מילתא זוטרתא

מִלְּתָא זוּטַרְתָּא הוא ביטוי בארמית שמקורו בתלמוד, מסכת ברכות ופירושו: דבר קטן, דבר קל ערך. ("מילתא" בארמית היא מילה, דבר, ואילו "זוטרא" – קטן זעיר). הביטוי גם מופיע הרבה במשמעות של שלילה – לאו מילתא זוטרתא, מלשון: אל יהי הדבר קל ערך בעיניך.

מקור הביטוי
בתלמוד בבלי, מסכת ברכות נאמר (המקור באותיות בולטות. התרגום וההסבר שבאריחיים נכתבו על ידי הרב עדין שטיינזלץ):

דהיינו, חכמים דנים כאן בחשיבותה של יראת שמיים, שהיא היחידה הניתנת לבחירתו של אדם. האם יראת שמיים היא דבר קל ערך? תוהים החכמים. ומשיבים באמצעות משל, שבמקרים מסוימים, כמו אצל משה, שאמונתו הייתה חזקה, הבחירה בה הייתה קלה עבורו.

שימושים בספרות ובעיתונות
 יוסף חיים ברנר כתב ב"מן הזווית": "יושבי העמק, בדעתם את תולדות מרדכי, את כל פרשת יראתו את האלוהים ושקידתו בתורה לפנים (מילתא זוטרתא: הלא הוא היה גאון משפחת יפה!)
אלחנן ליב לוינסקי כתב בפיליטון שלו: "רבותי, הגיעה השעה להבין, שבאמת לאו מילתא זוטרתא היא זו. יש צורך ב“ראש מיניסטר”, כמו שאומרים, כדי לצאת בשלום מלוע הזאב"
 שאול טשרניחובסקי כתב באידיליה "לביבות": "הוֹי, הוֹי, דּוֹמָחָה, מַה חַג זֶה?” – "הַיְנוּ הַךְ, גִּיטְל, אָטוּ מִלְּתָא זוּטְרְתָא הַיּוֹם? הַיּוֹם “מִיקוֹלַהּ הַקָּטָן”! שָׁכַחַתְּ?"
 במעריב פורסמה כתבה בשנת 1987: "השפה הצחה וההסבר המהיר מבטיחים הבנה של הלומד השקדן, ודבר זה לאו מילתא זוטרתא היא"
אליקים רובינשטין כתב במאמר: "ועידת מדריד כתום מחצית היובל", (pdf) "יתר על כן, בעקבותיה [של ועידת מדריד] חודשו היחסים הדיפלומטיים של ישראל עם מדינות הגוש הסובייטי דאז ובראשן ברית המועצות, משושבינות הועידה, וכן נפתחו יחסים כאלה עם מדינות "קטנות" דוגמת הודו וסין, לאו מילתא זוטרתא כל עיקר"

קישורים חיצוניים 
 האקדמיה ללשון העברית, "על המילה מִלְּתָא זוּטַרְתָּא"
 מילתא זוטרתא, מילון אבניאון
 הרב מאיר אורליאן, יראת שמים, ישיבת כרם ביבנה

הערות שוליים

מילים וביטויים בארמית