אדר והוד

אדר והוד (שמו מפארים עדת חבלו) הוא פיוט מסוג קיקלר, שחובר על ידי רבי שמעון בן יצחק הגדול, כחלק מהקדושתא "אמרתך צרופה" הנאמרת במנהג אשכנז בשחרית של היום השני של ראש השנה.

מבנה הפיוט
אדר והוד ממוקם כ"פיוט ה'" בקדושתא, ולכן הוא בעל מבנה של "קיקלר". ה"קיקלר" בנוי ממחרוזות משולשות (כל אחת מורכבת משלוש צלעות חורזות), שבמקרה הזה מסודרות באקרוסטיכון אלפביתי. הפיוט מתחלק לגושים של שלוש מחרוזות, ולאחר כל גוש קוטעת את הרצף "מחרוזת קדוש". מחרוזת הקדוש גם היא מחרוזת משולשת, אך היא חורגת מהמחרוזות הרגילות באקרוסטיכון ובמבנה, ומסתיימת תמיד במילה "קדוש". בעוד בקיקלרים אחרים יש לעיתים רק מחרוזת קדוש אחת או שתים, שחוזרות לאחר כל גוש כרפרן, בפיוט הזה יש שבע סטרופות פזמון, אשר אינן חוזרות על עצמן.

בשלב מוקדם התקבל המנהג לומר את מחרוזות הקדוש, מלבד במקומן המקורי בתוך הפיוט, גם לפניו, ככותרות לפיוט. בדורות האחרונים, קהילות רבות מדלגות על הפיוט עצמו, ומסתפקות באמירת מחרוזות הקדוש המשמשות כותרת. כך, הפיוט המלא שתחילתו במילים "אדר והוד", הפך לפיוט המכיל רק שבע פזמונות, ומכונה "שמו מפארים".

תוכן הפיוט
נושאיו העיקריים של הפיוט, כמו פיוטים אחרים לראש השנה, הם ענייני מלכויות זכרונות ושופרות. גושי המחרוזות, ובהתאמה גם הפזמונות שלהם, עוסקים לסירוגין בשלושה נושאים אלה.

אמירת הפיוט
הפיוט הוא חלק מהקדושתא הנאמרת ביום השני של ראש השנה. הפיוט המקביל לו בקדושתא הנאמרת ביום הראשון, אדרת ממלכה, מזכיר את תקיעת השופר, ומאידך, הפיוט "אדר והוד" מזכיר בפירוש את ההימנעות מתקיעת שופר בשבת. לכן, כאשר היום הראשון של ראש השנה חל בשבת, ובאותו יום לא תוקעים בשופר, מחליפים את הפיוטים, ואומרים את "אדר והוד", המזכיר את איסור התקיעה בשבת, ביום הראשון, וביום השני אומרים את "אדרת ממלכה". עם זאת, את החלק ב"אדר והוד" המזכיר גם הוא תקיעת שופר ("עמוסיך תוקעים...") ואת הפזמון השייך לו ("שבח מגדל עוז...") מדלגים בשבת, ומשלימים אותם ביום השני.

לחן
לפיוט לחן מקובל בקרב יהודי אשכנז. הלחן שימש בשימוש משני בהרבה פיוטים שונים, בעיקר בתפילות ימים נוראים. כך למשל קיקלרים אחרים בתפילת יום הכיפורים, קטעי הסליחות מחי ומסי, מכניסי רחמים, מרן דבשמיא ושומר ישראל, הפיוט מלך עליון אל דר במרום, הקטע "יחדשהו" בברכת החודש של חודש אלול, ושיר המעלות לימים נוראים.
בנוסף, הלחן משמש גם לפיוט אנעים זמירות ומוכר בעיקר בשימוש זה.

הפיוט "שמו מפארים" הולחן על ידי גולן ואך ובוצע על ידי משפחת ואך בדיסק "פיסת חיים".

קישורים חיצוניים

 
 שמו מפארים באתר הזמנה לפיוט
 אדר והוד – חזן וקהל, באתר קול הלשון

הערות שוליים

פיוטי ראש השנה
חלקי קדושתאות
יצירות עם אקרוסטיכון
פיוטי שמעון בן יצחק