עין טב

עין טב (גם עייני טב) הוא שמה של עיירה יהודית קדומה ביהודה הנזכרת רבות בכתבי חז"ל, בעיקר בהקשר לקידוש החודש שהתקיים בה לאורך השנים.

בהתאם למקורות היהודיים, בעין טב התקיים בית הוועד המיוחד לקידוש החודש ולעיבור השנה לאורך תקופת המשנה והתלמוד, וזאת גם לאחר מעבר הסנהדרין לגליל עם דיכוי מרד בר כוכבא. זאת, בהתאם להלכה לפיה: .

בתלמוד הבבלי מובא כי רבי יהודה הנשיא הורה לרבי חייא ללכת ולקדש את החודש בעין טב, ולשלוח לו אישור מיוחד על כך: .

בתלמוד הירושלמי נזכר מעשה ברבי חנינא שהלך לקדש את החודש בעין טב בשעה שמזג האוויר היה מעונן, אולם הצליח לבסוף להבחין בירח דרך חור בעננים: . כן נזכר בתלמוד מעשה באמורא רב הונא (חונא) בר אבין שהלך לקדש את החודש במקום: .

בבית הוועד שבעין טב נקבעו גם הלכות שונות הנוגעות לקידוש החודש, ובהן לעניין הקריאה בתורה בראש חודש: , וכן לעניין התקיעה בשופר לאחר ההכרזה על קידוש החודש: .

הגם שקידוש החודשים והשנה התבצע במקומות נוספים, כגון יבנה שביהודה ואושה שבגליל, המשיכה העדות בבית הוועד בעין טב להיחשב למוסמכת ביותר: .

לאור התיאורים שבמקורות, מקובל להצביע על מיקומה של עין טב הקדומה באזור שפלת לוד. חיזוק משמעותי לכך הוא אזכורה של עיירה בשם ENTABA במפת מידבא מהמאה השישית לספירה, בין לוד ובין יבנה. בנוסף, יישוב בשם עין טאב נזכר בתעודה עות'מאנית מן המאה השש עשרה ככפר קטן שהתקיים באותה תקופה באזור לוד ואונו.

לקריאה נוספת
 שמואל קליין, ספר היישוב, עמ' 115.
 שמואל ספראי, "המקומות לקידוש חודשים ולעיבור השנה בארץ לאחר החורבן", תרביץ ל"ה (ה'תשכ"ו), עמ' 27.

הערות שוליים

יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
שפלת יהודה
ארץ ישראל ביהדות
הירח ביהדות
לוד: היסטוריה
קידוש החודש