תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)

תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות), התש"ף-2020 הן תקנות שעת חירום שהותקנו על ידי ממשלת ישראל, מכוח סמכותה לפי סעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה, במסגרת סדרת תקנות שתיקנה לצורך התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל. הן נכנסו לתוקפן ב-22 במרץ 2020. תוקפן נקצב תחילה לתקופה של שבעה ימים ובהמשך הוארך מספר פעמים, תוך שינוי ההגבלות, עד 21 ביוני. ב-17 ביוני הוארך תוקף התקנות באמצעות חוק של הכנסת עד ליום 30 ביולי.

התקנות הן המכשיר המשפטי העיקרי שבו השתמשה הממשלה לשם הגבלת המגע בין תושבי המדינה והפחתתו לצרכים חיוניים בניסיון להגביל את התפשטות המגפה. הן קובעות מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט ועל חופש העיסוק.

עם הירידה בשיעורי התחלואה במדינה במהלך חודשי אפריל ומאי הוקלו האיסורים על פעילות שבתקנות והוחלפו בהדרגה בהוראות מפורטות לשמירת כללי זהירות במהלך פעילות במרחב הציבורי והפעלת מוסדות ועסקים.

התקנות הנ"ל החולפו בתקנות שהותקנו מכוח חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש.

התקנות
התקנות הותקנו על ידי הממשלה בהתאם לסמכותה להתקין תקנות שעת חירום הקבועה בסעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה. הן מוסיפות הוראות חוקיות בנוגע להגבלת חופש התנועה והפעילות במדינה מעבר להוראות שנקבעו בצווים שהוצאו על ידי מנכ"ל משרד הבריאות מכוח פקודת בריאות העם, אך בשונה מהצווים – בכוחן של התקנות לשנות את מרבית החוקים, להפקיע זמנית את תוקפם או לקבוע בהם תנאים. בכך הן מעניקות תוקף משפטי מחייב למגבלות שנקבעו בהן אף אם הן סותרות חקיקה ראשית כלשהי.

התקנות כוללות הגבלות משני סוגים עיקריים:
 צמצום יציאה למרחב הציבורי וקביעת כללים להתנהגות בו ובמקומות עבודה;
 הגבלת פעילויות מסחר, שירותים, בילוי ופנאי.
בנוסף כוללות התקנות הטלת חובות מסוימות על מעביד במקום עבודה על מנת להקטין את הסיכון להדבקה בו.

נקבע כי הפרת הוראות התקנות דינה מאסר או/ו קנס ולשוטרים הוקנו סמכויות עזר לשם אכיפתן.

במסגרת התקנות הוחרגו הוראותיהן כך שלא יחולו על משכן הכנסת ועל בתי המשפט, וכן שלא יחולו על יציאת ותנועת חברי הכנסת.

עדכון ושינוי התקנות
התקנות עודכנו ושונו מספר פעמים בהתאם לנתוני התפשטות ההדבקה בנגיף:
 ההוראות המקוריות של התקנות הוחמרו פעמיים - ב-25 במרץ ושוב ב-31 במרץ - במטרה להקטין את התפשטות הנגיף באוכלוסייה. במסגרת זאת צומצמה רשימת הצרכים החיוניים המאפשרים יציאה ממקום המגורים והוחמרו ההגבלות על הפעילות המותרת בעת יציאה.
 החל מ-19 באפריל, לאחר ירידה בשיעור ההדבקה בנגיף, תוקנו התקנות בהדרגה על מנת להקל את ההגבלות שבהן, במטרה לאפשר את חידוש הפעילות הכלכלית במשק. ב-5 במאי בוטלו רוב הגבלות התנועה וחלק ניכר מהאיסורים על הפעלת עסקים ושירותים, וזאת בכפוף לכללי פעילות מפורטים. ב-26 במאי הותרה הפעלת עסקים מסוגים נוספים וכך גם ב-12 ביוני;
 לקראת חג הפסח ושביעי של פסח הוחמרו ההגבלות כהוראת שעה ביישובים שרוב תושביהם יהודים. הדבר נעשה במטרה למנוע מחוגגים להתקבץ לשם עריכת סדר פסח וטקסי הפסח וכן לשם מניעת צפיפות בעת קניית חמץ בצאת החג ובכך להגביר את סכנת ההדבקה בנגיף. כך נעשה גם לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות. לקראת ל"ג בעומר נאסרו מאותה סיבה הדלקת מדורות ושהייה באתר הר מירון. ב-22 באפריל נקבעה הוראות שעה המחמירה את הגבלות התנועה במהלך חודש הרמדאן ביישובים ושכונות שבהם רוב מוסלמי לרבות חלקים מירושלים, על מנת להקטין את הסיכון להצטופפות במהלכם ועקב כך לעלייה בהדבקה בנגיף.

 ב-19 ביוני הותרה הפעלתם תחת מגבלות של תיאטראות, בתי קולנוע ומוסדות תרבות אחרים;
 ב-30 ביוני, לנוכח עלייה במספר הנדבקים בנגיף, הוגבל מספר המשתתפים בחתונות ובאירועים דתיים אחרים במהלך שלושה השבועות האחרונים של חודש יולי.
ב-6 ביולי, הוגדרו שורת הנחיות נוספות, חלקן סגירה וחלקן הגבלה.

תקנות נוספות להגבלת הפעילות
בנוספות לתקנות שעת חירום המתוארות לעיל, ננקטו צעדים נוספים להגבלת פעילות:
 תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020: עוסקות בהגבלה על מספר העובדים השוהים במקום עבודה אחד;
 תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (אזור מוגבל), התש"ף-2020: מאפשרות את הגבלת התנועה של אנשים אל ומתוך יישובים שבהם קיים שיעור גבוה של נשאים וחולים במחלת נגיף קורונה 2019, בניסיון לעצור את התפשטות המגפה;
 צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף-2020;
 צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה), התש"ף-2020

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ישראל: תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה