אתגר צ'ארלי צ'ארלי

אתגר צ'ארלי צ'ארלי (נכתב גם: אתגר צ'ארלי-צ'ארלי; אתגר הצ'ארלי צ'ארלי. לחלופין: משחק צ'ארלי צ'ארלי; משחק העיפרון של צ'ארלי) הוא תופעת אינטרנט שצברה פופולריות בקרב בני נוער בעולם במאי 2015, כצורה של משחק עפרונות ונייר המצולם בוידאו ומשותף ברשתות החברתיות, וראשיתה ברשתות טוויטר ו-Vine. האתגר הוא התפתחות מודרנית של משחק חברה שילדים באמריקה הלטינית משחקים בו כבר דורות רבים, נקרא "משחק העט" (בספרדית: Juego de la Lapicera) ומוצאו כנראה בספרד.

המשתתפים במשחק מזמנים שד או רוח רפאים בשם "צ'ארלי", שמקורם לכאורה בפולקלור המקסיקני, שואלים שאלה בנושא אישי כלשהו, מצלמים את הטקס ומעלים סרטון לאינטרנט, וחלקם נראים בסרטון צורחים ובורחים מהחדר. המשחק מזכיר גרסה על-טבעית של משחק כדור 8 קסום, ולחלופין מעין מיזוג של לוח סיאנס עם משחק "בלאדי מרי"  שבו מזמנים רוח רפאים להופיע במראה ולחזות את העתיד.

אופן המשחק באתגר

המשחק המודרני כולל דף נייר ושני עפרונות, ומשוחק בסדר פעולות קבוע:
 המשתתפים מאלתרים מעין לוח סיאנס: על דף נייר משרטטים שני ישרים, אופקי ואנכי המצטלבים במרכזם באופן שנוצרים רביעים. בשני רביעים מנוגדים באלכסון רושמים את המילה "כן", ובשניים האחרים – "לא".
 מניחים עיפרון על אחד הישרים, ועליו מאזנים בהצלבה עיפרון נוסף, מקביל לישר השני.
 אומרים פעמיים לחש המורכב מהקריאה "צ'ארלי צ'ארלי" ושאלה באחד מכמה נוסחים אפשריים, כגון: האם אתה כאן?; האם אתה שם?; האם אתה מוכן לשחק?; האם אתה יכול לצאת לשחק?; האם אפשר לשחק? וכדומה. המשתתפים מצפים שהעיפרון העליון יסתובב מעצמו על צירו לכיוון "כן".
 שואלים שאלה דיכוטומית (כן או לא) בנושא לפי בחירה אישית, ומצפים שהעיפרון העליון יסתובב לעבר אחת משתי התשובות האפשריות.
 בסוף המשחק, המשתתפים אומרים "צ'ארלי צ'ארלי, אפשר להפסיק?" ואם התשובה חיובית, הם משליכים את העפרונות לרצפה כדי שהשד לא ירדוף אותם כביכול. הצורך בפעולת ניתוק הקשר מוסבר בכך שלפי הגרסה המקסיקנית המסורתית, בתחילת הטקס נוצר קשר לא רק עם שד אחד, אלא עם קבוצת שדים בעלי כוונות רעות המזדהים בשם "צ'ארלי", ואם המשתתפים לא ייפרדו כראוי, הם ימשיכו לחוות חוויות על-טבעיות שליליות.

היסטוריה

משחק בשישה עפרונות

הגרסה הקדומה ביותר המוכרת, היא משחק שבו משחקים ילדים דורות רבים בחצרות בתי הספר בספרד לשם שעשוע, בעיקר ילדות שביקשו לדעת מי מהבנים אוהבים אותן. זהו משחק לשני משתתפים וששה מכשירי כתיבה: כל משתתף יוצר באמצעות שלושה עפרונות מעין ריבוע פתוח בצידו האחד, לוחצים את קצות הריבועים זה כלפי זה ושואלים שאלה. אם העפרונות נוטים פנימה או למעלה, התשובה חיובית, ואם החוצה או למטה – התשובה שלילית. בתקופת האימפריה הספרדית, המשחק חדר למדינות אמריקה הלטינית שבהן האמונה ברוחות רפאים הייתה מושרשת. משחק האינטרנט המודרני נראה כגרסה פשוטה של משחק ששת העפרונות.

אזכורים קודמים באינטרנט

בשנת 2008 עלתה באתר יאהו! תשובות  שאלה לגבי משחק שנקרא "צ'ארלי צ'ארלי" שבה תיאר גולש את משחק ששת העפרונות בצירוף שם רוח הרפאים, סיפר שהמשחק נפוץ מאוד בבית הספר שלו, וכאשר הראה אותו להוריו, הם נרעשו ואמרו שהמשחק נראה כמו סיאנס. לכאורה, זה האזכור הראשון באינטרנט המקשר את משחק העפרונות עם השם "צ'ארלי". ב-26 בספטמבר באותה שנה פורסם באתר יוטיוב סרטון בשפה האנגלית המשלב את גרסת ששת העפרונות עם הגרסה המודרנית המוכרת ממאי 2015. בסרטון נראים ארבעה עפרונות ערוכים בצורת ריבוע, ועליהם מונחים בהצלבה שני עפרונות נוספים. השם "צ'ארלי" לא מוזכר. ב-6 ביוני 2014 פורסם ביוטיוב סרטון שבו נראים שני נערים מקסיקנים משחקים במשחק ששת העפרונות, כאשר לשאלות שלהם הם מקדימים את הקריאה "צ'ארלי צ'ארלי".

התהוות אתגר האינטרנט 

ב-29 באפריל 2015 שידרה תחנת הטלוויזיה Telenoticias ברפובליקה הדומיניקנית כתבה צהובה אלרמיסטית אודות תופעת משחק "צ'ארלי צ'ארלי" בבתי ספר במחוז 'האטו מאיור' במדינה, מחוז שבו קיים עיסוק נרחב בכישוף שחור ובוודו. בכתבה הוקרן סרטון שפרסמו ילדים ששיחקו במשחק בבית ספר יסודי בבירת המחוז, האטו מאיור דל ריי, ועלו טענות על חבלות שהופיעו ללא הסבר על גופם של ילדים, תלונות של ילדים על חוסר שינה "בגלל השד שמטריד אותם", בהלה של הורים מכך שילדיהם אחוזי דיבוק וכדומה. תחנת הטלוויזיה פרסמה את הכתבה בנימה הומוריסטית בחשבון הטוויטר שלה, בצירוף ההאשטאג CharlieCharlieChallenge# שגרם לתפוצה ויראלית של סרטון הילדים המשחקים. עד אמצע מאי, הביטוי "צ'ארלי צ'ארלי" הפך לאחד הפופולריים בקרב משתמשי טוויטר ברפובליקה, ומכאן התפשט תחילה באמריקה הלטינית, ואחר כך לארצות הברית ולמדינות נוספות.

המשחק הפך לתופעת אינטרנט ויראלית בארצות הברית בסוף השבוע האחרון של חודש מאי 2015, כאשר תלמידים היו בחופשה מהלימודים לרגל יום הזיכרון, בזכות תרומתם של משתמשי הרשתות החברתיות, בעיקר טוויטר, Vine ואינסטגרם, ויוטיוברים שפרסמו סרטונים של עצמם וחבריהם משחקים במשחק העפרונות המוצלבים, וסרטוני פרודיות על האתגר. כמסורת אתגרי האינטרנט, ילדים ובני נוער האיצו בחבריהם לשחק באתגר. ציוצי טוויטר, שיתופים וסרטוני יוטיוב ראשונים הופיעו ב-24 במאי, תוך 48 שעות צויץ ההאשטאג CharlieCharlieChallenge# יותר משני מיליון פעמים, וביום רביעי 27 במאי, זה היה ההאשטאג השלישי המצויץ ביותר.

אחרי ששככה עם תום החופשה, התופעה התגברה שוב בעקבות טיזר בן 8 שניות שהופץ בערוץ היוטיוב של חברת "האחים וורנר" ב-27 במאי באמריקה הלטינית, בהשראת תפוצת המשחק באינטרנט, לצורך יחסי ציבור לסרט האימה "הגרדום" לקראת יציאת הסרט לבתי הקולנוע ב-10 ביולי. בעקבות הטיזר נפוצו ספקולציות ש"אתגר צ'ארלי צ'ארלי" לא היה אלא תעלול פרסום מתוחכם של מפיצי הסרט, אך הספקולציות הופרכו, בעיקר לאור העובדה שהטיזר הופץ כאשר תופעת האינטרנט כבר הייתה בשיאה.

תגובות

כתוצאה של בהלה בקרב משתתפים במשחק, תופעת לוואי נפוצה ביותר הייתה היסטריה המונית. בקולומביה מסרו פקידים במערכת הבריאות שארבע צעירות, שלוש קטינות ובגירה בעיר טונחה, הגיעו לבית חולים בלוויית הוריהן כשהן סובלות מתסמינים של היסטריה המונית, הפרעות התנהגות והתמוטטות עצבים. ברפובליקה הדומיניקנית נמסר שילדים אובחנו כלוקים בהיסטריה המונית, אחרי שהובאו לחדר מיון כשהם צורחים וממלמלים, וההורים טענו שילדיהם אחוזי דיבוק השטן.

בכמה מדינות באיים הקריביים (מונטסראט, אנטיגואה וברבודה, סנט לוסיה וברבדוס) נודע שתלמידי בית ספר ששיחקו באתגר, הובהלו לבתי חולים לאחר שהתעלפו, סבלו מפרכוסים ומחבלות גופניות ללא הסבר, ואף ניסו לקפוץ מהאוטובוס. בתגובה, מורים הזהירו תלמידים מהמשחק, משרדי חינוך אסרו לשחק בו, ובכמה מקרים נדרשו לדבר מנהיגים דתיים וכמרים. בישוף באנטיגואה קרא לציבור לחדול מהמשחק בטענה ש"פולחן השטן איננו משחק". בפילדלפיה, ארצות הברית, כומר של בית ספר קתולי פרסם מכתב גלוי לתלמידים בדרישה לחדול מהמשחק, והזהיר ש"משחק עם שדים איננו תמים". בספרד, הכומר חוסה אנטוניו פוֹרְטֵאָה, שהוסמך על ידי הוותיקן כמגרש שדים, הזהיר שמדובר בפרטיקה מיסטית של זימון רוחות, ואלה עלולות להמשיך להציק למשחקים גם אחר כך. איל התקשורת האוונגליסט האמריקאי פט רוברטסון גינה את המשחק והגדיר אותו כ"דמוני".

גינויים למשחק נשמעו גם בקרב קהילות מוסלמיות בעולם, כגון בג'מייקה ובאיחוד האמירויות הערביות. בלוב, הממשלה שהוקמה במזרח המדינה אסרה לשחק במשחק, בטענה שבעקבותיו אירעו כמה מקרי התאבדות. בירדן, חכמי דת מוסלמים ביקשו מהממשלה הבהרות לאור דרישות הורים להוציא את המשחק אל מחוץ לחוק, בטענה שמדובר במעשה כישוף. כן נאסר המשחק בדרום אפריקה.

בעקבות כתבות באתרי חדשות חשובים, אתרים סאטיריים פרסמו ידיעות כוזבות הומוריסטיות שנטמעו בדיווחים מטרידים אחרים, על תופעות לוואי שבהן נפגעו בני אדם בעקבות ניסיונות לזמן את השד צ'ארלי. אתר בשם The Racket Report שהצהיר שכתבותיו בדויות ונועדו לבידור בלבד, פרסם ש-500 איש מתו באופן מסתורי ברחבי ארצות הברית, אחרי ששיחקו באתגר. אתר הסאטירה "האזלר'ס", המעיד על עצמו שכתבותיו בדויות לשם בידור בלבד פרסם ידיעה על שלוש נערות תושבות פילדלפיה שהגיעו לבית חולים עם חבלות על גופן וטענו ש"צ'ארלי" אנס אותן והכה אותן על הפה והשדיים, וידיעה נוספת על צעירה במיסיסיפי שנמצאה משוטטת אחוזת דיבוק בעקבות השתתפות באתגר.

הסברים 
אגדות אורבניות שונות מתייחסות לזהותו של "צ'ארלי". חלקן מספרות שמדובר ברוחו של ילד מקסיקני שהתאבד בעקבות התעללות, לפי אחרות, הילד נהרג בתאונת דרכים, ויש טוענים שזוהי דמות דמונית של גבר עם עיניים שחורות-אדומות, ולחלופין מדובר באל פגאני מקסיקני שהתמזג עם השטן הנוצרי. אולם לפי יודעי דבר, מקור המשחק כלל איננו בפולקלור המקסיקני שבו אין שד בשם "צ'ארלי". לדברי מריה אלנה נָאוֶס, שדרנית "BBC Mundo"  בשפה הספרדית, שדים מקסיקנים הם לרוב המצאה אמריקאית. נאווס הסבירה שאגדות ושמות אלים במיתולוגיה המקסיקנית נובעים מהמיתולוגיה האצטקית ומהמיתולוגיה של המאיה שבשתיהן אין שם דומה, או מאמונות שנפוצו בתקופת הכיבוש הספרדי, ואם מקור האגדה היה באותה תקופה, סביר יותר שהשם היה "קרליטוס". אולם, בפולקלור המקסיקני לא נמצא כל תיעוד של השמות "צ'ארלי" או "קרליטוס", ואף לא משחקים או טקסים הכוללים זימון של שד בשמות כאלה. נראה שמדובר בשני משחקים נפרדים ושונים, משחק העפרונות המוצלבים ומשחק "צ'ארלי צ'ארלי", שבתהליך נדידתם בין תרבויות באינטרנט, בשלב מסוים הם התמזגו למשחק אחד, משום שלשניהם נקשרו קונוטציות על-טבעיות.

הכוח הפיזיקלי שגורם לעפרונות להסתובב מעצמם הוא כוח הכבידה: על מנת לייצב חפץ כלשהו על חפץ אחר, מרכז המסה של החפץ העליון חייב להיות מוצב במדויק מעל מרכז החפץ התומך. הצבת שני חפצים ארוכים ומעוגלים יוצרת מבנה לא יציב, ועקב זאת נוטה העיפרון העליון להסתובב סביב עצמו ללא מגע. כפי שהסביר כריסטופר פרנץ', ראש המחלקה למחקר פסיכולוגיה אנומליסטית באוניברסיטת לונדון, לאור חוסר היציבות הפיזיקלית, נשימה קלה ביותר של אחד הנוכחים תגרום לתנועה של העיפרון כפי שווילון ינוע ברוח קלה.

בשנת 2012 פורסם מחקר שטען שבמצבים מסוימים אנשים נוטים לפתח "ציפייה לתגובה" (באנגלית: Response expectancy) והתנהגותם הלא-מודעת גורמת לציפיות להתממש, כגון באמצעות נשימה או תנועת יד עדינה מתוזמנות. לדברי כריסטופר פרנץ', באופן זה נוצר האפקט האידיאומוטורי, בדומה לשימוש בלוח סיאנס או ביתד דאוזינג, שבהם תנועות בלתי רצוניות של בני אדם גורמות לחפצים לנוע. פרנץ' ציין שמשחק צ'ארלי צ'ארלי הולם את הדוגמאות האלה, משום שבכל המקרים יש מעורבות של "חשיבה מאגית" הקושרת אירוע אקראי לכוח או אנרגיה מדומיינים. פרנץ' הוסיף שהנטייה לייחס כוונה ומשמעות עמוקה לאירוע חסר משמעות ממשיכה להתקיים גם בעת המודרנית במוח האנושי, וזה מסביר מדוע בני אדם מאמינים שמקור תנועת העיפרון הוא אינטליגנציה כלשהי המנסה לשלוח מסרים. בפסיכולוגיה קלינית, חשיבת מאגית יכולה לגרום לאדם לחוות פחד מביצוע פעולות או ממחשבות מסוימות משום שהוא סבור שיש מתאם בין מעשה לפורענות מאיימת, וחשיבה כזו יכולה להוביל בני אדם להניח שמחשבותיהם בלבד, יש בהן כדי להביא תוצאות.

הסבר נוסף לתופעה הוא פרץ האדרנלין הנובע מהתרגשות מהלא-ידוע, כאשר בני אדם חשים סיפוק מהיכולת להוכיח לעצמם עד כמה הם מסוגלים לשאת חרדה. להנאה מהפחד יש גם היבט הורמונלי, משום שהתגובה ההורמונלית לאיום גורמת לבני אדם לחוש חזקים ואינטואיטיביים מבחינה רגשית, ולכן נמשכים לתחושת העוצמה המזינה את המצב הפיזי ואת הלך הרוח המנטלי שלהם. השתתפות בפעילויות כגון "אתגר צ'ארלי צ'ארלי" היא דרך בטוחה לעורר תחושות כאלה.

בסיכומו של דבר, "אתגר צ'ארלי צ'ארלי" מייחס תכונות על-טבעיות מדומיינות לכוחות טבעיים שניתן לצפות בהם ולמדוד אותם באופן מדעי.

בתרבות הפופולרית
 ספרות ילדים: באוקטובר 2017 פרסם העיתונאי וסופר המדע הבדיוני לילדים מאת'יו לייסאק ספר אימה בשם "The Charlie Charlie Challenge", במסגרת סדרת ספרים בשם "iShrieks" המיועדת לילדים ובני נעורים חובבי עלילות טכנולוגיות. בעלילת הספר, הילדה האנה סמארט משחקת באתגר האינטרנט בלחץ חבריה לזמן את השד, במה שנראה כתעלול מצד אחותה הגדולה לקסי. בדברי ההסבר לסדרת הספרים, לייסאק ציין שהיא מיועדת לדור הבא של חובבי ספרות טכנולוגיה, כאזהרה מכך שצפייה בצגים הזוהרים עלולה לטשטש את הגבול בין אימה בדיונית למציאות.
 קולנוע: כאמור, מפיצי הסרט "הגרדום" (חברת "האחים וורנר") הזדרזו והפיקו טיזר בהשראת האתגר, תוך ניצול העובדה שבמרכז הסרט עומדת רוח רפאים של נער בשם צ'ארלי. ב-25 באוקטובר 2019 יצא סרט ההמשך, "הגרדום: מערכה 2", שעלילתו עוסקת בזימון רוח רפאים זדונית באתגר אינטרנט ויראלי בשם "אתגר צ'ארלי". בסצנה הפותחת את הסרט, נראים צעירים המשחקים באתגר העפרונות המוצלבים.

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים
  
  
 
 שירה כהן, נקמת הרוח: בת 18 לקתה בדיבוק בעקבות משחק סיאנס, באתר הידברות, 7 באוקטובר 2015

הערות שוליים

משחקי עט ונייר
אגדות אורבניות
מקסיקו: תרבות
הרפובליקה הדומיניקנית: תרבות
אמריקה הלטינית: חברה
שדים בנצרות
אתגרים ומשחקים: תופעות אינטרנט