קארוי שבשטין

קארוי שבשטין (במקור שוסברגר-Schosberger גרסת שם גם: שלוסברגר, בהונגרית: Sebestyén Károly; קאפושוואר, 10 ביולי 1872 – בודפשט, 5 בינואר 1945) היה מבקר תיאטרון, היסטוריון של הספרות, סופר פילוסופי, מתרגם יהודי-הונגרי, מנהל האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע (1928–1930), חבר באגודת קישפלודי (1929) שנספה בשואה. קארוי שבשטין הוא אביו של המנצח הצרפתי ז'ורז' סבסטיאן ואחיו של העיתונאי, המתרגם וכותב המוזיקה אדה שבשטין.

הוא היה אחד העורכים של ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים.

ביוגרפיה 
קארוי שבשטין נולד במשפחה יהודית כבנם של סוחר הסוסים מור שוסברגר ושל רוזה קראוס. הוא סיים את בית הספר התיכון בקאפושוואר ואת לימודיו האקדמיים באוניברסיטה בבודפשט (כיום שמו אוניברסיטת אטווש לוראנד), בלייפציג ובברלין. בשנת 1895 קיבל תואר דוקטור למדעי הרוח ובשנת 1896 תעודת הוראה לשפה ולספרות ההונגרית וללטינית. באוקטובר 1895 הפך למורה לפילולוגיה קלאסית בבית הספר התיכון הראשי של רובע 7 בבודפשט. בשנים 1912 עד 1932 היה פרופסור באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע. הוא היה סגן המנהל, ומשנת 1928 עד 1930 היה מנהל האוניברסיטה. שבשטין לימד מקצועות תאורטיים: "אסתטיקה, דרמטורגיה ושירה ברוח הכיוון הספרותי השמרני שייצג".

כבר כסטודנט באוניברסיטה הופיעו כמה מאמריו בפשטי הירלאפ (Pesti Hírlap). מראשית 1898 ועד סוף 1903 הוא היה רפרנט התיאטרון והספרות של העיתון היומי "הונגריה" (Magyarország), משנת 1904 היה חבר במערכת של בודפשטי הירלאפ (Budapesti Hírlap) ואז הפך לעמית מערכת של העיתון בשפה הגרמנית פסטר לויד.

הוא היה חוקר ספרות, מתרגם ומבקר במה באותו הזמן במשך עשרות שנים. הוא כתב מחקרים פילוסופיים ואסתטיים, בעיקר אהב מסורות קלאסיות. "היו לו שתי אהבות עיקריות: העת העתיקה הקלאסית ושייקספיר; פילוסופיה ודרמה יוונית".

הוא התחתן פעמיים. לראשונה ב-26 באוקטובר 1895 בבודפשט עם הדוויג באק (1872–1922). לאחר מותה, אשתו השנייה הייתה גיזלה, בתם של גזה מזאי ושל פרידריקה אנגל, אותה נשא ב-30 במאי 1925. קארוי שבשטין נפטר כשבועיים לפני שחרור גטו בודפשט, אך נסיבות מותו לא ידועות.

עבודותיו

ספרים מחקרים ומסות 
 הפסאודו פוקילידס. חקר הספרות ההלניסטית באלכסנדריה (בודפשט, 1895)
 השחר עולה. שירים ; זינגר-וולפנר, בודפשט, 1895
 ראשית המחשבה היוונית מתאלס עד סוקרטס (בודפשט, 1898)
 יוליאנוס. שיר דרמטי (בודפשט, 1899)
 תולדות הספרות הרומית. עם קטעים מתרגומים לטיניים של סופרים הונגרים ; למפל, בודפשט, 1902
 הציניקנים. מחקרמתחום האתיקה הקדומה (בודפשט, 1902) ברשת
 שייקספיר טימון מאתונה ; פרנקלין ניו יורק, בודפשט, 1906
 הבמה במשך שלושת אלפי שנים (1913)
 טיולי שקיעת החמה ; פרנקלין, בודפשט, 1916 (ספרייה זולה)
 הרקליטוס (בודפשט, 1917)
 דרמטורגיה. תיאוריה והיסטוריה של ז'אנרים דרמטיים (בודפשט, 1919)
 שייקספיר והרנסאנס האנגלי (1920)
 זיכרונות ומחקרים ; פנתיאון, בודפשט, 1921
 המראה הקטנה של הספרות הרומאית (בודפשט, 1923)
 Summa vitae. מבט אחורה על חיים, 1-2. ; אתנאום, בודפשט, 1927 (המאסטרים של זמננו)
 ברנאט אלכסנדר (בודפשט, 1934)
 מאילונקה עד איזולדה. רומן ; רוז'אולדי, בודפשט, 1935
 גילו של שייקספיר, חייו, יצירותיו (בודפשט, 1936)
 משרות וימים. מחקרים נבחרים על קארוי שבשטין ; רוז'אוולדי, בודפשט, 1941
 פילוסופיה צינית ; לרינץ אימרה פרקש, בודפשט, 1994

תרגומי דרמה 
 הנריק איבסן : פר גינט (1903)
 שייקספיר : טימון מאתונה (1904)
 אדוארד נובלוק : פאון (1912)
 רומן רולן : דנטון (1920)
 פרידריך שילר : הבתולה מאורליאן (1921)
 גתה : קלביגו (1923)

לקריאה נוספת 
 יוז'ף סיניאי. חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. קארוי שבשטין
 לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. קארוי שבשטין
 לקסיקון ביוגרפי הונגרי. קארוי שבשטין
 אלדאר שפפלין: הלקסיקון ההונגרי לאמנות הבמה. קאריו שבשטין
 ג'רג' סקיי: לקסיקון הונגרי לאמנות הבמה. 
 ינה פינטר : תולדות הספרות ההונגרית: שיטתיות מדעית בודפשט, 1930–1941; כרך 8. ספרות לעניין ציבורי / ההיסטוריה וביקורת הספרות. (תקליטור: הוצאת Arcanum)

 Sebestyén Károly Dramaturgiá-jának jellemzése. In: Székely György (főszerk.) Magyar színháztörténet (Magyar Könyvklub – Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet, Budapest, 2001) Drámaelméletek? Dramaturgiák? c. fejezet (511. o.)
 Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. Budapest, Blaha Lujza Emlékbizottság, 1927.
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Budapest, Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941.
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Schöpflin Aladár. Budapest, Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, 1929.
 Színészeti lexikon. Szerk. Németh Antal. Budapest, Győző Andor, 1930.
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Budapest, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
 Új magyar életrajzi lexikon I–VI. Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub; (hely nélkül): Helikon. 2001–2007. 
 Új magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מתרגמים יהודים הונגרים
סופרים יהודים הונגרים
היסטוריונים יהודים הונגרים
בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
מבקרי ספרות יהודים הונגרים
נספי השואה
היסטוריוני ספרות יהודים הונגרים
קפושוואר: אישים
ילידי 1872
הונגרים שנפטרו ב-1945