מגפת הקורונה באיראן

ב-19 בפברואר 2020 דווח לראשונה באמצעי התקשורת כי מגפת הקורונה הגיעה לאיראן.

עשרות אלפי אזרחים איראנים נדבקו בנגיף, בהם גם דמויות מפתח רבות בצמרת השלטון ומשמרות המהפכה, לרבות רבים מחברי הפרלמנט ומפקדים, שאף מצאו את מותם. נכון ל-31 במרץ, משרד הבריאות דיווח על 41,495 הידבקויות, 2,757 מקרי מוות ו-13,911 אזרחים שהבריאו, אם כי גורמי אופוזיציה טוענים כי הממשל מטייח את הנתונים, וכי מספר המתים גבוה בהרבה מזה המדווח.

בנוסף, בעקבות חדשות כזב שהופצו במדינה, מעל ל-700 איראנים מצאו את מותם בניסיון למנוע ולרפא את מחלת נגיף הקורונה באמצעות צריכת אלכוהול ומתנול.

התפרצות 
ב-19 בפברואר 2020 דיווחו באמצעי התקשורת כי שני אזרחים איראנים מהעיר קום אובחנו כחיוביים לנשיאת נגיף קורונה "SARS-CoV-2". בהמשך אותו היום אישר משרד הבריאות האיראני את הידיעה, והוסיף כי השניים מתו כתוצאה מסיבוך במחלה הנגרמת כתוצאה מנשיאת הנגיף. כהמשך להתפרצות ברחבי העולם, ביום שלמחרת נמצאו שלושה אזרחים נוספים כחיוביים לנשיאת הנגיף. ביומיים שאחר כך טיפס מספר הנדבקים כבר ל-29 ומספר המתים ל-8. ההתפרצות הגיעה גם לעיר הבירה טהראן. שר הבריאות סעיד נמאקי הכריז כי בבדיקה שנערכה עלה כי האדם שהפיץ את הנגיף ברחבי הרפובליקה הוא סוחר מקום, שנהג לטוס בקביעות לסין, מוקד ההתפרצות המקורי של הנגיף.

עד 24 בפברואר עלה מספר הנדבקים ל-61 ומספר המתים ל-12, בשיעור תמותה מקומי של כ-20%. באותו יום כינסו סגן שר הבריאות, איראג' חרירי, ודובר הממשלה, עלי רביי, מסיבת עיתונאים בנושא, ובה חרירי הופיע כשהוא משתעל ומזיע. למחרת, ב-25 בפברואר, הוא נמצא חיובי בבדיקה לנשיאת הנגיף, ולאחריו חברים נוספים בפרלמנט האיראני. עד סוף אותו החודש, ב-29 בפברואר, אובחנו בסך הכול 205 הידבקויות, כשמתוכן 40 מיתות, אם כי גם 50 הבראות. גורמי אופוזיציה טענו כי הממשל מסתיר את כמות הנדבקים והמתים האמיתית, שלטענתם הייתה גדולה בהרבה, אך לאחר שעניין זה עורר מחלוקת בשאלת הצנזורה, הודיע יושב ראש ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס כי נתוני ההידבקות שלהם מאומתים.

ב-1 במרץ עדכן משרד הבריאות האיראני את נתוניו בנוגע להתפרצות הנגיף בזינוק חד: 385 הידבקויות, ו-51 מיתות. ב-3 במרץ שוחררו באופן זמני כ-54,000 אסירים, על מנת למנוע צפיפות בבתי הסוהר שתוביל להידבקות המונית. יומיים אחר כך, ב-5 במרץ, בעקבות מקרי הידבקות רבים בצמרת השלטון, ובהם הידבקות של כ-8% מחברי הפרלמנט, יצאה הנחיה האוסרת על כל נושאי התפקידים בממשל לטוס מחוץ לארץ. ב-9 במרץ נדבק גם ראש ארגון ניהול המשברים האיראני, שהיה אחראי לטיפול בהתפרצות המגפה. במקביל להודעה על שחרורם באופן זמני של 70,000 אסירים נוספים, הכריז המנהיג העליון עלי ח'אמנאי כי הוא מבטל את נאום ראש השנה השנתי במקדש האימאם א-רידא.

לבקשת הפרלמנט האיראני הודיע נשיא איראן חסן רוחאני ב-11 במרץ כי הוא נוטל על עצמו באופן אישי את הטיפול בהתפרצות הנגיף מידיו של שר הבריאות סעיד נמאקי. ביום שלמחרת, 12 במרץ, ביקשה איראן מקרן המטבע הבינלאומית הלוואת חירום של חמישה מיליארד דולרים, לראשונה מאז שנות ה-60, על מנת להתמודד עם התפרצות הנגיף. עוד באותו יום, טען המנהיג העליון עלי ח'אמנאי כי התפרצות הנגיף עלולה להיות "מתקפה ביולוגית" נגד איראן. עד 13 במרץ דווחו באיראן על 10,771 הידבקויות, מתוכן 551 מיתות ו-3,529 הבראות.

ב-17 במרץ פרסמה אוניברסיטת שריף מחקר דמוגרפי, ובו עלו שלושה תרחישים אפשריים להתפרצות באיראן: שיתוף הפעולה בין תושבי הרפובליקה לממשל יהיה מלא ועד תום ההתפרצות יימנו לא יותר מ-120,000 נדבקים וכ-12,000 מתים; רק חלקים יהיו קשובים להנחיות ואז ייספרו כ-300,000 נדבקים ו-110,000 מתים; או שהתושבים לא יישמעו כלל להנחיות ומספר הנדבקים יגיע לכ-4 מיליון והמתים למעל 3 מיליון. באותו יום הודיע הממשל על צעדים נוספים במטרה להילחם בהתפרצות הנגיף – פסטיבל האש המסורתי יבוטל, ו-85,000 אסירים נוספים ישוחררו לבתיהם. עד 19 במרץ דווחו באיראן 17,814 הידבקויות, מתוכן 1,321 מיתות ו-5,710 הבראות. ב-22 במרץ הכריז שר הבריאות כי 33 מיליון אזרחים כבר הספיקו להיבדק, וכי 145,000 נתונים תחת בידוד בביתם או במתקנים רפואיים.

ב-24 במרץ, טען הנשיא רוחאני בריאיון לתקשורת כי מספר המאושפזים בבתי החולים פחת בצורה משמעותית, על אף שבאותו יום בדיוק דווח על שיא של אבחון 1,762 מקרי הידבקות חדשים ביממה אחת בלבד. עוד באותו היום הודיע הארגון "רופאים ללא גבולות" כי צוות הרופאים שהוא שלח לאיראן במטרה לסייע בהתמודדות בנגיף גורש. לטענת הממשל המתנדבים היו מרגלים. למחרת, ב-25 במרץ, הזהיר הממשל מפני "גל שני" של התפרצות הנגיף, במקביל לדיווח על אבחון יותר מ-2,000 הידבקויות ביום אחד. שיא שלילי זה נשבר שלושה ימים אחר כך, ב-28 במרץ, עם אבחון של יותר מ-3,000 הידבקויות.

במאי, איראן התמודדה עם גל שני של המגפה אחרי ירידה מסוימת בתחלואה. היא בצעה הקלות ואחר כך החמרות. באוקטובר, המדינה הייתה בעיצומו של גל שלישי. הממשלה הטילה סגר שני על הבירה טהראן כדי לרסן את ההתפרצות החדשה. הממשל הורתה על סגירת בתי ספר, בתי קולנוע, מכוני יופי, בתי קפה, מסגדים ועוד עסקים ומוסדות בטהראן כדי למנוע את התפשטות הנגיף. אלו הן ההגבלות הקשות ביותר מאז שהמדינה נפתחה בהדרגה מהסגר הארצי הראשון באפריל. הגל השלישי המשיך בנובמבר נוספו הגבלות במקומות נוספים. הוחלט לחלק את המדינה לערים צהובות, אדומות וכתומות כשבכל רמה רק חלק מהתושבים יוכלו לצאת לעבודה. באפריל 2021, החל גל רביעי. בסוף אפריל החלה ירידה ובמהלך יוני החלה עליה בתחלואה באזורים שונים אשר גרמה לחשש מגל חמישי בכל המדינה. החשש התממש ועד יולי העלייה הוגדרה כגל חמישי. הגל הרביעי יוחס להפרה המונית של הנחיות הריחוק החברתי במסגרת חגיגות הנורוז, במהלכן איראנים רבים יצאו לטייל או לבקר בני משפחה. לגל החמישי, כך טען הנשיא היוצא חסן רוחאני, תרמה לא רק התפשטות זן קורונה שנחשב למידבק הרבה יותר מהזנים האחרים של הקורונה, אלא גם הבחירות האחרונות לנשיאות ו"נסיעות לא-הכרחיות" או הפרות אחרות של ההנחיות. איראן הייתה מוקד ההתפרצות הקשה ביותר במזרח התיכון.

בקהילה היהודית באיראן היו באופן יחסי מעט נדבקים בקורונה, והרב יהודה גרמי מי שנחשב הרב הראשי של איראן הורה על סגירת בתי הכנסת ומניעת כל התכנסות דתית.

הידבקויות מאיראן ברחבי העולם 

ב-20 בפברואר נמצאה אישה בשנות ה-30 לחייה ששבה מאיראן לקנדה חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף. למחרת, ב-21 בפברואר, קרה דבר דומה גם בלבנון: אישה כבת 45 ששבה מאיראן נמצאה גם כן חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף, והיא הדביקה בעת אשפוזה חולים נוספים. ב-25 בפברואר, נמצאו גבר ואישה בשנות ה-60 לחייהם ששבו לקנדה מאיראן חיוביים לנשיאת הנגיף. תגובת מדינות העולם לא איחרה לבוא, וגאורגיה הייתה המדינה הראשונה שהשעתה את הטיסות בינה לבין איראן באופן מוחלט. אחריה נקטו פקיסטן, טורקיה, אפגניסטן וארמניה בצעד דומה, וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן היבשתיים עם איראן. אפגניסטן הוסיפה וגם השעתה את הטיסות בינה לבין איראן. לצעד זה הצטרפה לאחר מכן גם טורקיה.

לאחר שמקרי ההידבקות המאובחנים הראשונים בכווית, בעיראק ובבחריין היו של שבים מאיראן, הודיעו המדינות על השעיית הטיסות בינן לבין איראן. לצעד זה הצטרפו גם עומאן וטג'יקיסטן מחשש להידבקויות. במקביל אסרה איחוד האמירויות הערביות על אזרחיה לטוס לאיראן, אם כי לא השעתה באופן רשמי את הטיסות. צעדים אלו אמנם צמצמו בצורה ניכרת את התפשטות הנגיף מתוך איראן, אך בפועל הוא כבר הופץ משם היישר אל כל ארצות ערב והמזרח התיכון.

לאחר המשך ההידבקויות בפקיסטן של אנשים אשר שבו מאיראן, ובמקביל לגילוי הידבקויות דומות בגאורגיה ובסין, הודיעה קזחסטן ב-26 בפברואר כי היא תשעה את כל הטיסות בינה לבין איראן החל מ-1 במרץ. למחרת, ב-27 בפברואר, הודיעה אסטוניה כי אובחן בה מקרה ההידבקות הראשון בנגיף, באזרח ששב מאיראן, וגם בגרמניה, בנורווגיה, בשוודיה, בספרד ובבלארוס קרה כך. במקביל, דווח כי התגלו בכווית 43 הידבקויות נוספות, שכולן נקשרו לאיראן. לאור כל זאת, רוסיה הוציאה אזהרת מסע לאיראן, והודיעה על הגבלת הטיסות בין המדינות.

ב-28 בפברואר הגיע הנגיף לאוקיאניה, כשאובחנו לראשונה בניו זילנד נשאים של הנגיף ששבו מאיראן. ב-29 בפברואר הודיעה שכנתה אוסטרליה כי גם בה אובחנה הידבקות של שבים מאיראן. על מנת לבלום את התפשטות הנגיף, שתי המדינות הודיעו על מגבלות זמניות לכל השבים מאיראן, ואוסטרליה אף החמירה ודרשה מכל הבאים מאיראן לשהות במדינה אחרת במשך 14 ימים בבידוד בטרם כניסה אליה. במקביל, אזרבייג'ן וקטר אבחנו את ההידבקויות הראשונות בהן בשבים מאיראן, וזו הראשונה החליטה להשעות בשל כך את הטיסות איתה. לאור התפשטות זו, המרכז לבקרת מחלות ומניעתן של ארצות הברית החמיר את אזהרתו לגבי איראן.

לאחר שנגלו הידבקויות מאיראן גם בארמניה ובהודו, ארגון הבריאות העולמי הכריז ב-9 במרץ על איראן כנקודה להפצת הנגיף. בהתאם לכך, רוב מדינות העולם הפסיקו את התקשרותן עם חברת התעופה הלאומית "איראן אייר" וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן עם איראן.

תגובה וטיפול ממשלתיים 

ב-22 בפברואר 2020, שלושה ימים לאחר אבחון מקרי ההידבקות הראשונים באיראן בנגיף, הודיע משרד התרבות האיראני כי כל אירועי התרבות מבוטלים למשך שבוע אחד לפחות באופן מיידי. במקביל לכך, משרד החינוך הודיע על סגירתן של אוניברסיטאות, מוסדות להשכלה גבוהה ובתי ספר בכמה ערים ומחוזות לתקופת זמן בלתי מוגבלת. כמו כן, משרד הספורט נקט בצעד דומה והורה על ביטול כל אירועי הספורט. למחרת, ב-23 בפברואר, משרד ההגנה החל בייצור ערכות בדיקה, והממשל הכריז כי הוקצה סכום של כ-5 טריליון ריאל למלחמה בהתפרצות הנגיף. כצעד נוסף במאבק, הנשיא חסן רוחאני הורה למשרד התחבורה להגביל את נסיעות התחבורה הציבורית. נוסף על כל זאת, משרד הבריאות הכריז כי תפילות יום השישי לא יתקיימו בטהראן, וכן בכל שאר האזורים שנפגעו מהנגיף. עם זאת, רוחאני הדגיש כי אין בכוונת המדינה לבצע הסגר כללי, אלא על אזרחים בלבד ובאופן פרטני.

ב-2 במרץ נפטר מהמחלה מוחמד מירמוחמדי, בנוסף לכך דווח על חברי פרלמנט ומנהיגים נוספים שחלו במחלה.

על מנת למנוע צפיפות בבתי הסוהר שתוביל להידבקות המונית, שוחררו באופן זמני עשרות אלפי אסירים. כחלק ממאמץ תודעתי נוסף, מחלקת הסייבר בכוח אכיפת החוק של איראן החלה במעצרים של אזרחים החשודים בהפצת תמונות וסרטונים שאמינותם מעורערת. עובדי הממשל עברו לעבודה מהבית, והחל גיוס של כ-300,000 חיילים ומתנדבים למאבק בהתפשטות הנגיף, וכלי טיס בלתי מאוישים ותותחי מים נפרסו ברחבי הרפובליקה במטרה לחטא את הרחובות. עם העלייה החדה בתחלואה, הוצבו בין ערי הרפובליקה מחסומים שאוישו על ידי כוח אכיפת החוק של איראן והחלה הגבלה בכוח של התנועה בתוך המדינה.

ב-13 במרץ, לאחר שמאמצי השלטון, הכוחות המזוינים, כוח אכיפת החוק ומשמרות המהפכה לא הועילו והתחלואה המשיכה לגדול במקביל למתים רבים, הוחלט על השבתה חלקית של המשק והטלת סגר מצומצם. הרחובות פונו וכל החנויות נסגרו, והצבא החל לפטרל ברחובות במטרה לאכוף את ההנחיות. ברחבי המדינה הוקמו כ-1,000 מרפאות, חיל הרפואה המקומי החל לסייע לצוות הרפואה, מיטות אשפוז צבאיות הוסבו לאזרחים, והחל ייצור מזורז של מסכות, כפפות וציוד מגן. בצעד חריג נוסף, נסגרו למבקרים מקדשים, ובהם מקדש פאטמה מעצומה ומקדש האימאם א-רידא. ב-25 במרץ, לאחר שחלקים בציבור המשיכו להתעלם מההנחיות, הוחלט על ביצוע של סגר מלא והחרפה באכיפת ההנחיות. ב-28 במרץ, הנשיא רוחאני הודיע גם כי כ-20% מהתקציב השנתי יופנה למאבק בהתפרצות הנגיף והשלכותיו.

בסוף מאי, הודיע השלטון על פתיחת כל המסעדות ובתי הקפה במדינה לפעילות ועל החזרת אנשי המגזר הציבורי לעבודתם. לדברי הנשיא חסן רוחאני, המסעדות ייפתחו אחרי העיד אל-פיטר - ב-27 במאי. עם זאת, עדיין יחול איסור על עישון נרגילה.

מחלוקות בין־לאומיות

ההתמודדות עם הסנקציות האמריקאיות 

בעוד האמברגו שמטילה ארצות הברית על איראן דווקא מאפשרות למכור לרפובליקה מוצרים הומניטריים, מעט מאוד בנקים היו מוכנים להסתכן בסנקציות בשל סחר איתה. עובדה זו הגבילה בצורה ניכרת את האספקה הרפואית שעמדה לרשות מערכת הבריאות האיראנית בהתמודדות עם התפרצות הנגיף, והקשתה את המאבק בו. הממלכה המאוחדת, פקיסטן, סין ומומחי ארגון הבריאות העולמי לחצו על ממשלת ארצות הברית שתסיר כמה מן המגבלות כדי לסייע לה לבלום את ההתפרצות ולטפל באזרחיה, ושר החוץ מוחמד זריף פנה למזכיר הכללי של האומות המאוחדות אנטוניו גוטרש בבקשה להסיר לחלוטין את האמברגו לפחות באופן זמני. עם זאת, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הבהיר כי התפרצות הנגיף לא תביא להקלה באמברגו בשום צורה. הנשיא רוחאני פנה באופן אישי במכתב פתוח לכל מנהיגי העולם, וביקש את סיוען בהתחשב במגבלות שיש למדינתו. הבית הלבן דווקא הציע סיוע הומניטרי ישיר לאיראן, אך זו סירבה לקבל אותו.

קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים סייעה לאיראן והעבירה לה במטוסים ציוד מגן רב בכמה פעימות, ואיחוד האמירויות הערביות ואוזבקיסטן שלחו לה צוותים רפואיים וציוד רפואי גם כן. ארגון הבריאות העולמי העביר לה ערכות בדיקה רבות במטרה למפות את התחלואה במדינה באופן ברור יותר, וסין שלחה לה גם כן ערכות בדיקה וציוד מגן יחד עם צוותים רפואיים מומחים. הארגון "רופאים ללא גבולות" שלח צוות הרופאים לאיראן במטרה לסייע בהתמודדות בנגיף, אך הוא גורש בטענה לריגול. חבילות סיוע אלה היו למצומצמות ביחס לגודל האוכלוסייה של איראן, והמצב במדינה לא באמת הוקל. האחריות למצב הוטלה על המשטר, שכן תוכנית הגרעין שלו ובידודו מן העולם הן שיצרו את הבעייתיות מלכתחילה.

הסתרת מספרי החולים והמתים 
בריאן הוק, שליח משרד החוץ האמריקאי באיראן, טען כבר בתחילת ההתפרצות כי הממשל באיראן שיקר לעולם בנוגע לממדי ההתפשטות של הנגיף במדינה, בציינו כי גם אמצעי התקשורת הונחו לשתף פעולה עם השקר. גורמי אופוזיציה, ובהם גם ארגון הגרילה "מוג'אהדין ח'לק", הצטרפו לטענה זו, והועלתה שאלה בדבר אמיתות מספר הנדבקים וההרוגים עליו מדווח משרד הבריאות. כמה מומחים אף העריכו כי התפרצות הנגיף במדינה החלה קודם ל-19 בפברואר, אך הממשל התעקש כי אין זה נכון. עם זאת, שני מסמכים פנימיים שהודלפו לתקשורת, והממשל טען כי הם מזויפים, חשפו לכאורה כי משרד הבריאות ידע על ההתפרצות ימים רבים בטרם הדיווח הראשוני עליה, אך שמר את המידע לעצמו על מנת שלא לפגוע בקיומן של הבחירות לפרלמנט.

לאחר שפרץ פולמוס כלל עולמי בעניין, יו"ר ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס הודיע במסיבת עיתונאים ב-2 במרץ כי בידי הארגון עומדות יכולות לווידוא המספרים המדווחים על ידי כל מדינה, וכי לא נמצאה שום בעיה עם הנתונים אותם איראן מוסרת. עם זאת, מנהל מערך החירום של הארגון, ריק ברנן, ציין ב-17 במרץ כי מספר מקרי המוות המדווחים מאיראן יכול לייצג רק כ-20% מן המספרים האמיתיים, היות שהבדיקות לנשאיות הנגיף הוגבלו למקרים חמורים בלבד. "BBC", "האקונומיסט" ו"רדיו פרדא" פרסמו כמה כתבות בעניין שאליהן התראיינו מקורות אנונימיים מתוך איראן, ואלו גם חיזקו את הטענה כי מספר המתים באיראן גבוה בהרבה מזה המדווח. העיתון "וושינגטון פוסט" חשף תצלומי לוויין ממוקד ההתפרצות, העיר קום, ובהם נראתה פעילות חפירה מסיבית של קברים החל מ-21 בפברואר, יומיים בלבד לאחר הדיווח הרשמי הראשון על התפרצות הנגיף.

בתחילת אפריל פורסם כי לפי הערכות בצה"ל, מספר קורבנות המגפה באיראן גבוה פי שלושה עד חמישה מן הנתון הרשמי (שעמד אז על כ-3,000).
סגן שר הבריאות האיראני חשף בטעות כי מספר הנדבקים גבוה בהרבה מהמדווח -52 אלף ולא כ-23 אלף (כפי שדווח רשמית ביום הפרסום).

לפי רשת ה-BBC בפרסית, מספר המתים באיראן גבוה פי 3 מהמדווח. בעוד שלציבור האיראני ולעולם דווח ב-21 ביולי כי 14,405 איראנים מתו מנגיף קורונה, המשטר ידע על יותר מ-42 אלף חולים שמתו. הרשימה, כך מצוין בדיווח, כוללת נתונים מפורטים על כמות חולי הקורונה שאושפזו בבתי החולים השונים, פרטים אישיים שלהם כמו שם, מין, וגיל, וכן מידע על התסמינים שמהם הם סבלו, משך תקופת האשפוז ומחלות רקע. בנוסף, סיפרו המקורות של ה-BBC שהרשויות ידעו על מקרי הדבקה במשך כחודש לפני שדיווחו זאת לציבור. את הרשימה הביא לידי הרשת גורם אנונימי שאמר לה כי הוא עושה זאת על מנת "לשפוך אור על האמת" ולשים סוף ל"משחקים פוליטיים" סביב המגפה המתחוללת באיראן.

קישורים חיצוניים 

 
 
 
 
 
 
אסושיאייטד פרס, Doctors and nurses suffered as Iran ignored virus concerns (גרסה בעברית)
 
קורונה באיראן, סיבוב שני, באתר לנצט, יולי 2020

הערות שוליים 

איראן
איראן: בריאות ורפואה
איראן: היסטוריה
2020 באיראן
2021 באיראן