גל השרפות בישראל (2019)

גל השריפות בישראל נמשך מ-23 במאי ועד 25 במאי 2019. בתקופה זו טיפלה הרשות הארצית לכבאות והצלה ביותר מ-1,000 שרפות בשטחים פתוחים ובנויים באזורים שונים ברחבי ישראל. שריפות גדולות במיוחד בערו באזור יער בן שמן, שבו היו כמה מוקדי בעירה, בשפלת יהודה, באזור יהודה ושומרון, בעוטף עזה ועוד. השריפות כילו שטחים בגודל של כ-15 קמ"ר.

רקע

אקלים 
על רקע גל החום הכבד ששרר באותו שבוע, הטיל נציב הכבאות דדי שמחי, הגבלות על הדלקת מדורות בערב ל"ג בעומר. חלק מהרשויות המקומיות פתחו את הבריכות הציבוריות ביישובים כדי שהתושבים יבלו בערב ל"ג בעומר ללא סיכון עצמי וסביבתי.

בגל החום הקיצוני ששרר באותו שבוע, היו מעל 40 מעלות צלזיוס ברוב חלקי הארץ, הלחות הייתה נמוכה במיוחד והרוחות ערות.

מוכנות הרשויות לשריפות בישראל
ב-2010 אירע אסון השרפה בכרמל, בעקבותיו התפרסם דו"ח מטעם מבקר המדינה.

בדיקת מבקר המדינה במספר רשויות מקומיות ב-2018 בעקבות גל השרפות בישראל ב-2016 העלתה כי טרם תוקנו רבים מהליקויים שעלו בדו"ח הקודם. בסיכום דו"ח הבדיקה רשם המבקר

אירועים מרכזיים 
המוקד המרכזי היה ביער בן-שמן, שם הייתה שרפה מכמה מוקדים שונים שהתפרשה מכפר דניאל למבוא מודיעים, ומשם עד לשילת ואזור מודיעין. בשרפה זו נשרפו כ-30% משטח היער ורוב היישוב מבוא מודיעים ששוכן בו, נשרף כליל. שריפות גדולות נוספות פרצו באזור עוטף עזה, שככל הנראה נגרמו כתוצאה מעפיפוני תבערה שהועפו מרצועת עזה. אירוע מרכזי נוסף היה בסמוך לקיבוץ הראל, שכ-15 מבתיו נפגעו בשרפה. אירועים נוספים היו באזור יהודה ושומרון, אחד ליד בית חגי ואחר ליד מודיעין עילית.

חקירת גורמי השריפות 
חלק מהשריפות נגרמו באופן טבעי כתוצאה מתנאי מזג האוויר, ואחרות נגרמו כתוצאה מרשלנות או מהצתה.

ב-24 במאי עצרה המשטרה שלושה תושבי מזרח ירושלים החשודים בהצתות באזור ירושלים, כל אחד בהצתה נפרדת.

טיפול בשריפות ובנזקיהן

כוחות הביטחון וההצלה 
לוחמי האש של הרשות הארצית לכבאות והצלה נדרשו למאמץ מוגבר לשם כיבוי השריפות. בסך הכל הגיע מספר הכבאים ל-1312. בערב ל"ג בעומר פרסמה הרשות הארצית לכיבוי והצלה צו האוסר על הדלקת אש בשטחים פתוחים בכל רחבי ישראל שמצפון לכביש 25 (כביש נחל עוז-צומת הערבה).

תשתיות 
חברת החשמל ניתקה את החשמל בחלק מהאזורים שהיו סמוכים לאזור סכנה משיקולים בטיחותיים. בשל גל החום הכבד והשריפות שפרצו בסמוך למסילות הרכבת, היו שיבושים בתנועת הרכבות. חלק מהתשתיות, כגון חשמל, גז, מים וביוב נפגעו כתוצאה מהשרפה.

פיצויים 
בשרפה שהוצתה על רקע לאומני (אם יוכח שאכן זהו הרקע לשרפה), על המדינה לפצות את הנפגעים. בשריפות שמקורן אחר ניתן לדרוש פיצוי מחברת הביטוח שבה מבוטח (אם מבוטח) הנכס שנפגע. במקרה של שרפה שנבעה מגורם אנושי ניתן לתבוע את האחראי.

עקב חומרת הנזק שנגרם ליישובים מבוא מודיעים והראל החליטה ממשלת ישראל להקציב 4.5 מיליון ש"ח לסיוע מיידי לתושבים שפונו מבתיהם.

סיוע זר 
אחרי שיחידת כיבוי האש "אלעד" לא הצליחה להתמודד עם כיבוי האש לבדה, ישראל ביקשה סיוע ממדינות זרות. 5 מדינות נענו ושלחו בסך הכל 9 מטוסי כיבוי:

ראו גם 
 השרפה בכרמל (2010)
 גל השרפות בישראל (2016)

הערות שוליים 

שרפות בישראל
2019 בישראל
שרפות יער בישראל