המחאה נגד מדיניות הקורונה בישראל

המחאה נגד מדיניות הקורונה בישראל מתייחסת למחאה ציבורית לרבות הפגנות מאז אפריל 2020 ובאופן מאורגן יותר מאז אוגוסט 2021 של קבוצות חברתיות ופוליטיות שונות, המביעות התנגדות להתנהלות הממשלה, שכללה בין היתר סגרים, מדיניות הגבלה ממשלתית, הפעלת לחצים לעידוד התחסנות לקורונה ועוד. במקרים מסוימים, התרחשו ההפגנות במקביל להפגנות והתפרעויות דומות ברחבי העולם, אם כי חלק מההפגנות הראשונות היו קשורות למשבר הפוליטי הישראלי בשנים 2019–2021. כמה מהמחאות בהמשך היו קשורות גם לתפיסות של התנגדות כללית לחיסונים.

רקע כללי 

חלק מהפגנות בלפור זלגו גם לכיוון מחאה נגד מדיניות הקורונה כבר בשנת 2020. ההפגנות הקשורות במשבר הפוליטי הסתיימו לאחר שממשלת ישראל השלושים ושישית, בראשות נפתלי בנט ויאיר לפיד בהסכם רוטציה, הושבעו ב-13 ביוני 2021, וסיימו את כהונתו השנייה של נתניהו כראש ממשלה.

הפגנות ואירועי מחאה

בתקופת ממשלת ישראל השלושים וחמש
עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל הורה בנימין נתניהו על סגירת גבולות המדינה ואכיפת סגר ואמצעים נוספים למיגור המגפה. הפגנות נגד צעדי הממשלה נראו בשכונה החרדית בירושלים במאה שערים כאשר גברים ובני נוער יידו אבנים לעבר המשטרה לפני שנעצרו.

צעדים אלה האטו את התפשטות התחלואה, אבל גרמו למשבר כלכלי. בתוך חודש עלה שיעור האבטלה מ-4% ל-25%. נוסף על כך, נמתחה ביקורת על היעדר ההיערכות לגל שני ועל תהליך קבלת החלטות פגום. אלה נחשבים בין הגורמים להתפרצות המחודשת של נגיף הקורונה שהחלה במאי 2020. עד לאמצע יולי 2020 התחלואה עלתה ממספר דו ספרתי לכ-2,000 נדבקים חדשים ביום. בעקבות העליה בתחלואה וגורמים נוספים, אלפי מפגינים הגיעו שבוע אחר שבוע להפגין מול מעון ראש הממשלה בבלפור במחאה על השחיתות ועל הטיפול הלקוי במשבר הקורונה. מוחים האשימו את נתניהו בשחיתות ובפגיעה מכוונת במוסדות שלטון החוק, במסגרת מאבקו בהליכים הפליליים שהתנהלו נגדו. לעיתים נרשמו עימותים בין המפגינים והמשטרה. עצמאים יצאו לרחובות תל אביב בזעקה על המשבר הכלכלי בשל הקורונה ובמחאה על כך שמתווה הסיוע הממשלתי אינו מספיק.

ב-27 בדצמבר 2020, עם החלת הסגר השלישי בישראל, אורגנה בתל אביב הפגנה נגד הסגר עצמו תחת הכותרת "הצלת המדינה – לא נסכים לסגר פוליטי"..

בסוף שנת 2020 לקראת הפצת חיסון נגד וירוס הקורונה, נשמעו קולות המתנגדים לחיסוני הקורונה. הטיעונים אותם השמיעו המתנגדים דומים לטיעונים שהעלו בעבר, בנוסף לטיעונים המתייחסים למהירות שבו פותח החיסון, ועל כך שלא נבדקו השפעותיו לטווח ארוך. המתנגדים טענו כי על מנת לפתח את החיסון במהירות, דילגו על מספר שלבים של מבדקי בטיחות, או התעלמו מסימנים בעייתיים, זאת על אף שארגוני הבריאות העולמיים הבהירו כי לא היו קיצורי דרך במבדקי הבטיחות והיעילות של החיסון, כמו כל חיסון אחר.

בינואר 2021 פרצו מהומות בבני ברק, נגד ניסיונות המשטרה לפזר כיתות ישיבות והתכנסויות דתיות שנערכו בניגוד למדיניות הסגר, ובהן מפגינים השחיתו רכוש ויידו אבנים.

בפברואר 2021 התעמתו מאות מפגינים חרדים עם המשטרה בירושלים, כאשר התנגדו להגבלות הקורונה, תוך שהם שורפים פחי אשפה ומיידים אבנים לעבר המשטרה, שפיזרה את הקהל עם תותחי מים.

בתקופת ממשלת ישראל השלושים ושש
ב־23 ביולי 2021 התאספו עשרות מתנגדי חיסונים ברעננה סביב ביתו של נפתלי בנט, ראש ממשלת ישראל השלושים ושש במטרה להפגין, חסמו את התנועה, והתעמתו עם כוחות הביטחון. המשטרה עצרה חמישה בני אדם בגין הפרעה לציבור וסירוב פקודות.

ב-31 ביולי 2021 התקיימה הפגנה בתל אביב על ידי מאות מפגינים שהביעו זעם על מגבלות חדשות שפרסם משרד הבריאות, שנועדו לצמצם את השפעת הקורונה. מסרי המפגינים כללו מידע כוזב על המגפה.

ב-22 בנובמבר 2021, חבר הכנסת לשעבר משה פייגלין הגיע למחאה מול משכן הכנסת נגד חיסון ילדים בנוכחות כ-200 משתתפים, ואמר בין היתר כי "מייבאים לפה ערכים של המשטר בסין".

בעקבות התנגדות להפעלת תו ירוק בקניונים (שנדחה לבסוף) ומדיניות חיסוני הילדים בבתי הספר, ב-18 בדצמבר 2021, ארגוני המחאה נגד מדיניות הקורונה הוציאו לפועל מחאה ברעננה סמוך לביתו של ראש הממשלה נפתלי בנט המחאה גלשה להתנגשויות עם המשטרה, הפעלת אמצעים לפיזור הפגנות וחסימת כביש 4. בהפגנה נפצעו שני שוטרי יס"מ, אחד שבר את רגלו ואחד את ידו; מספר מפגינים נזקקו לטיפול רפואי ובוצעו מעצרים. להערכת 'הארץ', כ-600 מפגינים הגיעו להפגנת המחאה.

קישורים חיצוניים 
 
 
 
 
 טיים אאוט תל אביב, מחאת התרבות

מועצת החרום הציבורית למשבר הקורונה
 
דו"ח מבקר המדינה - ההסברה לציבור במהלך משבר הקורונה

הערות שוליים

מחאה בישראל
מגפת הקורונה בישראל
מחאות ב-2022
מחאות ב-2021
מחאות ב-2020
מחאות ב-2022 בישראל
מחאות ב-2021 בישראל
מחאות ב-2020 בישראל
מחאות מתמשכות