מדד אבראהים לממשל אפריקאי

מדד אבראהים לממשל אפריקאי (באנגלית: Ibrahim Index of African Governance; בראשי תיבות IIAG) הוא מדד לאיכות השלטון, המתפרסם מדי שנה מאז 2007 על ידי קרן מו אבראהים . המדד בוחן את איכות הממשל ביותר מחמישים מדינות ביבשת אפריקה.

המדד מיועד לספק מסגרת להתייחסות לממשלות, לאזרחים, למוסדות ולמגזר הפרטי להערכת איכות הממשל במדינות אפריקה השונות, ולקיום דיון ציבורי וקבלת החלטות בנושא זה. הוא גם משמש לקרן כדי להעריך את ההתקדמות או הנסיגה של מדינות אפריקה ושל היבשת בכללה בתחומים הנכללים במדד.

המדד
קרן מו אבראהים הוקמה על ידי איש העסקים הסודני מו אבראהים במטרה לקדם את המנהיגות והממשל ביבשת אפריקה. מדד אבראהים הוא אחד מן המפעלים המרכזיים שלה בצד הפרס שמעניקה הקרן על הישגים במנהיגות באפריקה . מטה הקרן שוכן בלונדון שבבריטניה.

נקודת המוצא של הקרן לבחינת איכות הממשל היא הטובין הפוליטיים, החברתיים והכלכליים שלאזרח יש זכות לצפות לקבל ממדינתו ושלמדינה יש את האחריות לספק אותם לאזרחיה. הגדרה זו מתמקדת בתפוקות ובתוצאות של המדיניות הננקטת בכל מדינה.

המדד שמחשבת הקרן מודד את ההתקדמות - או הנסיגה - באיכות הממשל במדינות אפריקה תחת ארבע קטגוריות מרכזיות, שלכל אחת מהן תת-קטגוריות. הציון בכל תת-קטגוריה מחושב על פי אינדיקטורים שונים - 102 בסך הכל בכל המדד - שמקורם במידע שנאסף מכ-30 מקורות עצמאיים שונים. הציון הכללי שמקבלת מדינה הוא ממוצע הציונים שלה בארבע הקטגוריות המרכזיות.

בשנת 2013 נעשה תיקון למודל שעליו מבוסס חישוב המדד, ועל כן ההשוואה בין המדדים השנתיים אמורה להיערך בין אלו שפורסמו משנה זו ואילך.

המדד חושב לראשונה בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת הרווארד. מאז מספקים מספר גופים אקדמיים ומחקריים מאפריקה סיוע אקדמי וטכני לחישוב המדד.

קטגוריות ומרכיבי המדד
בסוגריים מובא מספר האינדיקטורים הנכלל בכל תת-קטגוריה:
ביטחון ושלטון החוק
שלטון החוק (6)
עצמאות הרשות השופטת; עצמאות ושקיפות ההליך השיפוטי; נגישות לצדק; זכויות קניין; מנגנונים להעברה מסודרת של כוח שלטוני; אי הטלת סנקציות מולטילטרליות
שקיפות ומתן דין וחשבון (Accountability) (9)
נגישות למידע ציבורי וחקיקתי; נגישות לרשומות של חברות בבעלות המדינה; מתן דין וחשבון של הממשלה ועובדי ציבור; סנקציות על שימוש לרעה בכוח המשרה; היעדר שחיתות בזרועות הממשלה; היעדר שחיתות במגזר הציבורי; היעדר שחיתות במגזר הפרטי; היעדר העדפת מקורבים; מנגנונים למאבק בשחיתות
ביטחון אישי (6)
תפיסת הביטחון האישי; אפשרות ההסתמכות על שירותי משטרה; היעדר אי-שקט חברתי; היעדר פשע; היעדר אלימות ממשלתית נגד אזרחים; היעדר סחר בבני אדם
ביטחון לאומי (6)
היעדר מעורבות ממשלתית בסכסוכים מזוינים; היעדר סיכון לסכסוך מזוין מבית; היעדר אלימות נגד אזרחים מצד פעילים לא-מדינתיים; היעדר מתיחויות חוצות גבולות; היעדר קיום עקורים בתוך המדינה; היעדר פליטים
השתתפות וזכויות אדם
השתתפות (5)
השתתפות פוליטית; השתתפות בחברה האזרחית; בחירות דמוקרטיות; יכולת הפעולה של גופים לפיקוח על בחירות; יכולת אפקטיבית למשול
זכויות (6)
חופש הביטוי; חופש ההתאגדות והאסיפה; זכויות אזרח וחירויות; אשרור אמנות בינלאומיות לזכויות אדם ודיווח על קיומן; סיכוי נמוך להפרת זכויות אדם על ידי הממשלה; הגנה מפני אפליה אתנית ודתית
מגדר (8)
קידום שוויון מגדרי; ייצוג פוליטי של נשים; שוויון זכרים-נקבות בחינוך יסודי ובחינוך תיכוני ראשוני; השתתפות נשים בשוק העבודה; שוויון מגדרי במקום העבודה; ייצוג נשים ברשות השופטת; חקיקה בנוגע לאלימות נגד נשים; העצמה פוליטית של נשים
הזדמנויות כלכליות בנות קיימא
מנהל ציבורי (9)
יכולת סטטיסטית ממשלתית; מרשם אזרחי; אפקטיביות של שירותים ציבוריים; שירותים ציבוריים מקוונים; גיוון של היצוא; ניהול תקציבי וכספי; איזון תקציבי; מדיניות פיסקלית; מוביליות של מס והכנסות
סביבה עסקית (7)
סביבה רגולטרית עסקית; היעדר ביורוקרטיית-יתר; היעדר מגבלות על השקעות זרות; יעילות של הליכי מכס; איתנות של בנקים; שביעות רצון מיצירת תעסוקה; פיתוח ממשלתי של אינטגרציה אזורית
תשתיות (6)
מתן אפשרות לקיום סביבה לפיתוח תשתיות; תשתיות תחבורה; מהימנות של אספקת חשמל; תשתיות דיגיטל ו-IT; נגישות למי שתייה; שביעות רצון מהתשתית של מים ושירותי תברואה
המגזר הכפרי (8)
נגישות לקרקע ולמים לחקלאות; אקלים עסקי כפרי; השקעה ממשלתית בפיתוח כפרי; נגישות למחקר חקלאי; איזון תקציבי של מדיניות חקלאית; השתתפות של ארגונים חקלאיים; קידום של שוויון זכרים-נקבות בארגונים חקלאיים; שקיפות ומתן דין וחשבון במישור החקלאי
פיתוח אנושי
רווחה (10)
מדיניות ושירותי רווחה; קידום אינטגרציה סוציו-כלכלית של צעירים; רשתות ביטחון סוציאליות; הגנה סוציאלית ומדיניות עבודה; הכללה סוציאלית; היעדר עוני; מאמצים לצמצום העוני; שביעות רצון מצמצום פערי הכנסה; מדיניות סביבתית; קידום קיימות סביבתית
בריאות (9)
שביעות רצון משירותי בריאות בסיסיים; קמפיינים לבריאות הציבור; היעדר תמותת ילדים; היעדר תמותת יולדות; נגישות לתברואה; היעדר תת-תזונה; היעדר מחלות מידבקות; חיסונים; אספקת טיפול רפואי לאיידס
חינוך (7)
שביעות רצון מאספקת חינוך; איכות החינוך; התאמת החינוך לצורכי השוק; משאבי אנוש בבתי ספר יסודיים; השלמת לימודים ברמה יסודית; הרשמה ללימודים תיכוניים; הרשמה ללימודים גבוהים

מקורות המידע
פרסומי יותר מ-30 ארגונים הם מקורות המידע לאינדיקטורים המהווים בסיס למדד. הארגונים הם, בין השאר: הבנק האפריקאי לפיתוח, האיחוד האפריקאי, איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי, תוכנית האו"ם ל-HIV/איידס, נציב האו"ם לזכויות האדם, נציב האו"ם לפליטים, OECD, קרן האו"ם לילדים, הנציבות הכלכלית של האו"ם לאפריקה, אונסק"ו, מחלקת המדינה של ארצות הברית, הבנק העולמי, ארגון הבריאות העולמי.

מדד 2018
הציון המקסימלי האפשרי למדד הוא 100.

ממוצע המדדים ליבשת

המדד לפי מדינות
בטבלה זו מובאים:
ציון המדד הכללי לכל מדינה בתוספת דירוגה על פיו והשינוי שלו מ-2017
ציוני המדד של כל מדינה בארבע הקטגוריות הראשיות (ללא מידע נוסף עליהם).

קישורים חיצוניים
 המדד לשנת 2018, באתר קרן מו אבראהים

מדדים
אפריקה: פוליטיקה
אפריקה: כלכלה