מריה אמבר

מריה אמבר (במקור עד 1950 אלזנר, בהונגרית: Ember Mária; אבאדסלוק, 19 באפריל 1931 – בודפשט, 30 בדצמבר 2001) הייתה סופרת, עיתונאית, מבקרת אמנות, מתרגמת, היסטוריונית וחוקרת הונגרייה-יהודייה. אחותה הצעירה יהודית אמבר הייתה במאית קולנוע.

ביוגרפיה

אמבר סיימה את הפקולטה למדעי הרוח בבודפשט עם תואר בהונגרית ובגרמנית. משנת 1950 הייתה לקטורית בהוצאת אתנאום ואחר כך חניכה לעיתונות ב"עיתון הספרותי". היא הצטרפה כעמיתה לעיתון הספרותי בשנת 1951.

לאחר אירועי 1956 (המרד ההונגרי) נאסר עליה לעסוק במקצועה במשך זמן רב בגלל סירובה להתכחש לשותפה אנדראש ב. הגדוש. באותן שנים עבדה כמורה בבית הספר יסודי. במשך חצי עשור ממיגור מהפכת 1956,. היא התקיימה מהוראת ספרות גרמנית והונגרית (1957-1961), הייתה עובדת של ה"נויה צייטונג (Neue Zeitung)" (1961) וחברת מערכת בעיתון ה"תכנייה של פשט". אחותה הצעירה יודית אמבר, הייתה במאית קולנוע.

עבודתה 
מריה אמבר לא הייתה סופרת במשרה מלאה, היא הייתה צריכה להתפרנס תמיד גם מעיתונאות ומעריכה, שמה נקשר גם לביקורות אמנות מעולות ולספרי הדרכה. הרומן הראשון שלה, "אני מספרת לעצמי" בשנת 1968, הרומן הקצר הראשון שלה "באקראי", ראו אור בשנת 1971. הרומן "עיקול סיכת הראש" פורסם בשנת 1974, בו היא למעשה יצרה ז'אנר חדש באמצעות ארגון בדיוני עם מסמכים היסטוריים.

הרומן הראשון שלה (אני מספרת לעצמי; 1968) עוסק בתחילתה של דרך מוטעית טרגית, רומן נערות, סיפור מחנה קיץ עם קצת אהבות. מחנה האימונים עבור מנהיגות תנועת הנוער של התיכוניסטים לביצוע צייתני של צעדים חסרי נשמה. מעטות העבודות שסיפרו בראיה כה צלולה את הסכנות של העידן הקומוניסטי החדש, של הקהילה והשכבה החדשה המתהווה. הקונפליקט הבסיסי בין יצירותיה של מריה אמבר הוא הדואליות של הפרט והקהילה, של הקבלה ושל ההדרה.

היא הייתה המבשרת הראשונה של הופעת ספרות השואה בהונגריה בשנת 1974, בעקבות ספרה עיקול סיכת הראש, שגרמה להד בלתי רגיל באופן יוצא דופן - בתחילה הזכירו אותה כסופרת של ספר יחיד או כאמנית לנושא אחד. היא תיארה את סיפור הגירוש, הדחיה והבריחה של המשפחות היהודיות בדברצן בשואה.

המוטו הבולט של מריה אמבר היה שהיא לא קיבלה על עצמה לספר על "ה"גורל היהודי, אלא לספר את ההיסטוריה ההונגרית.

עד 1991 עבדה כעורכת הקריאה של העיתון "מאדיאר נמזט" (Magyar Nemzet) "האומה ההונגרית". מגזין החיים התרבותי והציבורי "ידידות", שנועד להכיר הדדית את עמי הונגריה, נוסד כיוזמה אזרחית בשנת 1994 על ידי מריה אמבר ואווה מאייר.

בסוף שנות השמונים החלה במחקר בעקבות משפט הראווה לראול ולנברג משנת 1953. אחד מקורבנות התביעה, פאל סאלאי, שינה את שמו לפאול סטרלינג (Paul Sterling) בארצות הברית, ביקר בבודפשט מארצות הברית, חיפש ופגש את מריה אמבר. בעקבות השיחה שהתפרסמה במדיאר נמזט, ביצעה מריה אמבר מחקר בארכיוני בודפשט ומוסקבה. ספרה משנת 1992 ("הם רצו להפליל אותנו" בהוצאת Héttorony Könyvkiadó) מתעד את משפט הראווה משנת 1953.

ספריה 
בשפת המקור:
 München, útikönyv, 1971
 Hajtűkanyar (1974),  Katalizator Iroda 1994,
 Aktavers és egyéb történetek (1979), Magvető, Budapest
 Nevetséges Kozmosz Kiadó (1979 - Kaján Tibor illusztrációival.)
 Bajorországi utazások, Budapest, (1980), Panoráma
 Kutyát küldött a tenger, Budapest, (1982), Móra Ferenc Ifjúsági Könyvkiadó
 Nyugat-Berlin, útikönyv, 1985;
 Viccgyűjtemény, 1985, 2. bőv. kiad. (1988)
 Berlin, az NDK fővárosa, útikönyv (1969), átdolg. kiadás, 1977, 3. jav., bőv. kiad. 1988;
 Jár-kel, mint zsidóban a fájdalom (1988)
 A halálvonat artistái és más történelmi interjúk, 1989;
 Politikai viccgyűjtemény, 1989
 Ránk akarták kenni, Héttorony Könyvkiadó, 1992
 Wallenberg Budapesten. Városháza, Budapest, 2000
 Mindent késve (1956-os napló, Budapest, 2006)
 Bárszék az éjszakában (Magvető, Budapest, 1983)
 2000-ben fogunk még élni? (Múlt és Jövő, Budapest, 2001)
 El a faluból (Múlt és Jövő, Budapest, 2002)

בתרגום לעברית:
 מינכן, מדריך טיולים, 1971
 עיקול סיכת הראש (1974),  Office  Converter 1994,
 סיפורי שירים ואחרים (1979), מגבט, בודפשט
 הוצאת קוסמוס המגוחכת (1979 - עם איורים מאת טיבור קווין)
 מסעות בבוואריה, בודפשט, (1980), פנורמה
 הים שלח כלב, בודפשט, (1982), הוצאת הנוער פרנץ מורא
 מערב ברלין, מדריך טיולים, 1985;
 אוסף הבדיחות, 1985, סיומת ב '. ed. (1988)
 ברלין, GDR Capital, מדריך טיולים (1969), מהדורה מעודכנת, 1977, מהדורה שלישית, 1988;
 הולך ושב כמו הכאב של היהודי (1988)
 אמני רכבת המוות וראיונות היסטוריים אחרים, 1989;
 אוסף הבדיחות הפוליטיות, 1989
 הם רצו להפליל אותנו, Héttorony Könyvkiadó, 1992
 ולנברג בבודפשט. העירייה, בודפשט, 2000
 הכול באיחור (יומן 1956, בודפשט, 2006)
 כיסא של בר בלילה (Magvető, בודפשט, 1983)
 האם עדיין נחיה בשנת 2000? (עבר ועתיד, בודפשט, 2001)
 הרחק מהכפר (עבר ועתיד, בודפשט, 2002)

הנצחה 
 אזרחות כבוד של עיר הולדתה, אבאדסלוק.
 פסלה נחנך באבאדסלוק בשנת 2004, בספרייה המקומית. בטקס ספד אותה ארפאד גנץ, סופר ולוחם נשיא הונגריה בשנים 1990–2000.
 במאי 2006 הוצב לוח זיכרון לזכרה באויבודה (רובע 11). לרגל חגיגות 75 שנה להולדתו, ארגנו עמיתיה, חברים ומעריצים אחר צהריים לשירה ספרותית ב"סלון קארינתי" ב־25 באפריל 2006.
 "עולם ילדותי הרחוקה" פגישה מאוחרת עם מריה אמבר/ מיקלוש קובאץ'. [עורכת עיריית אבאדסלוק], 2003
 בשנת 2017 הקימה עמותת ראול וולנברג את פרס מריה אמבר עבור "מי שהציגו בצורה יוצאת מן הכלל את ההיסטוריה של דו-קיום הונגרי-יהודי בעבודתם, הציגו את האירועים הטרגיים כחלק מההיסטוריה והתרבות ההונגרית ותרמו תרומות משמעותיות למאבק בגזענות ובזכויות אדם."

מאמרים קשורים 
 קארוי סאבו
 ראול ולנברג

לקריאה נוספת 
 תולדות הספרות ההונגרית. מריה אמבר A magyar irodalom története 1945–1975 / Ember Mária (1931)
 מריה אמבר הלכה לעולמה Meghalt Ember Mária, Népszabadság, Murányi Gábor, 2002. január 2.
 מריה אמבר, ההיסטריונית של השואה. Ember Mária, a magyar holokauszt történésze

החטיפה של ראול ולנברג (בהונגרית) Ember Mária: Wallenberg elrablása Budapesti Negyed 8. 1995/2
כתב העת ,ידידות" נוסדה על ידי מריה אמבר ואווה מאייר ב 1994 A Barátság című kulturális és közéleti folyóiratot 1994-ben alapította Ember Mária és Mayer Éva
 ספריית מריה אמבר ופסלה באבאדסלוק Ember Mária könyvtár és Ember Mária szobor Abádszalókon

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

סופרות יהודיות הונגריות
יהודים בשואה: הונגריה
ניצולות השואה
עיתונאיות יהודיות הונגריות
בוגרות אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
היסטוריונים יהודים הונגרים
הונגריות שנולדו ב-1931
הונגרים שנולדו ב-1931
הונגריות שנפטרו ב-2001
הונגרים שנפטרו ב-2001