נישואי העדן והשאול

נישואי העדן והשאול (אנגלית: The Marriage of Heaven and Hell) הוא ספר מאת המשורר והדפס האנגלי ויליאם בלייק. זוהי סדרת טקסטים שנכתבו בחיקוי הנבואה המקראית אך למעשה, הטקסטים מבטאים את אמונותיו הרומנטיות והמהפכניות האישיות של בלייק, אשר אותן הוא הביע באופן כה אינטנסיבי במסגרת יצירה זו ובמסגרת יצירות נוספות. בדומה לספריו האחרים, ספר זה פורסם כגיליונות מודפסים מלוחות חרוטים המכילים פרוזה, שירה ואיורים. לאחר מכן נצבעו הלוחות על ידי בלייק ואשתו קתרין.

הספר נפתח במבוא של שיר קצר "רינטרה שואג ומרתית את להבותיו באוויר הדחוס".

ויליאם בלייק טוען כי ג'ון מילטון היה משורר אמיתי והשיר האפי שלו "גן העדן האבוד" היה "בצד של השטן מבלי שידע זאת". הוא גם טוען שהשטן של מילטון היה לאמיתו של דבר, המשיח שלו.

היצירה חוברה ואוירה בין 1790–1793, בתקופת התסיסה הקיצונית והסכסוך הפוליטי מיד לאחר המהפכה הצרפתית. הכותרת היא התייחסות אירונית ליצירה התאולוגית של עמנואל סוודנבורג, "גן עדן וגיהנום", שפורסמה בלטינית 33 שנה קודם לכן. סוודנבורג מצוטט על ידי בלייק ביצירה זו ומובעת בה עליו ביקורת ישירה על ידי בלייק בכמה מקומות "בנישואין". אף על פי שבלייק הושפע מתפיסתו הקוסמית מיסטית של סוודנבורג, שהייתה רחבת ממדים, ההגבלות המוסריות הקונבנציונליות של סוודנבורג והתפיסה המאניכאית של הטוב ושל הרע הובילו את בלייק לבטא בכוונת מכוון, חזון לא מקוטב ומאוחד של היקום, שבו העולם החומרי והתשוקה הגופנית הן חלק בלתי נפרד במעמדו של הסדר האלוהי; מכאן, נישואי העדן והשאול. הספר כתוב בפרוזה, למעט הפתיחה "טיעון" ו"שיר החירות". הספר מתאר את ביקורו של המשורר בשאול, מכשיר שאומץ על ידי בלייק מהקומדיה האלוהית של דנטה "וגן העדן האבוד" של מילטון.

משלי השאול 

בניגוד לאלה של מילטון ודנטה, תפיסתו של בלייק את השאול מתחילה לא כמקום של עונש, אלא כמקור לאנרגיה לא מוגבלת, מעין אנרגיה דיוניסית, בניגוד לתפיסה הסמכותית והמוסדרת של גן העדן. מטרתו של בלייק היא ליצור את מה שכינה "חזון בלתי נשכח" כדי לחשוף את האופי הדכאני של המוסר המקובל והדת הממוסדת, שהוא מתאר כך:

במסגרת החלק המפורסם ביותר של הספר, בלייק חושף את משלי השאול. משלים אלו מציגים צורה שונה מאוד של חוכמה מזו המוצגת בספר משלי. משלי השטן, הם פרובוקטיביים ומכילים פרדוקס. מטרתם היא להמריץ את המחשבה. כמה ממשליו אלו של בלייק, נעשו מפורסמים:

בלייק מסביר:

פרשנות
תאוריית הניגודים של בלייק, לא הייתה אמונה בהפכים גרידא, אלא אמונה שכל בן אנוש, מגלם את טבעו המנוגד של האל ושקידמה בחיים איננה אפשרית ללא ניגודים. יתירה מזאת, הוא חוקר את טבעם המנוגד של התבונה ושל האנרגיה, כלשונו (כוונתו של בלייק היא כנראה לדחפים ולתשוקות האנושיים), בהאמינו ששני טיפוסים של בני אדם קיימים:
"היוצרים האנרגטיים" ו"המארגנים ההגיוניים", או, כפי שהוא מכנה אותם בנישואי העדן והשאול, ה"שדים" וה-"מלאכים". שניהם נחוצים לחיים, לדידו של בלייק.

לטקסט של בלייק ניתנה פרשנות בדרכים רבות. הטקסט מהווה לבטח, חלק מהתרבות המהפכנית של התקופה. ההתייחסויות אל בית הדפוס, מציינות כנראה את עובדי הדפוס המחתרתיים אשר הוציאו לאור עלונים מהפכניים באותו הזמן. לעובדי דפוס שגופם הושחר (כתוצאה מעבודתם המאומצת), הודבק הכינוי הקומי "השטן של מכבש הדפוס" ופרסומים מהפכניים נדחו באופן תדיר מקרב ספסלי הכמורה כעבודתו של השטן.

דלתות התודעה
הספר כולל את הביטוי . לרעיון זה, יש הקבלה לרעיונו של אלדוס האקסלי, "התודעה בגדול".

לקריאה נוספת
Nurmi, Martin. "On The Marriage of Heaven and Hell". in Blake's Poetry and Designs. eds, Mary Lynn Johnson, John E. Grant. New York: Norton. 1979
The Marriage of Heaven and Hell. in Blake's Poetry and Designs. eds, Mary Lynn Johnson, John E. Grant. New York: Norton. 1979; 2nd ed. 2008.

קישורים חיצוניים

Digital Copies of Extant version of Marriage of Heaven and Hell at the William Blake Archive

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
יצירות ויליאם בלייק
ספרי 1790