יחסי אוקראינה–טורקיה

יחסי אוקראינה–טורקיה הם יחסי החוץ בין טורקיה לאוקראינה.

סקירה כללית 
לטורקיה ואוקראינה יש כרונולוגיה ארוכה של קשר היסטורי, גאוגרפי ותרבותי. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות הוקמו בתחילת שנות ה-90 כאשר טורקיה הפכה לאחת המדינות הראשונות בעולם שהודיעה רשמית על הכרה באוקראינה הריבונית. טורקיה חברה מלאה בנאט"ו ואוקראינה מועמדת לחברות בארגון. בנוסף, שתי המדינות חברות BLACKSEAFOR ו-BSEC.

בסוף ינואר 2010 הסכימו נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ' וראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן להקים אזור סחר חופשי בין המדינות במהלך שנת 2011. אבל שיחות סחר חופשי דו צדדי בוטלו בשנת 2013.

לאחר סוף 2015, טורקיה ואוקראינה חוו יחסים קרובים יותר כתוצאה מהמתיחות הגוברת של שתי המדינות עם רוסיה. ב-20 באוגוסט 2016 נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, אמר לנשיא אוקראינה פטרו פורושנקו כי טורקיה לא תכיר בסיפוח הרוסי לשנת 2014 של קרים; קוראים לזה "הכיבוש של קרים". ב-9 בינואר 2017 שר החוץ של טורקיה, מבולט צ'אבושולו, הצהיר כי "אנו תומכים בשלמות הטריטוריאלית של אוקראינה וגאורגיה. איננו מכירים בסיפוח אדמות אוקראינה.  

ב-24 בפברואר 2022, לאחר שהחלה הפלישה הרוסית לאוקראינה, הביע ארדואן את תמיכתו באוקראינה. עם זאת, ב-25 בפברואר טורקיה נמנעה מהצבעה על השעייתה של רוסיה ממועצת אירופה בטענה שהיא קוראת לדיאלוג פתוח בין הצדדים בכל נסיבות.

ב-28 בפברואר, הנשיא ארדואן אישר בפומבי שהמיצרים הימיים הטורקיים ייסגרו כדי למנוע הסלמה של המלחמה, תוך שהוא גם התחייב לשמור על היחסים עם אוקראינה ורוסיה כאחד.  טורקיה פעלה לפי אמנת מונטרה אשר קובעת את המדיניות ביחס למיצרים.

טורקיה אירחה שיחות בין רוסיה ואוקראינה שנועדו לסיים את הפלישה.

נציגיות דיפלומטיות 
 טורקיה מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב ו-2 קונסוליות בחרקוב ואודסה.
 אוקראינה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה ו-3 קונסוליות בבורסה, צ'נקלה ואיסטנבול.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים