מיכאל גוטמן (רב)

ד"ר יחיאל מיכאל (מיהאי) הכהן גוטמן (בהונגרית: Guttmann Mihály; קישקונפלג'האזה, 6 בפברואר 1872 – בודפשט, כ"ז בחשוון תש"ג/7 נובמבר 1942) היה רב הונגרי, תלמודיסט, מנהל בית המדרש לרבנים בבודפשט, מרצה באוניברסיטה העברית בירושלים בשנים 1924–1925.

ביוגרפיה 
הוריו של מיכאל (מיהאי) היו שאנדור גוטמן ורוזליה וידר. הוא קיבל את ההדרכה המקראית והתלמודית הראשונה מאביו שאנדור (? - 1899). אחר כך למד בישיבה אצל הרב משה חיים פולק (? - 1888) בבונהאד (ולאחר מכן גם בברטיסלבה), כמו כן באוניברסיטת בודפשט ומשנת 1895 עד 1903 בבית המדרש לרבנים בבודפשט. הוא סיים את בית המדרש בשנת 1903 וקיבל תואר דוקטור באוניברסיטה. בין השנים 1903–1907 היה רב בצ'ונגראד (בדרום הונגריה). הוא קיבל סמיכה לרבנות בשנת 1904. בין השנים 1907–1921 היה פרופסור בבית המדרש לרבנים בבודפשט. בין השנים 1921–1925 שימש עורך שותף של כתב העת "הצופה לחכמת ישראל" בבודפשט. בשנים 1924–1925 הוזמן לפתיחת האוניברסיטה העברית בירושלים ושימש בה מרצה אורח לתלמוד. בין השנים 1921–1933 היה רב ופרופסור בבית המדרש לרבנים בברסלאו. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, חזר להונגריה וניהל את בית המדרש לרבנים בבודפשט עד לפטירתו ב-1942. הוא הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט (חלקה 4 / A-11-17).

מיכאל הכהן גוטמן היה נשוי לקמילה ואב לשלושה ילדים, וילמה, אלכסנדר והיינריך, ששרדו את השואה. גוטמן הוא סבי סבה של המשוררת הישראלית מימס וילמה.

עבודותיו 
 "מפתח התלמוד", אנציקלופדיה בת 24 כרכים לביאור מונחים מן התלמוד הבבלי והירושלמי. רק 4 הכרכים הראשונים המקיפים את האות אל"ף פורסמו בימי חייו. הכרך הראשון ראה אור ב-1911. יתר כתבי היד אבדו או הושמדו. 
 אברהם בר חייא מסרגוסה גאומטריה III. פרק כתוספת לעבודה האבודה של אוקלידס ΠΕΡΙ ΔΙΑΙΡΕΣΕΩΝ ΒΙΒΛΙΟΝ. עבודת דוקטורט. פורסם, תורגם וכתב הערות הרב מיכאל גוטמן על בסיס שני קודקסים של מינכן. בודפשט, 1903.
 מהגאומטריה של אברהם בר חייא. הדפסה מיוחדת של »הסקירה יהודית-הונגרית« משנת 1906. בודפשט, 1906.
 השולחן הערוך ויהדות הונגריה. כמה הערות מזדמנות על אחת הסוגיות העומדות על סדר היום של העדה הדתית היהודית. בודפשט, 1913.
 Clavis Talmudis I - II. ואץ, 1917.
 האוניברסליות של הדת היהודית. 1928.

הרב מיכאל גוטמן כתב את הביוגרפיה של הרב ההונגרי משה לייב בלוך בחלק השני של "הפלוטארך היהודי". (הספרייה היהודית הפופולרית 19.) הוא ערך את ספר הזיכרון ליום הולדתו השבעים של ד"ר ארנולד קיש, הרב הראשי לבודה, יחד עם ד"ר שמואל לוינגר (בודפשט, 1939).

תרומות אחרות:
 ספר זיכרון לד"ר שמעון הבשי, הרב הראשי של פשט, לרגל יום השנה הארבעים שלו. בעזרת תלמידיו, חבריו ומעריציו (בודפשט, 1934)
 מחקרים לזכרו של לאיוש בלאו (זכרון יהודה) (בודפשט, 1938)

לקריאה נוספת 
 פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים 1939–1944
 לקסיקון ספרותי בעריכת מרצל בנדק. 1927
 מיהו מי? לקסיקון אנשים בני זמננו. 1937
 צ'אבה נאג': לקסיקון ספרות המהגרים ההונגרית . [חלק מהדורה מתוקנת ומורחבת חלקית + לקסיקון כינוי] בודפשט, מוזיאון הספרות ארגומנטום קיאדו-פטפי ומרכז לספרות עכשווית, 2000
 ספר הזיכרון 70 שנה למכון להכשרת הרבנים פרנץ יוזף 1877–1927. (שמו שונה לבית המדרש לרבנים בבודפשט)
 קברים יהודיים בבודפשט. נערך על ידי ג'רג' הראסטי. בודפשט, ועדת החסד הלאומית, 2004

קישורים חיצוניים 
 המכון הלאומי למורשת
 פרקים מההיסטריה של יהודי צ'ונגראד
 לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. 
 ספרותו של גזה פטריק 
המוזיאון הספרותי פטפי

הערות שוליים 

רבנים הונגרים
רבנים נאולוגים
בודפשט: רבנים
בוגרי בית המדרש לרבנים בבודפשט
סגל בית המדרש לרבנים בבודפשט
סגל בית המדרש לרבנים בברסלאו
בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קישקונפלג'האזה: אישים
אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
הונגרים שנולדו ב-1872
הונגרים שנפטרו ב-1942