הסכם סרביה–קוסובו

הסכם סרביה–קוסובו (באנגלית: Kosovo–Serbia agreement; בסרבית: Споразум Србије и Косова; באלבנית: Marrëveshja Serbi-Kosovë) או הסכם וושינגטון הוא הסכם לנרמול היחסים הכלכליים בין סרביה לבין קוסובו בתיווך ארצות הברית, שנחתם ב-4 בספטמבר 2020 בבית הלבן.

רקע 

ב-4 באוקטובר 2019, מינה נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את השגריר ריצ'רד גרנל כניצגו לשיחות השלום בין סרביה לקוסובו, ולאחר כמה חודשים של שיחות הסכימו המדינות לחדש את הטיסות בין הבירות שלהן.

הסכם זה בא לאחר שנים רבות של סכסוך בין המדינות שהחל במלחמת קוסובו אך למרות ההסכם החלקי שהושג, פורסם כי סרביה ממשיכה להתנגד להכרה רשמית בקוסובו. נשיא סרביה אלכסנדר ווצ'יץ' דיבר על הדיונים שהיו לפני חתימת ההסכם, ואף תיאר אותם כ"ריב גדול בינינו לבין המארחים שלנו" (דונלד טראמפ ובכירי הממשל שלו) וכן על כך שהאמריקאים העדיפו שהסרבים ידברו עם הממשל הישראלי ואף דיבר על אפשרות שהועלה על להוסיף להסכם את אלבניה, שמנהלת עם הסרבים יחסים מאוד מתוחים בעקבות הסכסוך בקוסובו.

קדמו להסכם זה הסכמים שנחתמו בשנים 2013 ו-2015.

יחסי ישראל-סרביה-קוסובו 

עד לחתימת ההסכם שבא לאחר מספר שנים של לחץ גורמים אמריקאים ואירופאים, ישראל לא הכירה בקוסובו בין היתר בעקבות החשש שהדבר יצור תקדים שעלול לגרום להכרזה חד-צדדית על עצמאות מצד הרשות הפלסטינית, זאת הסיבה העיקרית לכך שישראל נמנעת מלהכיר בבדלנות של קבוצות אתניות שונות בעולם ומהלחץ של בעלות בריתה של סרביה ומתנגדות לעצמאות קוסובו בהן רוסיה, סין העממית והודו, עם זאת ההכרה של ישראל בקוסובו מגיעה אחרי שקוסובו השקיעה מאמצים על מנת לשכנע את ישראל להכיר בה ואף שלחה משלחות לירושלים על מנת לבחון אפשרות להקים משרד עסקי (בסגנון משרד אינטרסים בישראל).

פרטי ההסכם 
על פי תנאי ההסכמים שנחתמו, סרביה השעתה את מאמציה לעודד מדינות אחרות לא להכיר בקוסובו או לבטל את ההכרה לתקופה של שנה, ובתמורה לכך קוסובו לא תגיש בקשה לחברות חדשה בארגונים בין-לאומיים באותה תקופה. שום דבר בהסכם לא מונע ממדינות אחרות להכיר בעצמאותה של קוסובו בתקופה זו, וגם ההסכם אינו מונע מקוסובו לחפש הכרה כזו באופן פעיל. בנוסף, כל מדינה תכיר בתעודות המזהות של המדינה השנייה. הן גם התחייבו לזיהוי שרידים ממלחמת קוסובו ושיקום פליטי המלחמה.

קוסובו וסרביה הסכימו לערוך בדיקת היתכנות משותפת לבחינת אפשרויות שונות להקמת קו הרכבת בין בלגרד-פרישטינה עם נמל ים ב. כמו כן, שתי המדינות הסכימו להקמת מספר קווי רכבת בהם בין היתר, קו הרכבת ניש-פרישטינה וקו הרכבת מרדארה-פרישטינה. בנוסף, הם הסכימו כי בכפר מרדארה יהיה נקודת מעבר בין המדינות. שתי המדינות הסכימו גם לבדוק על שיתוף פעולה בין שתי המדינות עם מחלקת האנרגיה של ארצות הברית על אגם גזיבודה.

כחלק מההסכם הסכימו סרביה וקוסובו להצטרף לאזור מיני שנגן .

כמו כן, שתי המדינות הסכימו לעבוד עם בנק הייצוא–ייבוא של ארצות הברית  ועם תאגיד הפיננסים הבין-לאומי האמריקני  לפיתוח ולמימון פרויקטים ועסקים. ארצות הברית הבטיחה לשתי המדינות הלוואות שהובטחו על ידי ממשלת ארצות הברית למימון ולפיתוח התשתית האסטרטגית.

שתי המדינות הסכימו כי יסירו ציוד מרשת 5G במדינות שניתן על ידי "ספקים לא אמינים", והן יאסרו על ספקים כאלו מלהציע בעתיד. נציגים משתי המדינות אישרו כי הדבר מיוחס לוואווי. שתי המדינות התחייבו להגן ולקדם את חופש הדת, כולל תקשורת בין-דתית מחודשת, הגנה על אתרים דתיים ויישום החלטות בית המשפט בנוגע ל, והמשך השבת רכוש יהודי שלא הוחזר מתקופת השואה.

ההסכם מכיל גם הוראות הן לסרביה והן לקוסובו להכיר בחזבאללה כארגון טרור, ולתמוך בהפחתת הפללת ההומוסקסואליות ברחבי העולם.

סרביה הסכימה להעביר את השגרירות שלה בתל אביב לירושלים עד יולי 2021 וישראל וקוסובו הסכימו להכיר זאת בזאת. קוסובו הודיעה כי היא תקים את השגרירות שלה בירושלים. בעוד קוסובו פתחה את שגרירותה בירושלים, סרביה טרם העבירה את שגרירותה לירושלים.

תגובות

בעד 
 : הנשיא דונלד טראמפ כתב:  והוסיף .
 : שר החוץ של רוסיה, סרגיי לברוב אמר כי מדינתו מברכת על ההסכם ומאמינה כי הוא צעד בדרך להסדר כולל בין המדינות.
 : ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו פרסם הודעה בה בירך על ההסכם וכתב כי ההסכם הוא הישג במאמצים להרחבת היחסים הדיפלומטיים של ישראל וכן להכרת העולם בירושלים כבירת ישראל, גם שר החוץ, גבי אשכנזי, אמר כי הוא "קורא למדינות נוספות ללכת בדרכן ולהעביר את שגרירויותיהן לירושלים בירת ישראל".
 : נשיא סרביה, אלכסנדר ווצ'יץ' אמר כי ההסכם "הוא צעד ענק קדימה".
 : נשיא צ'כיה, מילוש זמאן, בירך על ההסכם ואת סרביה ואמר כי הוא "צריך להוות השראה לצ'כיה". בנוסף לכך, הודיע דוברו כי הוא תומך זמן רב בהעברת שגרירות ארצו לירושלים.
 : ראש ממשלת קוסובו, עבדולה הוטי אמר כי ההסכם הוא "רגע נהדר עבור קוסובו והאזור". גם שר החוץ של קוסובו, פטריט סלימי, צייץ בטוויטר: "מזל טוב! ראש הממשלה הישראלי אישר כי יכיר בקוסובו כמדינה עצמאית ויכונן עמה יחסים בילטרליים, בעקבות הסכם הנורמליזציה עם סרביה".

מעורב 
 : ב-7 בספטמבר 2020, בבריסל, אישרו נשיא סרביה, אלכסנדר ווצ'יץ' וראש ממשלת קוסובו עבדולה הוטי את עדיפותם העליונה בכל הנוגע לשילוב באיחוד האירופי והמשך העבודה על הדיאלוג הקשור לאיחוד האירופי בין בלגרד לפריסטינה, המהווה מרכיב מרכזי בדרכם לאיחוד האירופי. המסמכים שניהלו לאחרונה משא ומתן בוושינגטון, המבוססים על התחייבויות קודמות הקשורות לדיאלוג, יכולים לתרום תרומה שימושית להשגת הסכם מקיף ומחייב מבחינה משפטית לנורמליזציה של היחסים. במקביל, הודיע האיחוד על התנגדותו לפתיחת שגרירויות בירושלים, כפי שהתחייבו סרביה וקוסובו בהסכם.

נגד 
 : מזכ"ל הליגה הערבית, אחמד אבו אל-רייט גינה את ההסכם ואמר: .
 : מזכ"ל אש"ף, סאיב עריקאת הגיב להסכם ואמר: . השגריר הפלסטיני בסרביה, מוחמד נבהאן, הגיב ואמר כי: .
 : טורקיה הביעה חשש מההחלטה של סרביה להעביר את שגרירותה בישראל לירושלים ותיארה אותה כ"הפרה ברורה של החוק הבינלאומי". טורקיה גם ביקשה מקוסובו שלא להקים את שגרירות קוסובו בישראל בירושלים.

ראו גם 
 יחסי סרביה–קוסובו
 הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל
 הסכמי אברהם
 יחסי ישראל–קוסובו
 יחסי ישראל–סרביה

קישורים חיצוניים 

Kosovo-Serbia Agreements: Full text
Serbia and Kosovo agree to normalise economic ties in US-brokered deal
 
על זה חתמתי?' הפרצוף הנדהם של הנשיא
 
 US DFC signs agreement on starting activities in Serbia

הערות שוליים 

סרביה: יחסי חוץ
קוסובו: יחסי חוץ
נשיאות דונלד טראמפ
סרביה–קוסובו
סרביה–קוסובו
סרביה–קוסובו
2020 בישראל
יחסי ארצות הברית–ישראל
סרביה