מנחם סופר

הרב מנחם סופר (ה'תר"ם, 1880, סנט מיקלאש - ט' בסיוון ה'תש"ד, 1944, אושוויץ) היה רבה של וואשוהי שבטרנסילבניה, מחבר שו"ת "מנחם משיב". נספה בשואה.

תולדות חייו
נולד בסנט-מיקלאש  בשנת ה'תר"ם לצירל ורבי ישראל מרדכי אפרים פישל סופר, רבה של שארוואר ובעל "זיכרון אפרים". נתייתם מאביו כשהיה בן 12, וגדל בבית דודו ר' יוסף לייב סופר מדרטשקע , בעל "ילקוט סופר", שם למד בישיבה המקומית. בגיל 18 נסע ללמוד אצל סבו רבי אליעזר זוסמן סופר בפאקש, שם למד במשך שנתיים, ולאחריהן למד בישיבת פרשבורג אצל הרב שמחה בונם סופר (בעל "שבט סופר"). 

בשנת ה'תרס"ב הוסמך על ידי אב"ד פרשבורג, הרב דוד ניימן-לאקנבך. שנה לאחר מכן הוצעה לו משרת הרבנות בדרטשקע במקום דודו (שעבר למלא מקום אביו בפאקש), אך הוא סירב מפאת כבוד דודו הנוסף רבי שמואל בנימין סופר. 

נשא את בתו של רבי שמחה בונים ארנפלד ממטרסדורף (בעל "מענה שמחה"), ובשנת ה'תר"ע התמנה לרבה של ביהרנאג'באיום. בשבתו שם, סידר לדפוס את הספר "חתן סופר" של סב אשתו, וכן כתב הקדמה לספרו של חמיו "מענה שמחה".

בשנת ה'תרע"ח התמנה לרבה של מורוש-וואשארהעלי, ועמד בראשות ישיבה שמנתה בשיאה כ-100 תלמידים, רבים מהם בני עניים מכפרי האזור, וכדי לאפשר להם ללמוד מבלי לדאוג למזון ולינה, הוקמה בה פנימייה. באותה העת, ישבה בעיר אוכלוסייה חסידית ניכרת, שקירבה אותו לדרכי החסידות ולמנהגיה (לעיתים היה נוסע לאדמו"רי חסידות בעלז). בפרט, התיידד עם האדמו"ר מנאסויד, רבי אברהם יהושע פריינד, שישב בה לפרקים, ובעידודו התקין בה מקווה כשיטת רבי חיים הלברשטאם. הוא זכה למעמד מכובד בקרב רבני טרנסילבניה בפרט והונגריה בכלל, והיה מראשי המדברים באסיפות הקהילות ובאסיפות הרבנים, ושאלות מכל האזור הופנו אליו. בשנת ה'תש"ג הוצעה לו משרת הרבנות בבודפשט, אך הוא סרב. 

נספה עם בני עדתו באושוויץ, בט' בסיוון ה'תש"ד. והונצח ברחוב "מנחם משיב" בשכונת קריית מטרסדורף בירושלים, שהוקמה על ידי גיסו הרב שמואל ארנפלד.

משפחתו
לרב סופר ולאשתו נולדו שמונה ילדים, רובם נספו עמו באושוויץ. 
 בנו הרב שמואל חיים (חתן הרב משה יוסף מייזלס מאויוואר) כיהן לצדו כרב בוואשוהי, ונספה יחד עם אביו. 
 חתנו הרב אפרים פישל קליין מילא את מקומו בוואשוהי, לאחר עלותו לישראל, הוציא את כתביו לאור.
 חתן נוסף היה הרב אברהם יוסף ליכטנשטיין, רבה של אטשאד (נספה בשואה).
 אחיו הרב יצחק צבי סופר כיהן כרבה של טמשוואר. 
 אחיו הרב אברהם יעקב כיהן כרב בטט.

לאחר פטירת אשתו הראשונה, נשא את פרל בת הרב זאב וולף ויינשטוק.

חיבוריו
 מנחם משיב - שו"ת. יצא לאור על ידי חתנו הרב קליין, ירושלים, ה'תשל"ג.
 הלכה ממקרא - הלכות היוצאות מפסוקי המקרא. צורף לספר "מנחם משיב".
 הלכה משמעתתא - הלכות היוצאות מסוגיות הגמרא. צורף לספר "מנחם משיב".
 אהל הינדל - חידושי אגדה על ספר בראשית. צורף לספר "מנחם משיב".

לקריאה נוספת
 הרב אפרים פישל קליין, הקדמת חתן המחבר, שו"ת מנחם משיב, ירושלים ה'תשל"ג, עמ' ג-יב.
 יוסף יצחק כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, מכון ירושלים עמ' 557.
 שלמה שפיצר, קהילות הונגריה, עמ' 217–218.

קישורים חיצוניים
 שו"ת מנחם משיב, אוצר החכמה המקוון (הצפייה מעמ' 40 מוגבלת למנויים בלבד).

הערות שוליים

רבנים אורתודוקסים
רבנים טרנסילבנים
ראשי ישיבה הונגרים
מחברי ספרי שו"ת
בוגרי ישיבת פרשבורג
תלמידי הרב שמחה בונם סופר
יהודים בשואה: הונגריה
אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
רבנים שנספו במחנה ההשמדה אושוויץ
ילידי 1880
נפטרים ב-1944