ממשלת ישראל השלושים ושבע

ממשלת ישראל השלושים ושבע (מכונה גם ממשלת נתניהו השישית) היא ממשלת ישראל הנוכחית בראשות בנימין נתניהו. הממשלה קיבלה את אמונה של הכנסת העשרים וחמש והושבעה ב־29 בדצמבר 2022, ה' בטבת ה'תשפ"ג. מכהנים בה 38 שרים ו-5 סגני שרים.

רקע 

מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הייתה החמישית בישראל בתוך ארבע שנים, לאחר ארבע מערכות בחירות שלא הביאו לכינונה של ממשלה יציבה ומתפקדת לאורך זמן. מערכות הבחירות האלו באו לאחר כעשור שבו בנימין נתניהו כיהן כראש הממשלה. מול נתניהו התייצבו מפלגות שהתנגדו להמשך כהונתו, בהובלת יאיר לפיד ובני גנץ ומנעו ממנו להקים ממשלה פעם נוספת, כאשר מאידך היעדר רוב מוצק של מפלגות ציוניות המתנגדות לנתניהו הביא לכך שלא קמה ממשלה חלופית. בתווך היו מפלגות שלא זיהו עצמן עם אף אחד מן הצדדים בשלב כלשהו.

לאחר מערכת הבחירות השלישית, ובתוך מגפת הקורונה, החליטו נתניהו וגנץ להקים יחדיו ממשלת אחדות, ויזמו את מודל ממשלת חילופים. ואולם, ממשלה זו התפרקה לאחר כשנה ומדינת ישראל הלכה למערכת בחירות רביעית בתוך שלוש שנים.

ב־13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת ישראל השלושים ושש, ובראשותה עמדו נפתלי בנט כראש הממשלה ויאיר לפיד כראש הממשלה החלופי. הממשלה נתמכה על רוב קואליציוני צר בן שמונה סיעות.

במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע פחת בהדרגה הרוב הקואלציוני שעליו התבססה הממשלה, עד שב־20 ביוני 2022 הודיעו בנט ולפיד על מיצוי הניסיונות לייצב את הקואליציה ועל החלטתם להוביל לפיזור הכנסת ולעריכת בחירות. החוק לפיזור הכנסת התקבל ב־30 ביוני והבחירות נקבעו ל־1 בנובמבר. תוצאות הבחירות הביאו להכרעה בדבר חזרת נתניהו לתפקיד ראש הממשלה, כאשר הגוש שבראשותו זכה ב־64 מושבים בכנסת.

חלוקת המושבים בכנסת ערב כינון הממשלה

הקמת הממשלה 

ב־9 בנובמבר 2022 החל נשיא המדינה יצחק הרצוג בסבבי ההתייעצויות עם נציגי הסיעות שנבחרו לכנסת, בדבר זהות המועמד להרכבת הממשלה.

ב־15 בנובמבר 2022 הושבעה הכנסת העשרים וחמש, כאשר המגעים לכינון הממשלה החלו עוד קודם לכן.

בהתאם לתוצאות הבחירות וכפי שהיה צפוי מהן, המליצו 64 חברי הכנסת על בנימין נתניהו (32 חברי הליכוד, 11 חברי ש"ס, 7 חברי יהדות התורה, 7 חברי הציונות הדתית, 6 חברי עוצמה יהודית וחבר אחד מטעם נעם).

בעד ראש הממשלה המכהן, יאיר לפיד, המליצו 28 חברי הכנסת (24 חברי יש עתיד ו-4 חברי מפלגת העבודה), ו־28 חברי הכנסת לא המליצו על אף מועמד (12 חברי המחנה הממלכתי, 6 חברי ישראל ביתנו, 5 חברי רע"ם ו־5 חברי חד"ש-תע"ל).

בהתאם להמלצות נציגי הסיעות, הטיל הרצוג על נתניהו ב־13 בנובמבר את מלאכת הרכבת הממשלה, וניתנה לו תקופה של 28 ימים בהתאם לחוק-יסוד: הממשלה. בתום תקופה זו, ולאחר שביקש נתניהו לקבל הארכה של 14 ימים נוספים, הקציב לו הרצוג 10 ימי הארכה.

ב־21 בדצמבר, מעט לפני תום תקופת המנדט שניתנה לנתניהו, הוא הודיע לנשיא כי עלה בידו להרכיב ממשלה. ההודעה על כך נמסרה לכנסת ב־26 בדצמבר, ומועד ההשבעה נקבע ל־29 בדצמבר. ההסכמים הקואליציוניים נחתמו באופן סופי ב־28 בדצמבר והונחו על שולחן הכנסת בו ביום.

בבוקר 29 בדצמבר כונסה הכנסת לישיבה לצורך כינון הממשלה, ובשעות אחר הצהריים התקיימה הצבעה לבחירת אמיר אוחנה לתפקיד יושב ראש הכנסת. לאחר מכן התקיימה ההצבעה על הבעת האמון בממשלה שהוצעה. בהבעת האמון בממשלה תמכו 63 חברי כנסת (ח"כ יעקב טסלר שהה מחוץ לישראל בזמן ההצבעה), ונגדה הצביעו 54. הממשלה קיבלה את אמון הכנסת, ושריה נשבעו אמונים מיד לאחר מכן.

מלחמת חרבות ברזל 
בעקבות מלחמת חרבות ברזל והמצב הביטחוני, יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ אמר כי הודיע לראש הממשלה שהוא מוכן להתייצב למערכה ולדון על הצטרפות של המחנה הממלכתי בכוונה להקים קבינט מלחמה. לאחר כמה ימים החליטו סיעות הקואליציה לצרף את סיעת המחנה הממלכתי לממשלה לתקופת המלחמה כדי ליצור ממשלת אחדות שתכונה "ממשלת חירום לאומית" . ב-12 באוקטובר 2023 הושבעו חמישה שרים מטעם המחנה הממלכתי.

על פי ההסכם שנחתם בין סיעת הליכוד לסיעת המחנה הממלכתי, ממשלה זו תכהן עד סוף המלחמה ובתקופה זו לא יקודמו חוקים ללא הסכמות הליכוד והמחנה הממלכתי.  בנוסף לכך, תוארך עד לסיום המלחמה כהונת בעלי תפקידים שכהונתם אמורה להסתיים בזמן המלחמה.

מדיניות הממשלה וציוני דרך

קווי היסוד של הממשלה 
להלן קווי היסוד של הממשלה:
 לעם היהודי זכות בלעדית ובלתי ניתנת לערעור על כל מרחבי ארץ ישראל. הממשלה תקדם ותפתח את ההתיישבות בכל חלקי ארץ ישראל – בגליל, בנגב, בגולן, ביהודה ובשומרון.
 הממשלה תפעל באופן אקטיבי כדי לבצר את הביטחון הלאומי ולהקנות ביטחון אישי לאזרחיה תוך מאבק נחרץ ונחוש באלימות ובטרור.
 הממשלה תפעל להמשך המאבק נגד תוכנית הגרעין של איראן.
 הממשלה תפעל לחיזוק מעמדה של ירושלים.
 הממשלה תפעל לקידום השלום עם כל שכנינו תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים, ההיסטוריים והלאומיים של ישראל.
 הממשלה תחתור לצדק חברתי על ידי פיתוח הפריפריה וצמצום הפערים החברתיים תוך מאבק בלתי מתפשר בעוני באמצעות חינוך, תעסוקה, והגברת הסיוע לשכבות החלשות באוכלוסייה.
 הממשלה תפעל לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית ולפתרון העומס בתחבורה.
 הממשלה תקדם תוכנית להתמודדות עם יוקר המחיה הגואה ותפעל ליצירת התנאים הכלכליים שיאפשרו צמיחה בת קיימא.
 הממשלה תראה בהוזלת מחירי הדיור והגדלת היצע הדירות, יעד לאומי, ותפעל להוזלת מחירי הדיור.
 הממשלה תנקוט בצעדים להבטחת המשילות ולהשבת האיזון הראוי בין הרשות המחוקקת, הרשות המבצעת והרשות השופטת.
 הממשלה תפעל להגברת העלייה והקליטה מכל מדינות תבל.
 הממשלה תעמיד את החינוך במרכז סדר העדיפויות הלאומי ותפעל לקידום רפורמות במערכת החינוך תוך פעולה לשוויון בין כל האוכלוסיות במערכות החינוך השונות וחיזוק הזהות היהודית.
 הממשלה תשמור על צביונה היהודי של המדינה ומורשת ישראל, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני הדתות במדינה בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
 יישמר הסטטוס קוו בנושאי דת ומדינה כפי שהיה מקובל זה עשרות שנים בישראל ובכלל זה ביחס למקומות הקדושים.
 הממשלה תפעל לטיפול בבעיית הביטחון האישי בחברה הערבית ומאבק בפשיעה בחברה הערבית, תוך עידוד השכלה, מתן פתרונות מתאימים וראויים לצעירים והשקעה מתאימה בתשתיות ביישובים הערביים.
 הממשלה תפעל לקידום ההכשרה המקצועית וההשכלה במקצועות הטכנולוגיים לשם מתן מענה הולם לצרכים העדכניים של התעשייה בישראל כגורם צמיחה מרכזי במשק.
 הממשלה תפעל לשילובם של בעלי מוגבלויות מכל סוג שהוא בחיי החברה, תוך סיוע בחינוכם ותעסוקתם, ותדאג לצרכיהם הבסיסיים של אלה שאינם מסוגלים לקיים את עצמם, לשיפור מעמד הקשישים, הנכים, ומשפחות מרובות ילדים.
 הממשלה תפעל להגנה על איכות הסביבה בישראל, לשיפור איכות החיים של תושבי המדינה ולהשתתפות ישראל בתרומה למאמץ הגלובלי בנושאי אקלים וסביבה.
 הממשלה תפעל לחיזוק כוחות הביטחון, ומתן גב ללוחמים והשוטרים כדי להילחם בטרור ולהכריע אותו.
 הממשלה תפעל להכיר ברמת הגולן כחבל ארץ אסטרטגי, בעל פוטנציאל פיתוח רחב, ותיצור תנופת התיישבות, עשיה, פיתוח וקידום יזמויות תוך שמירה על ערכי הטבע, האדם והסביבה הייחודיים לגולן.

אירועים עיקריים 

 מתמשך — המערכה שבין המלחמות למניעת התבססות וסיכול פעילות התקפית של איראן במזרח התיכון.
 מתמשך — גל הטרור בישראל (2023).
 מתמשך — המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
 מתמשך — מלחמת חרבות ברזל.
 מבצע שובר גלים נגד הטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון.
 31 בדצמבר 2022 — החלטת העצרת הכללית של האו"ם לבקש מבית הדין הבינלאומי לצדק בהאג לגבש חוות דעת משפטית בנוגע ל"כיבוש הישראלי בגדה המערבית", השלטון הישראלי ביהודה ושומרון.
 18 בינואר 2023 — חבר הכנסת אריה דרעי פוטר מתפקידיו בממשלה בעקבות פסיקת בג"ץ שקבעה כי דרעי לא יכול לכהן כשר בממשלה.
 1 באפריל 2023 — נכנס לתוקפו הסכם סחר חופשי מלא בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. ההסכם הוא הסכם הסחר החופשי המלא הראשון והיחיד בין ישראל למדינת ערב.
 הוכרז על אישור של משרד האנרגיה בשדה גז בשם קטלן בבעלות חברת אנרג'יאן במים הכלכליים של ישראל בנפח של 68 BCM.

פעולות עיקריות

צבא וביטחון 
 9–13 במאי 2023 — מבצע מגן וחץ של צה"ל לסיכול בכירי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ופגיעה בתשתיות הארגון ברצועת עזה.
 3-5 ביולי 2023 — מבצע בית וגן של צה"ל לסיכול תשתיות טרור, פגיעה במחבלים, מעצר מבוקשים, סיכול מפקדות וחמ"לים, מעבדות מטענים ואמל"ח במרחב העיר ומחנה הפליטים ג'נין.
 7 באוקטובר 2023 — מלחמת חרבות ברזל בעקבות מתקפת פתע נרחבת על ישראל מרצועת עזה.

מדיניות חוץ 
נחתם הסכם שיתוף פעולה ביטחוני בין משרד הביטחון הישראלי ומשרד ההגנה האמריקני שיעניק לשתי המדינות עדיפות הדדית בעתות חירום באספקת נשק ואמצעי לחימה מהתעשיות הביטחוניות של ישראל וארצות הברית.
 2 בפברואר 2023 — נחנכה שגרירות רפובליקת צ'אד ברמת גן.
 29 במרץ 2023 — נחנכה שגרירות אזרבייג'ן בתל אביב.
 19 ביולי 2023 — ישראל הכירה בריבונותה של מרוקו על חבל הארץ סהרה המערבית.
 25 ביולי 2023 — נחתם הסכם אזור סחר חופשי בין ישראל ווייטנאם.
 5 בספטמבר 2023 — ראש ממשלת פפואה גינאה החדשה חנך את שגרירות המדינה בירושלים.
 27 בספטמבר 2023 — ארצות הברית הודיעה רשמית כי ישראל הצטרפה לתוכנית הפטור מוויזה.
 28 בספטמבר 2023 — נחתם הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני בין ישראל לגרמניה, במהלכו נחתמה העסקה לאספקת מערכת ההגנה חץ 3 לגרמנים.
 4 באוקטובר 2023 — נחתם הסכם שיתוף פעולה בתחום החלל בין ישראל ואזרבייג'ן. במסגרת ההסכם ישראל תייצר לוויינים לאזרבייג'ן.

יהודה ושומרון 

 הסדרת תשעה יישובים באיו"ש: אביגיל, עשהאל, שחרית, גבעת ארנון, גבעת הראל, גבעת הרא"ה, מלאכי השלום, מצפה יהודה, בית חגלה, ושדה בועז.

פנים ורשויות מקומיות 
 הקמת "קרן הארנונה", שאליה רשויות מקומיות יצטרכו להעביר כסף בעד כל שטח עסקי שיבנו. הכספים שיצטברו בקרן יעברו לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור.
 25 ביולי 2023 - תוקנה פקודת האגודות השיתופיות כך שיישובים קהילתיים בהם עד 700 משפחות יוכלו להפעיל ועדות קבלה.

מדיניות כלכלית 
 העברת תקציב המדינה לשנים 2023 ו-2024 ואת חוקי ההסדרים הנלווים אליו.
 הוספת נקודת זיכוי במס הכנסה להורים בעד כל ילד בן 6–18 והשוואת סכום מענק העבודה שמקבל גבר לזה שמקבלת אישה.
 העברת 927 מיליון ש"ח לחינוך החרדי, למוסדות התורניים, למנהל החינוך הדתי, למשרד לשירותי דת ולקרן לסיוע לאברכים.
 הגדלה משמעותי בכמות הכספים הקואליציונים, מ-2.9 מיליארד בשנים 2021-2022 ל- 13.7 מיליארד בשנים 2023-2024.

מערכת המשפט ואכיפת חוק 
 תחילת קידום הרפורמה המשפטית, ובתוך כך צמצום עילת הסבירות בתיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה.
 הקמת ועדת דרורי, ועדת בדיקה ממשלתית לחקירת פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל.

המגזר הציבורי וחברות ממשלתיות 
 הקמת משרד העבודה, משרד ההסברה, המשרד לעניינים אסטרטגיים והמשרד לקידום מעמד האישה.
 פיצול משרד ירושלים ומורשת ל-משרד המורשת ולמשרד ירושלים ומסורת ישראל.
 חתימת הסכם שכר חדש במגזר הציבורי.
 הקמת הרשות לזהות לאומית יהודית.

מיסים ואגרות 
 ביטול מכס על הגבינות מוצרלה טרייה רכה, חלומי, ג'מיד, גורגונזולה, מוצרלה קשה וגבינות שמנת (גבינות רכות מעל 5% שומן) מחלב צאן או מחלב בקר. חלק מהביטולים מיידיים וחלקם בפעימות.
 29 בינואר 2023 — ביטול המס על כלים חד-פעמיים.
 27 במרץ 2023 — ביטול המס על משקאות ממותקים.
 יולי 2023 — ביטול זמני של המכס על חלב ניגר למשך שלושה חדשים.

חינוך, תרבות וספורט 
 הקמת "בית הספר הווירטואלי".
 הגדלת קצבת האברכים מ-680 ש"ח ל-1000 ש"ח לפחות.
 תוספת של 2.5 מיליארד ש"ח (40 אחוז) לתקציבי הישיבות במשך שנתיים.

סיעות הקואליציה 

מספר חברי הכנסת החברים בקואליציה

 64 ח"כים לפני הצטרפות סיעת המחנה הממלכתי (29 בדצמבר 2022 – 11 באוקטובר 2023)
 76 ח"כים לאחר מכן (מ-11 באוקטובר 2023)

הרכב הממשלה 
בממשלה זו מכהנים 21 שרים חדשים: מאיר פרוש, איתמר בן גביר, יצחק גולדקנופף, יואב קיש, חיים ביטון, ניר ברקת, אורית סטרוק, אופיר סופר, עמיחי אליהו, יצחק וסרלאוף, יואב בן צור, עמיחי שיקלי, עידית סילמן, מיכאל מלכיאלי, שלמה קרעי, מיקי זוהר, רון דרמר, מאי גולן, משה ארבל, גדי איזנקוט ואוריאל בוסו.

חילופי שרים וסגני שרים

• לפי הסיכומים בסיעת הליכוד, בחלוף שנה לכהונת הממשלה יחל אלי כהן לכהן כשר האנרגיה וישראל כץ יחל לכהן כשר החוץ; ובחלוף שלוש שנים לכהונת הממשלה, יתחלפו בחזרה בתפקידיהם, עד לסוף כהונת הממשלה.

מאפייני השרים 
עד הרחבת הממשלה ביום 12 באוקטובר 2023, אז הצטרפה סיעת המחנה הממלכתי לקואליציה, היתה הממשלה ה-37 הימנית ביותר והדתית ביותר בתולדות מדינת ישראל עם למעלה ממחצית השרים וסגני השרים מהמפלגות הדתיות.

נשים בממשלה 
בממשלה זו מכהנות 7 נשים – מתוכן 6 שרות:
 הליכוד (4): מירי רגב, עידית סילמן, גילה גמליאל, מאי גולן
 הציונות הדתית (1): אורית סטרוק
 המחנה הממלכתי (1): יפעת שאשא ביטון
וסגנית שר אחת:
 הציונות הדתית (1): מיכל וולדיגר

יוצאי מערכת הביטחון 
בממשלה זו מכהנים ארבעה שרים ששימשו בדרגת תת-אלוף ומעלה בצה"ל, ואחד כראש ארגון ביטחוני:

 הליכוד (3): יואב גלנט (אלוף), מירי רגב (תת-אלוף), אבי דיכטר (ראש השב"כ).
 המחנה הממלכתי (2): בני גנץ (רב-אלוף), גדי אייזנקוט (רב-אלוף).

משתתפים קבועים בישיבות הממשלה שאינם שרים 
 מזכיר הממשלה: יוסי פוקס
 היועצת המשפטית לממשלה: גלי בהרב-מיארה
 ראש המטה לביטחון לאומי: צחי הנגבי
 ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה: צחי ברוורמן
 מנכ"ל משרד ראש הממשלה: יוסי שלי
 ראש המועצה הלאומית לכלכלה: אבי שמחון
 המזכיר הצבאי של ראש הממשלה: אלוף אבי גיל
 המשנה למזכיר הממשלה: ליאור נתן

קישורים חיצוניים

 
 הממשלה ה-37 - אתר הכנסת

ביאורים

הערות שוליים 

③37
שנות ה-2020 בישראל
הרפורמה המשפטית בישראל