זולטאן שומיו

זולטאן שומיו (במקור שוורץ, בהונגרית: Somlyó Zoltán; דוניה דוברבה, 22 ביוני 1882 – בודפשט, 7 בינואר 1937) היה משורר, עיתונאי, מתרגם ספרותי. הונגרי-יהודי. אביו של ג'רג' שומיו (1920–2006) משורר, מתרגם ספרותי, וסבו של באלינט שומיו (1957–) פילוסוף, אסתטיקאי.

ביוגרפיה 
שומיו נולד במשפחה יהודית להורים שמעון שוורץ ואילקה פיק. לאחר סיום לימודיו בתיכון בעיר נג'קניז'ה, משנת 1901 קיבל משרה ככותב כתובות מינויים בעיתון היומי, ואחר כך כעיתונאי ברייקה. בין 1903–1906 היה חייל בגיוס חובה. כשחזר לבודפשט הפך לעיתונאי ב"מאדיאר נמזט" (Magyar Nemzet שפירושו: "אומה הונגרית"). בשנת 1908 עבד במערכת "העיתון של הערב והחירות" אוראדיה. בין 1909 ל -1913 עבד במערכות העיתונות של סגד, פץ' וסובוטיצה. משנת 1913 התגורר שוב בבודפשט ומשנת 1922 עבד ב"פשטי הירלאפ" (Pesti Hirlap כלומר "יומן של פשט", משנת 1926 עד 1928 עבד במגזין "ליטרטורה", ומשנת 1928 בפשטי נפלו. משנת 1928 התפרנס מכתביו שפורסמו גם על ידי הירחון "עתיד יהודי" של טרנסילבניה.(עתיד יהודי היה ירחון ספרותי וחברתי שיצא לאור בסאטו מארה בין 1930 ל 1940, בעריכת בני משפחת פרישמן). בשנת 1920 התחתן עם מרגיט בולגר. בנם נולד באותה השנה, (לימים המשורר ג'רג' שומיו). אשתו השנייה הייתה שטפניה הַרניש.

פעילותו 
חייו המוטרדים והבלתי מסודרים השפיעו על נושאי, רמה, סדירות ופרסום שירתו. שיריו הראשונים הושמעו בקולם העממי-הארט נובו של סוף המאה, בהשפעת משוררי המאה ה-19. כמה משיריו פורסמו בכתב העת הספרותי החשוב ניוגט. בבדידותו הרוחנית כתב על הבדידות של להיות לבד ועל האהבה השזורה בארוטיקה. שיריו הושפעו מהאנרכיזם הבוהמי ומ- l'art pour l'art (משמעותו שהאמנות היא רק למען יופייה ואינה צריכה לשרת שום נושא אחר: חברתי, פוליטי, כלכלי וכו') לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית שומיו השמיע את קולו בעיקר כמתרגם. הוא תרגם את יצירותיהם של שארל בודלר, גי דה מופאסנאן, וולטר, ז'אן-ז'אק רוסו וגרהרט האופטמן. הטון הבסיסי בשירתו היה תחושת הבדידות וחוסר התקווה.

יצירתו (חלקי)

בשפת המקור 
 Dalok a piros kendőtől a hatcsattos czipőig. Versek; bev. Zboray Aladár; szerzői, Bp., 1902
 Dél van (versek, 1910)
 Az átkozott költő. Megbeszélések az Istennel; Athenaeum, Bp., 1911 (Modern könyvtár)
 Északra indulok. Versek; Tevan, Békéscsaba, 1912
 Sötét baldachin (versek, 1913)
 Hadak a hóban. Novellák; Tevan, Békéscsaba, 1915 (Tevan-könyvtár)
 Végzetes verssorok (1916)
 Őszi regény; Bíró, Bp., 1916
 Nyitott könyv. Lírai pamflett; Tevan, Békéscsaba, 1916
 A doberdói Mária. Versek a nagy háborúról; Pátria Ny., Bp., 1918 (Tábori levél)
 Kármin. Somlyó Zoltán versei; Rácz Vilmos, Bp., 1919 (Színház és divat könyvtár)
 Pesti memoár; írta Somlyó Zoltán et al.; Ister, Bp., 1921
 A férfi versei (versek, 1922)
 Tango Milonga hercegnő (regény, 1924)
 Szűz Miléva. Versciklus; s.n., s.l., 1924
 Miléva. Egy szűz felszabadulásának története. Erotikus versciklus; ill. Kóra-Korber Nándor; Én, Te, Ő, Timişoara, 1926
 Szemelvények Voltaire műveiből; rendezte Somlyó Zoltán; Rózsavölgyi, 1932
 Somlyó Zoltán válogatott versei; bev. Erdélyi József et al., sajtó alá rend. Szász Menyhért; özv. Somlyó Zoltánné, Bp., 1937
 Válogatott versek; vál., sajtó alá rend. Somlyó György, bev. Illés Béla; Szépirodalmi, Bp., 1953
 Somlyó Zoltán válogatott versei; vál., bev. Rákos Sándor; Móra, Bp., 1958 (A magyar irodalom gyöngyszemei)
 Nyitott könyv / A titkos írás. Elbeszélő költemények; sajtó alá rend., utószó Somlyó György; Magvető, Bp., 1960
 Somlyó Zoltán válogatott versei; bev. Devecseri Gábor, vál., szerk., utószó Tamás Attila; Magvető, Bp., 1962
 Borítsd szememre szoknyád!; vál., sajtó alá rend., bev. Vas István; Szépirodalmi, Bp., 1972
 Szabadkai karnevál. Válogatott írások; vál., utószó, jegyz. Dér Zoltán, bev. Somlyó György; Munkásegyetem, Szabadka, 1982 (Életjel könyvek)
 Zsidó mezőkön. A másik élet(mű) a másik térben; összeáll., szerk., utószó Kőbányai János; Múlt és Jövő–The Hebrew University of Jerusalem, Bp.–Jeruzsálem, 2009 (Hágár)

בתרגום לעברית לפי סדר המקור 
 שירים מהצעיף האדום ועד לנעלי ששת האבזמים. שירים ; 1902
 צהריים עכשיו (שירים, 1910)
 המשורר הארור. דיונים עם אלוהים ; 1911
 אני פונה צפונה. שירים ; בקשצ'בה, 1912
 החופה האפלה (שירים, 1913)
 חֵיילות בשלג. סיפורים קצרים ; בקשצ'בה, 1915
 שירים קטלניים (1916)
 רומן סתיו ; בירו, 1916
 ספר פתוח. עלון לירי ; בקשצ'בה, 1916
 מרי מדוברדו. שירים על המלחמה הגדולה ; 1918
 כרמין. שירים מאת זולטאן שומיו ;1919
 זיכרון מפשט ; 1921
 שירי הגבר (שירים, 1922)
 הנסיכה מילונגה טנגו (רומן, 1924)
 בתולה מילֵבה ; 1924
 מילבה. סיפור שחרור של בתולה. שיר אירוטי 1926
 קטעים מיצירותיו של וולטייר; 1932
 שירים נבחרים מאת זולטאן שומיו ; 1937
 שירים נבחרים ; 1953
 שירים נבחרים מאת זולטאן שומיו ; 1958
 ספר פתוח / הכתיבה הסודית. שירים נרטיביים ; 1960
 שירים נבחרים מאת זולטאן שומיו ; 1962
 הפכי את חצאיתך על עיניי; 1972
 קרנבל של סובוטיצה. כתבים נבחרים ; 1982
 בשדות יהודיים. חיים אחרים (אמנות) במרחב אחר ; עבר ועתיד - האוניברסיטה העברית בירושלים, 2009 (הגר)

ראו גם 

זולטאן שומיו
אנציקלופדיה ביוגרפית הונגרית. זולטאן שומיו.
כל השירים של זולטאן שומיו
שירים מאת זולטאן שומיו
 פרנץ בוזו: זולטאן שומיו בעשן טבק ובושם. בתוך: מגזין המילניום, יוני-יולי 2008
 המשורר הארור. לזכרו של זולטאן שומיו ;

לקריאה נוספת 
לקסיקון יהודי הונגרי Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar zsidó lexikon, 1929
 מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek 
 מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

סופרים אסורים (הונגריה 1944)
משוררים יהודים הונגרים
מתרגמים יהודים הונגרים
עיתונאים יהודים הונגרים
סופרים יהודים הונגרים
הונגרים שנולדו ב-1882
נפטרים ב-1937