אני הוא השואל

אני הוא השואל הוא סליחה לתפילת מוסף של יום כיפור, שחיבר רבי ברוך בן שמואל ממגנצא. כנהוג לעיתים בסליחות למוסף, הסליחה מתארת את עבודת יום הכיפורים בבית המקדש ואת החסר מאז חורבן הבית. בהרבה קהילות נאמרת הסליחה בקול רם על ידי הש"ץ ובניגון מרגש. בדרך כלל, גם בקהילות בהן נהוג לבחור בכל שנה רק חלק מרשימת הסליחות, אמירת סליחה זו קבועה.

הסליחה נהוגה במרבית מנהגי אשכנז המערביים. כרוב פיוטיהם של פייטני מערב אירופה בני המאה ה-12, הסליחה אינה נמצאת ברוב מנהגי אשכנז המזרחיים הממוסדים, מלבד מנהג בהמן, מעהרין ואונגארן (שהוא גם מנהג מזרח גרמניה), ובמנהג בית הכנסת הישן בפראג, אף הוא ענף נוסח מזרחי.

הסליחה נדפסה פעמיים במהדורה מדעית. פעם אחת במהדורתו של אברהם מאיר הברמן לפיוטי רבי ברוך ממגנצא, ופעם שנייה במהדורתו של דניאל גולדשמידט למחזור ליום הכיפורים.

מבנה הפיוט
הפיוט כולל אקרוסטיכון לפי סדר הא"ב, ובסופו חתום ברוך בר שמואל חזק. הוא מובנה מבתים בני שני טורים (ארבע צלעיות), במשקל יתד וארבע תנועות, ובצלעית הסוגרת יתד וחמש תנועות.

קישורים חיצוניים
 הפיוט מתוך מחזור עם כוונת הפייטן
 הפיוט מתוך מחזור רעדלהיים
 ביצוע מוקלט של הפיוט במסורת האשכנזים שבאיטליה מאוסף הספרייה הלאומית. ביצוע הפיוט הזה מתחיל בדקה ה-25.
ביצוע מוקלט של הפיוט כמנהג בני אשכנז – פרנקפורט דמיין, באתר קול הלשון.

הערות שוליים 

סליחות
יצירות עם אקרוסטיכון
פיוטי יום הכיפורים