ריפוי עבדו של שר המאה

ריפוי משרתו של שר המאה הוא אחד מהנסים של ישו שבוצע על ידי ישו מנצרת ומופיע בבשורות מתי ולוקס (שניהם חלק מהבשורות הסינופטיות). תיאור נס זה אינו מופיע בבשורות מרקוס או יוחנן.

סיפור נס הריפוי 
על פי סיפור נס הריפוי הזה, ישו מגיע לכפר נחום, שר מאה (סנטוריון), מפקד צבאי רומי, שנמצא שם מבקש את עזרתו של ישו מכיוון שעבדו חולה, הוא כמו משותק, סובל מאוד בכל אברי גופו. קהל יהודי שנאסף סביבו תומך בבקשה של שר הצבא הרומי מכיוון שהוא טוב ליהודים ועוזר להם. ישו מציע ללכת לביתו של שר המאה ולרפא את עבדו. אולם שר המאה אומר בענווה רבה: "בִּי אֲדֹנִי אַל־נָא תִטְרַח כִּי־נְקַלּתִי מֵאֲשֶׁר תָּבוֹא בְּצֵל קוֹרָתִי", כלומר מי אני ומה אני, אני לא ראוי, שאדם יקר וחשוב כמוך יטרח יבוא לביתי, אני יודע שיש לך סמכות מלמעלה. כשם שאני יכול לצוות לאנשים הכפופים לי לבוא ולצאת, ולבצע כל פעולה למעני, כן גם אתה, בעל סמכות משמים לדבר והנער שלי ירפא. ישו מתרשם מאוד מהאמונה הכנה והגדולה שמפגין שר המאה (על אף היותו רומאי ולא יהודי), ואומר לנוכחים סביבו "אֹמֵר אֲנִי לָכֶם גַּם־בְּיִשְׂרָאֵל לֹא־מָצָאתִי אֱמוּנָה גְּדוֹלָה כָזֹאת" והוא עונה בחיוב לבקשת שר המאה, "לך ויהיה לך וכאמונתך כן יהי לך", מה שגורם לכך שהעבד נרפא מיד, עוד באותה שעה.

מקורות מהברית החדשה 
סיפור ריפוי של עבד שר המאה - הסנטוריון, מופיע הן בבשורת מתי והן בבשורת לוקס. להלן ציטוטים מן הברית החדשה באותם קטעים.

ציטוט מבשורת מתי

ציטוט מבשורת לוקס

על המקורות לתיעוד 
סיפורו ריפויו של עבד שר המאה אינו מוזכר בבשורת מרקוס, המוקדמת מבין ארבע הבשורות (על פי השערותיהם של אחדים מפרשני הברית החדשה). אחת התיאוריות טוענת שחומר אשר אינו מצוי בבשורת מרקוס, אך כן מצוי בבשורות מתי ולוקס, הגיע אולי ממקור קדום אבוד המכונה "Q" (קיצור לשם Quelle = מקור בגרמנית) אם זה נכון, קטע זה עדיין יהיה חריג, כפי שמאמינים שהמקור - "Q" היה אוסף של אמרות וציטוטים מדברי ישו (רשימת דרשות וציטוטים), ללא כל קשר לחומר אחר; אלא שסיפורו של עבד שר המאה כולל חומר רקע מפורט. זה יהיה גם סיפור הנס היחיד שמקורו ב "Q". אפשרות אחת היא שרק הדיאלוג תועד במקור- "Q", ושגם בשורות מתי ולוקס הוסיפו את פרטי הרקע מהיסטוריה שסופרה בעל פה.

בשורת יוחנן אכן מתעדת את סיפורו של ישו שריפא את בנו של פקיד מלכותי בכפר נחום ממרחק בבשורת יוחנן ד:54-46. פרשנים חדשנים אחדים  מתייחסים אל שני הסיפורים כאל אותו אירוע. עם זאת, בפרשנותו של ר. ת. פרנס על בשורת מתי הוא מציג טיעונים לשוניים כנגד ההשוואה של בן לעבד ולפי פרשנותו שתי העדויות צריכות להיחשב כנסים נפרדים. גם מריל סי. טני, בפרשנותו על בשורת יוחנן ואורוויל דניאל, ב"הרמונית הבשורה" שלו  רואים בהם שני אירועים נפרדים ושונים.

שימוש בליטורגיה 
המילים של שר המאה (Centurion) משמשות בתפילה הגישה הצנועה הכלולים בליטורגיקה האנגליקנית, המתודיסטית, הפרסביטריאנית, ונוצרית אחרת כחלק מליטורגיקה של סעודת האדון . המילים משמשות גם כחלק מטקס הקודש ב פולחן הרומי של הכנסייה הקתולית.

פרשנויות

אמונה כגורם לריפוי המאמין 
חלק נכבד מן הנסים שבצע ישו וכן גם הנסים שבצעו שליחיו, היו מבוססים בדגש על האמונה שנמצאה אצל מי שעליהם פעלו הנסים. ישו אומר גם במקרה של אותו שר מאה רומי, וגם במקרה של האלמנה הכנענית מצור בנס גירוש השדים מבתה, וכן גם אמונתה של האישה זבת הדם, ועוד במקרים אחרים, שאמונם היא שהושיעה אותם. אך בפרספקטיבה רחבה יותר יש לייחס את אמונה לא רק לנושא הריפוי הפיזי אלא גם לריפוי הרוחני באמונה, הישועה שיש בידי ישו להעניק.

המשמעות של "עבד" (או "משרת") 
בשורת לוקס ז: 2 ו -ז: 10 מתייחסת לאיש שנרפא כ- doulos=δούλος, שמשמעותו באופן חד משמעי כ"עבד" או כ"משרת", אך גם שר המאה (הסנטוריון) עצמו המכנה אותו "נערי" שיש לו מספר משמעויות יותר מעורפלות כגון "ילד" או "נער צעיר" (למשל, מתי ב:16, לוקס ב:43, לוקס ח:51, ששם זה מתייחס לנערה), "בן" (יוחנן ד:51) ו"עבד" (לוקס טו:26, מעשי השליחים ד:25).

ביבליוגרפיה 
 רשימת נסים והתייחסויות מקראיות של ישוע
 ישוע מנצרת ושאול השליח - תולדותיהם ופועלם, החברה לכתבי הקודש בישראל, 1976, 1991
 יוסף עמנואל לנדסמן, קורות חיי ישוע המשיח, דפוס ינץ בע"מ
 ריסטו סנטלה, המשיח בתנ"ך - לאור ספרי חז"ל, 1980, 1984, דפוס ינץ בע"מ
 ריסטו סנטלה, המשיח בברית החדשה - לאור ספרי חז"ל, 1984, דפוס ינץ בע"מ

ראו גם 
 משלי ישו

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

ישו
הברית החדשה
נסים בנצרות