מגפת הקורונה בשטחי הרשות הפלסטינית

מגפת הקורונה (הנגיף ה-SARS-CoV-2, הגורם למחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19)) החלה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבמחוז חוביי בסין, ומשם התפשטה למדינות נוספות. בתחומי הרשות הפלסטינית התגלו חולים במחלה החל ממרץ 2020.

רקע
ב-5 במרץ התגלו כמה מקרים במלון בבית לחם, שבו שהתה קבוצת צליינים מיוון שהיו נשאי הנגיף, בעקבות כך הורה שר הביטחון הישראלי דאז נפתלי בנט להטיל סגר על העיר.

התפשטות המגפה

ברשות 
ב-9 במרץ אומתו 20 חולים ודווחו 2,000 מבודדים. ישראל העבירה כ-250 ערכות בדיקה לרשות הפלסטינית, ותיאמה הדרכות לצוותים הרפואיים.

עובדים פלסטינים העובדים בשטח ישראל צפויים להידרש לשהות בישראל לאורך מספר שבועות, או להישאר בשטחי הרשות הפלסטינית.ב-25 במרץ דיווחה הרשות על 66 חולים (2 מהם ברצועת עזה) וכן על מותה של אישה בת 64 מכפר בידו בבית החולים ברמאללה.ב-29 במרץ דווחו 8 מקרים בכפר קטנה ומקרה נוסף בנפת חברון.

באפריל, הלווה משרד האוצר הישראלי סכום של כחצי מיליארד שקלים לרשות הפלסטינית לצורך התמודדות עם נגיף הקורונה. כמו כן, אלפי ערכות לזיהוי נגיף הקורונה הועברו לרשות הפלסטינית.

במאי, פועלים פלסטינים חזרו לעבוד בישראל. הפועלים לנו בישראל והיא סיפקה להם אמצעי מיגון.

ב-19 ביוני, הוכרז גל שני: אובחנו יותר מ-100 חולי קורונה בשלושה ימים. מוקד ההתפרצות המשמעותי נרשם במחוז חברון. מושל חברון השיב את ההגבלות על המחוז. ברצועת עזה נותר מצב יציב ולא חל שינוי במספר הנדבקים. אם אכן מדובר בתחילתו של גל שני, הרשות הפלסטינית נכנסה אליו כשהתיאום האזרחי בינה ובין ישראל הופסק עקב הכוונה לספח שטחים על רקע תוכנית המאה. ביולי הרשות ביקשה להקים מחסומי קורונה בשטחי C ו-B. מוחמד אשתייה, ראש הממשלה הפלסטיני, הודיע שהוא יפנה לארגוני האו"ם הפועלים בשטחים לסייע בהקמת מחסומים ובפיקוח עליהם. כמות הנדבקים במחלה הייתה גדולה בהרבה מבגל הראשון, ורוב המתים ממנה ב-24 באוגוסט היו 132 מתים, 130 מתוכם מתו המהלך הגל השני.

ברצועת עזה 
ב-22 במרץ דווח על שני נשאים ראשונים ברצועת עזה, שני האנשים ששבו מפקיסטן, הועברו למתקן בידוד ואובחנו מיד כשחצו את הגבול במעבר רפיח.

ב-22 במרץ העביר ארגון הבריאות העולמי לרצועת עזה דרך מעבר ארז עשרות בדיקות מעבדה לגילוי קורונה וכן אמצעי מיגון לצוותים הרפואיים.

ב-23 במרץ הודיעה קטר כי תשלח סיוע של 150 מיליון דולר במהלך תקופה של שישה חודשים לתמיכה בתוכניות ההומניטריות של האו"ם ובמאמצים לסייע במאבק בקורונה.

ב-26 במרץ דווח כי 7 נדבקים חדשים אובחנו ברצועת עזה. לפי משרד הבריאות הפלסטיני, הנדבקים שאובחנו הם אנשי ביטחון ששהו סמוך לחדרי בידוד בסמוך למעבר רפיח.
בסוף מאי, חמאס הורה, בפעם הראשונה מאז מרץ, על פתיחה מחודשת של המסגדים ברצועת עזה לתפילות יום שישי לכבוד עיד אל-פיטר. המתפללים נדרשו להקפיד על חיטוי ידיים בכניסה, להביא שטיחי תפילה אישיים, לחבוש מסכות ולשמור על מרחק. למחרת דווח על מקרה מוות ראשון מהקורונה ברצועה - אשה ממצרים.

בסוף יוני דווח משרד הבריאות של חמאס על 15 חולים מאומתים ברצועת עזה, כמו כן פורסמו הנחיות לגבי ביטול מחנות הקיץ של תלמידי הרצועה, סגירת השווקים והמשך צמצום פעילות מעברי הגבול במעבר ארז וברפיח. בסוף אוגוסט, בפעם הראשונה מאז פרוץ תחילת המגפה, התגלו חולים בעומק הרצועה ומחוץ למרכזי הבידוד שהקים חמאס. עד אז, אובחנו בעת כניסתם לרצועה ובודדו במתקנים נפרדים המרוחקים משאר האוכלוסייה. בתוך כשבוע גדל מספר החולים הפעילים ברצועה פי שמונה - רובם מחוץ למתקני הבידוד.

במרץ 2021 התמודדו בעזה ובגדה עם גל תחלואה נוסף. באפריל החלה התמתנות לאחר סגר. במהלך מבצע שומר החומות נסגרה מעבדת הקורונה ברצועה.

טיפול הגורמים הממשלתיים
בצהרי 22 במרץ הודיע ראש ממשלת הרשות הפלסטינית מוחמד אשתייה בשידור חי בטלוויזיה הפלסטינית כי החל מהשעה 22:00 בערב יוטל עוצר כללי ברשות, היציאה מותרת רק לבתי מרקחת, מכולת ולטיפולים רפואיים דחופים. הצוותים הרפואיים, עובדי בתי מרקחת, עובדי מרכולים ועובדים במאפיות הוחרגו מהעוצר. ב-23 במרץ, הרשות הפלסטינית החליטה להעניק חנינה לאסירים פליליים מסוימים, שריצו מחצית עונשם בבתי הכלא, כצעד להגנה על שלומם מפני נגיף הקורונה.. בהתאם לסקר שנערך על ידי מרכז ירושלים לתקשורת רוב האוכלוסייה תומכת בסגר.

בתחילת אפריל עברו צוותים רפואיים מרצועת עזה הדרכה מרופאים ישראלים, כמו כן החמאס אימץ את העצות והאריך את תקופת הבידוד משבועיים לשלושה. כמו כן, אלפי ערכות לזיהוי נגיף הקורונה הועברו לרשות הפלסטינית.

בעקבות התבטאויות של ראש הממשלה הפלסטיני מוחמד אשתייה ובכירים נוספים, ישראל העבירה מסר: "אם תימשך ההסתה שהפצנו במכוון קורונה בשטחים - נגביל את פריסת ותנועת מנגנוני אבו מאזן בשטח".

ביהודה ושומרון הוקמו 16 מרכזי בידוד לקורונה אשר אכלסו בעיקר אנשים שהגיעו מחוץ לרשות וחויבו בכניסה לבידוד כמו גם פועלים השבים מעבודה בישראל אחרי תקופה של שבועות. בנוסף, ישנם בגדה המערבית 13 מרכזים רפואיים שהוסבו לטיפול בחולי קורונה. במחנות הפליטים ברחבי הגדה המערבית הוקמו מרכזי בידוד קהילתיים. ברצועת עזה הוקמו 24 מרכזי בידוד.

בתחילת הגל השני, הרשות הטילה איסור על מעבר פועלים לישראל וממנה למשך 14 יום, כפי שנעשה בגל הראשון. מדובר בפועלים שבאים לעבודה יומית, כלומר נכנסים בבוקר ויוצאים בערב. הפועלים גם לא יוכלו לעבוד בהתנחלויות. מוחמד אשתייה קרא לערביי ישראל להימנע מכניסה לגדה למשך 14 ימים. ב-20 ביוני, על מחוז חברון הוטל סגר: תימנע הכניסה והיציאה אליה, מלבד אספקת מזון. בתוך המחוז חל איסור תנועה למשך חמישה ימים. העיר שכם נסגרה ל-48 שעות, כדי לאפשר לצוותים הרפואיים למפות את החולים בעיר. כמו כן בהמשך יוטל סגר על כל כפר, מחנה פליטים, שכונה או עיר שהנגיף יתפשט בהם. ייפתחו מחדש מרכזי הבידוד ומחלקות הקורונה בבתי החולים. בכל מחוזות הרשות ייאסר על התקהלויות.

ב-1 ביולי, הוכרז שיהיה סגר מלא בכלל שטחי הרשות ובכל המחוזות החל מיום שישי, למשך חמישה ימים. במשרד הבריאות הפלסטיני הבהירו כי ייתכן שהסגר יתארך. כל העסקים ייסגרו למעט חנויות לממכר מזון ובתי מרקחת שיישארו פתוחים בהתאם להוראות.

לאחריו, היה ניסיון להימנע מסגר כולל הוטלו סגר במהלך הלילה או בסופי השבוע בעת הצורך. בהמשך, במקומות כמו רמאללה ושכם אף הוטל סגר מקומי. ב-13 במרץ 2021 הוחלט להטיל סגר קצר בכל שטחי הגדה.

בסוף אוגוסט, משרד הבריאות בעזה הודיע על הטלת עוצר מלא בכל הרצועה ל-48 שעות מהלילה לאחר שנתגלו 4 חולים חדשים מחוץ לאחד ממרכזי הבידוד. אחרי חודש הודיעו על הקלות וטענו לשליטה במצב התחלואה כחלק מהמאבק במגפה, הטילו בחמאס מגבלות קשות על התושבים כדי להביא לירידה בתחלואה, ובכללן אף סגר כללי ועוצר מלא על שכונות שלמות, מה שהוביל לירידה. בנובמבר, התחלואה עלתה. כל המפעלים והחנויות ברצועת עזה חויבו לסגור את שעריהם ב-17:00, וההתקהלות במרחב הציבורי הוגבלה ל-15 איש.

ב-24 במאי, פסק התיאום הביטחוני בין ישראל לרשות הפלסטינית. ב-1 בדצמבר, צה"ל אישר לכוחות פלסטיניים לפזר חתונה של תושבי מזרח ירושלים בשטח B, לראשונה מאז חזרת התיאום הביטחוני בין ישראל לרשות הפלסטינית בנובמבר.

בדצמבר, בעקבות התחלואה הגבוהה, החליט חמאס להטיל עוצר מוחלט על רצועת עזה מימי חמישי ועד ראשון במהלך החודש. במקביל הרשות הפלסטינית בגדה המערבית הטילה מגבלות מקומיות ואזוריות ושקלה גם הטלת סגר כללי נוסף אם לא תהיה האטה בקצב התחלואה.

בתחילת 2021, קיבלה הרשות חיסוני קורונה ראשונים. לאחר מכן, הועברו חיסונים ראשונים לרצועת עזה. כמו כן, הוחלט שישראל תחסן פועלים פלסטינים שעובדים בישראל. ביוני 2021 סוכם שישראל תעביר לרשות הפלסטינית יותר ממיליון חיסונים. בתמורה לכך ישראל תקבל מנות חיסון מפייזר שיועדו לרשות. ההסכם בוטל.

קישורים חיצוניים
 

 תמונת מצב מתעדכנת ב-אתר משרד הבריאות הפלסטיני
 
 יניב שרון וניצן צבי כהן, כ-40 אלף עובדי בניין פלסטינים נשארו בישראל: "המשפחה מבקשת שאחזור, אבל אני צריך את הכסף", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 31 במרץ 2020.
 
 קצב התחלואה בשטחי הרשות הפלסטינית-תמונת מצב, אתר המרכז למורשת המודיעין, 2 באפריל 2020
 
 
 גל ברגר, משחק הכיס: על המצב הכלכלי ברצועה בימי קורונה, באתר טוויטר, כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי, 30 ביוני 2020
 אסף גבור, "קריאת אזהרה לכולם": הקורונה מתפשטת ברש"פ במהירות, באתר מקור ראשון, 1 ביולי 2020
 
 אסף גבור, כתר נושם: ברש"פ מתקשים להתמודד עם המגפה, באתר מקור ראשון, 21 בינואר 2021
 
 הפעת המגפה על כלכלת הרשות - דוח של המכון הפלסטיני לחקר מדיניות כלכלית

הערות שוליים

הרשות הפלסטינית
הרשות הפלסטינית: בריאות ורפואה
פלסטינים: היסטוריה