אשמון

אֶשְמֻן (בכתיב ללא ניקוד אֶשמוּן, בפיניקית: 𐤀𐤔𐤌𐤍, באשורית: Ia-su-mu-nu, ביוונית: Ἔσμουνος) הוא אל הרפואה במיתולוגיה הפיניקית.

אשמון היה ידוע לפחות מתקופת הברזל בצידון. משמות תאופוריים בכתובות פיניקיות עולה כי סגדו לו גם בגבל, כתיון, אידליון, מצרים, גוזו, סרדיניה, מרסיי, אביניון, איביזה, קרתחדשת, דוגה, וקונסטנטין, ובבארות, וייתכן שגם בצור, שכן שמו מוזכר בחוזה שנכרת בין אסרחדון למלך צור בעל הראשון (), בין האלים שבשמם מקלל אסרחדון את המלך המורד בו.

בקרתחדשת שימש אתר מקדש אשמון לאחר זמן כ.

בכתובת נדר שנמצאה בקרתחדשת הזדהה הנודר כ"כהן אשמן־עשתרת", ומכך עולה שבעיר סגדו לזוג אלוהי, אשמון־עשתרת.

השם "אסטרסמון" ("צמח של אשמון") נחשב על ידי פדניוס דיוסקורידס כבעל סגולות רפואיות.

דמסקיוס התייחס בחיבורי "חיי איסידורוס" לאסקלפיוס מבארות הוא אסמונוס (אשמון), וכתב שהוא לא היה יווני ולא מצרי אלא פיניקי, והיה בנו של אל בשם "צדק" או "צדוק", וכי היה עלם יפה שעשתורת התאהבה בו ורדפה אחריו. הוא נמלט ממנה ונטל את חייו, והיא הקימה אותו לתחיה והפכה אותו לאל.

תכונותיו 
מעט מאוד ידוע על תכונותיו, למעט עדויות בודדות המקשרות אותו לרפואה.

פאוסניאס (המאה ה־2) מספר שביקר במקדש אסקלפיוס (המקביל לאשמון) באייגיום  שבאכאיה, ובו צלמיות שלו ושל היגיאה. במקדש ההוא פגש איש צידוני, שהכריז שלפיניקים יש יותר מושג על האלים מליוונים, ונתן כדוגמה את אסקלפיוס־אשמון, שאליו הם משייכים כְּאב את אפולו, אך לא משייכים לו אישה בת־תמותה כאם. הצידוני המשיך והסביר שאסקלפיוס־אשמון הוא אוויר, המביא בריאות לאנושות ולכל החי; אפולו הוא השמש, ובצדק הוא נקרא אבי אסקלפיוס־אשמון, כי השמש, בהתאמת מסלול לעונות השנה, מקנה לאוויר את היותו בריא. טענות אלה היו טענות תאולוגיות פיניקיות על האל אסקלפיוס המקביל לאשמון.

אתרי פולחן

באפיגרפיה 
בכתובת אשמונעזר מעיד אשמונעזר מלך צידון שבנה מקדש לאשמון בעין־ידלל שנמצא בהר. על בניית בית אשמון מעיד בכתובות בדעשתרת גם נכדו של אשמונעזר, המלך בדעשתרת. בתעלה ליד מקדש אשמן שבצידון נמצאו כמה פסלי נערים, על אחד מהם הידוע כ"נער המקדש של בעלשלם"  נמצאה כתובת, שהקדיש בעלשלם ממשפחת המלוכה של צידון לאשמון בעין־ידלל.

בסן ניקולו ג'ריי  שבדרום סרדיניה נמצאה כתובת נדר תלת־לשונית לאשמון־אסקלפיוס (כתובת אשמן מארח) מהמאה ה־2 לפנה"ס, המעידה על פולחן מקומי של האל. בכתובת מודה הנודר לאל על שרפאהו.

ממצאים ארכאולוגיים 

אחד מהמקדשים לאל אשמון נמצא בקרבת צידון שבדרום לבנון על נהר אל־אוואלי (שמו הערבי של נהר Bostrenus). הבנייה החלה בסוף המאה ה־6 לפנה"ס בתקופת שלטונו של אשמונעזר השני, ותוספות מאוחרות יותר למקדש נוספו בתקופה הרומית. הוא נחפר על ידי הארכאולוג מוריס דננד בשנים 1963–1978. במקדש התגלו ממצאי פולחן רבים בצורת פסלי אנשים שנרפאו על ידי האל, במיוחד תינוקות וילדים צעירים, וכן שני כסי עשתרת.

בסמוך למקדש צידון נמצא גם לוח זהב של אשמון והאלה היגיאה שפירושו בריאות (היגיינה, מקבילה למילה "גהות" בעברית) ובו נראה אשמון מחזיק בידו הימנית מוט שסביבו שזור נחש. מטבע מהמאה ה־3 לספירה שהתגלה בביירות מראה את אשמון עומד בין שני נחשים.

בכפר בטוראם שבלבנון, שוכן מקדש תת־קרקעי עתיק בשם אשמונית, ובו שמונה חדרים (אחד גדול ושבעה קטנים), מגולפים בסלע ונגישים באמצעות מדרגות. מקדש זה מיוחס לבת זוגו של האל אשמון.

ראו גם 
 מיתולוגיה פיניקית

קישורים חיצוניים 

 מקדש אשמון בצידון, לבנון. 
 מקדש אשמונית בכפר בטראם, לבנון.

הערות שוליים 

אלי בריאות
אלים כנעניים