מצווה בו יותר מבשלוחו

מצווה בו יותר מבשלוחו הוא כלל הלכתי הנזכר בתלמוד, לפיו על אף ששלוחו של אדם כמותו, מ"מ ישנה עדיפות שהאדם יקיים בעצמו את המצוות המוטלות עליו, ולא יעשם על ידי שליח.

כלל זה נאמר בתלמוד לעניין מצוות כבוד שבת, ולעניין קידושי אישה.

מקור הכלל 
מקור הכלל הוא בתלמוד, במסכת קידושין, שם מדייק רב יוסף מדברי המשנה כי לעניין קידושי אישה מצווה בו יותר מבשלוחו. הוא אף מוסיף לכך שתי דוגמאות, העוסקות בהכנות לשבת:

לדעת רש"י, הטעם בזה הוא כי . זאת אומרת כאשר אדם עוסק במצווה בגופו ממש, הוא מקבל שכר גדול יותר מאילו היה עושה את המצווה על ידי שליח.

בפירוש הרמב"ם כתב שהטעם הוא .

בשאר מצוות 
כאמור, בתלמוד נזכר דין מצווה בו יותר מבשלוחו לעניין קידושין ולעניין הכנת לשבת, בשולחן ערוך כתב דין זה לעניין ההכנות לשבת:

לדעת המגן אברהם כלל זה נאמר בכל המצוות, והפרי מגדים כתב לחדש שהכלל נאמר גם במצוות דרבנן.

לעומתם, התקשה המהר"ח אור זרוע להבין מדוע אנשים לא מקיימים כיום מצוות שחיטה ומצוות מילה בעצמם, ולא על ידי שליח, והוכיח מכך שהכלל 'מצווה בו יותר מבשלוחו' אינו נאמר בכל המצוות. גם היד המלך פסק כי הכלל רלוונטי רק בשתי מצוות אלו, וזאת משום שרק בשתיהן לא תהיה שייכות לשולח, אם ייעשו על ידי השליח.

רבי אשר וייס בספרו מנחת אשר, מציע פתרון ביניים: במצוות שעיקרן התוצאה - כגון מצוות שחיטה שהעיקר שהבשר יהיה מהבהמה שחוטה, וכן לעניין מצוות מעקה שהתכלית שלגג יהיה מעקה - במצוות אלו אין דין 'מצווה בו יותר מבשלוחו'. לעומת זאת, מצוות שעיקרן בעצם הפעולה, כגון ברית מילה, וקידושין בהם נאמר דין 'מצווה בו יותר מבשלוחו'.

דיני קדימות 
בחיי אדם הסתפק האם מעלת קיום דין 'מצווה בו יותר מבשלוחו' קודמת למעלת קיום דין 'הידור מצווה', או לא. כגון לעניין מצוות כתיבת ספר תורה, האם עדיף שאדם יכתוב בעצמו למרות שאינו כותב בצורה יפה, או שעדיף יותר שיתן לסופר סת"ם שיכתוב עבורו, כדי שהכתיבה תהיה נאה ומהודרת.

קישורים חיצוניים 
 
 
 מצווה בו יותר מבשלוחו או הידור מצווה באתר עולמות

הערות שוליים 

כללי המצוות