פרוטוהיסטוריה

פרוטוהיסטוריה (נכתב גם פרוטו-היסטוריה) מיוונית πρῶτος (ראשוני או ראשון) ו-Iστορία (היסטוריה), היא התקופה בין הפרהיסטוריה להיסטוריה שבמהלכה תרבות או ציוויליזציה טרם פיתחה כתיבה, אך תרבויות אחרות כבר ציינו את קיומן של אותן קבוצות טרום-אוריינות בכתביהן. לדוגמה, באירופה, הקלטים והשבטים הגרמאניים נחשבים לפרוטו-היסטוריים כשהחלו להופיע במקורות יווניים ורומיים.

פרוטוהיסטורית עשויה להתייחס גם לתקופת המעבר בין הופעת האוריינות בחברה, לבין כתביהם של ההיסטוריונים הראשונים שלה. שימור מסורות בעל פה עלול לסבך את העניינים, מכיוון שהן יכולות לספק מקור היסטורי משני לאירועים מוקדמים אף יותר. אזורים של התיישבות אנושית הכוללים קבוצה בעלת יכולת קרוא וכתוב וקבוצה שאינה, נחקרים גם כמצבים פרוטו-היסטוריים.

המונח יכול להתייחס גם לתקופה שבה נמצאו מסמכים היסטוריים מקוטעים או חיצוניים, שאינם כוללים בהכרח מערכת כתיבה מפותחת. לדוגמה, שלוש הממלכות הקדומות של קוריאה , תקופת יאיואי ביפן ותרבות המיסיסיפי, שתועדו על ידי חוקרים אירופיים מוקדמים, הן פרוטו-היסטוריות.

הארכאולוג טימותי טיילור, במאמר ב-Oxford Illustrated History of Prehistoric Europe, כתב:.

כרונולוגיה
בדומה לפרה-היסטוריה, קשה לפעמים לאנתרופולוגים לקבוע מתי תרבות עשויה להיחשב פרהיסטורית או פרוטו-היסטורית. הנתונים משתנים במידה ניכרת מתרבות לתרבות, מאזור לאזור, ואפילו ממערכת אחת של תאריכים לאחרת.

בצורתה הפשוטה ביותר, פרוטו-היסטוריה עוקבת אחר אותה כרונולוגיה כמו הפרה-היסטוריה ומבוססת על התקדמות טכנולוגית של עם מסוים בכל הנוגע למטלורגיה:
 התקופה הכלקוליתית (עידן הנחושת)
 תקופת הברונזה
 תקופת הברזל

ציוויליזציות ועמים
התרבויות והקבוצות האתניות הפרוטו-היסטוריות הידועות ביותר הן אלו שעבורן נטבע המונח במקור, השבטים הברברים השונים שהוזכרו על ידי סופרים אירופאים ואסייתים. רבים מעמים אלו חוו גם תקופות של פרהיסטוריה והיסטוריה:

ראו גם

 מערכת שלוש התקופות
 טכנולוגיה פרה היסטורית

הערות שוליים

היסטוריה לפי תקופה