פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19

פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19 מיועד לפיתוח של חיסונים ותרופות טיפוליות נגד מחלת COVID-19, אותה מחולל הנגיף SARS-CoV-2.

במהלך אפריל 2020, מאות חברות תרופות, חברות ביוטכנולוגיה, קבוצות מחקר באוניברסיטאות וארגוני בריאות, פיתחו 115 חיסונים ו-249 טיפולים פוטנציאליים למחלת COVID-19, שנמצאים בשלבים שונים של מחקר פרה-קליני או קליני. בסוף אפריל נערכו כ-330 מחקרים קליניים ברחבי העולם כדי להעריך טיפולים פוטנציאליים נגד המחלה.

ארגון הבריאות העולמי (WHO), הסוכנות האירופית לתרופות (EMA), מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), וממשלת סין ויצרני התרופות סינים היו מתואמים עם האקדמאים והחוקרים בתעשייה כדי להאיץ את פיתוחם של החיסונים, של תרופות אנטי-ויראליות ושל טיפולים לאחר הידבקות. פלטפורמת רישום הניסויים הקליניים הבינלאומיים של ארגון הבריאות העולמי רשמה 536 מחקרים קליניים לפיתוח טיפולים שלאחר הידבקות בזיהומי מחלת COVID-19, עם מספר רב של תרכובות אנטי-ויראליות שהוכנו לטיפול בזיהומים אחרים במחקרים קליניים שאומצו.

בחודש מרץ 2020 יזם ארגון הבריאות העולמי את "ניסוי SOLIDARITY" בעשר מדינות, אליו נרשמו אלפי אנשים שנדבקו ב-COVID-19, כדי להעריך את ההשפעות הטיפוליות של ארבע התרכובות האנטי-ויראליות הקיימות והמבטיחות ביותר. מנגנון סקירה דינמית ושיטתית הוקם באפריל 2020 במטרה לעקוב אחר התקדמות הניסויים הקליניים הרשומים כחיסונים נגד המחלה ואחר תרופות טיפוליות פוטנציאליות.

פיתוח חיסונים ותרופות הוא תהליך רב-שלבי, האורך בדרך-כלל מעל חמש שנים על-מנת להבטיח את הבטיחות והיעילות של תרכובת חדשה. בפברואר 2020 אמר ארגון הבריאות העולמי כי אין ציפייה שחיסון נגד הנגיף יהיה זמין בתוך פחות משנה. מספר סוכנויות רגולטוריות לאומיות, כמו ה-EMA וה-FDA, אישרו נהלים במטרה לזרז בדיקות קליניות. בדצמבר 2020 אושרו החיסונים הראשונים לשימוש חירום - החיסון של "פייזר" ו-"BioNTech" וכן החיסון של "מודרנה".

גורמים שסייעו בפיתוח החיסונים היו בין היתר התקדמות טכנולוגית והשקעת משאבים רבים. המגפה גם איפשרה להגיע למספר הנדבקים מהר מאוד, כך שאובחנה האפקטיביות במהירות יחסית. גורמים אחרים היו ייצור במקביל לשלב האחרון בניסוי (הימור שעלותו יכולה להיות מיליונים רבים) ולעיתים גם קיום טכנלוגיה קיימת.

מדינות כמו סין ורוסיה חיסנו אזרחים לפני סוף הניסוי הקליני. ב-1 בדצמבר 2020 הייתה בריטניה המדינה הראשונה במערב שאישרה שימוש בחיסון, לאחר שהושלם הניסוי.

עד אפריל 2020, היו ארבעה טיפולים פוטנציאליים לאחר הידבקות - פביפירביר, רמדסיביר, לופינאביר והידרוקסיכלורוקווין (או כלורוקין) – בשלב האחרון של הבדיקה על בני אדם – ניסויים קליניים בשלבים III-IV; וחמישה חיסונים פוטנציאליים נכנסו לשלב II של הבטיחות, הערכת המינון והיעילות על בני אדם.

בדצמבר 2021, קיבל השילוב של תרופת פייזר Nirmatrelvir באריזה משותפת עם ritonavir  אישור שימוש חירום  על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לטיפול במחלת הקורונה COVID-19. התרופות באריזה משותפת נמכרות תחת שם המותג Paxlovid.

בדצמבר 2021 ניתן אישור חרום גם לתרופה מולנופיראוויר של חברת מרק.

רשימת טיפולים פוטנציאליים בשלבים המתקדמים ביותר 

מספר תרופות הפוטנציאליות הנבדקות כטיפול "תומך" להקלה על סימפטומים במהלך מחלה, כמו NSAIDs או מרחיבי סימפונות, אינן כלולות בטבלה שלהלן. טיפולים פוטנציאליים בשלבי הניסוי II ו-I אינם נכללים אף הם. לתרופות בשלבי הניסוי I ו-II יש אחוזי הצלחה נמוכים (מתחת ל-12%) לעבור את כל שלבי הניסוי עד לקבלת אישור סופי. לאחר שהגיעו לניסויים בשלב III, טיפוליים פוטנציאליים למחלות הקשורות לזיהום של COVID-19 – מחלות זיהומיות ונשימתיות – הם בעלי אחוזי הצלחה של כ-72%. בפברואר 2021 דווח על תרופה ישראלית חדשה בעלת 96% אחוזי יעלות שנוסתה על 30 מטופלים במרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי, 29 מהם נרפאו.

רשימת חיסונים פוטנציאליים 

כפי שדיווחו מדעני CEPI באפריל 2020, כ-115 חיסונים פוטנציאליים נמצאים בשלבי פיתוח מוקדמים כפרויקטים פעילים שאושרו או שנמצאים בתהליך פיתוח מחקרי או פרה-קליני.

ניסויי שלב I נבדקים בעיקר לבטיחות ולמינון מקדים בכמה עשרות נבדקים בריאים, ואילו ניסויים בשלב II – בעקבות ההצלחה בשלב I – אומדים את האימונוגניות, את רמות המינון (יעילות על סמך סמנים ביולוגיים) ואת ההשפעות השליליות של החיסון הפוטנציאלי, בדרך-כלל בקרב מאות אנשים. ניסויים בשלב III כוללים בדרך-כלל יותר משתתפים, כולל קבוצת ביקורת, ובודקים את יעילות החיסון במניעת המחלה, תוך פיקוח על תופעות לוואי במינון האופטימלי. לפי המועצה האמריקאית למדע ובריאות סיכויי ההצלחה של חיסון שהגיע לשלב III עומדים על 85%.

בישראל 

משרד הביטחון פרסם קול קורא להצעת רעיונות וכיווני פיתוח טכנולוגיים שיסייעו במניעה, טיפול והתמודדות עם נגיף הקורונה. הקול הקורא פנה ליזמים בתחומי ההיי-טק, ביו-טק, רפואה, טכנולוגיה וכן למדענים ולחוקרים באקדמיה ובמכוני מחקר, להציע רעיונות, יוזמות והצעות להתמודדות עם נגיף הקורונה.

חברת אנלייבקס תרפיוטיקס הישראלית מפתחת בשיתוף המרכז הרפואי הדסה את התרופה אלוסטרה להתמודדות עם קורונה אצל חולים במצב קשה וקריטי באמצעות שימוש בתאים שנלקחו מאנשים בריאים. ובבית החולים הדסה נעשה ניסוי ראשוני לשימוש בתרופה אצל חמישה חולים שהבריאו לחלוטין. התרופה מבוססת על מחקריו של פרופ' דרור מבורך לריפוי של אלח דם, שם התרופה נמצאת לקראת השלב השני של הניסוי. טיפול נוסף נעשה במרכז רפואי הדסה באמצעות חברת קמהדע, החברה עושה שימוש בנסיוב שהופק מפלזמה מדם של חולי קורונה שהבריאו, הנסיוב פותח מנוגדנים שנראים כיעילים בנטרול הנגיף, ובודדו, כשהתורמים שמהם נלקחה הפלזמה הם כאלה שפיתחו רמה גבוהה של נוגדנים. טיפול בפלזמה זו הניב תוצאות חיוביות יחסית, אולם חולה אחת נפטרה למרות הטיפול.

בישראל ישנם גם מספר מחקרים המנסים לפתח חיסון, בהם המכון למחקר ביולוגי בישראל בנס ציונה, מרכז ידע גליל עליון ומכון ויצמן למדע.

דוברות משרד הביטחון פרסמה שבמכון למחקר ביולוגי פותח נוגדן חד-שבטי עם שיעור נמוך במיוחד של חלבונים אחרים, שעלולים לסכן את החולה המטופל, שהוכח כמנטרל את וירוס הקורונה האלים.

ב-26 במאי 2020 הודיע המכון למחקר ביולוגי בישראל, כי ערך ניסוי בנגזרות של שתי תרופות שפותחו במקור לטיפול במחלת גושה ומצא כי טיפול בהן הוביל לירידה משמעותית ביכולת השכפול של נגיף הקורונה, והוא גורם להרס ותמותה של התא המודבק. אחד החומרים שנבחנו בניסוי הוא נגזרת של התרופה Cerdelga®, שקיבלה כבר אישור FDA וניתנת לחולי גושה, והתרופה השנייה נמצאת בשלבי אישור מתקדמים. במהלך אוקטובר 2020 בוצע השלב הראשון של הניסוי במרכזים הרפואיים תל השומר שיבא והמרכז רפואי הדסה, שיעשה באמצעות מתן החיסון ל-40 אנשים בריאים. השאיפה להגיע ל-70% יעילות במניעת הידבקות.

ב-2 בפברואר הודיע ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו: "הנחיתי את המכון הביולוגי ומשרד הבריאות לפעול ליצירת חיסון ולהקים מפעל חיסונים בישראל." לשם כך הובאו על ידי משרד הביטחון, משלוחים של נגיף הקורונה למכון הביולוגי מחוץ למדינה. משרד הביטחון הודיע שעל מחקר ופיתוח המענה הרפואי לנגיף עמלים במכון למעלה מ-50 מדענים מנוסים. במקביל הוחלט על הקמת מפעל החיסונים בירוחם.

ב-1 בנובמבר החל השלב הראשון בניסויים בבני אדם, כאשר חוסן הנסיין הראשון בחיסון הישראלי.

בדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה שהתקיים ב-30 בנובמבר, מנהל המכון הביולוגי, פרופ' שמואל שפירא, העריך כי החיסון יתחיל להינתן מתחילת קיץ 2021: "יש לנו חיסון יעיל ובטוח, והכוונה שלנו היא לייצר 15 מיליון חיסונים. סיימנו את השלב הראשון לפני חמישה ימים - ואנחנו אמורים להתחיל את השלב השני תוך עשרה ימים".

ב-14 בדצמבר הוכרז על תחילת השלב השני. באפריל 2021 נמסר כי החיסון עדיין נמצא בשלב השני של הניסוי הקליני, ולא ברור אם ומתי יתקיים השלב השלישי.

טיפול תרופתי נגד COVID-19 במאובחני סרטן 
במחקר שנערך בבית החולים איכילוב, נבדקו מאפייניהם של 131 מאובחנים במחלות לימפופרליפרטיביות, כולל לוקמיה לימפוציטית כרונית (CLL, n=36) מיאלומה נפוצה (MM, n=36) ו-לימפומה שאינה הודג'קין (NHL, n=59), ואשר במהלך ינואר עד מרץ 2022 נדבקו בנגיף הקורונה. מתוכם, לגבי 123 מטופלים (93.9%) היה מידע אודות קבלת טיפול נגד COVID-19, כאשר 50 מביניהם קיבלו טיפול זה שלא בזמן אשפוז, כגון: פקסלוביד (n=38), מולנופיראוויר (n=11) ו-סוטרוימאב (Sotrovimab, n=1 ). מתוך כלל המטופלים, 25 (26.7%) אושפזו להמשך טיפול ב-COVID-19, כאשר 11 מתוכם (44.0%) קיבלו טיפול נגד COVID-19 לפני אשפוזם, ו-23 מתוכם (92.0%) קיבלו טיפול נגד COVID-19 במהלך האשפוז (לפי טיפולים: דקסמטזון - 23, רמדסיביר - 17, טוסיליזומב או בריסיטיניב - 4, רמדסיביר ביחד עם טוסיליזומב או בריסיטיניב - 4). מתוך מאובחני CLL שקיבלו טיפול נגד COVID-19 שלא בזמן אשפוז (n=17, פקסלוביד או מולנופיראוויר) - רובם לא אושפזו להמשך טיפול בקורונה (n=12, 70.6%), ומתוך מאובחני CLL שלא קיבלו טיפול זה (n=16) - רובם אושפזו (n=11, 68.8%), והבדל זה היה מובהק סטטיסטית (0.024=p).

ראו גם 
 מגפת הקורונה
 מחלת נגיף קורונה 2019
 בדיקת קורונה
 SARS-CoV-2
 ההיסטוריה של פיתוח החיסון נגד נגיף הקורונה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

מגפת הקורונה
תרופות נוגדות נגיפים