דוד לייבל

הרב דוד לייבל (נולד בשנת ה'תשי"ד, 1954) הוא ראש כולל, ראש ישיבה ואיש עסקים חרדי, מייסד וראש ישיבת 'מתיבתא תורה ודעת', ומקים הרשתות אחוות תורה ואברטק.

ביוגרפיה 
נולד בשטרסבורג בצרפת לרב משה יואל, ראש ישיבת 'חכמי צרפת' בעיר אקס-לה-בן וראש קהילה בשטרסבורג. למד בישיבת גייטסהד באנגליה. בגיל צעיר עלה לישראל, למד בישיבת פוניבז' והיה לתלמידו של הרב שך ולמד איתו בחברותא מדי יום. לאחר נישואיו (בשנת 1975) שימש כעורך בספר המפתח לרמב"ם בהוצאת שבתי פרנקל ובאנציקלופדיה תלמודית. בשנת 1977 מונה למגיד שיעור בישיבת תורה ושלום בבני ברק, לאחר כשלוש שנים עבר לשמש כראש כולל במוסדות "אהל משה" בבני ברק ובמשך השנים מונה לנשיא המוסדות. בשנת 1987 מונה לראש כולל בחסידות קרלין.

בשנת 1994 הקים את חברת 'לייבל אליאלי יהלומים בע"מ' למסחר ביהלומים, בבורסת היהלומים ברמת גן.

פעילותו הציבורית

רשת הכוללים 'רבי עקיבא איגר' 
בשנת 1995 הקים הרב לייבל כולל אברכים על שם רבי עקיבא אייגר. בהמשך הקים מסגרות של 'כולל אברכים' נוספים בראשות תלמידיו כשהוא דואג למימונם ולתשלום המלגות. ברשת הכוללים 'רבי עקיבא איגר' לומדים מאות אברכים ולה סניפים בירושלים, בני ברק, אלעד, חדרה ומודיעין עילית, וכן בשטרסבורג שבצרפת.

ישיבת רבנו חיים הלוי 
בשנת 2008 הקים הרב לייבל את 'ישיבת רבנו חיים הלוי' שבה לומדים בעיקר בחורים מבוגרים ובחורי ישיבות מחוץ לישראל, בעיקר מצרפת.

רשת אחוות תורה 

בשנת 2011 לאחר התייעצות עם הרב אהרן לייב שטיינמן עודד את תלמידיו לפתוח מסגרות לימוד ערב לחרדים עובדים שבהן לומדים גמרא בעיון. למיזם קרא בתחילה רשת כוללים "ר' שלמה אייגר" (על שם הרב שלמה איגר, בנו של הרב עקיבא איגר, שעסק בתורה וגם שלח ידו במסחר). לרשת כ-90 סניפים בישראל, שבהם לומדים מדי יום כ-3,200 איש, אשר אינם מקבלים מלגה. הארגון מארגן אירועים חברתיים לתלמידי הרשת ויוזם כנסים למשתתפים ולנשותיהם.

בכנס אחוות תורה שהתקיים ב-2018 בבנייני האומה בירושלים השתתפו נשיא מועצת חכמי התורה הרב שלום כהן, הראשון לציון הרב יצחק יוסף, הרב יצחק אזרחי, הרב משה יהודה שלזינגר ועוד עשרות רבני קהילות, ראשי ישיבות ואדמו"רים. מנהיג הציבור החרדי הרב חיים קניבסקי שלח מכתב ברכה לבאי הכנס.

מכללת JBH 
בשנת 2013 הקים הרב לייבל מיזם עסקי שבו עובדים רק 6 שעות ביום, ובנוסף מקדישים כמה שעות ללימוד תורה. מכללת JBH פועלת כעמותה ומטרתה להכשיר עובדים בהייטק, על מנת שיעבדו לאחר מכן בבית תוכנה שישלב לימוד תורה במסגרת העבודה.

המכללה נוסדה תחת השם "אברטק", אך נתקלה בתחילת דרכה בהתנגדות מתוך הממסד החרדי הליטאי בטענה שאין לשלב לימוד תורה עם לימודי חול ובשל השם 'אברטק' המורה על השילוב של "אברך" עם הייטק. ביוני 2013 פורסם בעיתונים החרדים יתד נאמן והמבשר מכתבו של הרב ניסים קרליץ, עליו חתומים הרב שטינמן, הרב חיים קניבסקי והרב גרשון אדלשטיין, ובו נמתחה ביקורת על כוללים המשלבים לימודים אחרים: . מנגד המיזם קיבל תמיכה מהרב מנדל שפרן. בעקבות זאת הופרדו לימודי הקודש ושם המכללה הוחלף ל-JBH, ראשי תבות של Jewish Brain in HighTech (מוח יהודי בהייטק). לאחר השינויים הרב לייבל קיבל הכרה בעיתון יתד נאמן ורבנים חרדים בולטים כתבו בשבחו.

בית התוכנה RAVTECH 
כחלק מן החזון של מכללת JBH לשילוב חרדים בתעשיית הייטק נוסד בשנת 2014 בית התוכנה RAVTECH על מנת לספק השמה לבוגרי מכללת JBH. סדר היום בבית התוכנה כולל לימודי תורה. בית התוכנה עוסק בפיתוח אתרי אינטרנט, אפליקציות לטלפונים חכמים, וכן בדיקות תוכנה.

בשנת 2018 הכנסותיה של החברה עמדו על כ־8 מיליון שקל, והיא גייסה כ4 מיליון דולר.

מתיבתא תורה ודעת 
באוגוסט 2023 נפתחה ישיבת "מתיבתא תורה ודעת" מיסודו של הרב לייבל ובראשותו.

כפועל יוצא מהשקפת עולמו של הרב, דוגלת הישיבה בשילוב מיטבי של לימוד הגמרא המקובל בישיבות, לצד לימודים אקדמיים. ערך נוסף בישיבה הוא לימוד תנ"ך, הלכה, ועולם החשיבה היהודי.

הישיבה ממוקמת בירושלים, בתנאי פנימיה מלאים.

בישיבה משמשים כרמי"ם הרב צבי וינטר, הרב אליהו כליפא, והרב דרור אורבך.

שיעורי תורה ומחשבה 
הרב לייבל מוסר שיעורים שבועיים בבית המדרש המרכזי בבני ברק, בבתי מדרשות נוספים בישראל ובאופן מקוון. שיעוריו עוסקים במקרא, אמונה, מועדי ישראל וסוגיות בתלמוד. שיעוריו וכתביו מועלים לאתר 'תבונות נט', לאתר קול הלשון, ולערוץ היוטיוב 'שיעורי הרב לייבל'.

משנתו 
לרב לייבל משנה העוסקת בלימוד פשטות המקרא ודקדוק בכל מילה ואות בטקסט, עיון בהקשר הדברים ובמקבילות בתנ"ך, לאור דברי חז"ל.

ספרו 'שיעורי הרב' כולל מאמרים לפי סדר פרשות השבוע על פי משנתו, כמו כן יוצא לאור מדי שבוע כתב עת בשם 'תבונות' (לשעבר 'פשטא')  ובו מאמרים של הרב לייבל בתחום זה.

בלימוד התלמוד בבלי הוא מתמקד בשתי נקודות עיקריות:
דקדוק לשון התלמוד ככלי להבנת הדברים, וההקפדה שלא לומר סברות בסוגיה אם אינן מתקבלות על דעתו של אומרם.
הוא הוציא לאור ספר בשם 'עומקא דשמעתתא' ובו מערכות מסודרות על סוגיות הש"ס המציגים אבני דרך למשנתו בלימוד.

השקפתו 
הרב לייבל סבור שיש להכיר בחשיבות הלימוד בכולל, ובמקביל שמי שאינו מסוגל לכך ועליו לפרנס את ביתו צריך להקפיד על שמירת צביון החיים החרדי ועל לימוד תורה בעיון. הוא מתנגד למצב בחלק מבתי האברכים החרדים שבהם האשה היא המפרנסת העיקרית ואינה יכולה לגדל את ילדיה כראוי.

בנאום שנשא בחודש סיוון ה'תשפ"ג, טען שגם חרדים היוצאים לשוק העבודה נוהגים "לכתחילה", ותמך בהקמת מוסדות חרדיים הכוללים לימודי ליבה לצד מוסדות בהם לומדים תורה בלבד. היומונים הליטאיים גינו את הנאום. כשזמן קצר לאחר מכן פורסם על הקמת הישיבה בראשותו שתכלול לימודים אקדמאיים, יצאו נגדה חברי מועצת גדולי התורה של דגל התורה.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

ישראלים ילידי צרפת
אנשי חינוך ישראלים
חרדים ישראלים
בוגרי ישיבת פוניבז'
יזמים ישראלים
יהלומנים ישראלים
ישראלים שנולדו ב-1954