אווה רוטקאי

אווה רוטקאי (מקודם רוּס, בהונגרית: Ruttkai Éva; בודפשט, 31 בדצמבר 1927 – בודפשט, 27 בספטמבר 1986) הייתה שחקנית יהודייה-הונגרייה, זוכת פרס קושוט (המקבילה בהונגריה לפרס ישראל), זוכה פעמיים בפרס מארי יאסאי, זוכת פרס האמן המצטיין ופרס האמן הדגול. אחיה היו אוטו רוטקאי ואיבאן רוטקאי. היא הייתה אשתו של השחקן מיקלוש גאבור, ואחר כך זוגתו של השחקן זולטאן לטינוביץ'.

ביוגרפיה 
אווה רוס נולדה בשנת 1927 בבודפשט (בארז'בטווארוש - רובע 7 של היום) במשפחה יהודית כבתם של מרק מיקלוש רוס ושל אמה פובראסקי. השם רוטקאי, בו הכירו אותה מאוחר יותר, ניתן לה על ידי ארתור לאקנר. היא בילתה את ילדותה ברחוב גאראי 29–31. אמה נולדה בטירול וגדלה בווינה. אביה נולד בעיר סגד.

היא לא הייתה אפילו בת שלוש כשהופיעה לראשונה על הבמה בתיאטרון הילדים של הדוד לאקנר בתפקיד בן משפט אחד: "פקדי עלי, מלכת הפיות!". אמנות המשחק נלמדה על ידה אצל אחת השחקניות הנודעות ביותר של התקופה, מרגיט מקאי, והיא יכלה לשחק בתיאטרון הילדים של הדוד לאקנר עם שחקנים גדולים לעתיד כמו לילי דרווש (מקודם דיאמנטשטיין) וארטור שומלאי (מקודם שניידר). בזכות דבריו הראויים לשבח של הבמאי שאנדור הבשי, היא הפכה בסופו של דבר לשחקנית:

"ילדונת, אם לא תחשיבי את עצמך מדי, תהפכי לשחקנית טובה מאוד".

בין אוקטובר לבין דצמבר 1944, היא מצאה מקלט מגירוש ביחד עם אמה אצל השחקנית קאטו ארי בביתה מפני גירוש היהודים למחנות הריכוז. ארי קיבלה ב-2010 (אחרי מותה) את התואר "חסיד אומות העולם". אווה רוטקאי נמלטה מאוחר יותר עם תעודותיה האמיתיות של בתה ארז'בט למקום בטוח יותר.

בתום מלחמת העולם השנייה ב-1945 הופיעה רוטקאי באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט עם דקלומי שירים, שם הבחין בה דניאל יוב, אז מנהל תיאטרון הקומדיה של בודפשט, והחתים אותה על חוזה בתיאטרון. שלושה חודשים לאחר מכן, ערכה רוטקאי את הופעת הבכורה שלה בתפקיד הראשי של הקומדיה "הברבור" של פרנץ מולנר (במקום קלרי טולנאי שחלתה). מ-1948 עד 1951 שיחקה בתיאטרון הלאומי של בודפשט, שם כיכבה בסדרה של יצירות קלאסיות. היא שיחקה בין היתר עם גיזי באיור, ארתור שומלאי, מרטון ראטקאי, מרגיט לדומרסקי ומגדה אוֹלטי. אז התאהבו היא ומיקלוש גאבור (השחקן המהולל של ההתקופה), ונישאו ב-1950, ובתם, יוליה גאבור, נולדה ב-1953.

בינתיים, ב-1951, חזרה לתיאטרון הקומדיה של בודפשט (ששמו היה אז "תיאטרון צבא העם ההונגרי"), בו נשארה חברה עד מותה. ב-1960, במהלך החזרות על הדרמה "אהבה כה גדולה" של פבל קוהוט, פגשה את השחקן זולטאן לטינוביץ', התאהבו וחיו יחד עד מותו של לטינוביץ'. כפי שאמרה אווה רוטקאי בזיכרון מאוחר: "קרענו זה את זה, אבל הבנו זה את זה באופן הטוב ביותר שאפשר. מה שאני עשיתי, אף אחד לא יכול היה לאהוב כמוהו".

רוטקאי לקתה בשבץ מוחי בשנות ה-80 ובעקבות זאת זרוע אחת שלה הייתה משותקת. ב-1984 אובחנה כחולה בסרטן השד. הבכורה האחרונה שלה נערכה באולם הקאמרי של ה"ויגאדו" ב-24 באפריל 1986, ב"חיבור עדין" של ביון.

תפקידיה

בתיאטרון 

<div class="mw-content-ltr">

בקולנוע 

<div class="mw-content-ltr">

בטלוויזיה 

<div class="mw-content-ltr">

בדיבוב 
 Szentivánéji álom (A Midsummer Night's Dream) [1935] – Hermia (Olivia de Havilland)
 Rómeó és Júlia (Romeo and Juliet) [1936] – Júlia (Norma Shearer)
 A kormány tagja (Chlen pravitelstva) [1939]
 Viborgi városrész (Vyborgskaya storona) [1939] – Natasha Artemieva (Valentina Kibardina)
 Végzetes éjszaka (Odnazhdy nochyu) [1944] – Varja (Irina Radchenko)
 Dr. Pirogov (Pirogov) [1947] – Dása Szevasztopolszkaja (Tatyana Piletskaya)
 A bátrak csapata (Achtung! Banditi!) [1951]
 Az esőcsináló (The Rainmaker) [1956] – Lizzie Curry (Katharine Hepburn)
 Múló évek (Dom, v kotorom ya zhivu) [1957] – Lida (Ninel Myshkova)
 Hüvelyk Matyi (Tom Thumb) [1958] – Anne, az anya (Jessie Matthews)
 Az el nem küldött levél (Neotpravlennoye pismo) [1959] – Tánya (Tatyana Samoylova)
 Hely a tetőn (Room at the Top) [1959] – Alice Aisgill (Simone Signoret)
 Rózsák az államügyésznek (Rosen für den Staatsanwalt) [1959] – Lissy Flemming (Ingrid van Bergen)
 Éjféli csipke (Midnight Lace) [1960] – Kit Preston (Doris Day)
 A kutyás hölgy (Dama s sobachkoy) [1960] – Anna Szergejevna (Iya Savvina)
 Hölgyeim, vigyázat! (Méfiez-vous, mesdames!) [1963] – Hedwige (Danielle Darrieux)
 Kékszakáll (Landru) [1963] – Célestine Buisson (Michèle Morgan)
 A háborúnak vége (La guerre est finie) [1966] – Marianne (Ingrid Thulin)
 Nem félünk a farkastól (Who's Afraid of Virginia Woolf?) [1966] – Martha (Elizabeth Taylor)
 Elátkozottak (La Caduta degli dei) [1969] – Sophie Von Essenbeck (Ingrid Thulin)
 A kaktusz virága (Cactus Flower) [1969] – Stephanie Dickinson (Ingrid Bergman)
 De én nem akarok megnősülni! (But I Don't Want to Get Married) [1970] – Mrs. Vale (Nanette Fabray)
 Koncert szólópisztolyra (Concerto per pistola solista) [1970] – Barbara Worth (Anna Moffo)
 A hóhér nem vár (Kat nepocká) [1971] – Karla Hlinová (Jirina Bohdalová)
 A gyanú (Podezrení) [1973] – Clara Bornova (Jarmila Kostova)
 Két férfi a városban (Deux hommes dans la ville) [1973] – Geneviève (Christine Fabréga)
 Dundiorr és társai (Dunderklumpen!) [1974]
 Gyilkosság az Orient Expresszen (Murder on the Orient Express) [1974] – Mrs. Hubbard (Lauren Bacall)
 Az egér és a macska (Le chat et la souris) [1975] – Madame Richard (Michèle Morgan)
 Holtszezon (Out of Season) [1975] – Ann (Vanessa Redgrave)
 Neveletlenek (Conduct unbecoming) [1975] – Mrs. Marjorie Scarlett (Susannah York)
 Szerelem a romok között (Love Among the Ruins) [1975] – Jessica Medlicott (Katharine Hepburn)
 A fény (Lumière) [1976] – Sarah (Jeanne Moreau)
 Kedvesem, én válok (Liebling, ich lass' mich scheiden!) [1980] – Amelia Conway (Nadja Tiller)
 A dolgok értelme (The Reason of Things) [1981] – Miss Ball (Margaret Tyzack)
 Szomszéd szeretők (La femme d'à côté) [1981]
 Zűrös hétvége (Vremya otdykha s subboty do ponedelnika) [1984] – Anna (Alla Demidova)

ברדיו 

<div class="mw-content-ltr">

הנצחה

פרס זיכרון אווה רוטקאי 
מדי שנה מאז 1987, מוענק בתיאטרון הקומדיה של בודפשט פרס זיכרון אווה רוטקאי, שנוסד על ידי בתה יוליה גאבור ומוענק לאמן שחברת התיאטרון מוצאת ראוי בהצבעה חשאית.

תיאטרון אווה רוטקאי 
תיאטרון אווה רוטקאי, הקרוי על שמה, החל את פעילותו ב-1994, ובקיץ 2006 מצא את ביתו בבולוואר טרז (Terez körút), ומשנת 2009 בכיכר קלוואריה (Kálvária tér 6). התיאטרון לא פעל זמן מה לאחר מכן ונסגר לחלוטין.

פרסים והוקרה

לקריאה נוספת 
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון הונגרי לאמנות הבמה)
 
 Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet (OSZMI) adattára. szinhaziadattar.hu המוזיאון והמכון הלאומי לתולדות התיאטרון)

קישורים חיצוניים 

 
 Ruttkai Éva oldal (a Latinovits-lap aloldalaként)
Ruttkai Éva dalszövegei
Ruttkai Éva a Filmkatalógusban
Ruttkai Éva szobra a Nemzeti Színház Szoborparkjában
Ruttkai Éva adatlapja a nevpont.hu oldalon

הערות שוליים 

שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות הונגריות
שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
ניצולות השואה
יהודים זוכי פרס קושוט
בודפשט: אישים
משפחת רוטקאי
יהדות בודפשט
שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים הונגרים
ניצולי השואה
הונגריות שנולדו ב-1927
הונגרים שנולדו ב-1927
נפטרות מסרטן השד
נפטרות ב-1986
הונגרים שנפטרו ב-1986