הסכם בחריין–ישראל

הסכם בחריין–ישראל, או באופן רשמי הצהרת שלום, שיתוף פעולה, ויחסים דיפלומטיים בונים וידידותיים הוא הסכם לנרמול היחסים הדיפלומטיים והכלכליים בין מדינת ישראל לבין ממלכת בחריין שנחתם במסגרת הסכמי אברהם ב-15 בספטמבר 2020 ב. ההסכם פורסם אחר שיחת טלפון שהתקיימה בין הצדדים, עם תיווכו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ.

רקע 

ב-11 בספטמבר 2020 דווח כי בחריין החליטה לנרמל את יחסיה עם ישראל ולכונן איתה יחסים דיפלומטים. מאז הסכמי אוסלו בחריין מקיימת יחסים חשאיים עם ישראל, ואף תומכת בה במאבקיה ומבקרת את אויביה באופן לא שגרתי למדינה ערבית. כבר ב-2018 נטען על ידי בכירים משתי המדינות כי ככל הנראה, יחסים דיפלומטיים ביניהן יכוננו בעתיד.

לפי העיתונאי ברק רביד, כמה שעות אחרי ההכרזה על הנורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות התקשר בכיר בממלכה ליועציו של דונלד טראמפ ואמר: "אנחנו הבאים בתור". מהרגע הזה התחילו מגעים מרתוניים בין האמריקנים לבחריינים והישראלים. ההתקדמות המשמעותית הגיעה בביקור ג'ארד קושנר במנאמה, ועם קבלת אישור מהסעודים. בבית הלבן דחפו להגיע להסכם עוד לפני טקס החתימה על הסכמי אברהם.

פרטי ההסכם 
ההסכם נפתח בשאיפתן של המדינות "להביא לפתיחתו של עידן חדש של ידידות ושיתוף פעולה, בחתירה למזרח תיכון יציב, בטוח ומשגשג - לטובת כל המדינות ועמי האזור". עוד נכתב בהסכם כי "בפגישתם, ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר החוץ עבד א-לטיף א-זיאני הסכימו לכונן יחסים דיפלומטיים, לקדם ביטחון ממושך ולהימנע מאיומים ומשימוש בכוח. כמו כן, הצדדים הסכימו לקדם דו-קיום ותרבות של שלום. ברוח זו, הם אישרו היום שורה של צעדים שיחלו את הפרק החדש ביחסי המדינות". בנוסף לכך, התחייבו המדינות "להמשך המאמצים להגעה לפתרון כולל, הוגן וממושך של הסכסוך הישראלי-פלסטיני".

חתימת ההסכם 
ההסכם נחתם ביום שלישי, 15 בספטמבר, לצד החתימה על הצהרת הסכמי אברהם במעמד שר החוץ של בחריין, עבד א-לטיף א-זיאני, שר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ וראש הממשלה בנימין נתניהו.

ההסכם אושר על ידי הכנסת ב-10 בנובמבר ברוב של 62 תומכים מול 14 מתנגדים (חברי הרשימה המשותפת).

הסכם הביניים והשלכות מעשיות

ב-18 באוקטובר נחתם במנאמה, בחריין, הסכם ביניים לכינון יחסים דיפלומטיים בין המדינות. במסגרת הסכם הביניים נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי הכלכלה והמסחר, בתחום הטלפוניה, טכנולוגיות המידע ושירותי הדואר, תחום החקלאות והסכם לפטור מדרישות אשרת שהייה למחזיקים בדרכונים דיפלומטיים.

ב-22 באוקטובר נחתם בין ישראל לבחריין הסכם תעופה, שמאפשר לכל אחת מהן להפעיל 14 טיסות שבועיות בקו נתב"ג-בחריין ובחריין-נתב"ג. בתחילת חודש נובמבר אישרה ממשלת בחריין את הסכם התעופה.

ב-25 באוקטובר חתמה בחריין על התחייבות למנוע "כל צורה של אנטישמיות, כולל אנטי ישראליות ודה לגיטימציה לקיומה של מדינת ישראל".

ב-2 בדצמבר חתמו ישראל ובחריין על מזכר שיתוף פעולה בתחום התיירות. ההסכם כולל סעיפים בנושא תיירות למשפחות ותיירות כלכלית, וגם הקמת פורום תיירות משותף לשתי המדינות. בנוסף, נחתם מזכר בתחום התקינה וקידום העסקים הקטנים.

בינואר 2021 חתמו בנק הפועלים ובנק לאומי על הסכמי שיתוף פעולה עם "בנק לאומי לבחריין" (National Bank of Bahrain).

בסוף מרץ 2021 מינתה בחריין את ח'אלד יוסף אל-ג'לאהמה לשגרירה הראשון בישראל.

תגובות

תגובות בישראל 
 : ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר אחרי ההודעה על ההסכם כי "זה עידן חדש של שלום. השקענו בשלום במשך שנים ארוכות ועכשיו השלום ישקיע בנו, יביא להשקעות גדולות מאוד לכלכלת ישראל". נשיא המדינה, ראובן ריבלין הודיע כי: "אני מברך את ראש הממשלה, ונשיא ארצות הברית ואת כל העמלים למען ההישג המופלא הזה וקורא למדינות ערביות ומוסלמיות נוספות לכונן שלום עם ישראל, שלום בין עמים, שלום עבור שלום. ההסכם בין ישראל ואיחוד האמירויות פתח עידן חדש במזרח התיכון ואנו עדים לשינוי שהביא עימו לאזורנו, עם החלטת בחריין ללכת אף היא בדרך זו של ידידות ולכונן יחסים מלאים עם מדינת ישראל".

תגובות בבחריין 
 : מלך בחריין, חמד, הדגיש לאחר ההכרזה את חשיבות ההגעה להסכם שלום כולל עם הפלסטינים, וציין את תפקידה של ארצות הברית בתהליך השלום במזרח התיכון. יועצו המדיני, ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה, אמר כי "ההסכם הוא הדרך הטובה ביותר להבטיח את זכויות הפלסטיניים". לדבריו, "ההסכם מעביר מסר אל העם בישראל, שלפיו שלום כולל עם הפלסטינים הוא הדרך הטובה ביותר והאינטרס האמיתי למען עתידם". בדצמבר 2020 הודיעה הממלכה כי לא תאפשר יבוא מוצרים ישראליים מההתנחלויות, בהתאם להחלטות האו"ם".
 האופוזיציה הבחריינית ופעילי שמאל במדינה הביעו התנגדות נחרצת להסכם עם ישראל. האופוזיציה רואה בהסכם "בגידה" ונשיא הפורום לזכויות האדם בבחריין, בייקר דרוויש אמר בתגובה כי "אל-קודס היא בירת פלסטין וכל נורמליזציה עם ישראל היא בגידה".

תגובות בעולם

בעד 
 : הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון, ז'וזפ בורל הודיע בשמו של האיחוד כי: "האיחוד מברך על כינון היחסים בין ממלכת בחריין למדינת ישראל וכי הוא מכיר בתרומתה של ארצות הברית להגעה ליציבות באזור המזרח התיכון, אך האיחוד האירופי נותר איתן במחויבותו לפתרון שתי המדינות בר-קיימא על בסיס משא ומתן המבוסס על העקרונות המוסכמים בינלאומית. האיחוד האירופי נותר מוכן לתמוך בישראלים ובפלסטינים במאמצים לחדש משא ומתן משמעותי בכל סוגיות הליבה כדי להשיג שלום אמיתי ומתמשך".
 : דוברת משרד החוץ של איחוד האמירויות הערביות בירכה על ההסכם בין ישראל לבין בחריין, ואמרה כי הוא יתרום ל"שלום וליציבות האזור".

מעורב 
 : שר החוץ הירדני, איימן א-ספדי, אמר בתגובה להסכם, כי הצעד ההכרחי לעבר שלום הוגן באזור צריך להגיע מכיוון ישראל, וכי עליה ליזום פתרון לסוגיה הפלסטינית על בסיס שתי מדינות.

נגד 
 : סגן שר החוץ האיראני לשעבר ושגריר המדינה לבחריין לשעבר, חוסיין-אמיר עבד אל-היאן, צייץ בטוויטר כי "השליטים הפזיזים של איחוד האמירויות הערביות ובחריין סוללים את הדרך לשליטה ציונית באזור". גם משרד החוץ האיראני פרסם תגובה שבה ציין כי "שליטי בחריין יהיו מעתה והלאה שותפים מלאים לפשעיו של המשטר הציוני באזור ויהוו איום על העולם המוסלמי".
 : בתגובה להסכם, פרסם משרד החוץ הטורקי הודעה לדבריה "הצעד מהווה עידוד למהלכי הכיבוש של ישראל, הוא יעודד את ישראל להמשיך בפעולותיה הבלתי לגיטימיות בעניין פלסטין, ויקבע את מאמציה להפוך את הכיבוש לקבוע".
 : משרד החוץ התימני פרסם הצהרה בה הודיע כי הוא מתנגד לכל נורמליזציה עם ישראל עד שבעיית זכויות האדם באזור תיפתר בהתאם ליוזמת השלום הערבית.
 בקרב הפלסטינים:
: הרשות הפלסטינית החזירה את שגרירה מבחריין להתייעצויות.
 : דובר חמאס, חאזם קאסם, אמר כי "משמעות נירמול היחסים היא שבחריין מצטרפת כשותפה לעסקת המאה, שמהווה מתקפה על העם הפלסטיני".

ראו גם 
 יחסי בחריין–ישראל
 הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל
 הסכם ישראל–סודאן
 הסכם ישראל–מרוקו
 הסכמי אברהם

לקריאה נוספת 
 ברק רביד, "השלום של טראמפ – הסכמי אברהם והמהפך במזרח התיכון", הוצאת משכל, 2021

קישורים חיצוניים 

 נוסח מלא של ההצהרה מאתר משרד החוץ האמריקאי

הערות שוליים 

בחריין–ישראל
2020 בישראל
בחריין
יחסי בחריין–ישראל