עומדים ביחד

עומדים ביחד   (בערבית: نقف معًا) היא תנועה פוליטית ישראלית, סוציאליסטית, שדוגלת בשלום, שוויון, צדק חברתי ועצמאות לישראלים ופלסטינים.

לתנועה 8 סניפים ו-9 תאי סטודנטים ברחבי הארץ שהיא קוראת להם "מעגלים", ובהם מאורגנים למעלה מ-4,200 חברים רשומים.

הקמת התנועה ומאבקיה

תנועת "עומדים ביחד" הוקמה בסוף שנת 2015 לאחר שקבוצת פעילות ופעילים מכמה מאבקים, מפלגות וארגונים שונים חברו יחד כדי "לייצר התארגנות שתשמיע בציבור קול אחר" בזמן ההסלמה הביטחונית של חורף 2015 שכונתה אינתיפאדת הבודדים/הסכינים.

הקבוצה ארגנה סדרה של הפגנות ועצרות ברחבי ישראל תחת הכותרת "עומדים ביחד" שבהן הפגינו יחד יהודים וערבים וישראלים ופלסטינים למען שלום ונגד הגזענות. ההפגנה הראשונה התקיימה בירושלים ב-17 באוקטובר 2015 ומשכה אליה כ-1,500 מפגינים. לאחר סדרה של הפגנות גם ברהט, בחיפה ובתל אביב, החליטה הקבוצה המייסדת להתמסד ולהקים תנועה בלתי-מפלגתית, שתעסוק בארגון מאבקים ובבניית כוח יהודי-ערבי שיפעל למען מימוש מטרות התנועה כפי שנכתבו במסמך המייסד.

מאז הקמתה, השתתפה התנועה במאבקים רבים, שאת חלקם גם יזמה והובילה, בהם המאבק למינימום 5,000 – להגדלת קצבת הזקנה של הביטוח הלאומי, המאבק לסיום הכיבוש ולמען שלום של עצמאות וצדק לשני העמים, המאבק בעד דרום תל אביב ונגד גירוש מבקשי המקלט, המאבק נגד חוק הלאום, המאבק למען 100% הכנסה בתקופת משבר הקורונה, קמפיין "מינימום 40" להעלאת שכר המינימום ל-40 ש"ח לשעה ואחרים.

בתקופת ההסלמה בין ישראל לעזה במאי 2021, יזמה התנועה עשרות אירועי מחאה יהודיים-ערביים ברחבי הארץ בעד שותפות יהודית-ערבית ונגד המלחמה, הגזענות והאלימות, בהם השתתפו אלפים רבים. באחד האירועים הגדולים שארגנה התנועה בזמן ההסלמה, נאם הסופר דויד גרוסמן בפני אלפים בת"א ואמר שבהסלמה "אין תמונות ניצחון, יש רק תמונות של סבל ושל הרס. תבוסה עמוקה של שני עמים".

לקראת סוף שנת 2017, החליטה התנועה להפוך לתנועה דמוקרטית שחברותיה וחבריה בוחרים את הנהגתה ומנווטים את דרכה. בדצמבר 2017 קיימה התנועה את האספה הארצית הראשונה שלה, ביפו, ובה נבחרה הנהגה ארצית על ידי כמה מאות חברים.

מאז גדלה התנועה והתפרסה ברחבי ישראל, כאשר כיום יש לה 8 "מעגלים" מקומיים (כך נקראים סניפיה) ברחבי ישראל, ו-9 תאי סטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות. במסגרת התנועה רשומים כ-4,200 חברות וחברים המשלמים דמי חבר חודשיים. באספה הארצית השנייה שהתקיימה ב-28 ביוני 2019 בכפר קאסם, השתתפו מאות רבות של חברי התנועה ונבחרה בה הנהגה חדשה. גם באספה הארצית השלישית, שהתקיימה בנובמבר 2021 בטייבה השתתפו מאות מחברי התנועה, הצביעו על הנהגה ועל הצעה לאסטרטגיה תנועתית לשינוי המציאות בישראל.

לתנועה אתר תוכן בשם "רוזה מדיה - روزا ميديا", אשר משמש כגוף תקשורת סוציאליסטי, הפועל בעברית וערבית, ועוסק בסוגיות במאה ה-21, בפוליטיקה, בכלכלה ובחברה.

מיזמים, קמפיינים ומאבקים

מינימום 40 
במאבק שיזמה התנועה בשנת 2021 להעלאת שכר מינימום, תחת הכותרת "מינימום 40", תמכו עד כה למעלה מ-40 חברות וחברי כנסת. התנועה יזמה הגשת הצעת חוק בכנסת, אותה הובילו חברות הכנסת משה ארבל (ש"ס), יעקב אשר (יהדות התורה), נעמה לזימי (העבודה), גבי לסקי (מרצ), מוסי רז (מרצ), איימן עודה (הרשימה המשותפת) ואחרים. במסגרת המאבק, יוצאים פעילי התנועה להחתים את הציבור ברחבי הארץ על עצומה הדורשת מחברי הכנסת להעלות את שכר המינימום בישראל ל-40 שקלים לשעה, שהם 7,280 שקלים בחודש למשרה מלאה. ב-8 ביוני 2022, הצעת החוק להעלאת שכר המינימום ל-40 שקל לשעה, עברה בקריאה טרומית.

מחירון שכר הדירה "וכאן ביתי" 
ב-2022, בתנועת "עומדים ביחד" החלו קמפיין סוציאליסטי נגד שוק חופשי בשוק הדיור ונגד מחירי שכר הדירה בישראל, שלטענתם גבוהים מדי. במשך השנה החלו 3 התארגנויות של פעילי התנועה, בירושלים, חיפה ותל אביב-יפו כנגד העלאת מחירי שכירות הדירה בערים אלו. בנוסף, ביוני 2022, הושק קמפיין המחאה "כאן ביתי" שנאבק כנגד השוק החופשי בשוק הדיור וכנגד משבר הדיור.

כולנו כאן 
בעת הקמת השבעת הממשלה, מונה שלמה קרעי לתפקיד שר התקשורת והעלה הצעת חוק להפרטת ופירוק תאגיד השידור הישראלי "כאן", ובעיקר חטיבת החדשות של ערוץ כאן 11. בתחילת ינואר, תנועת עומדים ביחד פצחו בקמפיין "כולנו כאן" (שהכוונה בתאגיד השידור הישראלי הנקרא לעיתים "כאן 11") כנגד הפרטה וסגירתה של תאגיד השידור הישראלי. הקמפיין אסף 70,000 חתימות וב-2 בפברואר, קרעי הקפיא את התוכנית, מה שהתנועה הגדירה כהישג.

בחירות מקומיות 
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2023) החלו פעילי התנועה להקים תנועות עירוניות.

ב-1 באוגוסט 2023 הצביעה האסיפה הכללית של תנועת "עיר סגולה" בתל אביב על התמודדות כרשימה בבחירות למועצת העיר, ב-8 באוגוסט ערכה תנועת "רוב העיר" בחיפה אסיפה דומה וכך גם תנועת "קול אוהביה" בירושלים ב-10 באוגוסט. עם ההכרזה על הריצה, התנתקו הרשימות מתנועת עומדים ביחד והחלו לקיים את פעילותן באופן נפרד לחלוטין. בדומה לתנועה הארצית, במרכז הקמפיין של התנועות העירוניות עומדות סוגיות סביבתיות, שיוויון חברתי ויוקר המחייה, ונבחרי התנועה מתכננים לפעול בצורה דמוקרטית בתיאום עם פעילי השטח שלה.

תקציב 
תקציב התנועה מגיע ממספר מקורות. תשלום דמי החבר של חברי התנועה הינו אחד המקורות הכספיים של התנועה.. לפי אתר גיידסטאר של משרד המשפטים, למעלה מ-72% מתקציב התנועה מגיע מישראל, בעיקר מדמי חבר ותרומות קטנות.

בנוסף התנועה מקבלת תרומות גדולות מקרנות. בין קרנות אלו היו בעבר גם קרן רוזה לוקסמבורג של מפלגת השמאל הרדיקלי הגרמנית די לינקה, וקרן היינריך בל של מפלגת הירוקים הגרמנית, קרנות שמקבלות את מימונן מממשלת גרמניה. בין 2017 ל-2020, התנועה קיבלה כ-372,000 ש"ח מקרן רוזה לוקסמבורג, אך מאז שנת 2020 לא קיבלה התנועה כספים מקרנות אלה..

התנועה לא מקבלת כספים מממשלות זרות.

קישורים חיצוניים

 

 
 
 ראיון של מנהל התנועה אלון-לי גרין בחדשות 13 על המאבק להעלאת שכר המינימום ל-40 ש"ח לשעה, באתר יוטיוב.

הערות שוליים

ארגונים חברתיים בישראל
שותפות יהודית-ערבית בישראל
ישראל: פוליטיקה