הרמן גולדשמידט

הרמן מאייר סלומון גולדשמידט (בגרמנית: Hermann Mayer Salomon Goldschmidt; 17 ביוני 1802 – 30 באוגוסט 1866) היה אסטרונום וצייר יהודי-גרמני צרפתי. זוכה מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה בשנת 1861, על שגילה 14 אסטרואידים, הכי הרבה באותה תקופה. האסטרואיד הראשון שגילה היה 21 לוטטיה.

קורות חיים

גולדשמידט נולד בפרנקפורט ב-1802 למשפחת סוחרים יהודית, בנם של מאייר סלומון גולדשמידט והלן הנאו קאסל. בריאותו לא הייתה טובה והוא חונך בבית. הוא למד שפות רבות ובמקביל לסיוע להוריו במסחר, החל להתעניין באומנות. בגיל 30, במהלך ביקור בהולנד הוא התרשם מהציורים של הציירים והחליט להיות צייר מקצועי.

גולדשמידט עבר למינכן כדי ללמוד אומנות במשך מספר שנים אצל הציירים פטר פון קורנליוס ויוליוס שנור פון קארולספלד . בשנת 1836, כדי להשלים את לימודיו גולדשמידט עבר לפריז. שם הציג לראשונה ציור, "אישה בלבוש אלג'ירי".

ציוריו עוררו עניין והוצגו במגוון תערוכות. בין הציורים שצייר "פלורנטיני צעיר" (1837). "קורבן לונוס" שזכה לשבחים ב-1846 בעיתון The Cologne Gazette, "קלאופטרה" ב-1847, "נוף רומא" ב-1849.
ציורו "המוות של רומיאו ויוליה" הוזמן על ידי שר המדינה ב-1857.

לקראת ליקוי הירח של ה-31 במרץ 1847, גולדשמידט שמע הרצאה של אורבן לה-ורייה בסורבון. ההרצאה עוררה את התעניינותו באסטרונומיה והשפיעה על החלטתו להתעסקה באסטרונומיה כקריירה.

לקראת 1849, גולדשמידט קנה טלסקופ של 23 שורות (52 מ"מ) עם הכסף שקיבל ממכירת דיוקנאות של גלילאו שצייר במהלך שהות בפירנצה. הוא הציב את הטלסקופ בדירתו שהייתה בקומה השישית מעל קפה פרוקופ, והחל לעדכן את מפות הכוכבים שראה. לאחר תצפיות הוא שם לב שחלק מהכוכבים קבועים במקומם וחלק נעים כמו כוכבי לכת. תגליתו הראשונה (שאז נחשבה "כוכב לכת חדש" והיום מסווגת כאסטרואיד) הייתה של 21 לוטטיה, ב-15 בנובמבר 1851. גולדשמידט התייעץ בחישוביו עם פרנסואה אראגו ממצפה הכוכבי בפריז בנובמבר 1851. אראגו הציע את השם לוטטיום, לפי השם הלטיני של פריז, לוטטיה. התגלית פורסמה רשמית ב-23 בנובמבר 1851.

במהלך השנים גולדשמידט קנה טלסקופים יותר גדולים, ואף על פי שלא היו מהמשוכללים באותו זמן הוא הצליח לגלות עוד ארבעה אסטרואידים עד מאי 1856. לאחר מכן, הצליח לקנות טלסקופ עם קוטר 4 ס"מ, שאפשר לו לגלות עוד תשעה אסטרואידים בין מאי 1857 ומאי 1861.

במהלך תקופה זו, הוא קיבל מספר פעמים מדליית אסטרונומיה על תגליותיו. בשנת 1861 הוא זכה במדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה על כך שגילה 13 אסטרואידים (נכון לזמן הענקת המדליה), יותר מכל מגלה אחר. אסטרונומים מובילים אחרים באותה תקופה, רוברט לות'ר וג'ון ראסל היינד גילו עד אז רק 10 אסטרואידים.

גולדשמידט המשיך לצייר ולשלב את יכולותיו כצייר עם אהבתו לאסטרונומיה. הוא צייר את כוכב השביט הגדול של 1858  ואת ליקוי החמה המלא שהתקיים ב-18 ביולי 1860, אותו צפה מספרד.

באפריל 1861 הוא הכריז על גילוי ירח תשיעי של שבתאי בין טיטאן והיפריון, לו קרא "כירון". אולם מסתבר שזו הייתה טעות. (היום כירון ניצן לכוכב שביט / אסטרואיד אחר).

גולדשמידט היה נשוי ונולדו להם שני ילדים.

גולדשמידט מעולם לא הועסק על ידי מצפה הכוכבים של פריז ולכן לא הייתה לו הכנסה קבועה. בשנת 1862 הוא קיבל הקצבה של 1500 פרנק. מצבו הבריאותי לא היה טוב והוא סבל מסוכרת. ראייתו הדרדרה והוא התעסק בתאוריה של אסטרונומיה ולא תצפיות ישירות. בגלל מצבו הבריאותי, הוא עבר לפונטנבלו ושהה שם שלוש שנים. אולם מצבו הבריאותי לא השתפר והוא נפטר ב-30 באוגוסט 1866.

אסטרואידים שגילה
גולדשמידט גילה 14 אסטרואידים, הכי הרבה באותה תקופה.

פרסים ואותות הוקרה
גולדשמידט זכה בפרס לאלנד שבע פעמים (1852, 1854, 1855, 1857, 1858, 1860, 1861).
אביר בלגיון הכבוד ב-1857.
בשנת 1861 הוענקה לו מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה.
על שמו מכתש גולדשמידט על הירח. הנמצא באזור הקוטב הצפוני של הירח.
האסטרואיד 1614 Goldschmidt  שהתגלה על ידי האסטרונום הצרפתי אלפרד שמיט  ב-1952, נקרא על שמו.

לכבוד גילוי האסטרואיד ה-100, אגודת המדע המלכותית בצרפת פרסמה מדליה מיוחדת לציון האירוע, עליה מופיעים דיוקנותיהם של ג'ון ראסל היינד, הרמן גולדשמידט, ורוברט לות'ר.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

אסטרונומים יהודים
אסטרונומים גרמנים
אסטרונומים צרפתים
ציירים יהודים
ציירים גרמנים
ציירים צרפתים
אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
מקבלי אות לגיון הכבוד
זוכי פרס לאלנד
צרפתים שנולדו ב-1802
גרמנים שנולדו ב-1802
גרמנים שנפטרו ב-1866
צרפתים שנפטרו ב-1866