סייבר בעולם הרכב

סייבר בעולם הרכב (מכונה באנגלית: Automotive hacking) הוא מונח המתאר ניצול של פגיעויות במערכת התוכנה, החומרה והתקשורת של מכוניות ואמצעי תחבורה.

סקירה כללית 
עם התפתחות הטכנולוגיה ועולם המחשוב, התפתחה גם מגמת המחשוב והקישוריות בעולם התחבורה. מכוניות מודרניות מכילות כיום מאות מחשבים המבצעים מגוון פעילויות ברכב, החל מבקרת רכב, בקרת הנדסה וכן הלאה. מחשבים אלה נקראים יחידות בקרה טכנולוגיות (באנגלית: ECU - called Electronic control) והם מתקשרים זה עם זה באמצעות רשתות מרובות ופרוטוקולי תקשורת שונים, כגון CAN-bus עבור תקשורת "רכיבי רכב" (כגון תקשורת בין מנוע ובקרת בלמים), LIN עבור תקשורת בין "רכיבים פשוטים", כגון בין מנעול הרכב לפנסים פנימיים, פרוטוקול MOST עבור רכיבים כגון מוצרי טלמטיקה ומסכי מגע, ופרוטוקול FlexRay עבור תקשורת במהירות גבוהה, כגון "מתלי הרכב" (רכיבים השולטים על התנועה של הגלגלים ביחס לשלדת הרכב או לגוף הרכב בזמן אמת), ו"מערכת בקרת שיוט" (המערכת המתריעה על קרבה מסוכנת לרכיבים אחרים בכביש). יתרה מזאת, מרבית כלי הרכב אשר יוצרו בשנים האחרונות הן כלי-רכב מקשורים אשר הוטמע בהם מערכות תקשורת משולבות הכוללות Bluetooth לחיבור מכשירים אלחוטיים, Wi-Fi לרכב ועוד.

טכנולוגיות אלו הביאו חוקרי אבטחה להתחיל ולחקור את המערכות, ובהתאם לכך, לחשוף פגיעויות ופרצות במערכות, בעזרתן ניתן לפגוע בפעילות הרכב ולהשתלט עליו.

על פי דו"ח שפרסמה חברת הסייבר הישראלית Upstram, כ-150 מתקפות סייבר בוצעו על כלי רכב בשנת 2019 - עלייה של קרוב ל-50% משנת 2019 ועלייה של 96% משנת 2016. כמו כן, להערכת החברה, מתקפת סייבר בודדת יכולה להסב ליצרנית הנפגעת נזק של כ-1.1 מיליארד דולר. לטענתה, ללא הגנה מספקת, תעשיית הרכב כולה עשויה לספוג הפסד כולל של כ-24 מיליארד דולר עד 2023.

אירועי Automotive hacking בולטים 
בשנת 2010, פרסמו שבעה חוקרי אבטחה כי הצליחו ליצור השפעה ממשית על מערכות הבקרה של הרכבים, בעזרת פריצה ל-ECU. החוקרים פירטו כיצד בעזרת קבלת גישה פיזית ל-ECU, הם הצליחו להשיג שליטה מלאה בכל מערכות הרכב, כולל השבתת הבלמים והפסקת המנוע. במאמר המשך שפרסמו שנה לאחר מכן, הוכיחו החוקרים כי ניתן לפרוץ לרכבים אף ללא קבלת גישה פיזית כלל, בעזרת נגני תקליטורים, Blutooth ומרבית המכשירים אשר מתמשקים לרכב.

בשנת 2011 פרסמו חוקרים מאוניברסיטת וושינגטון ואוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו מאמר, במסגרתו הוכיחו כי ניתן לחדור באופן אלחוטי למערכות קריטיות ולהשבית את המנועים והבלמים במכוניות מסוג Sedan. החוקרים לא חשפו את שם החברה ודגם המכונית בה אותרו הפגיעות, במטרה לא לגרום לגל פריצות על ידי האקרים בעלי כובע שחור. שנתיים לאחר מכן, ב-2013, חשפו צמד החוקרים צ'רלי מילר וכריס וואלסק פרצות אבטחה ברכבי טויוטה פריוס ופורד אסקייפ, אשר מאפשרים לשלוט במערכות רבות ברכב, החל ממערכות כמו צופר וחגורת הרכב ועד למערכות האיזון והבלמים. בעקבות חשיפת הפריצה, הודיעו הסנאטורים אד מרקי וריצ'רד בלומנטל כי יקדמו חקיקה בנושא אבטחת סייבר לכלי רכב, במסגרתה ידרשו כי יוצבו סטנדרטים של בטיחות והגנה מפני מתקפות סייבר על כלי רכב, שיחייבו את כל יצרני המכוניות בארצות הברית. מאוחר יותר, ב-2017, גם בבריטניה ובאיחוד האירופי פרסמו את עקרונות המפתח שלהם להגנה על כלי רכב מפני פרצות סייבר.

לא רק את הפרצה בפורד וטויוטה חשפו מילר ווואלסק. UConnect היא מערכת ניהול ממוחשבת לרכבים מתוצרת פיאט קרייזלר. בעזרת שימוש במערכת יכול בעל הרכב לשלוט במערכת הניווט של הרכב, לסנכרן מדיה, לבצע שיחות טלפון ולהשתמש בWi-Fi. ביולי 2015 חשפו צמד החוקרים מספר פגיעויות במערכת הUConnect, אשר אפשרו להאקרים לחפש מכוניות עם המערכת בעזרת כתובת ה-IP של הרכב, להתחבר אליהם ולהטמיע קוד זדוני, לשלוט במערכות שונות ברכב ולהגיע עד כדי שליטה במערכות האיזון והבלמים שלו. לאחר פרסום הפרצה על ידי צמד החוקרים, הודיעה פיאט קרייזלר על שחרור עדכון למערכות הבקרה של הרכב. העדכון הופץ ל-1.4 מיליון רכבי פיאט מדגמי דודג' וקרייזלר אשר היו חשופים לפרצה, אלא שהדרך היחידה להתקין אותו היא בעזרת חיבור התקן USB ייעודי לרכבים המדוברים ובהתחשב בכך שמדובר ב-1.4 מיליון כאלו, סביר לומר שרבים מהם נשארו עם הפגיעויות.

אפליקציית OnStar - RemoteLink של ג'נרל מוטרס מאפשרת למשתמשים להשתמש ביכולת הOnStar מהסמארטפונים שלהם. OnStar Remotelink יכולה לאתר, לפתוח, לנעול ואפילו להפעיל כלי רכב. ב-2015 פרסם החוקר סמי קרמר כי מצא פגיעות, אשר מאפשרת להאקרים לפתוח, לנעול ואף להפעיל את רכבי GM, בעזרת יירוט השיחה בין האפליקציה לשירות הנעילה והפתיחה של הרכב. כמו כן, בפברואר 2018 הדגים קרמר כיצד בעזרת מכשיר ייעודי, ניתן ליירט אותות כניסה שנשלחו משלטי רכב בסביבה ולהשתמש בהם לפתיחת הרכבים ולהפעלת המנוע של המכוניות. פרצה דומה נחשפה באפריל 2020 על ידי חוקרים מאוניברסיטת ברימינגהם בבריטניה ואוניברסיטת בלויבן בבלגיה במיליוני מכוניות מדגמי טויוטה, קיה ויונדאי.

Automotive hacking בעולם הרכב האוטונומי 
אחת מהסיבות בגינה רכבים אוטונומיים טרם עולים על הכביש, בשונה מההערכות שצפו כי ב-2020 כבר יהיו כאלו, היא סוגיית הגנת הסייבר על כלי-הרכב, לה טרם נמצא פתרון מלא. ככל שהמכוניות מורכבות מיותר ממערכות מחשוב, כך הסיכון שייפגעו מפריצת סייבר גדל. כשמדובר ברכב שכולו אוטומציה, המשימה קשה הרבה יותר. אחד מהאתרים המעניינים שהכניס עולם האוטו-טק ל-Automotive hacking הוא אפשרות הפריצה בעזרת הנדסה חברתית, שבמקרה של מכוניות אוטונומיות תתייחס לראשונה ל'הנדסה חברתית כלפי בינה מלאכותית'. בפברואר 2020 פרסמו חוקרי אבטחה ישראלים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב כי הצליחו לשטות ברכבים האוטונומיים של חברת טסלה על ידי הקרנת תמונות המציגות דמויות על הכביש או על שלטי חוצות, אותן זיהתה מערכת ה-ADAS של המכוניות כבני אנוש ובעקבות כך עצרה את נסיעת הרכב/הפנתה אותו לנתיב השני.

שוק הסייבר לכלי-רכב 
על-אף שהידע התאורטי על האפשרות של פריצה לכלי-רכב היה קיים מאז ומתמיד, הרי שרק לאחר הפריצה של צ'רלי מילר וכריס וואלסק לרכבי פיאט קרייזלר, החל הנושא לצבור פופולריות ובהתאם לכך, החלו גם יצרניות הרכב לעלות הילוך בכל הקשור לטיפול באבטחה והגנה על כלי-רכב מפני אירועי סייבר. בשנת 2016 הודיעה חברת פולקסווגן על הקמת חברת CyMotive Technologies שתתמקד במציאת פתרונות לאבחת כלי רכב עתידנים. את החברה הקימה פולקסווגן יחד עם ראש השב"כ לשעבר יובל דיסקין, ראש אגף מחשוב ומידע בשב"כ לשעבר ד"ר תמיר בכור, וראש אגף טכנולוגיה בשב"כ לשעבר צפריר כץ.

נכון לסוף 2019, לשוק הסייבר בכלי-רכב נתח של כ-1% בלבד מהשווי הכולל של שוק הסייבר. עם זאת, על פי דו"ח שפרסמה חברת המחקר Research & Markets, בשנים הקרובות צפוי לצמוח שוק זה בקצב שנתי של 22.6% ושווי השוק שלו צפוי לקפוץ מ-1.09 מיליארד דולר בשנת 2016 לכ-6.81 מיליארד דולר בשנת 2026.

על אף שבישראל קיימת חברה אחת בלבד העוסקת בייצור כלי-רכב, הרי שבתחום אבטחת סייבר לכלי רכב, עוסקות חברות הזנק ישראליות רבות ותעשיית הסטארטאפ הישראלית נחשבת לחלוצה ומובילה עולמית בתחום.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

פרצות אבטחה
האקינג