פרשת טראמפ–אוקראינה

פרשת טראמפ–אוקראינה (באנגלית: Trump–Ukraine controversy) היא פרשה פוליטית מתמשכת בארצות הברית. הפרשה נוגעת לנשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ ולגורמים בכירים בממשלו שלטענת חושף שחיתות, שידלו לכאורה התערבות זרה בבחירות בארצות הברית לטובתו האישית והפוליטית של טראמפ.

בעקבות הפרשה, פתחו חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית, המהווים את רוב חברי הבית, בהליכי הדחה נגד טראמפ בגין ניצול כוח לרעה וחשדות נוספים, בהובלת 6 ועדות שונות. בית הנבחרים העלה את טראמפ למשפט הדחה בסנאט, בו הוא זוכה בהצבעה לפי קווים מפלגתיים כמעט לחלוטין.

עיקרי ההאשמות 
עיקרי ההאשמות בפרשה מתמקדים בנושאים שהועלו ממסמכו של חושף השחיתות בו מתוארים ניסיונות לכאורה של הנשיא טראמפ ואנשים מטעמו לשדל את אוקראינה ומדינות זרות נוספות לחקור האשמות שחיתות כנגד משפחתו של ג'ו ביידן, יריב פוליטי של טראמפ, ולפגוע במאמצי החקירות כנגד המעורבות הרוסית בבחירות לנשיאות ארצות הברית שנערכו ב-2016. בלב ניסיונות ההשפעה של ממשל טראמפ על ממשלת אוקראינה עומד סיוע כספי ביטחוני על סך 400 מיליון דולרים שהובטחו לממשלת אוקראינה אך עוכבו על ידי טראמפ בלי מתן סיבה מספקת. לאחר מכן מספר שיחות התקיימו בין הבית הלבן וממשלת אוקראינה ששיאם בשיחת טלפון בין דונלד טראמפ ונשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, בה טראמפ ניצל לרעה לכאורה את כוחו בכך שביקש מזלנסקי לפתוח בחקירה נגד בנו של ג'ו ביידן.
בנוסף, מואשם ממשל טראמפ בכך שהשתמש במערכת מסווגת ביותר שנועדה למסמכים הנוגעים בביטחון המדיני והצבאי של ארצות הברית כדי לאחסן מסמכים פוליטיים שלא שייכים למערכת זו, וגם בכך לכאורה ניצל לרעה את כוחו. בסופו של דבר לא הוצגו ראיות כלשהן לתמוך בטענות כנגד טרמאפ.

סקירה כללית 

המחלוקת פרצה לתודעה עם דיווח של חושף שחיתות לפיו טראמפ ביקש מנשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי ביולי 2019 לחקור את סגן נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ו ביידן, יריבו הפוטנציאלי של טראמפ בבחירות לנשיאות 2020, ואף את בנו האנטר ביידן ואת החברה "קראוד סטרייק" (CrowdStrike), ולדון בעניינים אלה עם פרקליטו האישי של טראמפ רודי ג'וליאני ועם התובע הכללי של ארצות הברית ויליאם בר. טענות אלה אושרו באופן חלקי בסיכום ערוך של תמליל השיחה שפרסם הבית הלבן. חושף השחיתות האלמוני טען כי השיחה בין טראמפ לזלנסקי הייתה חלק ממערכה רחבה יותר של טראמפ, ממשלו וג'וליאני, שמטרתה ללחוץ על אוקראינה לחקור את בני משפחת ביידן, מה שככל הנראה הוביל את טראמפ להורות לסגן הנשיא מייק פנס לבטל את ביקורו באוקראינה ולהקפיא סיוע חוץ כלכלי לקייב.

בנוסף, חושף השחיתות טען כי רישומי השיחה של טראמפ וזלנסקי הועברו ממערכת נגישה יותר בה בדרך כלל מאוחסנים תמלילי שיחות הטלפון של הנשיא, למערכת השמורה לסודות הרגישים ביותר של ממשלת ארצות הברית. בהמשך אישר הבית הלבן כי תיעוד של אותה שיחה אכן אוחסן במערכת מוגבלת מאוד. לאחר פרוץ הפרשה, התקשורת דיווחה כי ממשל טראמפ הגביל גם את הגישה לרישומי השיחות של טראמפ עם המנהיגים של אוסטרליה, הרפובליקה העממית של סין, ערב הסעודית ורוסיה. לאחר מכן נחשף כי אחסון השיחות במערכת השמורה לסודות רגישים נובע מסיבות פוליטיות ולא מטעמי ביטחון לאומי, שהם הסיבות התקפות היחידות לשימוש בשרת כזה.

תלונת חושף השחיתות הוגשה ב-12 באוגוסט 2019, ולפי דיווחים שונים באמצעי התקשורת מדובר בקצין מסוכנות הביון המרכזית שדיווח לבית הלבן. התלונה שוחררה בסופו של דבר לוועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית ב-25 בספטמבר 2019, והנוסח המתוקן של התלונה פורסם למחרת. ב-6 באוקטובר 2019 הודיע עורך הדין מארק ס. זייד על גורם מודיעיני נוסף שהגיש תלונה נגד טראמפ בעקבות שיחתו עם נשיא אוקראינה זלנסקי. אותו גורם מודיעיני בעל ידע ממקור ראשון שוחח עם המפקח הכללי של קהילת המודיעין האמריקאית אך טרם יצר קשר עם ועדות הקונגרס המעורבות בחקירה.

שידולו של טראמפ להתערבות זרה - לכאורה - הניע את יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית אלן וינטראוב לחזור ולהדגיש כי "זה לא חוקי לשדל, לקבל או להסכים לכל דבר בעל ערך מאזרח זר בקשר לבחירות בארצות הברית". טראמפ הכחיש את כל ההאשמות המיוחסות לו בפרשה. הוא אישר כי הקפיא סיוע לאוקראינה, תוך שהוא מנמק סיבה זו בסתירות: תחילה טען שהוא בלם את הסיוע בגלל שחיתות באוקראינה, אולם מאוחר יותר נימק את עצירת הסיוע משום שמדינות אחרות, כולל כאלה באירופה, לא תורמות מספיק סיוע לאוקראינה כמו ארצות הברית. טראמפ מתח ביקורת שוב ושוב על חושף השחיתות, חיפש מידע אודותיו וקרא לחשוף את המקורות של אותו חושף שחיתות. באוקטובר 2019, לאחר שהזכיר כי לארצות הברית "כוח אדיר" במלחמת המסחר עם סין, האיץ טראמפ באופן פומבי באוקראינה וסין לחקור את בני משפחת ביידן. נכון לאוקטובר 2019 לא הובאו כל ראיות לאף אחת מההאשמות בהן מואשמים ג'ו ביידן ובנו, על ידי טראמפ. תאוריות קונספירציה מרובות התפשטו ביחס לאוקראינה, משפחת ביידן, חושף השחיתות והתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. תאוריות אלה הופצו על ידי טראמפ עצמו, על ידי תומכיו ועל ידי התקשורת הימנית.

רקע

מעורבות גורמים זרים בבחירות בארצות הברית 

החל מהבחירות לנשיאות ב-2016, בהן נבחר דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית, הואשמו טראמפ ואנשיו על ידי מתנגדיהם בשיתוף פעולה עם מדינות זרות במטרה לנצח בבחירות. קהיליית המודיעין של ארצות הברית של אמריקה הגיעה למסקנה רשמית כי "ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016". וציינה כי "פוטין וממשלת רוסיה פיתחו העדפה ברורה לנשיא הנבחר דונלד טראמפ". טראמפ, בני משפחתו והקמפיין שפעל לבחירתו לנשיאות הואשמו על ידי גורמים שונים כי שיתפו פעולה במודע עם רוסיה כדי לשבש ולהטות את תוצאות הבחירות בארצות הברית. בהמשך להאשמות, מונה רוברט מולר כתובע מיוחד במטרה לחקור את ההאשמות. במהלך החקירה הוגשו כתבי אישום נגד בכירים בממשל טראמפ שאף הורשעו, אך עם הגשת הדו"ח הסופי במרץ 2019, נקבע כי אמנם רוסיה התערבה בבחירות, אך לא נמצאו ראיות לקנוניה של קמפיין טראמפ עם רוסיה.

במהלך הבחירות לנשיאות ב-2016 אף קרא בפומבי לרוסיה לפרוץ למחשבי הקמפיין לבחירת היריבה שלו, הילרי קלינטון. בריאיון לרשת ABC ביוני 2019, מספר חודשים לפני חשיפת הפרשה, ציין טראמפ כי ישמח לקבל סיוע ממדינות זרות וציין כי "...אם מישהו יתקשר ממדינה - נורווגיה - יש לנו מידע על היריב שלך, או, אני חושב שאני ארצה לשמוע את זה".

מעורבות משפחת ביידן באוקראינה 

בנו הצעיר של ג'ו ביידן, האנטר ביידן, מונה ב-18 באפריל 2014 כעורך דין עבור חברת בוריסמה אחזקות , אליה הצטרף כבר ב-13 במאי 2014 כחבר דירקטוריון. בעלי החברה, מיקולה זלוצ'בסקי , אוליגרך אוקראיני ששימש גם כשר האקולוגיה והמשאבים הטבעיים, היה תחת חקירה של התובע הכללי של אוקראינה החל מ-2012 באשמת הלבנת הון, העלמת מס ושחיתות. החקירה הסתיימה ב-2017 ללא אישומים נגד זלוצ'בסקי או החברה שבבעלותו.

ב-2015 מונה לתובע הכללי ויקטור שוקין  והמשיך את התביעה כנגד זלוצ'בסקי. גורמים בינלאומיים רבים, ביניהם ממשל אובמה, טענו כי שוקין לא השקיע את מירב המאמצים בלרדוף אחר השחיתות הפוליטית באוקראינה. שוקין הואשם בהגנה על האליטה הפוליטית המושחתת במדינה ונטען כי הוא "מכשול למאמצי נגד שחיתות". נציג ממשל אובמה לטיפול במשבר באוקראינה, ג'ו ביידן, שנשלח כדי להוביל את מאמצי השיקום של המדינה לאחר היברומאידאן, פעל להדחתו של התובע ואף הכריז כי ממשלת ארצות הברית תעניק למדינה סיוע בדמות הלוואה על סך מיליארד דולרים אך התנה זאת במספר תנאים, בין היתר שהתובע הכללי שוקין יודח מתפקידו. אף שביידן הוביל את מאמצי ממשלת ארצות הברית בשיקום אוקראינה וטיפול בשחיתות בה, ממשלות עולמיות רבות התייחסו בדבר השחיתות וציינו את התובע שוקין כגורם בעייתי בהיבט זה. ב-2016, קרן המטבע העולמית ציינה את שמו של שוקין כדמות שנדרש לפטר על מנת לאפשר טיפול בשחיתות במדינה.

כאמור, בין השנים 2013 - 2014 במקביל למלחמת האזרחים באוקראינה, היה ג'ו ביידן נציגו המרכזי של הבית הלבן באוקראינה והגיע במגע עם בכירים רבים בממשלה במדינה. המעורבות של ביידן במדינה במקביל לעסקיו הפרטיים של בנו במסגרת חברת בוריסמה אחזקות מהווים מוקדם הובילו לשאלות בדבר שחיתות מצד שניהם. ממשל טראמפ ציין את השתלשלות האירועים באוקראינה כראיה לשחיתות מצידם של ג'ו ביידן ובנו, שלטענתם, פעלו להדחתו של התובע הכללי שוקין במטרה לעצור את החקירה נגד בוריסמה אחזקות. גורמים שונים, ביניהם התובע הכללי של אוקראינה, זיכו את בני משפחת ביידן מההאשמות שיוחסו להם.

חקירת ממשלת אוקראינה נגד פול מנפורט 

במסגרת החקירה שניהל התובע המיוחד רוברט מולר נגד הקמפיין של טראמפ הואשם פול מנפורט, ששימש כמנהל הקמפיין של טראמפ ב-2016, במספר אישומים הנוגעים בעבודתו החל מ-2006 כיועץ פוליטי ולוביסט עבור ממשלתו של נשיא אוקראינה לשעבר, ויקטור ינוקוביץ', לפני הדחתו בבחירות ובריחתו לרוסיה בעקבות אירועי יברומאידאן. בין החשדות נגד מנפורט עלה החשש כי במקביל לשירותו כמנהל הקמפיין של טראמפ, שימש כיועץ לראשי מדינות זרים אך גם היה חייב סכומי כסף גדולים לאוליגרכים רוסים כתוצאה מעבודתו כיועץ, וכי חוב זה עלול היה להוביל לשחיתות מצידו של מנפורט. האישום, שהוגש ב-27 ביוני 2017, האשים את מנפורט ושותפיו בקשירת קשר נגד ארצות הברית, הלבנת הון והשתמטות ממס והציג מסמכים המעידים כי החברה שבבעלות מנפורט קיבלה 17 מיליון דולר מממשלת אוקראינה בין השנים 2012 ו-2014. מנפורט הורשע ב-22 באוגוסט 2018 בשמונה סעיפים של עבירות כלכליות, בהן העלמות מס, והוטלו עליו 4 שנות מאסר וקנס בסך 50 אלף דולרים.

תומכיו של טראמפ טענו כי בין הראיות שהוצגו במשפט נגד מנפורט וסייעו להרשיעו הגיעו מממשלת אוקראינה ונחשפו בעקבות בקשה של חברי סנאט מהמפלגה הדמוקרטית למסור מידע בדבר מעורבותו של מנפורט באוקראינה. הבקשה בוצעה לכאורה באמצעות מכתב שנשלח בשנת 2018 מטעם חברי הסנאט הדמוקרטים, רוברט מננדז, דיק דורבין ופטריק ליהי, לתובע הכללי של אוקראינה. המכתב נשלח ב-4 במאי 2018 בעקבות דיווח של עיתון הניו יורק טיימס שטען כי 4 מהחקירות נגד מנפורט שמתקיימות באוקראינה מעוכבות במיוחד עקב רצונות ממשלת אוקראינה לרצות את ממשל טראמפ שהתנגד לפעילות החקירה של מולר. המכתב עצמו שואל את התובע הכללי שלוש שאלות:
 האם משרד התובע עשה צעדים להגביל את שיתוף הפעולה עם החקירה שנערכת על ידי התובע המיוחד, רוברט מולר, ואם כן מדוע?
 האם מישהו ממשל טראמפ או מישהו שפועל עצמאית, עודד את ממשלת אוקראינה או פקידים ממערכות אכיפת החוק לא לשתף פעולה עם החקירה שנערכת על ידי התובע המיוחד?
 האם החקירה שנערכת על ידי התובע המיוחד עלתה בשיח כלשהו שהתקיים בין הממשלה האוקראינית לבכירים בארצות הברית, כולל פגישתו של הנשיאים טראמפ ופרושנקו בניו יורק ב-2017?

השתלשלות אירועים

רקע לפרשה

2014 
 22 בפברואר - נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ' מודח מתפקידו במסגרת אירועי היברומאידאן ובורח לרוסיה. ינוקוביץ' הגיע לתפקיד הנשיא, בין היתר, בעזרת ייעוץ שקיבל מפול מנפורט.
 מיד לאחר הדחתו, מתחילה ממשלת אוקראינה החדשה בחקירה רחבה בדבר שחיתות במדינה.
 13 במאי - האנטר ביידן, בנו של סגן נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, ממונה לחבר דירקטוריון בחברת בוריסמה אחזקות שבבעלות האוליגרך מיקולה זלוצ'בסקי, שנמצא באותו הזמן תחת חקירה ממשלתית במסגרת חקירת השחיתות הרחבה במדינה.
 25 במאי 2014 - פטרו פורושנקו נבחר כנשיא אוקראינה.

2015 
 10 בפברואר - ויקטור שוקין ממונה כתובע הכללי של אוקראינה.
 24 בספטמבר - שגריר ארצות הברית לאוקראינה מאשים את שוקין כי לא פועל מספיק לרדוף את השחיתות במדינה וקורא לו "מכשול למאמצי נגד שחיתות".
 8 באוקטובר - עוזרת שרת החוץ של ארצות הברית מציינת בעדות כי "יש להמציא מחדש את משרד התובע הכללי (באוקראינה) כמוסד שישרת את האזרחים של אוקראינה במקום מוסד שמרמה אותם.".
 8 בדצמבר - בפגישה בקייב, אומר ג'ו ביידן לבכירי ממשל אוקראינים כי עליהם להדיח את שוקין או שיפסידו יותר ממיליארד דולרים בכספי סיוע.

2016 
 10 בפברואר - קרן המטבע הבינלאומית מאיימת לעצור את תוכנית הסיוע הכלכלית הבינלאומית לאוקראינה אלא אם המדינה תטפל בבעיית השחיתות בה, מאשימים בכך את שר הכלכלה האוקראיני, ראש ממשלתה והתובע הכללי, ויקטור שוקין, במאמצים לעצור את הרפורמות בשחיתות השלטונית.
 11, 19 בפברואר - ג'ו ביידן מדבר בטלפון עם נשיא אוקראינה, פטרו פורושנקו, ומדגיש את החשיבות בטיפול בשחיתות באוקראינה.
 29 במרץ - ויקטור שוקין, התובע הכללי של אוקראינה, מודח מתפקידו על ידי הפרלמנט האוקראיני. באותו יום, פול מנפורט ממונה כיו"ר הקמפיין לנשיאות של דונלד טראמפ.
 14 באפריל - ביידן מדבר שוב עם נשיא אוקראינה, בירך על ההתקדמות בטיפול בשחיתות במדינה וציין את החשיבות במינוי תובע כללי חדש.
 12 במאי - יורי לוצנקו ממונה כתובע כללי של אוקראינה במקומו של שוקין.
 20 ביוני - מנפורט ממונה כמנהל הקמפיין של טראמפ אחרי פיטור המנהל הקודם.
 14 באוגוסט - בכירים אוקראינים חושפים כי מנפורט קיבל תשלומים בסכום של מיליוני דולרים שלא דווחו מהמפלגה הפוליטית של נשיא אוקראינה לשעבר, ויקטור ינוקוביץ'.
 19 באוגוסט - מנפורט מפוטר מקמפיין הבחירות של דונלד טראמפ.
 8 בנובמבר - דונלד טראמפ נבחר כנשיא ארצות הברית.

2017 
 12 בינואר - חקירת השחיתות נגד חברת בוריסמה אחזקות נסגרת.
 21 באפריל - בריאיון לסוכנות הידיעות AP, טראמפ טוען כי חברת סייבר אוקראינית הייתה מעורבת במאמץ להאשים את רוסיה בהאשמות כזב בדבר מעורבותה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. בהאשמתו טראמפ טען כי המפלגה הדמוקרטית שכרה את שירותי החברה כדי למנוע מה-FBI לחקור את שרתי המפלגה. טראמפ יציין את התיאוריה שוב בריאיון לוושינגטון אקזמינר ב-28 באפריל.

2018 
 2 במאי - מדווח בעיתון הניו יורק טיימס כי בכירים בממשלת אוקראינה החליטו לעצור את שיתוף הפעולה עם חקירתו של רוברט מולר. בארצות הברית נטען כי מהלך זה נועד לרצות את ממשל טראמפ שהתנגד לחקירה.
 4 במאי - שלושה חברי סנאט מהמפלגה הדמוקרטית, רוברט מננדז, דיק דורבין ופטריק ליהי, שולחים מכתב לתובע הכללי של אוקראינה, יורי לוטסנקו, בבקשה להסביר את ההחלטה ומבקשים ממנו להמשיך לשתף פעולה עם החקירה.

עיקרי הפרשה 

 דצמבר 2018 - רודי ג'וליאני, עורך הדין הפרטי של טראמפ, נפגש עם התובע הכללי של אוקראינה לשעבר, ויקטור שוקין.
 ינואר 2019 - רודי ג'וליאני, עורך הדין הפרטי של טראמפ, נפגש עם התובע הכללי של אוקראינה המכהן, יורי לוצנקו.
 18 באפריל - דו"ח מולר מפורסם.
 21 באפריל - וולודימיר זלנסקי נבחר כנשיא אוקראינה עם 73% מהקולות.
 מאי - רודי ג'וליאני, עורך הדין הפרטי של טראמפ, נפגש בפריז עם התובע האוקראיני לענייני שחיתות ומפציר בו לפתוח מחדש את החקירה נגד חברת בוריסמה אחזקות. עמיתים של ג'וליאני נפגשו באותו זמן עם בכירים מממשלת אוקראינה.
 9 במאי - בריאיון לעיתון הניו יורק טיימס ג'וליאני מספר שהוא מתכוון לנסוע לאוקראינה כדי לדחוף לחקירות משום ש"המידע יעזור מאוד ללקוח שלי, וייתכן כי יעזור גם לממשלה שלי.". אחרי שהנסיעה המתוכננת שלו לאוקראינה עוררה סערה, ג'וליאני ביטל את הנסיעה.
 אמצע מאי - חושף השחיתות שומע לראשונה על דאגות בממשל בדבר הנזק החוקי שפעילויותיו של ג'וליאני באוקראינה עלולות לגרום. חושף השחיתות שומע כי בכירים בממשל, ביניהם שגריר ארצות הברית לאיחוד האירופאי דיברו עם ג'וליאני במטרה "למזער נזקים" ולטפל בסתירות בין המסרים שקיבלו הבכירים באוקראינה ממשרד החוץ מחד ומג'וליאני מאידך. באותו פרק זמן נאמר לחושף השחיתות כי שיחת הטלפון לכשתתקיים בין הנשיא טראמפ לנשיא זלנסקי תתקיים רק אם יורגש כי זלנסקי מוכן לשתף פעולה עם הנושאים שהעלה ג'וליאני בפומבי.
 16 במאי - התובע הכללי של אוקראינה, יורי לוצנקו, אומר בפומבי כי אין ראיות לשחיתות מצידם של ג'ו ביידן ובנו.
 23 במאי - ממשל טראמפ מעדכן את בית הנבחרים כי הוא מתכוון להעביר את כספי הסיוע המיועדים לאוקראינה.
 13 ביוני - בריאיון לרשת ABC, מציין דונלד טראמפ שלא יתנגד לסיוע בבחירות ממדינה זרה. באותו יום מפרסמת אלן ויינטראוב, יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית בארצות הברית, בחשבון הטוויטר הפרטי שלה ציוץ המסביר מדוע סיוע כזה כפי שתיאר טראמפ הוא בלתי חוקי.
 18 ביולי - דונלד טראמפ מחליט לעצור מעבר 400 מיליון דולרים מכספי הסיוע לאוקראינה בטענה שהסיבה היא השחיתות במדינה. טענה שחושף השחיתות סותר בתלונתו ואף טוען כי נעשתה במטרה להגדיל את הלחץ שמופעל על נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי לשתף פעולה עם דרישותיו של טראמפ לסיוע בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020.
 25 ביולי - טראמפ מקיים שיחת טלפון עם זלנסקי, בה ביקש מהנשיא "עזרה בחקירה של ביידן".

לאחר חשיפת הפרשה 
 אחרי ה-25 ביולי - חושף השחיתות כותב בתלונתו כי הוא למד בתקופה זו ממספר פקידים בממשל ארצות הברית שהבכירים ביותר בבית הלבן התערבו כדי למנוע הפצה של תמלילי השיחה. חושף השחיתות טוען כי פעולות אלו מראות כי הבכירים הבינו את חומרת המעשים שלהם. הוא טוען כי נאמר לו על ידי פקידים כי הונחו להעביר את התמליל מארכיון המסמכים הרגיל ולהעבירו למערכת אלקטרונית אחרת שנועדה להחזיק את המסמכים הסודיים ביותר בממשל. בנספח מסווג, החושף מציין כי זו אינה הפעם הראשונה שהממשל השתמש במערכת הזו כדי לאחסן מסמכים רגישים פוליטית אך שאינם רגישים ביטחונית, זאת בניגוד לחוק האמריקאי.
 12 באוגוסט - חושף השחיתות מגיש תלונה בעילום שם. התלונה נמצאת אמינה ומוגדר כ"עניין דחוף".
 11 בספטמבר - ממשל טראמפ מעביר את הכספים שהוחזקו לממשלת אוקראינה.
 25 בספטמבר - בהתאם להבטחה שפורסמה יום לפני, הבית הלבן מפרסם את תמליל השיחה בין דונלד טראמפ לוולודימיר זלנסקי

ראו גם 
 הליך ההדחה של דונלד טראמפ

קישורים חיצוניים 

 

 
 התמלול הערוך של שיחת הטלפון בין טראמפ וזלנסקי, באתר ויקישיתוף

הערות שוליים 

2019 בארצות הברית
נשיאות דונלד טראמפ
שערוריות פוליטיות בארצות הברית
ארצות הברית: יחסי חוץ
אוקראינה: יחסי חוץ
הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020
ג'ו ביידן