לאיוש בירו

לאיוש בירו (במקור בלאו, בהונגרית: Bíró Lajos; וינה, 22 באוגוסט 1880 – לונדון, 9 בספטמבר 1948) היה סופר, עיתונאי, תסריטאי יהודי-הונגרי. אשתו הייתה יוֹלַן וֵסִי, בתו של הסופר עיתונאי, עורך וחבר הפרלמנט היהודי-הונגרי יוז'ף וסי (במקור וייס).

ביוגרפיה
לאיוש בירו גדל בעיירה הבש בצפון הונגריה (כ-10,000 תושבים). הוא סיים את לימודיו התיכוניים באגר ובבודפשט. משנת 1898 עבד כעיתונאי. בין 1900 לבין 1904 עבד בעיתון ה"חופש" (Szabadság) באורדיאה. משנת 1904 היה סגן העורך של העיתון פשטי נפלו (Pesti Napló), ומשנת 1905 היה העורך האחראי של העיתון. התגורר בברלין בין 1906 לבין 1909 ולאחר מכן עבד שוב בכמה עיתונים בבודפשט. בשנת 1918 אחרי מהפכת החרציות היה מזכיר מדיני במשרד החוץ ההונגרי בתקופת ממשלת מיהאי קארואי. משנת 1914 עסק בתסריטאות. בשנת 1919 היגר מהונגריה. עד 1920 זכה כבר להכרה בזכות 40 ספריו ובכורות תיאטרון. עד שנת 1925 חי ועבד בבירות אוסטריה, צרפת ואיטליה. הוא שב לבודפשט בשנת 1925, אך עבר באותה שנה בחזרה למערב (ארצות הברית, ברלין, לונדון). בהוליווד עבד כתסריטאי של סרטי פרמאונט וכתב מספר רב של תסריטים. בשנת 1928, חזר לאירופה, והתגורר תחילה בשרלוטנבורג, גרמניה. ביחד עם הבמאי ההונגרי-בריטי-יהודי אלכסנדר קורדה היה ב־1932 אחד ממייסדי חברת London Films Production.

בירו כתב כמה תסריטים קולנועיים מצליחים (למשל:חייו הפרטיים של הנרי השמיני). בדומה לחברו, אנדרה אדי, הוא תיאר את התפוררותה של הונגריה בסיפוריו הקצרים וברומנים. סיפוריו הקצרים תארו את היצרים האנושיים באופן תמציתי, סוחף ומהיר. הוא הצליח גם כמחזאי (המחזה:שושן צהוב). הדרמה שלו הצארינה, שאותה כתב יחד עם מלכיאור לנדיאל הפכה להצלחה עולמית. הוא כתב גם רומנים בלשים (הַסֶרְפוֹלֶט).

כתביו 
 Bálványrombolók (Egy cinikus ember meséi) (1901)
 Leányok (1902)
 Harminc novella (1906)
 A primadonna; Mozgó könyvtár vállalat, Bp., 1909 (Mozgó könyvtár)
 Férfiak. Drámai játék; Lampel, Bp., 1909 (Fővárosi színházak műsora)
 Elbeszélések; Lampel, Bp., 1909 (Magyar könyvtár)
 Kis drámák; Politzer, Bp., 1910 (Modern könyvtár)
 A diadalmas asszony (1910)
 Sárga liliom (1910)
 Nyári zivatar. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1911
 Glória és más novellák; Athenaeum, Bp., 1911 (Athenaeum könyvtár)
 Szolgák országa. Regény; Politzer, Bp., 1911 (Modern könyvtár)
 A császár és más férfiak. Novellák; Politzer Zs. és fia, Bp., 1911 (Modern könyvtár)
 A vízözön és egyéb elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1911
 Egy tizennyolcéves leány. Elbeszélés; Schenk F., Bp., 1911 (Mozgó könyvtár)
 A sajtó; Politzer, Bp., 1911 (Modern könyvtár)
 A fekete ostor és más novellák; Singer-Wolfner, Bp., 1911
 A jövő országútján. Hat újságcikk; Athenaeum, Bp., 1912 (Modern könyvtár)
 A rablólovag. Színjáték három felvonásban; Singer-Wolfner, Bp., 1912
 Kunszállási emberek (1912)
 Szent házasság (1912)
 Tavaszi ünnep. Dráma; Singer-Wolfner, Bp., 1913 (Bíró Lajos munkái)
 A háború. Drámavázlat; Athenaeum, Bp., 1913 (Modern könyvtár)
 Biró Lajos–Lengyel Menyhért: A cárnő. Színmű; Singer és Woflner, Bp., 1913 (Bíró Lajos munkái)
 1913. Történelmi színmű; Singer-Wolfner, Bp., 1914 (Bíró Lajos munkái)
 Az utolsó csók. Egy szegény ifjú története három felvonásban; Singer-Wolfner, Bp., 1914
 A szentlélek lovagja (1914)
 A Serpolette. Regény; Athenaeum, Bp., 1914
 Hotel Imperial. Színmű; Légrády, Bp., 1917, עבר עבוד לסרט "חמישה קברים לקהיר"
 Don Juan három éjszakája. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1917
 A mélység lakói. Regény; Légrády, Bp., 1917
 A Gálszécsy család; Érdekes Újság, Bp., 1917 (Legjobb könyvek)
 A kezdet és a vég. Bíró Lajos vezércikkei 1914-1918; Világ, Bp., 1918
 A Molitor-ház. Detektívregény; Légrády, Bp., 1918
 Sárgarigó. A fehér terraszok és más elbeszélések; Légrády, Bp., 1918
 Elbeszélések; Lampel, Bp., 1918 (Magyar könyvtár)
 Francia négyes. Komédia; Légrády, Bp., 1919
 A szerelem születése; Pantheon, Bp., 192?
 Politikusok (1920)
 A bazini zsidók. Regény; Pegazus, Bp., 1921
 A szerelem iskolája; Pegazus, Wien, 1922 (Kis magyar könyvek)
 Álarcok. Színjáték; Pegazus, Wien, 1922
 Toinette vagy Dubarry grófné a huszadik században. Regény; Pantheon, Bp., 1925 (A regény mesterei)
 Amor és Psyche. Regény; Kultúra, Bp., 1925 (Magyar regényírók)
 Házasság. Regény; Pantheon, Bp., 1926 (A regény mesterei)
 Az élet arénája. Huszonöt elbeszélés; Pantheon, Bp., 1926 (A regény mesterei)
 Hotel Imperial. Regény. Biró Lajos Mélység lakói című regényének filmváltozata; Singer és Wolfner, Bp., 1927 (Milliók könyve)
 Kacérság iskolája. Regény; Pantheon, Bp., 1928 (A regény mesterei)
 Boszorkánytánc (1929)
 Fölszállott a páva (1946)
 Kis Katalin (1946)
 Szolgák országa. Válogatott elbeszélések; vál., sajtó alá rend., utószó Lengyel Géza; Szépirodalmi, Bp., 1957
 Arabella; vál., szerk. Szabó Ferenc; Szépirodalmi, Bp., 1975 (Kiskönyvtár)
 Nagyváradi színikritikák a Holnap évtizedében. Ady Endre, Bíró Lajos, Dutka Ákos és Juhász Gyula írásai a színházról; vál., bev. Indig Ottó; Kriterion, Bukarest, 1975 (Téka)
 Sárga liliom. Ködben égő bánat három zenés részben; Bíró Lajos után Mohácsi István és Mohácsi János; Nemzeti Színház–Palatinus, Bp., 2005 (Nemzeti Színház színműtár)
 A Molitor-ház. Detektívregény; szöveggond., utószó Stauder Mária; Unikornis, Bp., 1999 (A magyar próza klasszikusai)
 "...nem látunk semmit...". Biró Lajos levelei és haditudósításai az első világháború éveiből; sajtó alá rend., jegyz., bev. Varga Katalin és Veres Miklós, tan. Borbás
 Andrea; Petőfi Irodalmi Múzeum, Bp., 2017

תרגומיו 
 ברנשטיין: המצור (1910)
 בעקבותי (1911)
 שניצלר: אנטול (1911)
 ארקובסב: קנאה (1917)

סרטיו 
 יורש העצר Trónörökös (1923)
 Modern Dubarry/Eine Dubarry von heute (1926)
הפיקוד האחרון The last command (1928)
 Hotel Imperial (1927, 1939)
 הגיבור חסר המולדת A hontalan hős (1928)
 חייו הפרטיים של הנרי השמיני VIII. Henrik magánélete (1933)
 קטרינה הגדולה Nagy Katalin (1934)
 חייו הפרטיים של דון חואן Don Juan magánélete (1934)
 A vörös Pimpernel (1934)
 Rembrandt (1936)
 הנסיעה האפלה Sötét utazás (1937)
 התוף Riadó Indiában (1938)
 הגירושין של ליידי איקס A válóperes leány (1938)
 פרח הטיסה Tiszavirág (1939)
 ארבע הנוצות Négy toll (1939)
 הגנב מבגדאד A bagdadi tolvaj (1940)
 חמישה קברים לקהיר Öt lépés Kairó felé (film, 1943)

קישורים חיצוניים 

 אולם הדיוקן של הספרות ההונגרית
 לקסיקון הונגרי לאומנות הבמה
 לקסיקון ביוגרפי הונגרי
 אנציקלופדיה יהודית הונגרית . אד. פיטר אוגווארי. בודפשט: לקסיקון יהודי הונגרי.

הערות שוליים 

עיתונאים יהודים הונגרים
עורכי עיתונים יהודים הונגרים
סופרים יהודים הונגרים
סופרים אסורים (הונגריה 1944)
תסריטאי קולנוע יהודים הונגרים
תסריטאי קולנוע יהודים אמריקאים
מחזאים יהודים הונגרים
דיפלומטים יהודים
מהגרים מהונגריה
הונגרים חברי הבונים החופשיים
הונגרים שנולדו ב-1880
הונגרים שנפטרו ב-1948