חוג גלילאו

חוג גלילאו (בהונגרית: Galilei Kör, היה אגודה של סטודנטים באוניברסיטת בודפשט, שדגלו ברעיונות אתאיסטים - אגנוסטים בין השנים 1908 לבין 1919. מטרות האגודה כללו מחקר מדעי חופשי, הגנה על החשיבה החופשית בתוך האוניברסיטאות, פיתוח מדעי החברה, טיפוח ותמיכה סוציאלית בסטודנטים עניים, קידום המלחמה באלכוהוליזם, התנגדות לאחוזות הגדולות (למעשה דרישה לרפורמת קרקעות) ועוינות כללית נגד "התפיסה החברתית ההונגרית" ודרישה לשינויה. בסביבות שנת 1910 הייתה זו אגודת הסטודנטים לחשיבה חופשית הידועה ביותר שנערכה נגד כל הדוגמה. לאורך כל קיומו התאפיין החוג בפעילותו לקידום עיקרון החשיבה החופשית, כלומר תוכנית אנטי-דתית שדרשה הפרדה מוחלטת של הדת מהמדינה. לאחר פירוק החוג, האינטלקטואלים השמרנים ההונגרים ביקרו את הגלילאיסטים על גרימת פיצוץ (לדעתם) של מהפכת החרציות שהוביל לאירועים הטרגיים של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית ולקבלת החלטות על אמנת השלום בטריאנון, שהביאה לאובדן שטחים ואוכלוסייה נרחבים של ממלכת הונגריה. בשנת 1990, לאחר שינוי המשטר הסוציאליסטי-קומוניסטי, ניפצו במהרה את לוח הזיכרון של חוג גלילאו שהוצב ביוזמת המערכת הסוציאליסטית ששלטה בהונגריה בתקופה שבין 1949 לבין 1989.

אירועים מקדימים 
הזרמים הרדיקליים הבורגניים של ראשית המאה העשרים ייצגו צבע חדש הן במדע והן בפוליטיקה תוך שימוש בתוצאות של מה שהיה אז חידוש בענפי המדע סוציולוגיה, פוזיטיביזם, שבהישגיהם ניסו להשתמש חוגים אלה להשגת יעדיהם הפוליטיים והחברתיים. ב־23 בינואר 1901, בעיקר אינטלקטואלים בעלי כישורים משפטיים הקימו את "החברה ההונגרית למדעי החברה" שכוונתה הייתה קידום הסוציולוגיה, הפסיכולוגיה החברתית ומדיניות חברתית מעשית. בהנהלתה השתתפו אוסקר יאסי, דיולה פיקלר, בודוג שומלו ורוברט בראון (סוציולוג). ארבעתם יהודים. משנת 1904 ייצג המגזין "תבל" (Világ), שהופיע במשך כשלוש שנים (מגזין בעל חופש מחשבה, אתאיסט, מטריאליסט, מוניסט, סוציאליסט, ייצג את תנועת העובדים, ונתן במה למדע פופולרי), את רוחם של ההוגים החופשיים. מאמר המערכת של אוסקר יאסי על תוכניתו, שכותרתו היה "לקראת הונגריה חדשה" ופורסם בשנת 1907, קבע ב"ניצחון פובליציסטי" כי הנציונליזם הדתי חי את שעותיו האחרונות. בשלב זה יאסי כבר הפך למנהיג הרוחני של הקידמה והרדיקליזם הבורגני בהונגריה. החל משנת 1906 ואילך, החברה למדעי החברה התמקדה יותר ויותר באופן ספציפי בסוגיות הדיאלוג הפוליטי באותה עת, ומשורותיה צמחו גם חוג גליליאו וגם "המפלגה האזרחית הרדיקלית", שנוסדה בשנת 1914.

היסטוריה 

חוג גלילאו קם בהשפעתו וסביב אישיותו של דיולה פיקלר, משפטן יהודי-הונגרי, פרופסור למשפטים אתאיסט - אבולוציוניסט בשנת 1908 בבודפשט, הצטרפו לחוג בעיקר אינטלקטואלים צעירים מהשמאל הקיצוני. הסטודנטים בידלו את עצמם מהאגודות האוניברסיטאות הנוצריות-לאומיות, כמו חוג סנט אימרה הקתולי מחוג בתלן גאבור הפרוטסטנטי, אך גם מחוג מכבי של הסטודנטים הציוניים.

היו"ר הראשון של החוג היה קארוי פולני, שערך גם את מגזין החוג בשם "המחשבה החופשית". מאמריו של המשורר אנדרה אדי התפרסמו באופן קבוע במגזין. "בזמן הקמתו של חוג גלילאו, אני מתנצל, אפילו לא שיערו איזו משימה גרנדיוזית לקחו על עצמם...", כתב אדי בהתלהבות בנובמבר 1913. הגלילאיסטים ערכו סקרים סוציולוגיים בקרב הסטודנטים, פרסמו מכרזים, הוציאו לאור ספרים והפעילו כתב עת (ספריית חוג גלילאו, חוברות גלילאו).

בתקופות שונות בין מזכירי החוג היו מאתיאש ראקושי, אוטו קורווין ויוז'ף פוגאני. אחד ממייסדיה היה הפילוסוף ג'רג' לוקאץ', לימים סגן קומיסר העם לחינוך הציבורי של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. הנשיא והאישיות המובילה באיגוד הסטודנטים היו לאסלו רובין, שאנדור טורנובסקי, לאסלו דיולאי, ז'יגמונד קנדה, ארתור דוקס. בחגיגות שערך החוג, לעיתים גם המשורר אנדרה אדי נאם והקריא משיריו.

במהלך מלחמת העולם הראשונה ניהל חוג הגלילאו תסיסה ותעמולה נגד המלחמה בצורה של הרצאות פציפיסטיות משנת 1915 ואילך, ואז החלה קבוצה מהחוג (הסוציאליסטים המהפכניים ) לעסוק גם בפעילות בלתי חוקית. בינואר 1918 כמה מחברי הקבוצה נאסרו, ביניהם מנהיגי החוג, ומועדוני חוג גלילאו נסגרו. חוג גלילאו נפתח מחדש בסוף אוקטובר 1918, בעת מהפכת החרציות. רבים מחברי חוג הגליל הפכו לקומיסרי או לסגן קומיסרי העם והצטרפו למפלגת הקומוניסטים בהונגריה.

לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית פורק החוג על ידי השלטון הימני לאומני, כל המסמכיו הוחרמו והמקום כינוסו ננעל על חותם ובריח. רבים מחבריה היגרו ומצאו מקלט בווינה. אוסקר יאסי הגיע לווינה ב -1 במאי. כמה שבועות לאחר מכן הגיעו גם האחרים כמו ארנה לורשי פאל קרי, קארוי פולני, ועוד. בשנת 1929 סיכם קארוי פולני את מאזן חוג גלילאו באופן, שניתן היה להציל את הונגריה לדעתו לו האינטלקטואלים המהפכניים היו יוצרים מערכת יחסים מאורגנת ותכליתית עם הלאומים השונים בהונגריה, עם הפועלים ועם האיכרים. עם זאת, לדבריו, ביוזמות קבוצת הסטודנטים היו חסרים הגורם המאחד והתפיסה הפוליטית.

ספרות בנושא 
 Turnowsky Sándor: Három tanulmány a háborúról. 1. A háború filozófiája. 2. A háborús idők tömeglélektana. 3. A háború és a jövő állama., Franklin kiadó, Budapest, 1915.
 Kelen Jolán: Töretlen úton Korvin Ottó élete, Ifjúsági Könyvkiadó, Budapest, 1955.
 Kelen Jolán: Galilei per a XX. században, Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1957.
 Tömöry Márta: Új vizeken járok. A Galilei Kör története ,[58] Gondolat, Budapest, 1960.
 Kende Zsigmond: A Galilei Kör megalakulása. szerk. Hanák Péter & Litván György, Akadémiai Kiadó, Budapest, 1974.
 Csunderlik Péter: Radikálisok, szabadgondolkodók, ateisták. A Galilei Kör története (1908–1919). Budapest, 2017.
 Dalos György: A cselekvés szerelmese : Duczynska Ilona élete, Kossuth, Budapest, 1984. 
 Bosnyák Béla (szerk): A budapesti diáknyomor, Galilei Kör kiadása, Budapest, 1912

נושאים קשורים 
 סוציאליסטים מהפכניים
 The Sonntagskreis (Hungarian: Vasárnapi Kör, "Sunday Circle")

לקריאה נוספת 
 רשימת חברי החוג A Galilei kör névsora 1912-ből, (Közli: Varga F. János), Történelmi Szemle, 19, no. 1–2 (1976), pp. 211–233., tti.btk.mta.hu
 Új magyar lexikon III. (G–J). Szerk. Berei Andor és 11 tagú szerk.bizottsága Budapest: Akadémiai. 1960.
 Bendl Júlia: Lukács György élete a századfordulótól 1918-ig, Budapest: Scientia Humana Társulás, 1994.
 Litván György: Polányi Károly… Tudomány és politika között, docplayer.hu
 Csunderlik Péter: Radikálisok, szabadgondolkodók, ateisták. A Galilei Kör története (1908–1919). Napvilág Kiadó, Budapest, 2017, 
 Csunderlik Péter: „Beszéljünk mi is oroszul, cselekedjünk mi is oroszul!” Az 1917-es oroszországi forradalmak hatása a Galilei Körre, epa.oszk.hu
 קארוי פולני:המאזן של חוג גליליאו Polányi Károly: A Galilei-Kör mérlege, Korunk 1929 Június, epa.oszk.hu
 A „destrukció darázsfészke”? – A Galilei Kör antimilitarista előadásai az első világháború alatt, elsovh.hu
 Kolozsi Ádám: Az idegenszívű Ady beállt a sorosista szabadkőművesek mögé, index.hu
 Ladányi Andor: Az egyetemi ifjúság az ellenforradalom első éveiben (1919-1921), Akadémiai Kiadó, Budapest, 1979
חשיבה חופשית Szabadgondolat 1912/1, karl.polanyi.fr
משטר הקואורדינטות של הרדיקליזם Szücs László Gergely: A radikalizmus koordináta-rendszere, real.mtak.hu
 ברכת המשורר אנדרה אדי לחגיגת 5 שנים לחוג Ady Endre köszöntője a Galilei Kör ötéves fennállása alkalmábó, 1919. február

ראו גם 
להלן החברים המייסדים/בולטים של החוג (כולם יהודים):

כמו כן היו חברים נוספים: יאנוש ליקאי, יוז'ף קלן, יולאן קלן, שאנדור קלנר, קלמן שאנדור, לאסלו שילינגר אימרה הרמן, פאל היידו, יוליה קניירש (מקודם קורח) פרנץ ראקוש, זולטאן רונאי, רז'ה סאנטו, שאלאמון בק, זולטאן קרמנדי, ארפאד סלפאל, ארפאד האס, בלה נויפלד ועוד.

הערות שוליים 

יהודים הונגרים
יהדות הונגריה
הונגריה: היסטוריה
הונגריה: תרבות
חברי חוג גלילאו