האוניברסיטה הלאומית חרקוב

האוניברסיטה הלאומית חרקוב (באוקראינית : Каразінський університет בלטינית : Universitas Charkoviensis) או רשמית VN Karazin Kharkiv National University (רשמית באוקראינית : Харківський національний університет імені В. Н. КаразінаV. N. Karazin Kharkiv National University) היא אחת האוניברסיטאות הגדולות ב-האימפריה הרוסית וב-ברית המועצות. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1804 באמצעות מאמציו  של וסילי קרזין  והפכה לאוניברסיטה השנייה הוותיקה באוקראינה המודרנית אחרי אוניברסיטת לבוב.

היסטוריה
    

ב-29 בינואר 1805 נכנסה לתוקפה התקנה על פתיחת האוניברסיטה הקיסרית בחרקוב. האוניברסיטה הפכה לאוניברסיטה השנייה בדרום האימפריה הרוסית. האוניברסיטה הוקמה ביוזמת הקהילה המקומית עם וסילי קרזין, שרעיון ההקמה שלה נתמך על ידי האצולה והרשויות המקומיות. הרוזן סוורין פוטוצקי מונה למפקח הראשון של האוניברסיטה, כאשר הרקטור הראשון היה הפילולוג והפילוסוף איבן ריזשקי.

בשנת 1811 הוקמה האגודה הפילוטכנית. האגודה המתמטית של חרקוב, האגודה ההיסטורית והפילולוגית של חרקוב, אגודת הטבע, חברות הפיזיקה, הכימיה, המשפט, בין השאר, הוקמו במחצית השנייה של המאה ה-19.

בשנת 1839 הוקם באוניברסיטה בית ספר וטרינרי, שבשנת 1851 הפך למכון עצמאי. בשלב זה הקמפוס כלל מעבדות, מרפאות, מצפה כוכבים אסטרונומי, גן בוטני וספרייה.

בעבר האוניברסיטה הייתה אוטונומית עם בחירת רקטורים. עם זאת, משנת 1820 עד 1850, כל פעילותה נשלטו בקפדנות על ידי המשטר. רקטורים מונו על ידי שר החינוך, בעוד שצנזרו פרסומים מדעיים ותהליכים אקדמיים.

בשנת 1863,תחת חוק חדש, האוניברסיטה הלאומית חרקוב הפכה חלקית לאוטונומית.

האוניברסיטה הלאומית חרקוב מפרסמת עבודות מחקר מדעיות מאז 1874.

החל מהמאה ה-19 ועד ראשית המאה ה-20 היו באוניברסיטת חרקוב ארבעה בתי ספר: בית הספר לפיזיקה ומתמטיקה, בית הספר להיסטוריה ופילולוגיה, בית הספר לרפואה, בית הספר למשפטים.

בשנים 1917 עד 1920 התנהל מאבק בין תומכי הממלכה האוקראינית והקורס הרוסי. חלק מהפרופסורים שהתנגדו למציאות פוליטית חדשה עזבו. מרבית הפרופסורים האוקראינים נשארו בחרקוב. הם המשיכו לעבוד במוסדות שהוקמו על ידי הממשלה הסובייטית: האקדמיה לידע תאורטי (1920–1921), מכון חרקוב לחינוך ציבורי (1930-1921), מכון הכלכלה הלאומית חרקוב, המכון לפיזיקה וכימיה בית הספר למשפטים ועוד מספר מכונים. 

בשנת 1921 אוניברסיטת חרקוב כללה שבעה בתי ספר : בית הספר לפיזיקה ומתמטיקה, בית הספר לכימיה, בית הספר למקצועות הביולוגיה, בית הספר לגאולוגיה וגאוגרפיה, בית הספר לספרות ובלשנות (עם המחלקה לפילוסופיה), ובית הספר לכלכלה. 

בשנת 1921 הוקם המכון הרפואי בחרקוב על בסיס בית הספר לרפואה של אוניברסיטת חרקוב.

בשנת 1936 נקראה האוניברסיטה על שמו של הסופר הרוסי מקסים גורקי (אם כי לא היה קשור לאוניברסיטה במהלך חייו).

במהלך המלחמה הגרמנית-סובייטית האוניברסיטה פונתה לעיר קזילורד ("Kyzylorda" ) בקזחסטן, שם האוניברסיטה התמזגה עם אוניברסיטת קייב במטרה להקים את האוניברסיטה הממלכתית באוקראינה. בין השנים 1943–1943  חזרה האוניברסיטה לחרקוב (השנה האקדמית הראשונה לאחר שחרור העיר ב-1 בנובמבר 1943

בשנת 1951 800 סטודנטים באוניברסיטה סבלו מרדיפות לאחר שסירבו לעבור בחינות ברוסית. משפטים נערכו מאחורי דלתות סגורות. 

בשנת 1977 פעלו באוניברסיטה בתי הספר הבאים: בית הספר למכניקה ומתמטיקה, בית הספר לפיזיקה, בית הספר לגאולוגיה וגאוגרפיה, בית הספר לכלכלה, בית הספר להיסטוריה, בית הספר לפילולוגיה, בית הספר לשפות זרות, בית הספר למדעים כלליים, בית ספר ללמידה בהתכתבויות ובית ספר לילי. 

ב-11 באוקטובר 1999 הוציא ליאוניד קוצ'מה, נשיא אוקראינה צו, בו נכתב: "בהתחשב בתרומה ניכרת שאוניברסיטת חרקוב תרמה להכשרת מומחים מוסמכים ופיתוח מדע העניקו מעמד של אוניברסיטה לאומית וקראו לה על שם מייסדה, ואסיל נזרוביץ' קרזין"

בשנת 2004 קיבלה האוניברסיטה מבנה תאום (האקדמיה לשעבר גובורוב), מול כיכר סבובודי. 

ברית המועצות העניקה לאוניברסיטה הלאומית חרקוב מספר עיטורים ביניהם: עיטור מהפכת אוקטובר, עיטור הדגל האדום של העמל.

האוניברסיטה הלאומית חרקוב מחזיקה במקום השני באוקראינה בהיקף הפרסומים והציטוטים, עם התוצאות האקדמיות הטובות ביותר בבית הספר לרפואה ובבית הספר לביולוגיה.

קמפוסים ומבנים

 
 בניין אקדמי ראשי 
 בניין אקדמי צפוני
 הספרייה המדעית המרכזית
 קמפוס הסטודנטים

פקולטות
 בית הספר לביולוגיה
 בית הספר לכימיה
 בית הספר למדעי המחשב
 בית הספר לאקולוגיה
 בית הספר לכלכלה
 בית הספר ליחסים כלכליים בינלאומיים ותיירות
 בית הספר לשפות זרות
 בית הספר לרפואה
 בית הספר לגאולוגיה וגאוגרפיה
 בית הספר להיסטוריה 
 בית ספר למכניקה ומתמטיקה
 בית הספר למשפטים
 בית הספר לפיזיקה
 בית הספר לפילולוגיה
 בית הספר לפילוסופיה
 בית הספר לפסיכולוגיה
 בית הספר לפיזיקה ואנרגיה
 בית הספר לרדיופיזיקה
 בית הספר לסוציולוגיה

המכון לטכנולוגיות גבוהות
 בית הספר לפיזיקה וטכנולוגיה ("School of Physics and Technology of University of Kharkiv" )    
 בית הספר למדעי המחשב
 בית הספר לפיזיקה באנרגיה

חתני "פרס נובל" בוגרי וסגל האוניברסיטה הלאומית חרקוב
 איליה מצ'ניקוב -  פרס נובל לרפואה, שנת 1908 
 לב לנדאו - פרס נובל לפיזיקה, שנת 1962
 סיימון קוזנץ - פרס נובל לכלכלה, שנת 1971. ב-2013 נקראה על שמו האוניברסיטה הלאומית של חרקוב לכלכלה  שבה למד בשנים 1918–1921.

בוגרים ישראלים של בית הספר לרפואה
 מרים ברנשטיין-כהן - בפקולטה לרפואה, הוסמכה בשנת 1918
 אריה אלוטין - בפקולטה לרפואה, הוסמך בשנת 1924

קישורים חיצוניים

 

 אתר האוניברסיטה

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
חרקוב
חרקוב