טרור נגד טרור

טרור נגד טרור (או ט.נ.ט. בקיצור) הוא שם שנתנו לעצמם מספר התארגנויות של יהודים שביצעו פעולות טרור ונקם נגד פלסטינים בסוף שנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80, בהשראת הרב מאיר כהנא ועל בסיס האידאולוגיה הכהניסטית.

היסטוריה
ב-14 בספטמבר 1971 עלה מאיר כהנא לישראל ומיד החל מסע תעמולה לפעולות נקם נגד "אויבי העם היהודי". כבר במסגרת הליגה להגנה יהודית שהקים בארצות הברית, פעל נגד ברית המועצות במטרה שתתיר ליהודים לעלות לישראל, בין השאר, עם בואו לישראל קרא להרוג שני דיפלומטים סובייטים על כל יהודי שיפגע. בינואר 1972, זרקה הליגה להגנה יהודית פצצות תבערה במשרדו של סול יורוק במנהטן, אמרגן יהודי-אמריקאי שנהג להביא אמנים מברית המועצות להופעות בארצות הברית. בפיצוץ נהרגה מזכירתו אייריס ג'ונס, ויורוק ואחרים נפצעו. את הפיגוע ארגנה הליגה מכיוון שהתנגדה לסיורי ההופעות בארצות הברית של אמנים מברית המועצות. בספטמבר 1972 ניסה, עם אנשי הליגה להגנה יהודית ועם עמיחי פאגלין, להבריח נשק לאירופה לצורך פעולות נקם על טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן. המעורבים הועמדו לדין בישראל ונידונו לעונשי מאסר על תנאי. ב-19 בספטמבר 1972, ארגן כהנא מסיבת עיתונאים בבית סוקולוב בתל אביב, הודה שארגונו אחראי לניסיון הברחת הנשק והכריז על הקמת "ארגון יהודי עולמי שיגיב בטרור נגד טרור".

ההתארגנות הראשונה שקרא לעצמה "טרור נגד טרור" החלה בשנת 1974. ההתארגנות ביצעה שורת מקרים של הצתות, ונהגה להתקשר למשטרה ולקחה אחריות כארגון "טרור נגד טרור". בין השאר הציתה אוטבוס ערבי בואדי ג'וז, מכוניות פרטיות בשועפט וניסתה לפרוץ לביתה של עורכת הדין פליציה לנגר, לכבול את בני הבית ולהשמיד תיקים משפטיים. על אירוע זה נידון שאול אדי לשנה מאסר על תנאי וקנס של 500 ל"י. ב-16 ביוני 1975 נתפסו שני חברי הקבוצה בעת ניסיון להצית מסגד בעיר העתיקה. יחד עם שני פעילי הארגון נתפסו שני צלמי עיתונות שאותם הזמינו לתעד את האירוע. ב-22 ביוני 1975, נעצר שמעון לרנר שנחשד כמנהיג הקבוצה, לאחר ששמו נמסר על ידי חברי הקבוצה האחרים. ב-20 באוגוסט 1975, נפתח משפטם של שלושה הנאשמים בהתארגנות: מרדכי סילברמן, צבי קאופמן ושמעון לרנר. השלושה היו תלמידי ישיבה, עולים חדשים מארצות הברית. ב-4 באוגוסט 1975 גינה "איגוד בני הישיבות" את מעשיהם.

ביוני 1980 התקשר אלמוני לעורך עיתון על המשמר, מארק גפן, בשם ארגון "טרור נגד טרור" ואיים שכל חברי מערכת העיתון הם בוגדים שיחוסלו. מספר ימים לפני כן התקשר אלמוני גם למשרדי העיתון מעריב וסוכנות החדשות עתי"ם, הציג את עצמו כדוברה של "תנועת לוחמי חירות ישראל - טרור נגד טרור" והודיע ש"שרשרת הפיגועים (בערבים ביהודה ושומרון) לא תמה." הוא הוסיף כי ארגונו "לא ייתן לפגוע בזכויות הלגיטימיות של יהודים בציון" .

בינואר 1981, נשלחו למספר קיבוצים מכתבים חתומים בשם "ט. נ. ט." הקוראים להם "לסלק את חברי מפלגת של"י ("שלום לישראל, שוויון לישראל") הבוגדים".

ב-22 בדצמבר 1983, חולל בית קברות טאסו בתל א-ריש, המשמש את הקהילה המוסלמית ביפו. המבצעים השחיתו מצבות, לכלכו אותם בצבע וחיללו קברים. בין דברי הנאצה, המלים המגונות וציורי הזימה שצוירו על המצבות נמצאו גם המלים: "זו רק ההתחלה", על חלק מן המצבות צוין, כי מעשה הזה נעשה בידי ט.נ.ט.

בין דצמבר 1983 ומרץ 1984 אירעה שורת מקרים של הטמנת רימונים ממולכדים במוסדות דת נוצרים באזור ירושלים ובית לחם.
ב-4 במרץ 1984 נזרקו בקבוקי תבערה על אוטובוס בכפר סילואד שליד עפרה, שישה מנוסעי האוטובוס נפצעו. אחר כך התקשר אלמוני לגלי צה"ל ואמר: "אנו, חברי קבוצת 'טרור נגד טרור' לוקחים על עצמנו את האחריות לביצוע הפיגוע נגד הערבים שהיה הבוקר. זו אחת מסדרת פעולות שיבואו בקרוב". ב-9 באפריל 1984 נעצרו חברי ארגון ט.נ.ט (טרור נגד טרור) החשודים בהטמנת הרימונים הממולכדים. עמרם דרעי, דוד דרעי ואורי בן-עיון נידונו ב-21 בנובמבר 1984 לשש שנות מאסר בפועל. הרביעי, אברהם דרעי שימש כעד מדינה במשפט.

ב-4 בינואר 1984, הגיש חבר הכנסת יוסי שריד, הצעה לסדר היום במליאת הכנסת, לדיון בנושא "ט. נ. ט.". שר הפנים יוסף בורג טען שאין זו קבוצה מאורגנת אלא בודדים המשתמשים באותו כינוי.

ב-5 בינואר 1984 השתתף כהנא בהפגנה בירושלים הניף כרזות תמיכה ב-"ט. נ. ט.". באפריל 1984 טען כהנא בריאיון לשבועון הפוליטי "כותרת ראשית" כי "לפחות 20% מאזרחי ישראל תומכים במעשי קבוצת ט.נ.ט".

ראו גם
 טרור יהודי בישראל
 הליגה להגנה יהודית

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ארגוני טרור יהודים בישראל
כהניזם