החוק נגד תעמולה הומוסקסואלית

"החוק הפדרלי הרוסי למטרת הגנה על ילדים מפני מידע הדוגל בהכחשת ערכי המשפחה המסורתיים", הידוע גם בתקשורת בשפה האנגלית כ-"חוק התעמולה ההומוסקסואלי" ו-"החוק האנטי-הומוסקסואלי", היא הצעת חוק שאושרה פה אחד על ידי הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית ב־11 ביוני 2013 (עם חבר פרלמנט אחד בלבד שנמנע - איליה פונומארב), ונחתמה כחוק על ידי הנשיא ולדימיר פוטין ב־30 ביוני 2013.

מטרתה המוצהרת של ממשלת רוסיה לחוק היא להגן על ילדים מפני חשיפה להומוסקסואליות בדגש על תוכן המציג הומוסקסואליות כנורמה בחברה, בטענה שהיא סותרת את ערכי המשפחה המסורתיים. החוק תיקן את חוק הגנת הילדים במדינה ואת קוד הפדרציה הרוסית לעבירות מינהליות, כדי להפליל את הפצת "תעמולה של יחסי מין לא מסורתיים" בקרב קטינים. הגדרה זו כוללת חומרים "המעוררים עניין במערכות יחסים כאלה, הגורמים לקטינים ליצור נטיות מיניות לא מסורתיות", או "רעיונות מעוותים בהווה לגבי הערך החברתי השווה של יחסים מיניים מסורתיים ולא מסורתיים" כלשון החוק. עסקים וארגונים יכולים גם להיאלץ להפסיק זמנית את פעולתם אם יורשעו על פי החוק (עד 90 יום) ולהיקנס בסך מיליון רובל. זרים עשויים להיעצר למשך עד 15 יום ולהיות מגורשים, או להיקנס בסכום של עד 5,000 רובל ולהיות מגורשים.

הגיבוי של הקרמלין לחוק פנה לימין הקיצוני הלאומני הרוסי, אך זכה לתמיכה רחבה בקרב העם הרוסי והכנסייה הרוסית האורתודוקסית. החוק גונה על ידי ועדת ונציה של מועצת אירופה (בה רוסיה חברה), על ידי ועדת האו"ם לזכויות הילד ועל ידי ארגוני זכויות אדם בהם אמנסטי אינטרנשיונל ומשמר זכויות האדם. על החוק נמתחה ביקורת בשל הנוסח הרחב והמשמעי שלו (אשר כולל את האמירה "מעלה עניין" ו-"בקרב קטינים" כאמור), שמבקרים רבים אפיינו כאיסור לקידום זכויותיה ותרבותה של קהילת הלהט"ב הרוסית. החוק ספג ביקורות שליליות רבות על כך שהביא להגברת והצדקה של אלימות הומופובית ברחבי המדינה, בעוד שההשלכות של החוקים ביחס לאולימפיאדת החורף הקרובה שאירחה סוצ'י היו מעוררות גם דאגה, מכיוון שהאמנה האולימפית חוסמת במפורש צורות שונות של אפליה בהם אפליה על רקע נטייה מינית.

החקיקה הובילה על פי הדיווחים לעלייה באלימות נגד להט"ב ברוסיה. יו"ר רשת הלהט"ב הרוסית ("Russian LGBT Network"), איגור קוצ'טקוב, טען כי זהו למעשה "חוק אלימות נגד להט"בים" בעוד כי "קבוצות לאומניות מצדיקות את פעולותיהן בחוקים אלה", וזאת בתמיכה באמונתם כי הומואים ולסביות אינם "מוערכים כחלק מהחברה". על ידי הממשלה הפדרלית. דיווחים הופיעו על ידי קבוצות כמו "כיבוש פדופיליה" ו-"הורי רוסיה" שפיתו "פדופילים" לכאורה ל-"דייטים" למיקומים ספציפיים שם עונו והושפלו. באוגוסט 2013 דווח כי נער הומוסקסואלי נחטף, עונה ונרצח על ידי קבוצת ניאו נאצים רוסים. האלימות גברה גם במהלך קיומם של עצרות למען זכויות להט"ב ברוסיה. ב-29 ביולי 2013, הפגנה בשדה המאדים של סנקט פטרבורג הביאה להתנגשות אלימה בין הפעילים, מפגינים הומופובים והמשטרה. כחלק מסדרת שידורו, ערוץ 4 הבריטי שידר סרט תיעודי במהלך שבוע טקס הפתיחה של אולימפיאדת החורף בסוצ'י, Hunted, שתיעד התעללויות פיזיות וכליאות נגד חברי קהילת הלהט"ב ברוסיה בעקבות החוק.

רקע כללי 
למרות העובדה כי בערים מוסקבה וסנקט פטרבורג כבר ידועה הצמיחה המשגשגת של קהילות הלהט"ב, חלה התנגדות גוברת כלפי זכויות להט"ב ברוסיה בקרב פוליטיקאים מאז 2006. העיר מוסקבה סירבה באופן פעיל לאשר מצעדי גאווה, וראש עיריית מוסקבה לשעבר, יורי לוז'קוב, תמך בסירובה של העירייה לאשר את שני אירועי הגאווה הראשונים במוסקבה, ותיאר אותם כ-"שטניים" ואת משתתפי כ-"מתרוממים" (כינוי גנאי להומוסקסואלים) בעודו האשים קבוצות מערביות בהפצת "סוג כזה של הארה" במדינה. חבר הפרלמנט מטעם רוסיה הוגנת, אלכסנדר צ'וב, התנגד גם כן לזכויות להט"ב וניסה להכניס חוק "תעמולה" דומה בשנת 2007. בתגובה, פעיל זכויות הלהט"ב הבולט ומייסד מצעד הגאווה במוסקבה ניקולאי אלכסייב חשף בתוכנית הראיונות בטלוויזיה "К барьеру!" כי צ'וב היה מעורב בפומבי במערכות יחסים חד-מיניות לפני תקופת כהונתו.בשנת 2010 נקנסה רוסיה על ידי בית הדין האירופי לזכויות אדם על רקע טענותיו של אלכסייב לפיהן ערים רוסיות מפלות אנשי להט"ב בסירובם לאשר עצרות גאווה. אף על פי שטען כי קיים סיכוי לאלימות, תמך בית המשפט בהחלטות ככאלה שתומכות בקבוצות המתנגדות לקיומם (ראו: פסק דין אלכסייב נגד רוסיה). במרץ 2012 חסם שופט רוסי את הקמתו של בית הגאווה בסוצ'י לקראת אולימפיאדת החורף 2014, וקבע כי הוא "יפגע בביטחון החברה הרוסית", וכי הוא נוגד את "המוסר הציבורי והמדיניות בתחום המשפחה, אמהות והגנת ילדות". באוגוסט 2012 אישרה מוסקבה פסק דין החוסם את בקשותיו של ניקולאי אלכסייב לאישור של 100 שנה לקיום עצרות במוסקבה מדי שנה, תוך ציון האפשרות לאי סדר ציבורי.

הצעת החוק אשר כללה את הנימוק "הגנה על ילדים מפני מידע הפוגע בבריאותם והתפתחותם" הציגה חוקים האוסרים על הפצת חומר "מזיק" בקרב קטינים אשר כולל תוכן ה-"עשוי לעורר פחד, אימה או בהלה בקרב ילדים" פורנוגרפיה, לצד חומרים המהללים אלימות, פעילויות בלתי חוקיות, שימוש בסמים או פגיעה עצמית. תיקון לחוק שהתקבל בשנת 2012 ייסד מערכת דירוג תוכן חובה לחומרים המופצים באמצעות "רשת מידע וטלקומוניקציה" (המכסה טלוויזיה ואינטרנט), והקימה "רשימה שחורה" לצנזורה אתרים המכילים פורנוגרפיית ילדים או תכנים המהללים שימוש לרעה בסמים והתאבדות.

התיקון משנת 2013, שהוסיף "תעמולה של יחסים מיניים לא מסורתיים" כמעמד של תוכן מזיק על פי החוק נועד, לדברי ממשלת רוסיה, "להגן על ילדים מפני חשיפה לתכנים המציגים הומוסקסואליות כהתנהגותית נורמלית" בו הושם דגש במטרה להגן על ערכי המשפחה "המסורתיים". מחברת הצעת החוק ילנה מיזולינה (יו"ר ועדת הדומא למשפחה, נשים וילדים, שתוארה על ידי חלקם כ-"צלבנית מוסר"), טענה כי יחסים מסורתיים בין גבר ואישה "דרשו הגנה מיוחדת על פי החוק הרוסי". מיזולינה ידועה בהיותה מתנגדת בולטת להומוסקסואליות בעוד ציינה לאורך השנים כי הביטוי "הומואים הם גם בני אדם" צריך להיחשב כקיצוני על ידי השירות הפדרלי לפיקוח על זכויות הצרכן ורווחת האדם, בנוסף מיזולינה תומכת בהחרמת ילדים מהורים הומוסקסואלים, כולל הורים ביולוגיים. תיקון החוק התרחב גם על חוקים דומים שנחקקו על ידי כמה אזורים ברוסיה, כולל ריאזאן, ארכנגלסק (שביטל את חוקו זמן קצר לאחר העברת הגרסה הפדרלית) וסנקט פטרבורג.

תוכן החוק 
סעיף 1 להצעת החוק תוקן בנושא הגנה על ילדים מפני מידע הפוגע בבריאותם והתפתחותם בהוראה המסווגת "תעמולה של יחסי מין לא מסורתיים" כמעמד של חומרים שאסור להפיץ בקרב קטינים. המונח מוגדר כחומרים שמטרתם "לגרום לקטינים ליצור נטיות מיניות לא מסורתיות, מושגים של אטרקטיביות של יחסים מיניים לא מסורתיים, רעיונות מעוותים לגבי הערך החברתי השווה של יחסים מיניים מסורתיים ולא מסורתיים, או הטלת מידע אודות יחסי מין לא מסורתיים אשר מעלים עניין ביחסים כאלה אם מעשים אלה אינם מסתכמים בעבירה פלילית", סעיף 2 מבצע תיקונים דומים ל-"על ערבות בסיסית לזכויות הילד בפדרציה הרוסית", המצווה על הממשלה להגן על ילדים מפני חומר כזה.

סעיף 3 להצעת החוק תיקן את קוד הפדרציה הרוסית לעבירות מנהליות בסעיף 6.21, הקובע עונשים בגין הפרות של איסור התעמולה: אזרחים רוסים שנמצאו אשמים יכולים לקבל קנסות של עד 5,000 רובל, ופקידים ציבוריים יכולים לקבל קנסות של עד עד 50,000 רובל. ארגונים או עסקים יכולים להיקנס בסכום של עד מיליון רובל ולהיאלץ להפסיק את הפעילות עד 90 יום. ניתן לעצור זרים ולעצור אותם עד 15 יום לאחר מכן לגרשם, או להטיל קנסות של עד 5,000 רובל ולגורש. הקנסות ליחידים גבוהים בהרבה אם העבירה בוצעה באמצעות מדיה המונית או באינטרנט.

תגובות 

על פי סקר שנערך ביוני 2013 על ידי המרכז הרוסי לחקר דעת הקהל (הידוע גם בשם VTsIOM), לפחות כ-90 אחוז מהרוסים שנשאלו היו בעד החוק. למעלה ממאה קבוצות שמרניות ברחבי העולם חתמו על עצומה לתמיכה בחוק, כאשר לארי ג'ייקובס, מנהל הקונגרס העולמי למשפחות, תמך במטרתו "לאסור על הסברה שמטרתה לשתף קטינים באורח חיים שיפגע בבריאותם הגופנית והמוסרית". נשיא רוסיה ולדימיר פוטין ענה להתנגדויות מוקדמות להצעת החוק שהוצעה אז באפריל 2013 ואמר כי "אני רוצה שכולם יבינו שברוסיה אין פגיעה בזכויות המיעוטים המיניים. הם אנשים, בדיוק כמו כולם, והם נהנים מזכויות וחירויות מלאות". בהמשך אמר כי בכוונתו לחתום על הצעת החוק משום שהעם הרוסי דרש זאת. כלשונו, "האם אתה יכול לדמיין ארגון המקדם פדופיליה ברוסיה? אני חושב שאנשים באזורים רבים ברוסיה היו מתחילים לאחוז בנשק... הדבר נכון גם לגבי מיעוטים מיניים: אני בקושי יכול לדמיין שנישואים חד מיניים יהיו מותרים בצ'צ'ניה. אתה יכול לדמיין את זה? זה היה מביא לפגיעות בבני אדם". פוטין ציין בנוסף כי הוא מודאג משיעור הילודה הנמוך ברוסיה, באומרו כי מערכות יחסים חד-מיניות אינן מייצרות ילדים. באוגוסט 2013 הגן שר הספורט הרוסי ויטאלי מוטקו על החוק, והשווה אותו להגנה על ילדים מפני "תכנים המעודדים שימוש באלכוהול או התמכרות לסמים".

גינויים 
העברת החוק נתקלה בתגובה בינלאומית גדולה, במיוחד מהעולם המערבי, שכן המבקרים ראו בכך ניסיון לאסור את שיפור מעמד זכויות הלהט"ב במדינה. סעיף 19 חולק על כוונת החוק הנטענת, וסבר כי רבים מהמונחים המשמשים בתוכם מעורפלים מדי, כגון "יחסי מין לא מסורתיים", הארגון טען כי הוא "יכול להכיל באופן אפשרי על כל מידע הנוגע לנטייה מינית או זהות מגדרית שאינו תואם את מה שהמדינה רואה כמתאים ל-"מסורתי". על המונח "בקרב קטינים" נמתחה ביקורת גם כמשמעות דו-משמעית, מכיוון שלא ברור אם הכוונה היא לנוכחות קטינים, או מקום כלשהו בו קטינים יכולים להיות נוכחים. הם טענו כי "חיזוי נוכחותם של ילדים בכל מרחב, מקוון או לא מקוון, הוא בלתי אפשרי למדי והוא משתנה שתומך כל ביטוי לעיתים רחוקות יהיה בשליטה מוחלטת עליו".

החוק גונה על ידי ועדת ונציה של מועצת אירופה (בה רוסיה חברה), ועדת האו"ם לזכויות הילד, וארגוני זכויות אדם בהם אמנסטי אינטרנשיונל ומשמר זכויות האדם. מזכ"ל האו"ם, באן קי-מון, מתח ביקורת עקיפה כלפי החוק.

פעילי זכויות להט"ב ופעילי זכויות אדם ומבקרים נוספים הצהירו כי הנוסח הרחב והמעורפל של החוק, שהתאפיין כאיסור על תעמולה הומוסקסואלית על ידי התקשורת, הפך אותו לפשע בהצהרות פומביות או בהפצת חומרים לתמיכה בקהילת הלהט"ב, זכויותיהם, או קיום מצעדי גאווה או הפגנות דומות, הקובעות כי מערכות יחסים הומוסקסואליות שוות לזוגיות הטרוסקסואליות, או על פי נשיא קמפיין זכויות האדם (HRC), צ'אד גריפין, "אפילו הצגת סמלי להט"ב כמו דגל הגאווה או לנשק שותף מאותו המין בציבור". המעצר הראשון שבוצע על פי החוק כלל אדם שהפגין בפומבי עם שלט ובו כיתוב התומך בקהילת הלהט"ב הרוסית.החקיקה הובילה על פי הדיווחים לעלייה באלימות נגד להט"ב ברוסיה. יו"ר רשת הלהט"ב הרוסית ("Russian LGBT Network"), איגור קוצ'טקוב, טען כי למעשה הם "חוקי אלימות נגד אזרחים להט"בים" בעוד כי "קבוצות לאומניות מצדיקות את פעולותיהן בחוקים אלה", וזאת בתמיכה באמונתם כי הומואים ולסבים אינם "מוערכים כחלק מהחברה". על ידי הממשלה הפדרלית. דיווחים הופיעו על ידי קבוצות כמו "כיבוש פדופיליה" ו-"הורי רוסיה", שפיתו "פדופילים" לכאורה ל-"דייטים" למיקומים ספציפיים שם עונו והושפלו. באוגוסט 2013 דווח כי נער הומוסקסואלי נחטף, עונה ונרצח על ידי קבוצת ניאו נאצים רוסים. האלימות גברה גם במהלך קיומם של עצרות למען זכויות להט"ב ברוסיה. ב-29 ביולי 2013, הפגנה בשדה המאדים של סנקט פטרבורג הביאה להתנגשות אלימה בין הפעילים, מפגינים הומופובים והמשטרה.

בפברואר 2014 הכריז ארגון הלהט"ב האמריקאי קוויר ניישן על מחאה מתוכננת בעיר ניו יורק מחוץ לקונסוליה הרוסית ב-6 בפברואר 2014, שתוזמן לחפוף לטקסי הפתיחה של אולימפיאדת החורף 2014. באותו יום, ארגון זכויות הלהט"ב "All Out" ריכז באופן דומה הפגנות עולמיות בערים: לונדון, ניו יורק, פריז וריו דה ז'ניירו. ב-8 בפברואר 2014 נערך פלאש-מאפ בקיימברידג באנגליה בו זוגות חד מיניים התחבקו והתנשקו, במסגרת פרויקט וידאו אשר כונה "מרוסיה באהבה".

במהלך סבב הופעותיה "The MDNA Tour" בשנת 2012, הופעותיה של הזמרת האמריקאית מדונה בלטו בנושאים הקשורים לקהילת הלהט"ב. לפני כל מופע חילקה לקהל צמידים ורודים לעידוד תמיכה בקהילה. במהלכם, ציינה את מרטין לותר קינג הבן כלוחם למען שוויון הזכויות של אפרו-אמריקאים, באומרה כי, "אני כאן כדי לומר שלקהילה הגאה וההומואים שכאן, ובכל רחבי העולם, יש את אותן הזכויות, להיות מיוחסים בכבוד, בסובלנות, בחמלה ובאהבה". לאחר מכן ביקשה מהקהל להרים עמה את צמידי היד כדי להראות את "אהבתם ותמיכתם בקהילה הגאה". היא סיכמה את דבריה באומרה כי "אנשים המצטטים את התנ"ך, ומשתמשים באלוהים כמנגנון הגנה: ישו, מוחמד, בודהה ומשה רבנו הטיפו לכך – זה בכל ספר קדוש – 'ואהבת לרעך כמוך'. אינך יכול להשתמש בדת, או שמו של אלוהים, להתייחס לרעה לאנשים אחרים. אז בואו נצא לעולם ונפיץ את מסר האהבה הזה, ונחיה את חיינו ללא פחד. אמן".

אף על פי שנאומה זכה לשבחים רבים מהתקשורת, ב-17 באוגוסט הוכרז כי רוסים אנטי-הומוסקסואלים יתבעו את מדונה תמורת 10.4 מיליון דולר, בטענה כי היא מקדמת "תעמולה הומוסקסואלית" המנוגדת לחוק בעודה "העליבה את רגשותיהם כשדיברה על זכויות להט"ב במופע". לדברי אחד מעשרת הפעילים שהגישו את התביעה, "היא (מדונה) הוזהרה במילים שהיא צריכה לנהוג בהתאם לחוק והיא התעלמה מזה. אז נדבר בשפת הכסף... אולי מישהו לא רואה את הקישור אבל אחרי המופע של מדונה אולי ילד כלשהו הופך להיות הומו, איזו ילדה הופכת ללסבית, פחות ילדים נולדים כתוצאה מכך והמדינה הגדולה הזו לא יכולה להגן על גבולותיה. מבחינתי, זה גורם לסבל מוסרי". ב-12 בנובמבר. התביעות נדחו במלואן. באוגוסט 2015 דווח בשלל אזורים על כך שמדונה לעולם לא תופיע במדינה שוב לאחר המקרה. שמונה שנים לאחר האירועים, בשנת 2020, הצהירה כי "לא הייתה מודעת לגבי העובדה שזכתה בתביעות".

הסרט התיעודי "סטיבן פריי: שם" בחן את זכויות הלהט"ב וההומופוביה במדינות רבות בעולם, כולל רוסיה. במהלכו, ראיין סטיבן פריי זוג לסביות שדנות בפחדים שלהן על דבר פשוט כמו להיות עם ביתן בת ה-16 אשר כתוצאה מכך, חבריה עלולים להפר את החוק, בשל תוכן איסור החוק בו נכלל המשפט "דיווח הפצת מידע על הומוסקסואליות מתחת לגיל 18". מגזין חדשות הלהט"ב, אדבוקט תיאר את החוק כמפליל "כל דיון חיובי באנשי להט"ב, זהויות או נושאים בפורומים שעשויים להיות נגישים לקטינים. בפועל, החוק העניק למשטרה רישיון נרחב לפרש כמעט כל אזכור של להיות להט"ב - בין אם נאמר, מודפס או מסומן בהנפת דגל בצבעי הקשת - כגורם סתמי למעצר אנשי להט"ב". משרד החוץ האמריקני בדו"ח משנת 2013 על זכויות אדם ברוסיה ציין את ההבהרה מהגוף רוסקומנדזור כי "התעמולה הגאה" האסורה על פי החוק כוללת חומרים אשר "מאשרים באופן ישיר או עקיף אנשים שנמצאים בקשרים מיניים לא מסורתיים." זוג נוסף אשר התראיין במהלך סרטו של פריי הצהיר באומרו כי, "כמובן שאנחנו מפחדים כי אנחנו באמת לא יודעים מה יקרה בהמשך במדינה... אתה פשוט לא יודע אם הם יוכלו לכלוא אותך מחר בגלל משהו או לא".

בסוף שנת 2012 כאשר סבב הופעותיה "Born This Way Ball" הגיע לרוסיה, הזמרת האמריקאית ליידי גאגא הואשמה בהפרת החוק בעודה איימה במעצרה ובקנס של 50 אלף דולר לאחר הופעותיה במוסקבה וסנקט פטרבורג. גאגא שיתפה לאחר מכן ברשתותיה החברתיות את כעסה באומרה "אני נשבעת להילחם למען מעריצי הרוסים, הדיכוי יתמודד עם מהפכה, אתם לא לבד! נילחם למען חירותכם". במהלך ראיונה עם חברות ההרכב המוזיקלי ט.א.ט.ו. בשנת 2021 הביעה העיתונאית קסניה סובצ'ק (לימים המועמדת הצעירה בהיסטוריה לנשיאות רוסיה), את תמיכתה בשוויון זכויות להט"ב ברוסיה והתנגדה לחוק באומרה כי הוא "צבוע ודוחה". בנובמבר 2021 הודיעה הזמרת הבריטית ג'ייד ת'ירלוול, חברת להקת הבנות ליטל מיקס כי לא תופיע במדינה לאור קיום החוק.

מחאות 

נגד החוק התקיימו הפגנות מקומיות ובינלאומיות. פעילים הפגינו מחוץ למרכז לינקולן בעיר ניו יורק בערב הפתיחה של האופרה המטרופוליטן ב-23 בספטמבר 2013, שתוצג באופרה של צ'ייקובסקי "יוג'ין אונייגין". ההפגנות התמקדו בנטייה ההומוסקסואלית של פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי עצמו ובמעורבותם של שני רוסים בהפקה' הסופרנית אנה נטרבקו והמנצח ואלרי גרגייב, שכן הם זוהו כתומכים קולניים של ממשלת פוטין.

ב-12 באוקטובר 2013, למחרת יום היציאה מהארון הבינלאומי, נערכה בסנט פטרסבורג מחאה שאורגנה על ידי לפחות 15 פעילים. אתר המחאה נכבש על ידי מספר רב של מפגינים, אשר חלקם היו לבושים ככמרים רוסים אורתודוקסים וקוזאקים. בסיום המחאה, נעצרו כ-67 מפגינים נעצרו בגין הפרת סדר.

פעילים קראו גם להחרים את הוודקה סטוליצ'נאיה, שמיתגה את עצמה באופן בולט כוודקה רוסית (אשר הרחיקה לכת ודיבבה את עצמה במשפט "אם כל הוודקות מארץ האם של הוודקה" בקמפיין פרסומי). עם זאת, לוקסמבורג, הגיבה למאמץ החרם, וציינה כי "החברה לא הייתה רוסית באופן טכני" בעוד כי הדגישה את התנגדותה לדעת הממשלה הרוסית כלפי הומוסקסואליות, ותיארה את עצמה בתור "תומכת נלהבת זכויות חברי קהילת הלהט"ב וחברה קרובה של אנשיה".

תביעות ותופעות אחרות 
המעצר הראשון שנעשה על פי חוק התעמולה התרחש שעות ספורות לאחר ביצוע חקיקתו, הפעיל בן ה-24 דמיטרי איסקוב נעצר בקאזאן על שהחזיק בפומבי בשלט "חופש להומואים והלסביות של רוסיה. הורדת פשיסטים הומופובים", אשר כתוצאה מכך נקנס בסך 4,000 רובל (115 דולר ארצות הברית). איסקוב ערך מחאה דומה באותו מקום ביום הקודם כ-"מבחן", אך מאוחר יותר נקלע למריבה עם שוטרים שכוונו לפעילותו למען אנשי להט"ב, ועצרו אותו על שימוש בקללות לכאורה. הוא ישוחרר ללא האשמה, אך התחייב לחזור לשם למחרת כדי להראות כי "לא יפול מסוג לחץ כזה". כמו כן טען איסקוב כי פוטר מעבודתו בבנק כתוצאה מההרשעה.

בינואר 2014, אלכסנדר סוטורין, העורך הראשי של עיתון העיר חברובסק, מולודוי דלנבוסטוצ'ניק, נקנס ב-50 אלף רובל (1,400 דולר) בגין פרסום ידיעה הדנה במורה אלכסנדר ירמושקין, הומוסקסואל מוצהר, שפוטר על כך שהודה כי החזיק כרזות תמיכה באנשי להט"ב ובלונים בצבעי "קשת בענן" בחברובסק עם תלמידיו, אשר כתוצאה מכך הותקף על ידי פעילי ימין קיצוני בשל נטייתו המינית. הקנס התרכז סביב ציטוט במאמרו של ירמושקין, שקבע כי עצם קיומו הוא "הוכחה יעילה לכך שהומוסקסואליות היא תקינה".

אלנה קלימובה הואשמה על פי החוק פעמים רבות בגין נפעלת קבוצת תמיכה מקוונת לבני נוער להט"ב בשירותי הרשתות החברתיות "VKontakte" ופייסבוק. הראשון מבין האישומים הללו בוטל בפברואר 2014, לאחר שבית משפט קבע בהתייעצות עם איש מקצוע בתחום בריאות הנפש כי הקבוצה "מסייעת לבני נוער לחקור את מיניותם להתמודד עם נושאים רגשיים קשים ובעיות אחרות שהם עלולים להיתקל בהם", וכי פעילויות אלה לא היווה "תעמולה של יחסי מין לא מסורתיים" כהגדרתם בחוק. בינואר 2015 קלימובה נשלחה לבית המשפט בגין אותם אישומים. הם בוטלו בערעור אך בסופו של דבר ית משפט הרשיע את קילמובה והוציא קנס של 50,000 רובל ביולי 2015, עד לערעור.

בנובמבר 2014, יום לאחר שמנכ"ל חברת אפל בע"מ הנוכחית, טים קוק הודיע בפומבי כי הוא גאה בהיותו הומוסקסואל כתוצאה מהשלכות החוק, דווח כי אנדרטה בצורת אייפון המכבדת את מייסדו המשותף סטיב ג'ובס, הוסרה מקמפוס אוניברסיטה בסנט פטרסבורג על ידי המתקין שלה, האיחוד הפיננסי במערב אירופה (ZEFS). נטען כי האנדרטה הוסרה עקב החוק משום שהייתה באזור בו מבקרים קטינים. בספטמבר 2015, הפכה אפל לחקירת גורמים רשמיים של מחוז בקירוב על יישום אמוג'ים במערכות ההפעלה שלה המתארות מערכת יחסים הומוסקסואלית, בשאלה האם הם עשויים לקדם יחסי מין לא מסורתיים בקרב קטינים. מאוחר יותר קבע רוסקומנדזור כי כשלעצמם, "אימוג'ים המתארים זוגות חד מיניים אינם מהווים הפרה של חוק התעמולה, שכן האם יש להם קונוטציה חיובית או שלילית תלוי בהקשר שלהם ובשימוש בפועל".

במרץ 2018 חסם רוסקומנדזור את הגישה בתוך המדינה לאתר בולט עבור קהילת הלהט"ב הרוסית, "Gayrussia.ru" בגין הפרת החוק.

השפעות על ספורט 

אליפות העולם באתלטיקה 2013, שהתקיימה באצטדיון לוז'ניקי במוסקבה באוגוסט 2013, כללה הערות והפגנות נגד החוק מצד ספורטאים. לאחר שזכה במדליית כסף באירוע, הרץ האמריקאי ניק סיממונדס הצהיר כי "בין אם אתה הומו, סטרייט, שחור, לבן, לכולנו מגיעות אותן זכויות. אם יש משהו שאוכל לעשות כדי להדוף את העניין ולקדם אותו, אני אעשה, גם אם אעצר". הספורטאיות השוודיות אמה גרין וטרגארו ומואה הילמר צבעו את ציפורניהן בצבעי דגל הגאווה כמחאה סמלית. עם זאת, טרגארו נאלצה לצבוע אותן מחדש לאחר שהם נחשבו למחווה פוליטית שהפרה את כללי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית. בתגובה, היא צבעה אותם מחדש באדום כסמל של אהבה. קופצת המוט הרוסית ילנה איזינבייבה מתחה ביקורת על מחוותה של טרגארו וטענה שהיא לא מכבדת את המדינה המארחת ואמרה במסיבת עיתונאים כי "יש לנו את החוק שלנו שכולם צריכים לכבדו. כשאנחנו הולכים למדינות שונות, אנחנו מנסים לעקוב אחר הכללים שלהם. אנחנו לא מנסים לקבוע את הכללים שלנו שם. אנחנו רק מנסים לכבד" איזינבייבה הוסיף באומרה כי "אנחנו ברוסיה שונים ככל הנראה ממדינות אחרות. אנחנו אנשים נורמלים, סטנדרטיים. אצלנו גברים חיים עם נשים, בנים עם בנות".על דבריה אלו קיבלה איסינבייבה ביקורת נוקבת מקרב ספורטאי העילית בעולם, בהם האתלטים אלופים אולימפיים מייקל ג'ונסון מארצות הברית אשר הצהיר כי "לדעתי זו השקפת עולם פסולה ומעוותת. חבל שהיא משמשת כמעצבת דעת קהל לאנשים רבים ברוסיה. היום אין מקום לדעות האלו" ודניס לואיס, "איסנבייבה פשוט מנותקת משאר העולם. חבל שהמנהלים שלה לא הסבירו לה כמה נזק יכולה התבטאות כזו להסב. הדבר הזה מהווה פגיעה קשה בתדמית של איסנבייבה".
השלכות החוק השפיעו על אירוחה של רוסיה בשני אירועי ספורט בינלאומיים גדולים לאחר מכן, אולימפיאדת החורף 2014 בסוצ'י (שם היו צפויות להשתתף 7 ספורטאיות להט"ב אולימפיות) ומונדיאל 2018. במקרה של המונדיאל, פיפ"א הקימה לאחרונה "צוות משימה" נגד אפליה, וספגה ביקורת על הענקת מונדיאל 2022 למדינת קטר, שם ההומוסקסואליות פלילית באוגוסט 2013 ביקשה פיפ"א מידע מממשלת רוסיה על החוק וההשפעות האפשריות שלו על טורניר הכדורגל בהתאחדות. במקרה של אולימפיאדת החורף, המבקרים ראו כי החוק אינו עולה בקנה אחד עם האמנה האולימפית, הקובעת כי "אפליה על רקע גזע, דת, פוליטיקה, מגדר או נושאים אחרים אינה מתיישבת עם השתייכות לתנועה האולימפית". באוגוסט 2013, הוועד האולימפי הבינלאומי "קיבל הבטחות מצד הרמה השלטונית הגבוהה ביותר ברוסיה כי החקיקה לא תשפיע על המשתתפים במשחקים או משתתפים בהם", וכן קיבל הודעה כי הממשלה תציית לאמנה האולימפית. הוועד האולימפי הבינלאומי (IOC) אישר כי הוא יאכוף את תקנה 50 של האמנה האולימפית, האוסרת מחאה פוליטית, נגד ספורטאים המציגים תמיכה בקהילת הלהט"ב במשחקים. הנשיא פוטין הבטיח מעשים דומים לפני המשחקים גם כן, אך הזהיר את משתתפי הלהט"ב כי הם עדיין יהיו כפופים לחוק.

אתלטים ותומכים השתמשו באולימפיאדה כמנוף למחאות נוספות נגד חוק התעמולה. מספר ספורטאים יצאו כלסביות, הומואים או ביסקסואלים כדי להפיץ את המודעות למצב זכויות הלהט"ב ברוסיה, ביניהם גולש הסנובורד האוסטרלי בל ברוקהוף, המחליק המהיר הקנדי אנסטסיה בוציס, מחליק הדמות של מדליית הזהב בריאן בויטאנו, והשחיין הפיני ארי-פקה ליוקונן. בתקופה לפני קיום האולימפיאדה ובמהלכה היו קריאות רבות להחרים את המשחקים, תוך השוואה בין אולימפיאדת הקיץ של שנת 1980 במוסקבה, בפעם האחרונה שהתקיימו האולימפיאדות על אדמת רוסיה. קמפיין המכונה עקרון 6 הוקם בשיתוף פעולה בין קבוצת ספורטאים אולימפיים, הארגונים "All Out", קבוצת הספורט "Athlete Ally" ויצרנית הבגדים אמריקן אפרל, שמכרה סחורה (בהם ביגוד) עם ציטוט מהאמנה האולימפית לתמיכה בעד ארגוני להט"ב. קופירייטר הפרסום בטורונטו, ברהם פינקלשטיין, החל לשווק גם ערכת בובות מטריושקה בצבע קשת, המכונה "בובות גאווה", שעוצבה על ידי האמן האיטלקי דנילו סנטינו, לטובת איגוד הספורט הבינלאומי "Gay and Lesbian International Sport Association".

ב-3 בפברואר 2014, הוועד האולימפי והפראלימפי של ארצות הברית (USOPC) בחסות "AT&T" פרסם הודעת תמיכה בזכויות להט"ב במשחקים, אשר הפך למפרסם האולימפי הגדול הראשון לגנות את החוקים. מספר אנשים שאינם נותני חסות גדולים גם השמיעו הצהרות למען קהילת הלהט"ב במקביל לפתיחת המשחקים: גוגל הציבה ציטוט מהאמנה האולימפית ולוגו נושא אולימפי בצבעי דגל הגאווה בעמוד הבית שלה ברחבי העולם, ואילו ערוץ 4 (המשמש כשדר הבריטי הרשמי של אולימפיאדת הנכים) אימץ לוגו בצבי דגל הגאווה ושידר פרסומת "חגיגית" ב-7 בפברואר 2014, לצד ריאיון עם שחקן איגוד הרוגבי לשעבר והפעיל בן כהן. כחלק מסדרת השידור שלו, הערוץ שידר גם סרט תיעודי במהלך שבוע טקס הפתיחה, Hunted, שתיעד התעללויות פיזיות וכליאות נגד אנשי להט"ב ברוסיה בעקבות החוק.

השפעות על משחקי וידאו 
במאי 2014 נחשף כי בהתאם לחוק התעמולה, משחק המחשב "The Sims 4", אשר הופץ על ידי "Electronic Arts" המאפשר לדמויות להשתתף במערכות יחסים חד-מיניות, הוגבל לשימוש רק מגיל 18+ בלבד במערכת הדירוג הרוסית RARS , מה שמגביל את מכירתו למבוגרים בלבד ברחבי המדינה. לעומת זאת, לוח הרייטינג הפאן-אירופי דירג היסטורית את משחקי הסימס כמתאימים לבני 12 ומעלה לצד גילאי 6 בגרמניה.

בדצמבר 2016, משחק הווידאו "FIFA 17" (שיוצא לאור גם על ידי "Electronic Arts") אפשר למשתמשיו להשיג שרוכי נעליים בצבעי קשת עבור הכדורגלנים הווירטואליים שלהם, בתמיכה בקמפיין תמיכה עבור אנשי להט"ב בגיבוי ליגת העל. חברת הפרלמנט אירינה רודנינה הצהירה כי הרשויות הרלוונטיות צריכות "לאמת את האפשרות להפיץ את המשחק הזה בשטח הפדרציה הרוסית".

בדצמבר 2016, יצרנית משחקי הווידאו "Blizzard Entertainment" חסמה תוכן מהמשחק "Overwatch" ברוסיה, משום שהכילה סצנה של הדמות טרייסר, הידועה כלסבית, מנשקת את בת זוגה. "Blizzard Entertainment" ציטטה את חוק התעמולה כנימוק לחסימה אם כי המשחק עצמו לא נחסם במדינה.

הערות שוליים 

הומופוביה
רוסיה: חוק ומשפט
להט"ב: חוק ומשפט
2013 ברוסיה
צנזורה ברוסיה
מחלוקות הקשורות ללהט"ב
להט"ב ברוסיה