חיסון נגד COVID-19

חיסון נגד COVID-19 הוא חיסון שמטרתו להקנות  כנגד מחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19). במהלך מגפת הקורונה העולמית נערכו יותר מ-200 ניסיונות מקבילים לפיתוח סוגי חיסון, תוך התבססות על טכנולוגיות חיסונים שונות. לקראת סוף שנת 2020 כ-60 חיסונים נמצאו בשלבים של ניסויים קליניים בבני אדם. בדצמבר 2020 ובינואר 2021 אושרו מספר חיסונים באישור חירום חריג לשימוש על ידי רשויות הבריאות העולמיות (כמו ה-FDA בארצות הברית). ברגע קבלת האישור מדינות רבות החלו במבצעי חיסון נרחבים, בהתאם למדיניות שפיתחו. באוגוסט 2021 ניתן לראשונה אישור קבוע לחיסונים.

פיתוח החיסון 

עבודות המחקר שבוצעו בשנים קודמות לפיתוח חיסון נגד נגיפי SARS-CoV ו-MERS-CoV – זנים אחרים של נגיף קורונה, אשר חוללו התפרצויות קטנות מוקדם יותר במאה ה-21 (סארס ו-MERS, בהתאמה) – סייעו לצבור ידע רב על אודות המבנה והאופן שבו מתפקדים נגיפי קורונה, ובכך תרמו משמעותית להאצת הפיתוח של החיסון במהלך 2020 באמצעות פלטפורמות טכנולוגיות מגוונות. נכון לאוקטובר 2020 היו 321 חיסונים שונים אשר הפכו למועמדים העיקריים להפוך לחיסון העיקרי שייבחר לשימוש - עלייה פי 2.5 בכמות המועמדים העיקריים מאז אפריל 2020. אף על פי שפיתוח החיסונים נעשה במהירות חסרת תקדים, כל החיסונים עברו את מלוא מבדקי הבטיחות והיעילות להם נדרשו, והניסויים עברו ביקורת מצד גופים חיצוניים אשר פיקחו על התהליך, כמו בכל חיסון אחר. למרות היקף הניסויים, אובדן המעקב היה נמוך משמעותית מהממוצע במחקר. מטא-אנליזות של אובדן מעקב מצאו שאובדן מעקב ממוצע במחקר קליני עומד על 6%, ואילו אובדן המעקב במחקר של פייזר בעת הפיתוח עמד על פחות מ-0.4% (סה״כ 166 מתוך 37,796), וזאת במחקר בינלאומי על עשרות אלפי אנשים שתוכנן ובוצע בלוח זמנים אינטנסיבי. מעל 99.6% מהנבדקים השלימו את הניסוי.

ארגון הבריאות העולמי, הקואליציה לחדשנות ולמוכנות למגיפות , וכמו גם קרן ביל ומלינדה גייטס ואחרים מממנים את המחקרים ומספקים גם את המשאבים הארגוניים הנחוצים לפיתוח מספר חיסונים שיסייעו למנוע את המשך ההתפשטות של מגפת הקורונה. ארגון הקואליציה לחדשנות ולמוכנות למגיפות, אשר עומד מאחורי קרן על סך 2 מיליארד דולרים המושקעים בפיתוח מהיר של המועמדים העיקריים לחיסונים הפוטנציאלים, ציין בספטמבר שהנתונים הקליניים שיסייעו לקבל החלטה בדבר אשרור החיסונים עשויים להיות זמינים עד סוף 2020. ב־4 במאי 2020, ארגן ארגון הבריאות העולמי אירוע התרמה טלוויזיוני , במהלכו נאספו 8.1 מיליארד דולרים מ-40 מדינות, במטרה לתמוך בפיתוח מהיר של חיסונים למניעת המשך ההתפשטות נגיף הקורונה.

סוגי החיסונים הנמצאים בשלבי פיתוח אחרונים 
ישנם מספר סוגים של חיסונים, בשלבי פיתוח שונים ברחבי העולם. טכנולוגית החיסונים קיימת זמן רב בעולם, ויש מספר טכניקות שמשתמשים בהן בפיתוח:
 חיסוני mRNA - חיסונים המשתמשים במקטעי RNA שליח (mRNA), המוחדרים באמצעות ליפוזומים על מנת לייצר תגובה חיסונית. לדוגמה החיסונים של חברות פייזר ומודרנה. מקטעי ה-mRNA יוצרים חלבון דומה לחלבון במעטפת נגיף הקורונה, וכך הגוף מייצר נגדו נוגדנים. חיסון זה קל וזול להפיק (יותר מעלויות של אחסון הווירוס עצמו), ולכן הפיתוח שלו היה מהיר יותר. החסרון הוא בהפצתו, הדורשת תנאי קירור קיצוניים. מדובר בטכנולוגיה חדשה יחסית. יתרון נוסף הוא שאי אפשר להידבק בקורונה ממנו, כיוון שלא מכיל את הנגיף.
 חיסונים המשתמשים בחלבון מלאכותי ממעטפת הווירוס- טכנולוגיה שקיימת זמן רב בשוק החיסונים. לדוגמה החיסון של חברת נובהוקס . גם כאן מפיקים באופן מלאכותי חלבון של וירוס הקורונה וכך מעוררים תגובה חיסונית, ללא צורך בחשיפה לווירוס עצמו. קל לייצור, ולא דורש אחסון מיוחד. בדצמבר 2020 החיסון של נובהוקס נמצא בשלב שלישי של בדיקות בבני אדם.
 חיסונים המתבססים על וירוס מומת - טכנולוגיה מאוד ותיקה בייצור חיסונים. אך החיסונים שנוסו על בני אדם, לא עוררו תגובות חיסוניות מספיקות לחיסון. לדוגמה החיסון הסיני של סינובאק (Sinovac). חיסון זה יהיה קשה להפיק בכמויות גדולות, בגלל הצורך באחזקת הווירוס החי במתקנים מיוחדים.
 חיסונים המתבססים על הווירוס בצורה מוחלשת - אף היא טכנולוגיה מאוד ותיקה. אך לצורך כך יש למצוא זן של וירוס שיהיה מוחלש, אך לא יעבור מוטציה, ויהפוך לאלים בשנית. נכון לדצמבר 2020 אין חיסון כזה בשלבי ניסוי מתקדמים.
 חיסונים המשתמשים בווירוס נשא - מדובר בשימוש של וירוס קיים, שאנחנו יודעים שאינו יכול לעשות נזק, ולהוסיף לו את היכולת לקדד את החלבונים האופיינים לווירוס הקורונה. לדוגמה החיסון הישראלי, והחיסון הרוסי. היתרון של החיסון הישראלי הוא בצורך במתן מנה אחת ולא שתיים. נכון לדצמבר 2020 הם נמצאים בשלב ראשון ושני בבני אדם. החיסון הרוסי נוהל בסטנדרטים פחותים מהסטנדרטים הנהוגים בארצות הברית, כך שיעילותו נתונה בספק.

החיסונים שאושרו לשימוש לפחות במדינה אחת
 
 BNT162b2 (פייזר, ארצות הברית)
 mRNA-1273 (מודרנה, ארצות הברית)
 AZD1222 (אסטרהזניקה, בריטניה)
 Gam-COVID-Vac (Biocad, רוסיה)
  (סינובאק, סין)
  (, סין)
  (סינופארם , סין)
 BBV152 (קובקסין) (, הודו)
 EpiVacCorona (וקטור, רוסיה)
  (ג'ונסון אנד ג'ונסון, ארצות הברית)
   (, סין)
 CoviVac (מרכז צ'ומאקוב, רוסיה)
  (, קובה)
  (מכון פינליי, קובה)
  (מכון המחקר לבעיות בטיחות ביולוגית, קזחסטן)
  (שיפא, איראן)
VACSERA (בשיתוף עם סינובאק, מצרים)
ZyCoV-D (קדילה, הודו)
turkovac (טורקיה)
Covovax (הודו)
Corbevax (הודו)

בסוף דצמבר 2020 החלו מספר ניסויים קליניים בילדים ומתבגרים, וכן פורסמו כוונות לחסן ילדים. מתן החיסונים מתנהל על פי מתווה שנקבע מראש ולוקח בחשבון גם את העובדה כי החיסון לא נוסה בכל קבוצות האוכלוסייה. בהמשך הותר לחסן שכבות גיל נוספות.

עם השינויים בנגיף הקורונה והתפחות זנים חדשים, פותחו חיסונים מותאמי זן. ב-31 באוגוסט 2022, העניק ה-FDA אישור חירום המתיר לראשונה חיסון מסוג זה. פותחו גם שילובי חיסונים. כך למשל חברות שאפו לבקש אישור לחיסון משולב בזריקה אחת נגד נגיפי קורונה, שפעת ו-RSV.

הפצת החיסון 

בדצמבר 2020 חברת "פייזר" קיבלה אישור להפצת החיסון בבריטניה והתחילה לחסן כאשר בשלב הראשון ניתנו חיסונים לקשישים מעל גיל 80 ולעובדי מערכת הבריאות. בהמשך, מנהל המזון והתרופות האמריקאי ומספר מדינות בהן סינגפור וקנדה אישרו את החיסון של חברת "פייזר". בהמשך אושר חיסון של חברת "מודרנה". ב-9 בדצמבר 2020 נחת משלוח החיסונים הראשון בישראל. בהמשך הצטרפו צ'ילה קוסטה ריקה ואחרות. ב-1 בינואר 2021 ארגון הבריאות העולמי אישר את החיסון.

בישראל התנהל מבצע חיסונים חסר תקדים בגודלו על ידי משרד הבריאות, וקופות החולים. נכון ל-22 במרץ 2021 חוסנו כבר 5,187,471 אנשים במנה ראשונה ו-4,592,626 אנשים בשתי מנות חיסון בישראל. בתחילת מבצע החיסונים הוא היה פתוח לקבוצות הסיכון, ולאנשי צוות רפואי בלבד, לאחר מכן בסוף ינואר 2021 החיסון נפתח למבוטחי קופות החולים החל מגיל 35 ומעלה, נשים בהריון, אנשי צוות רפואי, ועוד. החל מ-3 בפברואר 2021 החיסון ניתן לכל דורש שגילו מעל 16 שנים ובהמשך הורחב לגילים נוספים.

בארצות הברית, בממשל הפדרלי טענו כי שלחו 14 מיליון חיסונים למדינות ארצות הברית עד סוף 2020. בשטח מִבצע החיסונים עצמו נוהל על ידי המדינות עצמן. המחלקות המחוזיות ובתי החולים נקטו בגישות שונות ביחס לחלוקה. חיילים סייעו במבצע החיסונים, וגם בתי מרקחת. לאחר כניסתו של ג'ו ביידן לתפקיד נשיא ארצות הברית הואץ קצב החיסונים, והגיע ל-100 מיליון מחוסנים באמצע חודש מרץ 2021. היעד הוא 200 מיליון מחוסנים עד אפריל 2021. ביוני 2021, הנשיא הודיע כי ארצו תעביר חיסונים רבים למדינות העולם מתוך המאגר שלה. אליו הצטרף האיחוד האירופי.

הנציבות האירופית רכשה חיסונים במרוכז עבור תושבי האיחוד האירופי. הוזמנו מראש כמעט שני מיליארד מנות חיסון משישה ספקים. התוכנית של האיחוד האירופי נשענה באופן נרחב על חיסון המפותח בידי חברת "אסטרהזניקה" ואוניברסיטת אוקספורד (שאושר בבריטניה שמחוץ לאיחוד) שאישורו נדחה לחודשים יחד עם חיסונים של ספקים אחרים. ב-29 בינואר 2021 אושר החיסון. החיסונים חולקו במדינות על פי גודל האוכלוסייה שלהן. ב-21 בדצמבר, הסוכנות האירופית לתרופות אישרה את החיסון של "פייזר". לאחר אישורו, החלה הפצתו. הראשונה שחיסנה הייתה הונגריה. ההפצה החלה בתקופת החגים הנוצריים ביבשת. היו עיכובים בהפצה מצד פייזר ואסטרהזניקה. בשל אותם עיכובים, האיחוד הקים מערכת המאפשרת עצירה של משלוחים היוצאים משטחו. הראשונה לעשות זאת הייתה איטליה. האיחוד אף תבע את אסטרזניקה בשל כך. פייזר סיכמה עם סאנופי שהיא תסייע ביצור ובהפצה במטרה להאיץ את מאמצי החיסון. בפברואר נרכשו חיסונים נוספים. חלק מהמדינות באיחוד החלו לרכוש בנפרד סוגי חיסונים אחרים. באוגוסט נרכשו חיסוני נובומקס. עד אז, שיעור המחוסנים באיחוד עקף את ארצות הברית.

במקביל לחיסונים מתוצרת פייזר ומודרנה הופצו בעולם חיסונים שיוצרו לצורך טיפול במגפת הקורונה ברוסיה ובמגפת הקורונה ברפובליקה העממית של סין ולא קיבלו אישור במדינות המערב. למשל, ארגנטינה ואינדונזיה. חלקם הופצו עוד לפניו. בנוסף לחיסונים שנוצרו במערב, הרשויות בהודו שאפו לחסן את האוכלוסייה גם בחיסונים מתוצרת מקומית, בהנחה שהחברות ההודיות המפתחות חיסונים יצליחו במשימתן. ב-1 בינואר 2021, אושר החיסון של "אסטרהזניקה" ובהמשך אושר חיסון מקומי ראשון. הודו תשתמש בטכנולוגיה שבה היא משתמשת בזמן הבחירות, כדי לאתר ולשלוח מנות חיסון גם לתושבים המתגוררים בנקודות הרחוקות ביותר במדינה. הם גם הועברו למדינות אחרות. במהלך מגפת הקורונה במקסיקו, על צבא מקסיקו הוטל לנהל את מלאכת הפצת החיסונים ונרכשו חיסונים שנוצרו במערב יחד עם חיסון מסין שנוסה על ידי מתנדבים מהמדינה.
מרכזי אפריקה לבקרת מחלות ומניעתן הוביל את המאמץ באפריקה לחסן את 1.3 מיליארד האנשים שחיו בה. הסוכנות תיאמה את המאמצים להשגת מנות חיסונים וביקשה סיוע מהבנק העולמי. בדצמבר 2020 מצרים קבלת מנות חיסון ראשונות מאיחוד האמירויות הערביות. בינואר 2021 קיבלה מרוקו משלוח גדול. בדרום אפריקה התמודדו עם מוטציות של הנגיף אשר השפיעו על מדיניות החיסון במדינה, שהפכה לראשונה אשר קיבלה חיסונים של חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון. עד ינואר 2022, פחות מ-15% מאוכלוסיית אפריקה נטלו את המנה הראשונה.

החיסון מתוצרת ג'ונסון אנד ג'ונסון אושר על ידי מנהל התרופות והמזון האמריקאי בסוף פברואר 2021. בהמשך אושר באירופה למקומות אחרים. האיחוד האירופאי, איחוד מדינות אפריקה, קנדה וארצות הברית היו בין מי שהזמינו את החיסון.

יוניצ"ף, שניהל קמפיין חיסונים ברחבי העולם, נערך לרכישה ולמתן החיסונים. יוניצ"ף אגר כחצי מיליארד מזרקים ותכנן לספק 70 אלף מקפיאים, רובם מופעלים באנרגיה סולארית. מנכ"לית הקרן, הנרייטה פורה, אמרה כי הסוכנות תכננה להעביר 850 טונות של חיסונים בחודש בשנת 2021 - כפול מהשיעור החודשי השנתי של לחיסונים אחרים.

ב־24 באפריל 2020 הכריזו ה-G20 ביחד עם ארגון הבריאות העולמי על הקמת המאיץ להנגשת כלים לטיפול בקורונה (Access to COVID-19 Tools Accelerator). אחת הזרועות של המאיץ היא COVAX, יוזמה עולמית שמטרתה לספק כשני מיליארד מנות חיסון ל-92 מדינות בעלות הכנסה נמוכה ובינונית עד סוף 2021. העלות המרבית היא 3 דולר למנה. היעד בטווח רחוק יותר היה אספקת חיסונים ל-20% מהאוכלוסייה במדינות עניות. בינואר 2021, הודיע שיהיה סיכום עם חברת פייזר. גאנה הייתה הראשונה לקבל חיסונים דרך היוזמה. ב-COVAX השתתפו כ-145 מדינות. ב-COVAX נשענו בעיקר על החיסונים של אסטרזניקה, שנחשבים לזולים מכולם, אך לא רק. בארגון חתמו גם מול ג'ונסון & ג'ונסון, פייזר ובהמשך גם עם חברת מודרנה. עד מאי 2021, לפי האומות המאוחדות, רק 0.3% מכלל מנות החיסון נגד קורונה שהוזרקו ברחבי העולם הוזרקו לתושבים במדינות העניות ביותר, אף שבמדינות אלה חיו קרוב ל-10% מאזרחי העולם. ארצות הברית ובריטניה יזמו הפצת חיסונים במדינות חלשות.

מדינות כמו ניו זילנד, טייואן, אוסטרליה וקוריאה הדרומית עיכבו את חיסון האוכלוסייה במטרה להמתין למידע נוסף על מי שחוסן. יתרון לכך הוא זמן רב להכנה של שליחת החיסונים, שלחלקם נדרש אחסון בהקפאה. רובן הרגישו שהן שולטות במגפה. במהלך פברואר 2021 הגיעו חיסונים ראשונים ואושרו. בטייוואן פעלו לרכישתם.

עד אפריל 2021 החלו לחסן ביותר מ-190 מדינות. מדינות עניות התקשו לחסן במהירות ועד ספטמבר 2021, כמה מדינות עם הכנסה בינונית כמו ברזיל או הודו, התחילו להגיע לקצב התחסנות דומה לקצב של מדינה מפותחת. באמריקה הדרומית, ההתחסנות הואצה בקיץ 2021.

במאי 2021, חיסוני קורונה לגילאי 12–15 אושרו לראשונה בעולם המערבי על ידי קנדה. לאחריו, מנהל המזון והתרופות האמריקאי אישר את החיסון לקורונה של פייזר לגילאי 12–15. לאחריו, החל חיסון ילדים מגיל 12 במוסדות לימוד, במרפאות, בפארקים ובחוף הים. ב-29 באוקטובר 2021 מנהל התרופות האמריקני העניק אישור חירום לחסן ילדים בני 5–11 בחיסון של פייזר. ביוני 2022 הוא אישר את חיסוני התינוקות והפעוטות וב-22 ביוני החל חיסון אוכלוסיות אלה..

ראש ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס קרא למדינות העולם להימנע מלתת לאזרחיהן מנת דחף נגד קורונה – כדי שאפשר יהיה לנתב מנות רבות יותר למדינות שבהן הרוב המוחלט של התושבים לא קיבלו אפילו מנת חיסון ראשונה. הוא ביקש לדחות זאת לפחות עד סוף ספטמבר 2021.

ישראל הייתה הראשונה במערב לפתוח במבצע חיסון שלישי בסוף יולי 2021. גרמניה וארצות הברית שאפו להתחיל בספטמבר. גם בדנמרק. בצרפת התכוונו לחסן מבוגרים במנה נוספת באוקטובר 2021. בפועל הוא החל בספטמבר. רוסיה החלה קודם לכן. בשלהי 2021 הואצה ההתחסנות בחלק מאירופה במנה זאת.

עד 23 בדצמבר 2021, 4.5 מיליארד בני אדם נטלו מנת חיסון, רובם גם נטלו שני מנות. כמות זו היוותה 57 אחוזים מאוכלוסיית העולם. חצי מיליארד חוסנו במנה שלישית.

במהלך שנת 2022, חברות כמו פייזר ומודרנה קידמו הפצת של חיסון מעודכן להגנה מפני תתי־זנים של וריאנט אומיקרון של נגיף הקורונה וביקשו אישור רגולטרי.

לרוב, לא הייתה חובת התחסנות במהלך מבצעי ההתחסנות במדינות השונות. עידוד התחסנות היה באמצעות שיח, הסברה ואינטראקציה חברתית. במקומות מסוימים ניתנו תמריצים מגוונים או מתחסנים זכו להשתתף בהגרלות. ביוון ובוושינגטון נתנו תווי קניה למי שהתחסן. בסין היה שילוב של לחץ חברתי, תמריצים, חינוך ואף כפייה. בישראל, הייתה יוזמה פרטית שחברות יתרמו ארוחה לנזקקים על כל חיסון של עובד. ביוני 2021, קבעו רשויות ברוסיה שעובדים במגזרים מסוימים יהיו חייבים ליטול את החיסון המקומי. בערים מסוימות בארצות הברית, מורים בביתי הספר הציבוריים חויבו להתחסן החל מאוגוסט 2021. גם הצבא והממשל האמריקאי רצו לחייב התחסנות של העובדים הציבוריים והמשרתים. כך גם באיטליה. יוון חייבה עובדים בבתי אבות למשל, שם לנו קבוצות סיכון, ובהמשך גם בני 60 ומעלה. חברת אינטל הודיעה כי עובדים לא מחוסנים, ולא יקבלו פטור דתי או רפואי, ייצאו לחופשה ללא תשלום. בגרמניה חויבו הצוותים הרפואיים והעובדים בבתי האבות. חריגות היו אקוודור אינדונזיה מיקרונזיה וקזחסטן שחייבו את רוב האוכלוסייה כשבהמשך החליטה אוסטריה לעשות דבר דומה.

בין הגורמים שהשפיעו על קצב ההפצה בתוך המדינות: אופי התעדוף ונוקשותו, רמת ריכוזיות, מערכות המחשוב של מערכות הבריאות, כמות החיסונים, רמת הביורוקרטיה, גובה העומס על מערכות הבריאות, כמות המשאבים והציבור עצמו.

בדומה לעבר, מדינות היו מחויבות להסכמי סודיות ולכן פרטים מסוימים על המשא ומתן על רכש והחוזה התבססו על הדלפות. קיומם השפיע על יכולת המדינה בניהול משא ומתן מוצלח מול חברות נוספות.

חיסונים מזויפים 
במעצרים שביצע ארגון האינטרפול בתחילת 2021 נמצאו אלפי מנות של חיסונים מזויפים בדרום אפריקה ובסין. האינטרפול הזהירו את הרשויות ברחבי העולם מפני רכישת חיסונים מספקים קטנים ללא אישור מסודר.

ביקורת 
כמו נגד חיסונים רבים, גם נגד חיסון הקורונה ישנן שמועות וטענות שמוצפות על ידי אנשים שמתנגדים לו. ארגוני הבריאות העולמיים מנסים להרגיע חששות סביב החיסון ומעלים טענות נגדיות. חלק מהחששות סביב החיסון דומות לטענות הקבועות שמעלים מתנגדי חיסונים כנגד כל חיסון קיים, כמו טענות בדבר חומרים רעילים או אלרגניים בחיסון. ישנן גם חששות העולים בעיקר מהמהירות בה פותח החיסון. יש הטוענים כי פיתוח החיסון היה מהיר במיוחד כיוון שחברות התרופות דילגו על שלבים בתהליכי הבדיקה. חשש נוסף נובע מכך שעדיין לא יודעים מה הן תופעות הלוואי ארוכות הטווח של החיסון. החיסונים המשתמשים בטכנולוגית mRNA עוררו חששות רבים. גם כיוון שאלה הם החיסונים הראשונים הניתנים בקנה מידה כזה בטכנולוגיה הזאת, כמו גם חששות שהופרכו על שינוי בגנום האנושי.

ראו גם 
 פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19
 חיסון פייזר נגד COVID-19
 מגפת הקורונה
 לתת כתף
דרכון ירוק

קישורים חיצוניים 

 סקירת מאמציהן של מדינות מערביות במסגרת ההיערכות לקראת קליטת חיסוני הקורונה והפצתם לציבור, 8 בדצמבר 2020
 
 האם החיסון נגד קורונה בטוח, מאקו דצמבר 2020
נתונים על שיעורי התחסנות בעולם ב-Our world in data

 
 WHO/ECDC: Nearly half a million lives saved by COVID-19 vaccination in less than a year, נובמבר 2021
 Global impact of the first year of COVID-19 vaccination: a mathematical modelling study, יוני 2022

הערות שוליים

2020 במדע
2021 במדע