יחסי סלובניה–רוסיה

יחסי סלובניה–רוסיה הם יחסי החוץ בין רוסיה לסלובניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-25 במאי 1992. לרוסיה יש שגרירות בליובליאנה. לסלובניה שגרירות במוסקבה ושתי קונסוליות כבוד (בסנקט פטרבורג ובסמרה). שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה ובארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה.

במרץ 2011 ביקר ראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין בסלובניה ונפגש עם ראש ממשלת סלובניה בורוט פאחור ונשיא סלובניה דנילו טורק. המשלחות הרוסיות והסלובניות דנו בשותפות כלכלית, מדעית ותרבותית, במיוחד בנוגע לבניית צינור אפיק דרום.

סלובניה ורוסיה הן שותפות כלכליות חזקות באופן מסורתי. זה תקף לא רק ליחסים הבין-מדיניים אלא גם לקשרים בין אזוריים. רמת ההחלפה הכלכלית בין סלובניה לאזורים רוסיים שונים צומחת ללא הרף. צמיחה כזו נתמכת על ידי הסכמים על שיתוף פעולה, מיזמים משותפים ומשלחות עסקיות. רוסיה נמצאת בהתמדה בין עשרת השותפים המסחריים המובילים של סלובניה, והיצוא מהרפובליקה האלפית הזו מכביד על היבוא באופן משמעותי מרוסיה.

עם זאת, היחסים הדו-צדדיים הושפעו קשה בשנת 2009 מגורמים חיצוניים, כלומר המשבר הפיננסי והכלכלי העולמי הביא לירידה בפעילות הכלכלית ולצמצום הצריכה, אשר כתוצאה מכך הביאו לירידה משמעותית בסחר בין שתי מדינות.

מבנה חילופי הסחר במהלך המשבר נותר ברובו זהה - 60-70% מייצוא סלובניה הם תרופות, מערכות תקשורת קווית, ציוד חשמלי, מתקנים מכניים וצבעים. היבוא מרוסיה מורכב ברובו ממוצרי נפט וגז, ונגזרותיהם, מוצרי אלומיניום, המהווים יחד 70-75% מכלל היבוא הרוסי.

לאחר שהמשבר האוקראיני החל בשנת 2013 ובהמשך גרם לסכסוכים בין רוסיה לאוקראינה, צידדה סלובניה באוקראינה בגלל זכותה הטריטוריאלית; אולם בניגוד לרוב מדינות המערב, סלובניה נמנעה מלבקר את רוסיה, והעדיפה במקום זה למצוא פתרון פוליטי להתמודד עם הבעיה.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים