משה דב וולנר

הרב משה דב וולנר (א' בניסן ה'תרע"ב, 19 במרץ 1912 - כ"א באב ה'תשס"ז, 11 באוגוסט 2007, ירושלים) היה רבה האשכנזי השני של אשקלון ומראשי "חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי".

תולדות חייו
נולד בארד שבהונגריה (כיום ברומניה) לרב צבי יהודה ורחל וולנר. אביו כיהן כרב הכפר פולופסלש . בילדותו נדדה משפחתו ברחבי הונגריה בשל מאורעות מלחמת העולם הראשונה. למד במשך שמונה שנים אצל הרב דב לבלוביץ' אב"ד קישקרש, בעל 'דיבובי חן', והוסמך על ידו. לפני פטירתו, כתב עליו הרב לבלוביץ': "מובטחני שתהיה בעז"ה לאילנא רברבא בישראל, ותזכה להרביץ תורה ויראת שמים לישראל בערך יותר גדול מאשר זכיתי אני". לאחר מכן למד אצל הרב יוסף אלימלך כהנא, אב"ד אונגוואר וצעהלים. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת פרשבורג אצל הרב עקיבא סופר ("דעת סופר"), שם למד גם מבנו הרב אברהם שמואל בנימין סופר, בעל "חשב סופר" ועוד. נסמך גם על ידי רבה של אויהל, הרב דוד דב מייזליש והתמנה לדיין בבית דינו של הרב ישעיה קאליש. בשנת ה'תרצ"ו (1936) נשא את מרים, בתו של הרב ישראל ולץ רבה של פשט, ועבר לגור בסמוך לחותנו בבודפשט. בבודפשט כיהן כרב קהילה במשך כ-15 שנה, עד תחילת שואת יהודי הונגריה. הוא שהה במספר מחנות ריכוז והשמדה, והיה כמעט היחיד מכל משפחתו ששרד את השואה. לאחר השואה פגש את אשתו, בנותיו וחותנו, והצטרף לחותנו בהנהגת שרידי הקהילה בבודפשט ובניהול בי"ד מיוחד לענייני עגונות שהקים בעיר.

בשנת ה'תשי"א (1951) עלה לארץ ישראל והתמנה לכהן כרב המושב שפיר, שהיה מאוכלס בעולים דתיים רבים מהונגריה. בבואו לארץ התקרב למספר אדמו"רים, בהם האדמו"ר מבעלזא רבי אהרן רוקח, רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מקלויזנבורג ורבי יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם מסטרופקוב. הצטרף ל"חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי", ובמסגרת זו פרסם מאמרים רבים בקובצי "התורה והמדינה". בשנת ה'תשי"ג (1953) החל לכהן כרב אשכנזי ראשי וראש אבות בתי הדין באשקלון (שנקראה אז "מגדל גד" ו"מגדל אשקלון"), שהייתה אז עיר צעירה ומאוכלסת ברובה בעולים חדשים. הוא הקים בעיר מוסדות תורה, מקוואות, בתי כנסת ומערכת כשרות. כיהן בתפקיד זה במשך למעלה מ-25 שנה, כאשר בשנת ה'תשט"ו הצטרף אליו הרב הספרדי נתן פרג'ון (עד שנת ה'תשי"ט) ומשנת ה'תש"ך הצטרף אליו כרב ספרדי הרב יוסף שרביט. בשנת ה'תש"ם (1980) פרש לגמלאות (החליפו בתפקיד הרב יוסף חיים בלוי). הוא התגורר לתקופה קצרה בפתח תקווה ולאחר מכן בשכונת קריית משה בירושלים, שם התגורר עד לפטירתו בכ״א באב ה'תשס"ז (11 באוגוסט 2007). נקבר בחלקת הרבנים בהר המנוחות סמוך לקבר חותנו.

משפחתו 
בנו, הרב צבי יהודה, הוא ראש כולל צאנז-קלויזנבורג בבני ברק ואב"ד תל אביב בעבר. נישא לרחל, בתו של חה"כ לשעבר הרב שלמה יעקב גרוס.
בתו חיה שרה נישאה לברוך, בנו של הדיין הרב יונה שיבר מרחובות.
בתו צביה נישאה ליעקב דוד גולדרינג, נכדו של הרב נח גד וינטרוב.

ספריו
 חמדת צבי (לעיתים: שאילת חמדת צבי)- שו"ת, חמישה כרכים. הספר זכה להסכמות מחותנו, מהאדמו"ר מקלויזנבורג ומהרב יצחק יעקב וייס, בעל 'מנחת יצחק'.
 דרושים לחפציהם- דרושים על התורה והמועדים, שלושה כרכים.
 אמרי חמודות- על השבת והמועדים. חלק א'- ענייני דרוש על השבת והמועדים. ח"ב- בירורי הלכה בענייני שבת ומועד.
 חמדת הלבבות- על ספר תהלים.
 פרסם מאמרים רבים בקובצי "התורה והמדינה" של "חבר הרבנים שע"י הפועל המזרחי" ו"פרי הילולים" של ישיבת צאנז-קלויזנבורג.

קישורים חיצוניים

ספריו
 'חמדת צבי' חלק א', אורח חיים
 'חמדת צבי' חלק ב', יורה דעה
 'חמדת צבי' חלק ג'
 'חמדת צבי' חלק ד'
 'חמדת צבי' חלק ה'
 75 לשואת יהודי הונגריה : מכתבים לבודפשט

מאמריו
 זכויות וסמכויות הרופא, "התורה והמדינה" חלק ז-ח
 ניתוח מתים לצורכי לימוד ושימוש בחלקי גופות מתים לצורכי לימוד רפואה, 'התורה והמדינה' חלק ה-ו
 גיוס נשים לצבא

הערות שוליים

רבני ערים בישראל
רבני מושבים
עולים בשנות ה-1950
אשקלון: רבנים
בודפשט: רבנים
מחברי ספרי שו"ת ישראלים
מחברי ספרי דרוש
יהודים הקבורים בהר המנוחות
רבנים חסידים
בוגרי ישיבת פרשבורג
תלמידי הרב עקיבא סופר
ישראלים ילידי הונגריה
ישראלים שנולדו ב-1912
ישראלים שנפטרו ב-2007