זכויות האדם בהונגריה

זכויות האדם בהונגריה מעוגנות בחוקה ההונגרית ונתונות לפיקוח ולהגנה על ידי בתי-המשפט והפרלמנט, ומנוטרות אף על ידי ארגונים בינלאומיים. מאז 2010 ארגוני זכויות אדם כמו אמנסטי אינטרנשיונל ו-Human Rights Watch העלו דאגה למעמד זכויות האדם בהונגריה תחת שלטונם של ויקטור אורבן ומפלגת פידס.

רקע
הונגריה הייתה אחת המדינות הראשונות במזרח אירופה שהשתחררה מהשלטון הקומוניסטי והנהיגה דמוקרטיה פרלמנטרית מערבית. המעבר נעשה באופן מסודר וללא אלימות. בבחירות בשנת 1990 נבחרה קואליציית מרכז-ימין. בשנת 1999 הצטרפה הונגריה לברית נאט"ו, ובשנת 2004 צורפה לאיחוד האירופי.

מאז 1989 התחלפו במדינה מספר ראשי ממשלה שכיהנו כל אחד משך מספר שנים.

ויקטור אורבן, ראש ממשלת הונגריה, חזר לשלטון בשנת 2010 לאחר 8 שנים באופוזיציה. החל משנת 2011 החל לקדם צעדים אשר הגדילו את כוחה של הממשלה והחלישו את האיזונים והבלמים שמגבילים את פעולתה. חקיקה אנטי-ליברלית זו מחלישה את מערכת המשפט במדינה והביעה לפגיעה בחופש הביטוי ובזכויות המהגרים. על פי ארגוני זכויות האדם נמצאות בפגיעה מתמדת משנת 2010 ועד היום, באמצעות חוקים אנטי-ליברליים הנחקקים על ידי ממשלתו של ויקטור אורבן, המכהן בתפקיד ראש ממשלת הונגריה מאותה שנה

השינויים בוצעו באופן הדרגתי אולם הביאו לפגיעה בעקרונות דמוקרטיים כגון שוויון, חופש ביטוי ודת, הפרדת רשויות. לדעת מומחים הונגריה הפכה לדמוקרטיה חלולה או מקרה לדוגמה של ספין-דיקטטורה - דיקטטורה המתחזה לדמוקרטיה באמצעות שילוב של צנזורה ותעמולה. בשנת 2022 הפרלמנט האירופי יצא בהכרזה כי הונגריה אינה נחשבת יותר לדמוקרטיה.

שלטון סמכותני
בשנת 2018 הועברה סדרת חוקים המאפשרים לעקוף את מערכת המשפט במדינה, ולהעניק סמכויות מקיפות לשר המשפטים, באמצעותן יכולה הממשלה להתערב בעסקים ממשלתיים, במיסוי ובבחירות. ארגוני זכויות האדם בהונגריה טוענים כי מדובר בחוקים המעצימים את הריכוזיות במדינה, חותרים תחת הפרדת הרשויות ומאפשרים התערבות פוליטית של הממשלה. צעדת מחאה בת מספר ימים נערכה בבודפשט, בהשתתפות עשרות אלפי מפגינים. בהפגנה נשמעו קריאות מחאה "ויק-טה-טור", הלחם של השם "ויקטור" ו-"דיקטטור".

אורבן העביר הצעת חוק שלפיה מפלגתו תוכל להחזיק בשני שלישים מהמושבים בפרלמנט גם אם זכתה רק ב-25% מקולות הבוחרים, כדי לאפשר למפלגה להעביר חקיקה באופן חופשי ללא אישור של מפלגות נוספות. בנוסף לכך ביצע הטיה בקביעת מחוזות בחירה במדינה, שנועדו לחזק את כוחה של מפלגת השלטון.

בצל מגפת הקורונה בהונגריה, הפרלמנט אישר במרץ 2020 חוק המעניק לממשלה סמכויות לפעול ללא ביקורת של הפרלמנט. צעד זה נתפס כניסיון של אורבן לצמצם את הדמוקרטיה במדינה. החוק, שאושר ללא הגבלת זמן, אוסר על הפצת מידע מוטעה בנוגע לביקורת על תגובות הממשלה בנושא הטיפול במגפה. מבקרי הממשלה ההונגרית חוששים כי החוק יחנוק כל ביקורת על פעולות הממשלה - בנוגע לקורונה ובאופן כללי. החוק זכה לגינויים מצד ארגוני זכויות האדם באירופה.

האיחוד האירופי גינה את ממשלת הונגריה, וקבע כי התקפותיו של אורבן על התקשורת, מערכת המשפט וזכויות המיעוטים הן "איום שיטתי" על ערכי הליבה האירופיים. מתאו רנצי, שהיה ראש ממשלת איטליה, קרא לאיחוד האירופי להפעיל לחץ על אורבן, או לגרש את הונגריה מהאיחוד.

בדו"ח של ארגון זכויות האדם "Freedom House" ממאי 2020 נקבע כי הונגריה חדלה מלהיות דמוקרטיה. לדברי הארגון, אורבן פירק את מערכת האיזונים והבלמים במדינה, ועתה שורר בה "משטר היברידי", בין דמוקרטיה לדיקטטורה.

במאי 2022 הכריז אורבן על מצב חירום במדינה. חברות גדולות נדרשו להעביר "רווחי יתר" כדי לתמוך בתקציב המדינה, שהדלדל עקב הקפאת המימון שהטיל עליו האיחוד האירופי.

פגיעה במהגרים
משנת 2010 ואילך התגלעו חילוקי דעות בין האיחוד האירופי לממשלת הונגריה בנוגע למשבר ההגירה באירופה.

בשנת 2017 אושר חוק לפיו כל מבקשי המקלט בהונגריה יועברו לרשת של מחנות מעצר וישוכנו במכולות במשך מספר חודשים. ארגונים למען זכויות האדם גינו את החמרת היחס של ממשלת הונגריה נגד הפליטים, בטענה שזו הפרה בוטה של חוקי האיחוד האירופי. החוק פוגע גם בפליטים הנמצאים כיום בהונגריה. "פחדתי מהממשלה האיראנית", אמר ג'ון, פעיל איראני בן 33 למען הדמוקרטיה שהתנצר וברח מארצו בשנת 2014 כשהשלטונות ניסו לעצור אותו. "אבל הממשלה כאן עלולה לחסל אותי, לפגוע במשפחתי ובעבודתי. אני יכול לומר בשם כל הפליטים ומבקשי המקלט שנמצאים כאן שאנחנו מפחדים מהממשלה ההונגרית".

בשנת 2018 הצביע הפרלמנט האירופי בעד הטלת סנקציות על הונגריה, שהפרה את תקנות הדמוקרטיה, זכויות האזרח והמאבק בשחיתות של האיחוד. ממשלת אורבן אמרה שההצבעה היא ניסיון להעניש את בודפשט על סירובה לשאת בנטל ולקלוט מהגרים.

באותה שנה הועבר בהונגריה חוק שאוסר על חסרי בית לישון ברחובות. על פי ארגוני זכויות אדם, מדובר בחוק לא אנושי הפוגע בחסרי הישע.

בשנת 2019 דיווחה מועצת אירופה כי הונגריה כולאת פליטים, מרעיבה אותם ומונעת מהם ייצוג משפטי. היא קראה לפעול בדחיפות נגד פעולותיה של ממשלת הונגריה שפוגעות בשלטון החוק.

זכויות המיעוט
הצוענים הם המיעוט האתני הגדול ביותר בהונגריה. באופן רשמי, הממשלה מנסה לסייע להם, אך ללא הצלחה. הם מתמודדים במשך שנים רבות עם יחס גזעני ואפליה בתחומי הדיור, החינוך והבריאות, על פי דו"ח של הסוכנות לזכויות היסוד של האיחוד האירופי. ילדיהם לרוב לומדים בבתי ספר נפרדים, ברמה נמוכה, או מאושפזים במוסדות לבריאות הנפש.

בשנת 2013 הביעה מועצת אירופה חשש מהסתה ותקיפות אלימות נגד צוענים בהונגריה. משטרת הונגריה הקצתה כוח משימה מיוחד בן 120 קצינים לחקירת מקרי תקיפה נגד קהילות צוענים.

חופש דת
בשנת 2011 נחקק בהונגריה "חוק הדת", שעיקרו ביטול ההכרה במרבית הקבוצות הדתיות המתקיימות בהונגריה, ובעקבותיו נותרו קהילות יהודיות רפורמיות ללא מעמד רשמי. החוק קבע כי רק 14 מתוך 358 הקבוצות הדתיות הקיימות בהונגריה יהיו "רשומות" ויזכו למעמד דתי מלא. החוק שלל תקציבים ותמיכה מאותן קבוצות, וכדי להשיב לעצמן את המעמד הדתי נדרשו הקבוצות לעבור תהליך ארוך שכלל שבעה קריטריונים וכן לקבל תמיכה של שני שלישים מהפרלמנט לאישור בקשתן. כמו כן, התבקשו הקבוצות להשיג 1,000 חתימות של אזרחים שתומכים במהלך ולהוכיח את הימצאותן במדינה 20 שנים או יותר.

חוק זה נפסל בשנת 2012 על ידי בית המשפט לחוקה. בשנת 2015 ניסתה ממשלת אורבן להעביר גרסה מרוככת של החוק, ללא הצלחה.

חופש העיתונות וחופש הביטוי
משנת 2010 הובילה ממשלת אורבן מהלכים לצמצום חופש העיתונות במדינה.

בשנת 2011 נחקק "חוק התקשורת", לפיו כל ערוצי השידור נדרשו לספק "סיקור חדשותי מאוזן" ולהירשם במסגרת רשות השידור הממלכתית, הפועלת במימון הממשלה ובשליטתה. כמו כן, נקבע כי יוטלו קנסות כבדים על כל רשת שידור, עיתונים או אתרי אינטרנט שיפרו את ההגדרה המעורפלת של הממשלה ל"סיקור מאוזן". במסגרת החוק הועברו כלי תקשורת רבים לידיהם של מקורבים לראש הממשלה, והוטלו מגבלות על הסיקור התקשורתי של גופים שאינם מזוהים עם הימין במדינה. מאוחר יותר החוק רוכך מעט, בלחץ האיחוד האירופי.

בשנת 2016 נסגר העיתון הגדול ביותר שזוהה עם האופוזיציה (Nepszabadsag) וקבוצת התקשורת שהחזיקה בו עברה לידיהם של תומכי ממשלה.

בשנת 2019 נאסר על סוכנות הידיעות הממשלתית לפרסם דיווחים של ארגוני זכויות האדם, בהם "אמנסטי אינטרנשיונל" וארגון Human Rights Watch.

זכויות להט"ב
במהלך המאה ה-21 נחקקו בהונגריה חוקים רבים המבטאים התנגדות לזכויות להט"ב. בשנת 2020 אסרה הונגריה על טרנסג'נדרים לשנות את השם ואת המגדר במסמכים רשמיים של המדינה, ונחקקו חוקים המאפשרים אימוץ ילדים רק לזוגות הטרוסקסואליים נשואים. חוקים אלה גונו על ידי ארגוני זכויות האדם באירופה.

ביוני 2020 הועבר חוק במדינה האוסר על "הצגת וקידום הומוסקסואליות" לבני פחות מ-18. חברת RTL מחתה נגד החוק, ולדבריה הוא מאיים על חופש הביטוי ועשוי למנוע את הצגתם של סרטים כמו סדרת "הארי פוטר", תוכניות כמו "משפחה מודרנית" וקלאסיקות טלוויזיה שונות.

ביוני 2021 אישר הפרלמנט ההונגרי חוק האוסר על הפצה בבתי הספר של תכנים "המקדמים הומוסקסואליות או תהליכי התאמה מגדרית." בזמן שהפרלמנט דן בהצעת החוק, אלפי מפגינים מחו בבודפשט, וארגוני זכויות אדם קראו לשנות את נוסח התיקון לחוק - אך מפלגת השלטון "פידס" התעלמה מהקריאות. ביולי נערך מצעד הגאווה בבודפשט בהשתתפות אלפי בני אדם שהביעו מחאה נגד החקיקה האנטי-להט"בית, ובעד הצטרפות לאמנת איסטנבול נגד אלימות במשפחה, אמנה שהונגריה חתמה עליה ה-2014 אך טרם אושררה.

נישואים חד-מיניים אינם מותרים בהונגריה. ממשלתו של אורבן גם ביטלה את מעמדם המשפטי של הטרנסג'נדרים, כולל אלה שכבר עברו תהליך התאמה מגדרית. בית המשפט לחוקה פסל את החקיקה הרטרואקטיבית.

זכויות עובדים
בשנת 2018 נחקק חוק שכונה "חוק העבדים", המאפשר למעסיקים לחייב את עובדיהם לעבוד עד 400 שעות נוספות בשנה. חוק זה עורר תרעומת רבה בקרב אזרחי המדינה. במחאה נגד החלשת מערכת המשפט בשנת 2018 מחו המפגינים גם נגד חוק זה.

ממשלת הונגריה התייחסה בביטול לטענות נגד חוק העבודה, וטענה כי מדובר בחוק הכרחי בשל המחסור המחריף בכוח העבודה ובשל הירידה בשיעור האוכלוסייה.

סחר בבני אדם
 נפוץ מאד, והיא משמשת כמדינת מקור, מעבר ויעד עבור סחר בנשים המשמשות לזנות בכפייה. כמו כן היא מדינת מקור לגברים ונשים עבור עבודות כפייה.

ארגונים הנלחמים בסחר בנשים מצאו שנשים מהונגריה נשלחו לעבוד בזנות באוסטריה, איטליה, אירלנד, ארצות הברית, גרמניה, דנמרק, הולנד, הממלכה המאוחדת, יוון, ספרד, פורטוגל, קנדה ושווייץ. נשים ממזרח הונגריה מועסקות בזנות כפויה בבודפשט ובאזורים לאורך הגבול עם אוסטריה. נשים ונערות צועניות הגדלות בבתי יתומים הונגריים חשופות מאוד לזנות כפויה מצד התושבים. גברים ממערב אירופה נוסעים לבודפשט למטרת תיירות מין, הכוללת ניצול של קורבנות סחר בנשים.

הונגריה משמשת גם כמדינת מעבר לסחר בנשים. נשים מרומניה ואוקראינה מועברות דרך הונגריה לאוסטריה, איחוד האמירויות הערביות, איטליה, גרמניה, דנמרק, הולנד, הממלכה המאוחדת, צרפת ושווייץ, שם הן מועסקות בזנות בכפייה. חלק מהקורבנות מנוצלות מינית בהונגריה לפני שהן מועברות למדינת היעד.

ממשלת הונגריה אינה עומדת במלוא התקנים המינימליים לחיסול סחר בבני אדם. עם זאת, היא עושה מאמצים למנוע את התופעה. בשנת 2009 הוחמרו העונשים בנושא זה, ונרשמה עלייה במספר הסוחרים שהורשעו ונידונו למאסר. במרץ 2010 נפתח מקלט לקורבנות סחר בנשים, שהופעל על ידי ארגונים לא-ממשלתיים. ממשלת הונגריה התירה למפעילי המקלט לסייע רק לקורבנות הונגרים, ולמנוע סיוע לקורבנות זרים. על פי דו"ח של מחלקת המדינה של ארצות הברית לפיקוח וסחר בבני אדם, הונגריה לא פועלת מספיק כדי למגר את התופעה.

לקריאה נוספת

הערות שוליים

הונגריה: היסטוריה
הונגריה