משה טננבוים

רבי משה טננבוים (בכתיב יידי: טענענבוים; (ה'תרמ"ו - ה'תש"ד (1886–1944)) היה רבה של מילדוי-ספשי (כיום: Moldava nad Bodvou )), שבסלובקיה, במשך שלושים שנה. מראשי "ועד הרבנים הארצי" בצ'כוסלובקיה, בעל מסעות משה.

ביוגרפיה
נולד בשנת תרמ"ו בפילעק שהונגריה בה כיהן אז אביו רבי מנחם מנדל טננבוים כאב"ד העיר. לאחר מכן כיהן אביו כרבה של טארנא  שבסלובקיה, והיה נשיא הכבוד של "ועד הרבנים הארצי" בצ'כוסלובקיה. סבו של רבי משה, אבי אביו, היה רבי יעקב טננבוים, מחבר הספר "נהרי אפרסמון". סבו השני, אבי אמו, רבי שרגא צבי טננבוים, אב"ד סנדרה ומעזא-טשאטה, מחבר הספר "נטע שורק", בני רבי זאב וולף טננבוים אב"ד ורפלט מחבר הספר רחובות הנהר.

למד אצל אביו, וכן בישיבת אונסדורף אצל הרב שמואל רוזנברג, בעל "באר שמואל", ובישיבת חוסט אצל הרב משה גרינוולד, בעל "ערוגת הבושם".

בשנת ה'תרס"ד (1904) נשא את רויזא בת דודו הרב מאיר טננבוים, אב"ד פילעק, טורנא ופוטנוק. לאחר נישואיו התגורר ליד חותנו ועמד לצידו בניהול הישיבה.

בשנת ה'תרע"ד (1914), בגיל עשרים ושמונה, התמנה כאב"ד מילדוי-ספשי שבסלובקיה, וכיהן בתפקידו שלושים שנה. הקים ישיבה בעיר ועמד בראשה, וכן בנה בה בית כנסת ומקוה טהרה.

בשנת ה'תרפ"ד (1924) ביקר בארץ ישראל. בעקבות ביקורו כתב את ספרו מסעות משה שהודפס בשנת ה'תרפ"ה, שבו תיאר בפירוט את מעלת הארץ ויושביה. הוא החל בכתיבת הספר בעודו בארץ ישראל וכעבור שנה סיים את כתיבתו. הספר קיבל את הסכמתם של הרב יוסף חיים זוננפלד, הרב שאול בראך ועוד.

היה מראשי "ועד הרבנים הארצי" בצ'כוסלובקיה, שאביו היה נשיאו. ועד הרבנים הארצי איגד סביבו את הרבנים השמרניים בצ'כוסלובקיה שהובילו קו תקיף נגד הציונות. היה נואם בולט באסיפות שונות, ובנאומיו ודרשותיו ביטא את התנגדותו לציונות. בשנת ה'תרפ"ו (1926) התקיימו בחירות לפרלמנט בצ'כוסלובקיה והתנועה הציונית הריצה רשימה לפרלמנט. בעקבות זאת החליט ועד הרבנים הארצי לבחור ארבעה רבנים שיסעו לערים השונות וינאמו נגד תמיכה ברשימה הציונית. בראש הרבנים עמד הרב טננבוים. לדרשתו בעיר אורשיווה הגיע האדמו"ר מסאטמר רבי יואל טייטלבוים, ובדרשתו בעיר מונקץ' השתתף רבי חיים אלעזר שפירא המנחת אלעזר.

התכתב בענייני תורה והלכה עם רבנים, ביניהם הרב שמואל ענגיל, אב"ד רדומישלא. בשנת ה'תרפ"ט (1929) הוציא את ספר הדרשות של חותנו, "אמרי מאיר".

בה'תרצ"א בנה מחדש את בית הכנסת בעיר, וכן מקוה טהרה, אחר שבית הכנסת הישן נשרף באש.

הרב טננבוים נספה בשואה עם בני משפחתו וקהילתו בג' בסיוון ה'תש"ד.

משפחתו
הענדל, נספתה בשואה.
יעקב, נספה בשואה.
שרגא צבי, נספה בשואה.

הרב שלום דוב טענענבוים, עלה לארץ ישראל בשנת ה'תרצ"ט (1939) והתגורר בבתי אונגרין בירושלים, שם הייתה לו ישיבה וכולל אברכים. כעבור מספר שנים היגר למונטריאול שבקנדה וייסד בה בית מדרש, לעת זקנתו היגר למונרו ונפטר בא' באלול ה'תשנ"א.
חתנו הרב נתנאל ליברמן מבעסערמין בבורו פארק.
חתנו הרב אריה ישראל דכנר מבערהאמעט במונסי.
חתנו הרב יוסף דוד הירש מבאד-אישל, במונרו.
חתנו הרב מאיר יצחק שמילוביץ', רב דקהל רחובות הנהר.
חתנו הרב אלעזר אלימלך גלנץ מנכ"ל מוסדות פאפא.
בנו הרב משה טננבוים אב"ד מילדוי, בבורו פארק.
בנו הרב מאיר יודא טננבוים אב"ד טשאטה, במונרו.
בנו הרב יעקב מנחם טננבוים אב"ד טורנא, במונרו.
בנו הרב שרגא צבי טננבוים אב"ד פוטנוק, במונסי.
בנו הרב נפתלי זאב טננבוים אב"ד ורפלט, במונרו.

ספרו
 מסעות משה, טורנא, 1925

לקריאה נוספת
 תולדות חייו, הקדמה לספר "מסעות משה", בנו הרב שלום דב טננבוים

קישורים חיצוניים
 ארצינו, ארץ הקדושה – ארץ ישראל, הרב משה טננבוים, באתר "תורתך לא שכחתי"
 מאמר פרי עטו בירחון המאסף שנה יח, תרע"ג
 רבני משפחת טננבוים, אתר myheritage
 תולדות משפחת הרבנים ארזי הלבנון - טננבוים באתר אידישע וועלט פארומס 

רבנים סלובקים
מחברי ספרות תורנית
רבנים שנספו במחנה ההשמדה אושוויץ
אנטי-ציונים יהודים
משה טננבוים
ילידי 1886
נפטרים ב-1944