שלום עולמי

שלום עולמי הוא מושג המבטא מצב אידיאלי של אושר, חופש, ושלום בתוך ובכל האנשים והעמים על פני כדור הארץ. רעיון זה של אי-אלימות עולמי הוא מניע אחד עבור אנשים ומדינות לשתף פעולה ברצון, מרצון עצמי או מכוח מערכת שלטון שמטרתה זו, לפעול יחד למען הפסקת היריבות והאלימות בין מדינות ואנשים. לתרבויות, דתות, פילוסופיות וארגונים שונים יש מושגים שונים לגבי האופן שבו ייווצר שלום כלל עולמי כזה.

ארגונים דתיים וחילוניים שונים מטרתם המוצהרת להשיג שלום עולמי באמצעות טיפול בזכויות אדם, טכנולוגיה, חינוך, הנדסה, רפואה או דיפלומטיה המשמשים כסיום לכל צורות הלחימה. מאז 1945 פעלו האומות המאוחדות וחמשת חברי הקבע במועצת הביטחון שלה (סין, צרפת, רוסיה, בריטניה וארצות הברית) במטרה לפתור סכסוכים ללא מלחמה או הצהרות מלחמה. עם זאת, מדינות נכנסו לעימותים צבאיים רבים מאז.

תיאוריות שלום עולמיות 
הוצעו תיאוריות רבות כיצד ניתן להשיג שלום עולמי. כמה מהן מפורטות להלן.

יציבות הגמונית - שלום באמצעות כוח 

התאוריה סוברת שכאשר ניתן לישות כלשהי בעולם כוח חזק ביותר לעומת האחרים, מצב זה גורם ליצירת מעין 'משטרה עולמית' אשר תמנע מאחרים לפתוח במלחמה.

דוגמאות לשלום 'באמצעות כוח' כאשר נוצרה יציבות חד־קוטבית, פאקס רומנה, פאקס בריטניקה ופאקס אמריקנה.

המונח נובע מהקיסר הרומי אדריאנוס (שלט  בשנים 117 - 138 לספירה) אך המושג היה קיים הרבה קודם כפי שנראה מההיסטוריה המתועדת. באפוס הראמאיאנה ההודי, הנחשב בן 7000 שנה, ראמה מצוטט באומרו "בהאי בין הויה נה פריט" כלומר ברגע שהתפילות לשלום נכשלות, ייתכן שיהיה צורך להחדיר פחד להביא שלום. בשנת 1943, בשיאה של מלחמת העולם השנייה, טען מייסד האיחוד הפאן-אירופי, ריכרד ניקולאוס פון קודנהובה-קלרגי, כי לאחר המלחמה ארצות הברית מחויבת לנקוט ב"פיקוד על השמיים" כדי להבטיח שלום עולמי מתמשך:

למעשה, ליד הכניסה למפקדת ה-SAC בבסיס חיל האוויר Offutt ניצב שלט גדול עם סמל ה-SAC והמוטו שלו: "שלום זה המקצוע שלנו." המוטו "היה פרדוקס מדהים שהיה גם מדויק לחלוטין". מפציץ SAC אחד - Convair B-36 - נקרא Peacemaker וטיל בין-יבשתי אחד - LGM-118 - שומר שלום.

בשנת 2016, שר ההגנה האמריקני לשעבר, אש קרטר, שיער כי האיזון מחדש לאסיה-האוקיינוס השקט יהפוך את האזור ל"שלו" באמצעות "כוח":

מבוא לאסטרטגיות הביטחון הלאומי וההגנה של ארצות הברית לשנת 2018 קובע: תנוחת הכוח האמריקני בשילוב בעלות הברית "תשמר שלום באמצעות כוח". המסמך ממשיך לפרט מה "השגת שלום באמצעות כוח דורשת".

מרקסיזם: שלום עולמי באמצעות מהפכה 

על פי 'התיאוריה המטריאליסטית הדיאלקטית' של קארל מרקס, האנושות תחת הקפיטליזם מחולקת לשני מעמדות בלבד: 'הפרולטריון' - שאינם מחזיקים באמצעי הייצור, ו'הבורגנות' - המחזיקים באמצעי הייצור. אך ברגע שהמהפכה הקומוניסטית מתרחשת וכתוצאה מכך מבטלת את האמינות הפרטית של אמצעי הייצור, האנושות לא תחולק והמתח שנוצר בין שני המעמדות הללו ייפסק. במהלך תקופה הנקראת סוציאליזם, שלטון הפרולטריון יאבד את שרידיו האחרונים של הקפיטליזם ויסייע להפיכת המהפכה לכל העולם. לאחר ביטול הצטיינות פרטית ברחבי העולם, לא תהיה עוד צורך במדינה לפעול כמונופול של אלימות ולכן היא תיעלם. ארגוני עובדים יתפסו את מקומם וינהלו את ייצור הדברים, אך לאף ארגון לא יהיה שום כוח צבאי, כוח משטרה ולא בתי כלא.

העיקרון העיקרי בתיאוריה של מרקס הוא שהתנאים החומריים מגבילים את מימוש השאיפות 'הרוחניות' שלהם. אך אם התנאים החומריים שלהם יאפשרו זאת, אנשים ברחבי העולם לא יהיו אלימים אלא מכבדים, שלווים ואלטרואיסטים. במצב של קומוניזם, הם לא יצטרכו עוד לחיות כדי לשרוד, אלא להגשמה רוחנית משלהם.

ליאון טרוצקי טען שמהפכה עולמית של הפרולטריון תוביל לשלום עולמי.

שלום דמוקרטי 

תאורית השלום הדמוקרטי סוברת שהפיכת כלל המדינות לדמוקרטיות, תביא לשלום עולמי. תומכי התאוריה מצביעים על ראיות אמפיריות חזקות לכך שמדינות דמוקרטיות לא נלחמות אחת בשנייה אלא לעיתים נדירות.

שלום קפיטליסטי 

במאמר 'שורשי המלחמה' קבעה איין ראנד כי המלחמות הגדולות בהיסטוריה החלו על ידי הכלכלות הנשלטות יותר באותה תקופה כנגד החופשיות יותר וכי הקפיטליזם העניק לאנושות את תקופת השלום הארוכה ביותר בהיסטוריה. תקופה שבמהלכה, לא היו מלחמות שעסקו בכל העולם המתורבת - מסוף מלחמות נפוליאון בשנת 1815 ועד פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914, למעט מלחמת צרפת-פרוסיה (1870), מלחמת ספרד ואמריקה (1898), ומלחמת האזרחים האמריקאית (1861–1865).

סחר חופשי בינלאומי 

תומכי הסחר החופשי טוענים כי על ידי הסרת מכסי ייבוא ויצירת מלחמות סחר חופשיות בינלאומיות, מלחמות בין מדינות יהפכו לבלתי אפשריים מכיוון שסחר חופשי מונע מאומה להפוך לעצמאית מבחינה כלכלית, דבר שהוא הכרחי למלחמות ארוכות.

עם זאת מתנגדי התאוריה טוענים שסחר חופשי אינו מונע ממדינה להקים תוכנית חירום כלשהי כדי להפוך לעצמאית באופן זמני במקרה של מלחמה, או שמדינה יכולה פשוט לרכוש את מה שהיא צריכה ממדינה אחרת. דוגמה טובה לכך היא מלחמת העולם הראשונה, שבמהלכה בריטניה וגרמניה הפכו למדינות עצמאיות חלקית. פרט זה חשוב במיוחד מכיוון שלגרמניה לא הייתה שום תוכנית ליצירת כלכלת מלחמה.

באופן כללי יותר, סחר חופשי - אף שאינו הופך מלחמות לבלתי אפשרי - יכול לגרום למלחמות ולהגבלות על סחר שנגרם על ידי מלחמות, להפוך ליקרות מאוד עבור חברות בינלאומיות עם ייצור, מחקר, ומכירות במדינות רבות ושונות.

הפיכת המלחמה להרס מובטח עבור שני היריבים 

הרס מובטח הדדי הוא דוקטרינה של אסטרטגיה צבאית שבה שימוש בקנה מידה מלא בנשק גרעיני על ידי שני צדדים יריבים יביא למעשה להשמדת שני המתמודדים. תומכי מדיניות ההרס המובטח ההדדי במהלך המלחמה הקרה ייחסו זאת לעלייה בקטלניות המלחמה עד כדי כך שהיא כבר לא מציעה אפשרות של רווח נקי לשני הצדדים, ובכך הופכת את המלחמות לחסרות טעם.

שלום באמנת האומות המאוחדות והחוק הבינלאומי 

לאחר מלחמת העולם השנייה הוקם האו"ם על ידי אמנת האו"ם כדי "להציל דורות עוקבים מנגע המלחמה שהביא פעמיים בימי חיינו צער לאין ספור לאנושות" (מתוך ההקדמה). ההקדמה לאמנת האומות המאוחדות קובעת שמטרתה לקדם את אימוץ זכויות האדם הבסיסיות, לכבד את החובות למקורות החוק הבינלאומי, כמו גם לאחד את כוחן של מדינות עצמאיות במטרה לשמור על שלום וביטחון בינלאומי. כל האמנות בנוגע לחוק זכויות האדם הבינלאומי מתייחסות ל"עקרונות המוצהרים באמנת האו"ם, הכרה בכבוד הטמון ובזכויות השוות והבלתי ניתנות לביטול של כל בני המשפחה האנושית, או בבחינתם הם היסוד של חופש, צדק ושלום בעולם".

שלום עצמי ומאורגן 
בתאוריה זו השלום העולמי יבוא כתוצאה מהתנהגויות מקומיות, שקבעו את עצמן, המעכבות את מיסוד הכוח והאלימות בעקבותיו. הפתרון אינו מבוסס על סדר יום מוסכם, או על השקעה בסמכות גבוהה יותר, אלא על רשת מאורגנת עצמית של מנגנונים התומכים זה בזה, וכתוצאה מכך ייווצר מרקם חברתי פוליטי-כלכלי. הטכניקה העיקרית להשראת התכנסות היא יצירת קשרים בינלאומיים כדוגמת ניסוי מחשבה, המאפשר לכל אחד להשתתף ולא משנה באיזה רקע תרבותי, דוקטרינה דתית, השתייכות פוליטית או דמוגרפי לגילאים. מנגנוני שיתוף פעולה דומים עולים מהאינטרנט סביב פרויקטים של קוד פתוח, ביניהם ויקיפדיה, והתפתחותם של מדות חברתיות שונות.

שלום על ידי שפה בינלאומית 
תיאוריה זו טוענת שכאשר העולם יגיע למצב שבו כל תהיה שפה משותפת לכל האנושות, יפסקו המלחמות ונגיע לשלום עולמי.

בדת

יהדות 

המושג תיקון העולם הוא מרכזי בכלל ביהדות. לפיו, תיקון העולם מושג על ידי מילוי מצוות האלוהים. שלום עולמי יוכל להיות רק בימות המשיח, כאשר כל עם ישראל יקיימו מצוות. אז, לפי נבואת ישעיהו, יגיע קץ למלחמות: "לא ירעו ולא ישחיתו בכל הר קדשי".

הדת הבהאית 
המטרה המרכזית של הדת הבהאית היא ביסוס אחדותם של עמי העולם. בהא-אללה, מייסד האמונה הבהאית, הצהיר "המטרה הבסיסית המניעה את אמונת האל ודתו היא לשמור על האינטרסים ולקדם את אחדות הגזע האנושי. . . " בכתביו תיאר בהא-אללה שני שלבים נפרדים של שלום עולמי - שלום קטן ושלום גדול.

השלום הקטן יותר הוא בעצם הסכם ביטחוני קיבוצי בין אומות העולם. בהסדר זה, מדינות מסכימות להגן זו על זו על ידי התייצבות נגד אומה תוקפנית, אם תבקש לגזול שטח או להשמיד את שכנותיה. השלום הקטן יותר מוגבל בהיקפו ועוסק בהקמת סדר בסיסי ובהכרה האוניברסלית בגבולות הלאומיים ובריבונות האומות. הבהאים מאמינים כי השקט הקטן מתרחש בעיקר באמצעות הפעלת הרצון האלוהי וכי ההשפעה הבהאית על התהליך היא מינורית יחסית.

השלום הגדול הוא המטרה הסופית בסופו של דבר של השלום הקטן, ונחזה כזמן של אחדות רוחנית וחברתית - זמן בו עמי העולם באמת מזדהים זה עם זה ודואגים זה לזה, במקום פשוט לסבול את קיומו של זה. הבהאים רואים את התהליך הזה כמתרחש בעיקר כתוצאה מהתפשטות התורות, העקרונות והפרקטיקות הבהאיות ברחבי העולם. תהליך השלום העולמי הגדול יותר ומרכיביו היסודיים עוסק במסמך "ההבטחה לשלום עולמי", שנכתב על ידי בית הדין לצדק.

הבודהיזם 
בודהיסטים רבים מאמינים כי ניתן להשיג שלום עולמי רק אם אנשים מקיימים שלום בריגשותם. תורתו של גאוטמה הבודהה מדגישה כי כעס ומצבי נפש שליליים אחרים הם הגורם למלחמות ולחימה. בודהיסטים מאמינים שאנשים יכולים לחיות בשלום ובהרמוניה רק אם הם נוטשים רגשות שליליים כמו כעס ומטפחים רגשות חיוביים כמו חסד אהבה וחמלה. כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.

פגודות השלום הן אנדרטאות שנבנו כדי לסמל ולעורר שלום עולמי והיו מרכזיות בתנועת השלום לאורך כל השנים. הקמת אנטרדאות אלה אופייניים למוצא בודהיסטי, והם נבנים על ידי הארגון הבודהיסטי היפני Nipponzan Myohoji. הם קיימים ברחבי העולם בערים כמו לונדון, וינה, ניו דלהי, טוקיו ולומביני.

הנצרות 
האידיאל הנוצרי הבסיסי מציין ששלום יכול לבוא רק באמצעות דברו ואהבתו של אלוהים, המוכח בצורה מושלמת בחיי המשיח:

כפי שמפרשים מבחינה כריסטולוגית בספר ישעיהו, לפיו כאשר "דבר ה'" ייקבע על פני האדמה, התוצאה האנושית-פוליטית המהותית תהיה 'לאום שאינו תופס חרב נגד אומה; וגם לא יתאמנו למלחמה'.

שלום עולמי נוצרי מחייב חיים פרואקטיבים שופעים את כל העבודות הטובות באור העקיף של דבר האל. ניתן לראות את הפרטים של חיים כאלה בספרי הבשורה, במיוחד בדרשת ההר, שם שומרים על סלחנות למי שעושה דברים לא נכונים כנגד עצמו, בין מצוות אדוקות אחרות.

עם זאת, לא כל הנוצרים מצפים לשלום עולמי מתמשך על כדור הארץ הזה.

נוצרים רבים מאמינים שצפוי ששלום עולמי יבוא לידי ביטוי ב"ארץ החדשה" שמובטחת בכתובים הנוצריים כגון 'ההתגלות'.

התפיסה הדתית הרומית-קתולית של "קידוש רוסיה", הקשורה למראית העין של הכנסייה "פטימה מריאן", מבטיחה שלום עולמי זמני כתוצאה ממימוש תהליך זה, אף לפני בואו של האנטיכריסט. תקופה זו של שלום זמני נקראת 'ניצחון הלב ללא רבב'.

הינדואיזם 
באופן מסורתי, ההינדואיזם אימץ ביטוי סנסקריט קדום "Vasudhaiva kutumbakam" ("העולם הוא משפחה אחת"). המהות של מושג זה היא ההתבוננות שרק מוחות בסיסים רואים יריבות ופילוגים. אך ככל שאנו מחפשים חוכמה, כך אנו נעשים מכילים ומשחררים את רוחנו הפנימית מאשליות. לפיכך השלום העולמי מושג רק באמצעים פנימיים - על ידי שחרור עצמנו מגבולות מלאכותיים המפרידים את כולנו.

כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.

אסלאם 
על פי ה'אשטולוגיה האיסלאמית' (פילוסופיה איסלאמית קדומה), בעתיד כל העולם יאוחד תחת הנהגתו של האימאם מהדי. באותה תקופה אהבה, צדק ושלום יהיו כה רבים עד שהעולם יהיה בדומה לגן עדן.

ג'ייניזם 
חמלה לכל החיים, אנושית ולא אנושית, היא מרכזית בדת הג'ייניזם. הם אימצו את הנוסחים של לורד מהאווירה ג'יו ג'ינו דו שלנו. שבו חיי האדם מוערכים כהזדמנות ייחודית ונדירה להגיע להארה. להרוג אדם, לא משנה איזה פשע הוא עלול לבצע, נחשב למגונה באופן בלתי נתפס. זו היא דת הדורשת נזירים וחסרי כל, על כל כתותיה ומסורותיה, להיות צמחוניים. חלק מהאזורים ההודים, כמו גוג'ראט, הושפעו מאוד מהם, וישנם מקומות שבהם רוב ההינדים המקומיים מכל העדות הפכו לצמחוניים. ציטוט מפורסם על שלום עולמי לפי הג'ייניזם מאת אגדה הודית מהמאה ה-19, של וירצ'נד גנדי: "יהי שלום לשלוט ביקום, יהי שלום לשלוט בממלכות ובאימפריות, יהי שלום לשלוט במדינות ובארצות הפוטנטיות, יהי שלום שלטון בבית החברים ויהיה שלום גם בבית האויבים." כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.

התנגדות 
האידאולוגיה הנאצית בהתייחסות למוסר, גורסת ששלום עולמי מוביל לניוון, ומבטיח את המשך קיומם של גזעים נחותים בעולם, מה שמנוגד לאידאולוגיה הנאצית.

פעילויות למען השלום הבינלאומי

יום השלום הבינלאומי 

יום השלום הבינלאומי, המכונה לפעמים יום השלום העולמי, נחגג מדי שנה ב־21 בספטמבר. הוא מוקדש לשלום, ובמיוחד להיעדר מלחמה ואלימות, וניתן לחגוג אותו בהפסקת אש זמנית באזור לחימה. יום השלום הבינלאומי הוקם בשנת 1981 על ידי האספה הכללית של האו"ם. כעבור שני עשורים, בשנת 2001, הצביעה האספה הכללית פה אחד לקבוע את היום ליום של מניעת אלימות והפסקת אש. חגיגת היום הזה מוכרת על ידי עמים ואנשים רבים. בשנת 2013, לראשונה, הוקדש היום לחינוך לשלום, כלומר באמצעי מניעה מרכזי להפחתת מלחמה באופן בר קיימא.

מדד השלום העולמי

ארגון האומות המאוחדות 

בין הפעיולויות הראשונות של הארגון הייתה החלטה 18 של מועצת הביטחון של האו"ם שעסקה בנושא.

אוניברסיטה למען השלום

ראו גם
שלום
סמלי השלום
פציפיזם
הסכם שלום
שביתת נשק

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

שלום
דפים עם תרגומים שלא נסקרו