פאל אברהם

פאל אברהם (בהונגרית: Ábrahám Pál (אברהם הוא שם המשפחה); סומבור, 2 בנובמבר 1892 – המבורג, 6 במאי 1960) היה מלחין, ומנצח יהודי-הונגרי.

ביוגרפיה
פאל אברהם הוא בנם של יעקב אברהם (1909–1859) סוחר מהיישוב אפאטין על גבול הונגריה - סרביה של היום ושל פלורה בלאו (1872–1943). אמו היא מהעיר מוהאץ' ונהגה לשחק במופעים עוד בילדותה. סבו של אברהם, מצד אמו רז'ה בלאו, היה קבלן מכובד של עבודות סלילת דרכים במוהאץ' ובעל מכרה. אברהם גדל באפטין בוויבודינה (כיום סרביה), והחל לנגן בפסנתר כבר בגיל ארבע. אמו המורה למוזיקה, והחזן מקומי לימדו אותו, ובהמשך למד לנגן גם בכינור. לאחר סיום תעודת הבגרות, בגיל 17, המשיך את לימודיו באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט. הוא סיים לימודי קומפוזיציה ונגינה בצ'לו ואז בלחץ משפחתי עזב ונרשם לבית ספר למסחר. הוא המשיך בכל זאת את לימודיו באקדמיה למוזיקה משנת 1913 והפך לתלמיד של ויקטור הרצפלד בהלחנה ולמד אסתטיקה של המוזיקה, היסטוריה של המוזיקה ותורת המוזיקה. חומר של חמש שנים הוא סיים בשלוש ובהצטיינות. על פי השנתון של האקדמיה למוזיקה, הוא זכה במלגה ממלכתית בשנת הלימודים 1914–1915.

נקודת המפנה בחייו הייתה בשנת 1929, אימרה פולדש מחזאי וכותב ליבריות מוכר פנה אליו להלחנת היצירה שלו: "ויקטוריה", ואז פנתה אליו גם חברת הפקת הסרטים UFA לכתיבת מוזיקת רקע לסרט האילם "המלודיה של הלבבות". הוא נקרא לברלין, גרמניה. ויקטוריה הוצגה בתיאטרון המלכותי בינואר 1930 וב־7 באפריל בפסטיבל האופרטות הקיצי בלייפציג, בשם Viktoria und ihr Huszar, בהצלחה רבה בשני המקומות. ההצלחה נראתה בלתי ניתנת לעצירה, הוא הרוויח הרבה כסף, קנה וילה בסגנון הרוקוקו בפאסננשטראסה בברלין, עבד עשרות שעות ביום בבית, עם כמות עצומה של קפה ושלוש חפיסות סיגריות ביום. ב־16 ביוני 1930 התחתן ברובע החמישי בבודפשט. האופרטה "הוורד של הוואי", שהוצג בבכורה בלייפציג הצליחה והגיעה לברלין, וינה, בודפשט, לונדון. בינתיים הוא הקליט עם מיטב הזמרים בתקופתו, בהם ריצ'רד טאובר, רנטה מולר, יאן קיפורה. ההצלחה הגדולה ביותר שלו הייתה הנשף ב"סאבוי", שהוצג ב־23 בדצמבר 1932, בפני 3,300 איש ב-Große Schauspielhaus. האופרטה שלו, שבה כמעט כל ידוען ברלין הופיע באולם הצפוף, כלל את הקנצלר פון שלייכר, שרים, שחקנים כוכבים, במאים ומבקרים.

ויקטוריה, הוורד של הוואי והנשף בסאבוי הפכו אותו לאחד ממלחיני האופרטות הידועים ביותר באירופה. בשנת 1933, לאחר שהיטלר עלה לשלטון, אברהם עבר לווינה ואז שוב לבודפשט; הוא כתב שם שוב אופרטות ומוזיקת קולנוע. החל מ־23 באפריל 1933, שמו של פאל אברהם לא נכתב עוד בעיתונים הגרמניים. בתחילת 1939 נסע לפריז ומשם באונייה לקזבלנקה, משם לקובה, הוואנה, ואז היגר למיאמי, בארצות הברית. בשנים 1940–1941 הפך לצ'לן במטרופוליטן אופרה בניו יורק. הוא לא זכה להצלחה רבה באמריקה, כתב אמנם מוזיקה לשני סרטים ובשנת 1946 אושפז במחלקה הפסיכיאטרית של בית החולים בלוויו ומשם הועבר למרכז הפסיכיאטרי קרידמור בשכונת קויינס ושהה בו למשך עשר שנים. בשנת 1947 העיתונים האירופאים אף בישרו על מותו. בשנת 1956, בעזרת חבר, חזר לאירופה, לגרמניה, אך כבר לא היה מסוגל ליצור בגלל בריאותו הרופפת. את שנותיו האחרונות בילה במוסד לחולי נפש בהמבורג ובטיפול הבית של אשתו שרולטה פסלי. האופרטות שלו נמצאות כיום ברפרטואר בהונגריה כמו גם במספר מדינות אירופאיות נוספות, בעיקר בגרמנית (בכמה תיאטראות בגרמניה, באוסטריה, בשווייץ) וכן בהולנד, איטליה, ובמזרח אירופה (אסטוניה, ליטא, רומניה ובולגריה)

עבודותיו העיקריות

אופרטות 
 זֶנֶבֶּנֶה (עבודה עם כמה מחברים) (אופרטה בשלוש מערכות. ליברית: László Lakatos ו- István Bródy) (2 במרץ 1928, תיאטרון האופרטה של בודפשט)
 הנערה האחרונה ממשפחת וֶורְבַּאִי (1928) (אופרטה ב-3 מערכות, מילים מקומדיה של גאבור דריגיי, "בעלה של העלמה", מילים: אימרה הרמט) (13 באוקטובר 1928, תיאטרון אופרטה בבודפשט)
 אני אוהב את אשתי (ליברית: אנדרה בירבו, מבוסס על הקומדיה "Fille et la Garcon" של הסופרת הצרפתית דולי ז'ורז' עם הליברית של סטלה אדוריאן) (15 ביוני 1929; התיאטרון ההונגרי);
 ויקטוריה (1930); (אופרטה בשלוש מערכות והקדמה, ליברית: אימרה פולדס, מילים: אימרה הרמט) (בודפשט, 21 בפברואר 1930 תיאטרון קיראי)
 הורד של הוואי (1931); (אופרטה בשלוש מערכות, ליברית: אימרה פולדס, אלפרד גרינוולד מילים מאת פריץ לוהנר-בדא; לייפציג, 24 ביולי 1931) תיאטרון Neues, Die Blume von Hawaii) (מילים הונגריות: Imre Harmath) (בכורה הונגרית: 28 בינואר 1932) תיאטרון קיראי)
 נשף בסאבוי (1932); (אופרטה בשלוש מערכות, ליברית: אלפרד גרינוולד, מילות השירים: פריץ לוהנר-בדא) (ברלין, 23 בדצמבר 1932) Grosses Schauspielhaus, שכותרתו Ball im Savoy), (תורגם להונגרית על ידי ינו הלטאי מילים של József Romiklausi, Gergely Zöldi) (בכורה בהונגרית: 23 בדצמבר 1933) בודפשט, תיאטרון הונגרי)
 מאמינים מאושרים (1932);
 מלאך ללילה (1933).
 אנטוניה (1934)
 אגדה בגרנד הוטל (1934) (אופרטה בשתי מערכות, פרולוג ואפילוג, מאת מחבר הקומדיות הצרפתי אלפרד סבואר על סמך הסאטירה המפורסמת העולמית שלו "הנסיכה והמלצר", תוקן הטקסט על ידי אלפרד גרינוולד, מילים מאת פריץ לוהנר-בדא (29 במרץ 1934). וינה, תיאטרון אן וינה, מרצ'ן אם גרנד-הוטל) תורגם להונגרית על ידי ינו הלטאי (בודפשט, 28 במרץ 1936 תיאטרון קאמרי)
 ויקי (קומדיה מוזיקלית ב-3 מערכות ב-6 תמונות, מילים: אדוריאן בני, מילים: אימרה הרמט) (26 בינואר 1935) בודפשט, תיאטרון הונגרי)

בשפת המקור:
 
 Zenebona (több szerzővel közös mű) (operett 3 felfonásban, szövegkönyv: Lakatos László és Bródy István) (1928. március 2., Budapesti Operettszínház)
 Az utolsó Verebély lány (1928) (operett 3 felvonásban, szövegkönyv: Drégely Gábor Kisasszony férje c. vígjátékából, dalszövegek: Harmath Imre) (1928. október 13., Budapesti Operettszínház)
 Szeretem a feleségem ( szövegkönyv: Birabeau André, Dolley Georges francia írók "Fille et la Garcon" vígjátéka alapján Stella Adorján szövegkönyvével) (1929. június 15. Magyar Színház);
 Viktória (1930); (operett 3 felvonásban és előjátékkal, szövegköny: Földes Imre, dalszövegek: Harmath Imre) (Budapest, 1930. február 21. Király Színház)
 Hawaii rózsája (1931); (operett 3 felvonásban, szövegkönyv: Földes Imre, Alfred Grünwald, dalszövegek: Fritz Löhner-Beda) (Lipcse, 1931. július 24. Neues Theater, Die Blume von Hawaii címmel) (magyar dalszövegek: Harmath Imre) (magyar bemutató: 1932. január 28. Király Színház)
 Bál a Savoyban (1932); (operett 3 felvonásban, szövegkönyv: Alfred Grünwald, dalszövegek: Fritz Löhner-Beda) (Berlin, 1932. december 23. Grosses Schauspielhaus, Ball im Savoy címmel), (magyarra fordította: Heltai Jenő, dalszövegek: Romhányi József, Zöldi Gergely) (magyar bemutató: 1933. december 23. Budapest, Magyar Színház)
 Boldog hívek (1932);
 Egy éjszaka angyala (1933).
 Antónia (1934)
 Mese a Grand Hotelben (1934) (operett 2 felvonásban, elő és utójátékkal, Alfréd Savoir francia komédiaíró "A nagyhercegnő és a pincér" c. világhírű szatírája alapján a szövegkönyvet átdolgozta: Alfred Grünwald, dalszövegek: Fritz Löhner-Beda) (1934. március 29. Bécs, Theater an der Wien, Märchen im Grand-Hotel címmel) magyarra fordította: Heltai Jenő (Budapest, 1936. március 28. Kamara Színház)
 Viki (zenés vígjáték 3 felvonásban 6 képben, szövegkönyv: Bényi Adorján, dalszöveg: Harmath Imre) (1935. január 26. Budapest, Magyar Színház)

מוזיקה לסרטים 
פאל אברהם כתב מוזיקה ליותר משלושים סרטים:

מידע נוסף 
 סמל תמונה ממוזערת אקדמית. Főszerk. Mihály בק, Vilmos Peschka. Bp., מו"ל אקדמי, 1989-1990.
 לקסיקון מוזיקלי של ברוקהאוס-רימן. אד. דלהאוס, קרל ואגנברכט, הנס היינריך. עריכת המהדורה ההונגרית בורונקיי אנטל. Bp., מו"ל למוזיקה, 1983-1985.
 אנציקלופדיה הונגאריקה. Főszerk. László Bagossy. [קלגרי], קרן Lexikon האתנית ההונגרית, 1992-1998.
 יוצרי קולנוע הונגרים בעולם - הונגרים בקולנוע. אד. גאבור גלנקסר. Bp., Filmunió ההונגרית, 1996.
 זולטאן קלאפיס: מדריך ביוגרפי. אלפי ביוגרפיות הונגריות ממדינות יוגוסלביה. נובי סאד, מפרסם הפורום, 2002.
 מי ומי? לקסיקון של בני דור. [Bp.], ביתא ספרותית ושות ', [1937].
 לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. Főszerk. אגנש קניירש. Bp., מו"ל אקדמי, 1967-1969.
 אייקון קולנוע הונגרי. אד. יוזף ורס. Bp., Filmarchivum הלאומית ההונגרית, 2005.
 ספר המוזיקה ההונגרית. אד. אימרה מולנאר. Bp., Havas Ödön, 1936.
 האייקון הגדול ההונגרי. Főszerk. László Ériesős (המאות 1–5) ), Gábor Berényi (מהדורה 6) ), Lászlóné Lány (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 לקסיקון תיאטרון הונגרי. אד. שימוש בחומר שנאסף של ג'ני ארדי ואמיל קורתי. . . אלאד שופפלין. [Bp.], האיגוד הלאומי של שחקנים ופנסיות, [1929].
 הלקסיקון של החברה ההונגרית. Bp., הוצאת Lexikona של החברה ההונגרית, 1930.
 יוזף מודרק - טאמאס דאק: לקסיקון לסרט הקול ההונגרי 1931–1944. Máriabesnyő-Gödöllő, מושך, 2006.
 לקסיקון יהודי הונגרי. אד. פיטר אוגווארי. Bp., לקסיקון יהודי, 1929.
 הלקסיקון החדש של Révai. Főszerk. הקולגה איסטוון טרסולי. שקסארד, תינוקות, 1996-.
 לקסיקון מוזיקה קלה. אד. יאנוס סבק-בלה סאבו. Bp., חברת תעמולה והוצאת תיירות, 1987.
 אולם הדיוקן של ההונגרים האמריקאים. Főszerk. Tanka László. אד. Róbert Balás. Bp., Médiamix Publisher. 2003
 אנציקלופדיה ביוגרפית הונגרית חדשה. Főszerk. László Markó. Bp., מועדון הספרים ההונגרי.

לקריאה נוספת 
 לקסיקון לאומנות הבמה ההונגרית. עורך ראשי: גיורגי סֶקֶיי. בודפשט: אקדמית. 1994 
 אברהם פאל. ספריית השחקנים szineszkonyvtar.hu (ניגש ל-20 בפברואר 2016)
 ג'רג' שאנדור גאל - וילמוש שומוג'י: ספר האופרטות, מו"ל למוזיקה, בודפשט 1976

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מוזיקאים יהודים הונגרים
מנצחים הונגרים
מלחינים יהודים הונגרים
מלחיני אופרטה
בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
מלחיני קולנוע
מנצחים יהודים הונגרים
הונגרים שנולדו ב-1892
הונגרים שנפטרו ב-1960