תפילת הטבת חלום

תפילת הטבת חלום היא תפילה המוזכרת בתלמוד כנאמרת על חלום מטריד. יש שנהגו לאמר תפילה זו בשעת ברכת כהנים.

תולדות התפילה
בתלמוד ירושלמי מופיע שר' יונה בשם ר' תנחום בי ר' חייא אמר:

הירושלמי מוסיף אחרי התפילה את הפסוקים:

בירושלמי לא נזכר זמן כלשהו שבו יש לומר את התפילה. אמנם בתלמוד בבלי, התפילה מוזכרת כנאמרת בזמן ברכת כהנים, באופן שהאומר יסיים את אמירת התפילה עם סיום הברכה על ידי הכוהנים וכך כשיענו הציבור אמן על ברכת הכנים יענו אמן גם לתפילתו. התלמוד מציע לאומרו למי שראה חלום ולא יודע מה ראה. הנוסח בבבלי הוא:

בסידורים של גניזת קהיר מופיעה התפילה רק לעיתים נדירות בסידורי נוסח בבל. לעומת זאת, בסידורים של נוסח ארץ ישראל מופיעה התפילה בסוף ברכות השחר או לאחר פסוקי דזמרא.

נוסח התפילה בסידורי הגניזה נוסח ארץ ישראל הוא:

ורד רזיאל-קרצ'מר טוענת שהופעת התפילה בתוך הסידורים מצביעה על הפיכת התפילה מתפילה מזדמנת הנאמרת בעת הצורך לתפילת קבע הנאמרת באופן קבוע על הסדר. בנוסף היא מצביעה על כך שהנוסח בסידורים משמיט את ההתייחסות לחלומות מסופקים, ומתייחס לחלומות רעים ומשנה את התפילה מלשון יחיד ללשון רבים. רזיאל-קרצ'מר מעלה את ההשערה שכניסת התפילה לנוסח של קבע נובעת מהדגש על חלומות של אחרים, שאדם אינו יודע מתי נחלמו ועל כן הדרך להפיגם הוא באמירה תדירה של התפילה.

אף שהתפילה אינה מובאת על ידי הרמב"ם, היא מובאת על ידי הרי"ף והרא"ש וכן בארבעה טורים באורח חיים סימן קל, ומשם נכנסה התפילה לסידורים.

בהלכה

זמן אמירת התפילה
בתלמוד הבבלי מובא שיש לומר את התפילה בזמן אמירת ברכת כהנים. הרמ"א מביא בשולחן ערוך בשם הר"ן, שבמקומות שבהם לא אומרים ברכת כהנים כל יום התפילה נאמרת על ידי חולמי חלומות במקביל לברכת שים שלום של חזרת הש"ץ. מנגד, בעת אמירת ברכת כהנים, התפילה נאמרת שלוש פעמים, לקראת סיום של כל אחת מהברכות של ברכת כהנים, וכך מובא במחזורים בסדר ברכת כהנים. המשנה ברורה מספר שבמקום מגוריו נהגו שכל הקהל אומר את התפילה "דכיוון דאין אנו נושאין כפים כי אם ברגלים, אי אפשר שלא חלם לו פעם אחת בין רגל לרגל". לעומת זאת, המשנה ברורה כותב לא לומר את התפילה אם חל אחד הרגלים בשבת כי לא אומרים תחינה בשבת, אלא רק אם חלם חלום בלילה לפני.

המפרשים דנו בשאלה כיצד ניתן לאמר את התפילה במהלך ברכת כהנים, בעת שהציבור אמור להאזין לברכה. התוספות במסכת סוטה כותבים שמכיוון שהתמודדות עם חלום היא שעת הדחק, התירו לאמר את התפילה למרות החובה להאזין לברכת כהנים, כמו שהתירו לצום בתענית חלום בשבת. בבית יוסף מובא הסבר נוסף, שמכיוון שהאומר את התפילה מכוון לאמרה בזמן ברכת כהנים, הרי שהוא נחשב למאזין לברכה.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

תפילות ביהדות
חלום
חלומות ביהדות