הונא גאון

רב הונאי (הונא) גאון היה מראשוני גאוני ישיבת סורא, שכיהן כגאון לאחר פטירתו של רב חנינא גאון בשנת ד'ת' (640) במשך כעשר שנים.

לחלק מהדעות, נחשב עדיין לאחד מהסבוראים.

חלק מדבריו מובאים בתלמוד הבבלי, ויש המייחסים לו את כתיבת הסוגיה הראשונה במסכת קידושין.

נפטר בשנת ד'ת"י (650) ואחריו התמנה לגאון רב ששנא גאון.

תקנת המורדת
רב הונאי ומקבילו מישיבת פומבדיתא רב רבה, תיקנו תקנה משמעותית בדיני אישות, "תקנת המורדת": אשה הרוצה להתגרש מבעלה יכולה לכפות עליו לגרשה, בניגוד לדין הבסיסי שגט שניתן בכפייה הוא פסול ("גט מעושה"). הרקע ההיסטורי לתקנתם הוא שבאותה העת נכבשה הממלכה הסאסאנית בידי האימפריה המוסלמית, ובבתי הדין המוסלמיים הונהגו גירושין בכפייה. נשים יהודיות שבעליהן לא הסכימו לגרשן הלכו להתגרש בבתי דין המוסלמיים ונחשבו לגרושות מבחינה חוקית, אך מבחינה הלכתית נחשבו עדיין לנשואות, ובעקבות כך נוצרו בעיות של ממזרות, וחלקן אף עזבו את היהדות.

התקנה נהגה לכל אורכה של תקופת הגאונים, ורב שרירא גאון עוד כותב שהיא נהגה בזמנו, אך כבר הרי"ף כתב שבימיו תקנה זו לא נהגה.

בנוסף לתקנה זו, תיקן רב הונא איסור על אכילת "כנתא", מין חֵלֶב שהתיר התלמוד.

לקריאה נוספת
על רב הונאי:
 מרדכי מרגליות, רב הונאי (הונא) גאון, בתוך: "אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים" חלק ב', עמ' 100.
על תקנת המורדת:
 חיים טיקוצ'ינסקי, תקנות הגאונים, ירושלים ה'תש"ך, עמ' 11–26.
 הרב ישראל שבתי שצ'יפנסקי התקנות בישראל ג', ירושלים ה'תשס"ד, פרק יג.
 בנציון שרשבסקי, דיני משפחה, ירושלים ה'תשנ"ג, 215-195.
 יעקב וינרוט, דין המורדת עבודת דוקטורט, תל אביב ה'תשמ"א.

קישורים חיצוניים
 דוד יחזקאל, גירושין ביוזמת האישה - השפעות חיצוניות על הגירושין ביהדות, עלון המשפט העברי, לשכת עורכי הדין, גיליון 21 ניסן ה'תשע"ט, עמ' 8–9.

הערות שוליים

סבוראים
גאוני סורא
אישים שחיו במאה ה-7