ריפוי המשותק מבית חסדא

ריפוי המשותק מבית חסדא נחשב כאחד מנסי הריפוי המופלאים של ישו בברית החדשה.

סיפור נס הריפוי 
אירוע זה מסופר בבשורת יוחנן בלבד, ואינו מופיע בבשורות אחרות. מסופר שהוא התרחש בסמוך ל"שער הצאן" בירושלים הידוע כיום בשם שער האריות, בסמוך למזרקה או לברכה המכונה "בית חסדא" בברית החדשה בגרסה העברית. היו שתי ברכות שנחפרו באפיקו של נחל בית זיתא בירושלים. מיקומן היום הוא באזור החומה הצפון מזרחית של העיר העתיקה, ברובע המוסלמי צפונית לדרך שער האריות. המקום שימש בתקופת בית המקדש השני כמאגר מים וכברכות מרפא.

בשורת יוחנן מתארת כיצד ישו, שביקר בירושלים לרגל החג (יוחנן ה: 1, קרוב לוודאי כי מדובר בחג הפסח), נתקל באחד הנכים ששכב, אדם שהיה משותק במשך שלושים ושמונה שנים. ישוע שואל את האיש אם הוא רוצה להבריא. האיש מסביר כי הוא אינו מסוגל להיכנס למים, מכיוון שאין מי שיעזור לו לרדת לברכה ואחרים יורדים לפניו. ישו מצווה עליו לקום, לשאת את משכבו וללכת; האיש נרפא מידית ואכן, קם, נושא את משכבו והולך.

ריפוי בשבת 
לפי הסיפור בבשורה נס ריפוי זה התרחש בשבת, ויהודי המקום אמרו למשותק שנרפא שהתורה אוסרת עליו לשאת את משכבו ביום השבת. הנכה שנרפא מספר להם שהאיש שריפא אותו הנחה אותו לעשות כן. הם שואלים אותו מי היה אותו מרפא, אך הוא לא היה מסוגל לגלות להם, שכן ישו נעלם אל תוך ההמון.

מאוחר יותר, מוצא ישו את האיש במקדש, ומתרה בו שלא ישוב לחטוא, על מנת שלא יקרה לו דבר מה גרוע יותר. האיש מתרחק ומספר לאנשים ששאלו אותו קודם לכן "מי זה שריפא אותך?", שישו הוא זה שריפא אותו (בשורת יוחנן ה: 15) על פי בשורת יוחנן החלו אנשי דת מיהודה לרדוף את ישו ומבקשים להורגו מכיוון שריפא בשבת. ישו עונה להם באומרו כי "אבי פועל פעולתו עד אתה, וגם אני פועל" (יוחנן ה: 17). באומרו זאת התכוון ישו שהוא אינו פועל על דעת עצמו, אלא שהוא פועל בדיוק כפי שאלוהים מנחה אותו. קביעה זו הופכת את רודפיו ליותר נחושים להרוג אותו, מכיוון שלא זו בלבד שהוא הפר לכאורה את השבת, אלא שהוא מכנה את עצמו לבן אלוהים בכך שהוא מכנה את אלוהים כאביו (יוחנן ה: 18-1).

הציטוט מבשורת יוחנן

טקסטים מוספים 
מספר כתבי יד של הבשורה כוללים קטע שנחשב על ידי מבקרים רבים לתוספת שהושתלה ונוספה לטקסט המקורי. בחלק מן הגרסאות של בשורת יוחנן כתוב כהסבר: שחולים רבים היו ממתינים לתנועה של המים, כיוון שמלאך אלוהים היה יורד לעיתים קרובות וגורם להתגעשות המים, כל מי שירד ראשון למים לאחר שהתגעשו היה נרפא מכל מחלה שחלה בה. (ראו פסוקים 3 ו 4 בפרק ה בבשורת יוחנן כמופיע בציטוט לעיל).

אף על פי שהמהדורה העיקרית של " וולגטה הלטינית" אינה כוללת את "התגעשות המים" או את הופעת "המלאך", היו קטעים אלה נוכחים בכמה מכתבי היד הלטיניים, וברבים מאלו ששימשו לנוסח המקובל של הברית החדשה ביוונית, שעליהן מבוססים התרגומים באנגלית ובשפות אחרות לרבות התרגום לעברית של דליטש של הברית החדשה. מלומדים ליברליים מודרניים רואים קטעים כמאוחרים וכנוספים ולא נחשבים כאמינים. לדעתם ככל הנראה לא היו חלק מהטקסט המקורי. תרגומים מודרניים רבים אינם כוללים קטעים אלה, אך הם שומרים על מערכת המספור של הפסוקים כך שהם מדלגים מפסוק 3 ישר לפסוק 5. הכללת פסוק 3 כחלק מ"התוספת המושתלת" אכן יוצרת קושי לאלה המטילים ספק באותנטיות של הקטע המוסף מכיוון שהתגעשות המים (הרעשת המים) גם כן מוזכרת בו.

השוואה למעשי השליחים ג 
במעשי השליחים ג 10-1, מתועד נס ריפוי דומה, שבו השליחים שמעון פטרוס ויוחנן בן זבדאי מבקרים במקדש ומרפאים בשם ישו, נכה (משותק) שנכח שם. הדמיון הוא בכך, שבשני המקרים ניתן המיקום ספציפי בירושלים, ובשני המקרים מודגשת העובדה כי הנרפא התרחק מהמקום על רגליו.

ראו גם 
 ישו
 הברית החדשה
 הנסים של ישו
 ריפוי המשותק מכפר נחום
 ריפוי העיוור מבית צידה
 ריפוי ברטימאי
 ריפוי עשרה מצורעים
 ריפוי מצורע בידי ישו

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

ישו
הברית החדשה
נסים בנצרות