כהן משוח מלחמה

כהן משוח מלחמה הוא כהן שנמשח בשמן המשחה וממונה לקיום המצווה לחזק את לב החיילים לקראת היציאה לקרב.

מקור המצווה 
מקור המצווה מופיע בספר דברים (פרק כ פסוק ב);

לפי זה כותב הרמב"ם (ספר המצוות לרמב"ם) ש"נצטוינו למנות כהן שינאם לפני העם את נאום המלחמה, ושכהן זה נקרא 'משוח מלחמה'".

פרטי הציווי
בעל ספר החינוך מבאר כי "מפני שהאדם נשמע יותר כשהוא נכבד ציותה התורה להיות הממונה לחזק בדברים טובים מן הכהנים שהם מבחר העם" ומסיים באמירה שמצווה זו חובה על הציבור.

נאום משוח מלחמה וההכרזה בערכי המלחמה חובה רק במלחמת רשות ואילו במלחמת מצווה אין כל חובה לכהן לנאום ולהכריז.

נאום השוטרים
לקראת סיום נאומו של הכהן, השוטרים מסיימים לפרט את הדברים באוזני החיילים;

תפקיד מלחמתי 
הגמרא במסכת נזיר (דף מז ע"ב) מזכירה את הדין שכהן משוח מלחמה קודם להצלה לסגן (כהן גדול חליפי לעבודת יום הכיפורים). הנימוק של הגמרא הוא משום שתלויים בו רבים. וכתב המפרש שם שעושה מלחמה בשביל רבים. והרא"ש פירש שהמלחמה נעשית על פיו. ומכאן שחז"ל ראו את המשוח מלחמה לא רק בעל תפקיד מורלי, אלא גם בעל תפקיד מלחמתי ממש אולי אפילו שר צבא.

בדומה לכך כתב הרד"ק (שמואל ב, כג כ) שכהן משוח נכנס עם ישראל למלחמה. בספר משפט הצבא בישראל כתב (עמ' קד) מביא בשם הרב קוק שמשוח מלחמה הוא ראש עורכי המלחמה. לעומת זאת המרדכי במסכת גיטין (סוף פרק מי שאחזו) משער שמשוח מלחמה לא היה חוצה את הגבול, ולכן לא היה כותב גט כריתות לאשתו ביציאה למלחמה.

דיני הכהן משוח 
איסורי נישואין ככהן גדול - אסור באלמנה ומצווה בבתולה. אסור להיטמאות למתים ככהן גדול. אבל בניגוד לכהן גדול אינו לובש ח' בגדים ואינו מקריב אונן ואינו מחזיר את הרוצח, (מסכת הוריות יב ב).

ראו גם 
 לא תערץ מפניהם

הערות שוליים

כהונה
תארים ותפקידים יהודיים
הלכות צבא ומלחמה
מצוות עשה
פרשת כי תצא
תרי"ג מצוות
מלחמות