך הדרך בה הלכו בני ישראל במדבר מסומנות כל ארבעים ואחת התחנות באמצעות מספר ואוהל קטן, לצד המקום בו ירד המן, מעמד הר סיני והמזבח שהוקם ממזרח ליריחו. במקרא שבתחתית המפה רשומים שמות התחנות כפי שפורטו בספר במדבר, פרק ל"ג.

על רקע "הים הגדול" (הים התיכון) מוצגים איורים נוספים בעלי אופי סמלי: אישה ערומה רכובה על תנין המסמלת את יבשת אפריקה ואת מצרים, השלכתו של יונה הנביא מאונייה בלב ים סוער ויציאתו לחוף מבטחים, שיירה של רפסודות המביאות למלך שלמה עצי ארז מלבנון לצורך בניית בית המקדש ופרות, וכוורות דבורים עם הכיתוב חלב ודבש.

מאחר שראש המפה פונה מזרחה לכיוון ירושלים כמנהג הנוצרים בימי הביניים, נוספה למפה שושנת רוחות המראה את כיוון רוחות השמיים.

המפה חתומה על ידי אברהם בר יוסף.

ראו גם 
אברהם בר יעקב
 מפות ארץ הקודש

קישורים חיצוניים
 מפת אברהם בר יעקב הגר, הספרייה הלאומית

הערות שוליים 

מפות ארץ ישראל
הגדות של פסח