נחלת שבט ראובן

נחלת שבט ראובן היא נחלת שבט ראובן כפי שהוגדרה ב. הכתוב מציין שנחלת השבט חולקה על ידי משה, והנחלה לא חולקה בגורל, כמו אצל שבטים אחרים. הנחלה מקיפה את חבלי הדרום של עבר הירדן של ארץ ישראל.

גבולות השבט

לפי הכתוב ביהושע י"ג מקיפה הנחלה את חבליה הדרומיים של עבר הירדן. גבולה מסומן מנחל ארנון עד ואדי חיסבאן אשר נפגש עם עמון ומנהר הירדן באזור ים המלח ועד המדבר השוכן במזרח.
התיאור בספר יהושע שונה מתיאורה של הנחלה המופיע ב. בתיאור זה הערים ערוער, דיבון ועטרות שופן הנכללות בתיאור בנחלה ביהושע נמצאות בתחומי נחלת שבט גד. דיבון אודותיה נכתב בספר יהושע נקראת בספר במדבר דיבון גד. זאת עדות להתנחלות שבט גד בדיבון שבתחומי נחלת ראובן. שבט גד מוזכר במצבת מישע: "ואיש גד ישב בארץ עטרות מעולם". מידע זה מלמד שבנחלת השבט התיישבו שבטים נוספים. ייתכן כי תחום הנחלה המוצג בפרק הוא אזור מנהלי הכולל את נחלת ראובן שתיאור גבולה מופיע בספר במדבר. יש הסוברים כי באזור התיישבו אף מואבים, וזאת מערכת מנהלתית מאורגנת מימי ממלכת ישראל המאוחדת. האזור המנהלי המופיע ביהושע דומה בתיאורו לתיאור המחוז השנים עשר של ממלכת שלמה כפי שמתואר ב.

הכתוב בדברי הימים א', ה' מתאר את האזור בימי מלכות שאול: " י וּבִימֵי שָׁאוּל עָשׂוּ מִלְחָמָה עִם-הַהַגְרִאִים וַיִּפְּלוּ בְּיָדָם וַיֵּשְׁבוּ בְּאָהֳלֵיהֶם עַל-כָּל-פְּנֵי מִזְרָח לַגִּלְעָד.". מכתוב זה עולה כי צורת המגורים האופיינית לשבטים נודדים הייתה באוהלים. מהפסוק בדברי הימים א', ה י', ניתן לשער כי התנחלות שבט ראובן טרם הושלמה בימי שאול.

קישורים חיצוניים
 , בתוך: מזרח הירדן במבט יהודי, דפוס מוריה, התשנ"ו
מפת נחלת שבט ראובן, אדריכם, 1590, אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית.
מפת נחלת שבט ראובן, פולר, 1650, אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית.

הערות שוליים