רוברט בר יצחק

יום טוב "רוברט" בר יצחק (באנגלית: Yomtov Robert Barishak, 7 באפריל 1924 - 26 באוקטובר 2018) היה רופא עיניים ישראלי, ממייסדי תחום הפתולוגיה של העין בישראל. הקים את המעבדה לפתולוגיה של העין בבית החולים תל השומר וניהל את מחלקת העיניים בבית החולים אסף הרופא, כיהן כפרופסור באוניברסיטת תל אביב, כראש החוג לרפואת עיניים בה בשנים 1974–1980 וכפרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, וכן היה ממקימי המחלקה לרפואת עיניים בבית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי בבית דגן, וממקימי מערך רפואת העיניים ברצועת עזה.

חייו ופועלו 
יום טוב בר יצחק נולד ב-1924 למשפחה יהודית פשוטה באיסטנבול שבטורקיה. אביו היה מנהל חשבונות אשר שאף לתת לבר יצחק את החינוך הטוב ביותר. ב-1930 נשלח בר יצחק על ידי אביו לבית ספר צרפתי פרטי, קולז' סן בנואה, שם למד 12 שנים ורכש השכלה בצרפתית ובאנגלית. בילדותו החלו לקרוא לו בשם רוברט. בסיום לימודיו ב-1942 המשיך ללימודי רפואה באוניברסיטת איסטנבול. כשסיים את לימודיו ב-1948 המשיך לשנה אחת של שירות בצבא הטורקי. ב-1950 החל התמחות ברפואת עיניים בפקולטה לרפואה באוניברסיטת אנקרה. ב-1947 התארס בר יצחק לרחל, והם נישאו ב-1951.

אירופה וארצות הברית 
בשנת 1955 היה בר יצחק מתמחה בכיר במחלקה לרפואת עיניים באוניברסיטת איסטנבול. באותן שנים העסיקו אותו שאלות על אודות תוחלת החיים ודרגת הממאירות של מטופלים הסובלים מסרטן מסוג מלנומה של הענבייה, אחת הרקמות בעין. הוא ניסה ללא הצלחה להדביק ארנבונים בגידול זה על ידי השתלתו בתוך העין. בעקבות שאלות אלו החליט לפנות ללימוד פתולוגיה של העין.

בשנת 1957 התקבל ד"ר בר יצחק לתוכנית חילופין כקלינאי אורח במטרה ללמוד פתולוגיה של העין במכון פּרוֹקטוֹר במרכז הרפואי של אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו, שם חקר את סרטן העין בתרביות תאים. ב-1959 המשיך בר יצחק למכון לחקר סרטן בבית החולים הממלכתי של דנמרק  בקופנהגן, שם עבד במשך חצי שנה כחוקר ולימד את הצוות על חקר סרטן תוך שימוש בתרביות תאים. בעת שהותו בפרוקטור פגש בר יצחק את ד"ר ולטר קורנבלוט, סגן מנהל מחלקת העיניים בבית החולים הדסה עין כרם, אשר הזמין אותו להמשיך את מחקרו על סרטן העין במעבדתו בישראל.

ישראל 
בשנת 1962 ביקר בר יצחק בישראל, במהלך ביקור זה הגיע להסכמה עם ד"ר קורנבלוט ומנהל המחלקה פרופ' יצחק מיכלסון לבוא לעבוד במחלקת העיניים ובמעבדה בהדסה. ב-1963 עלה בר יצחק לישראל והחל לעבוד כרופא וחוקר בהדסה בירושלים. חוסר ידיעת השפה העברית הקשתה על עבודתו, ואשתו עזרה לו ללמוד עברית בשעות הערב. ב-1964 נפתחה הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. ראש החוג לרפואת עיניים, פרופ' ריכרד שטיין, שהיה מנהל מחלקת עיניים בבית החולים תל-השומר ע"ש חיים-שיבא שסופח לפקולטה בתל אביב, מונה לראש החוג לרפואת עיניים. בשנת 1964 הוזמן בר יצחק על ידי הפרופסורים שטיין, חיים שיבא (מנהל בית החולים) ומשה וולמן (מנהל מחלקת הפתולוגיה) לפתוח מעבדת פתולוגיה של עיניים בתל השומר. באוקטובר 1964 החל בר יצחק את עבודתו בתל השומר והקים את המעבדה לפתולוגיה של העין. במשך השנים הרחיב את המעבדות ותרם להוספת מעבדת מיקרוביולוגיה של העין, מעבדת אלקטרורטינוגרפיה ועוד.

ב-1965 אבחן בר יצחק, בסיוע מחלקת הפרזיטולוגיה בהדסה, את המקרה הראשון של טוקסוקרה קניס בישראל. הטפיל מגיע לרוב מחשיפה לצואת כלבים שלא טופלו נגד תולעים, והוא אובחן בעין של ילד שעבר הוצאה של גלגל העין בעקבות חשד לסרטן רטינובלסטומה. לאחר מקרה זה פנו אל בר יצחק הפתולוגים של המכון הווטרינרי בבית דגן בבקשה לסיוע בביצוע פתולוגיה של העין בנתיחות שלאחר המוות בבעלי חיים. בשנת 1975 פנו הווטרינרים במכון לבר יצחק בבקשה לסייע באבחון מגפת עיוורון בקרב ברווזים בנגב. בר יצחק ועמיתיו אבחנו בברווזים מקרה של רטינופתיה על רקע אכילת צמח המכיל רעלן פוטוטוקסי.

ב-1968 החל בר יצחק לעבוד גם במרצה בכיר בחוג לרפואת עיניים באוניברסיטת תל אביב.

ב-1970 הקים בר יצחק את בית החולים הראשון לרפואת עיניים ברצועת עזה. בין שנות ה-60 לסוף שנות ה-80 פעל בשליחות הממסד הרפואי הישראלי לאבחן, לנתח ולטפל בחולים במחלות עיניים בסיני, בעזה ובחברון ופעל בהם להכשרת צוותים מקומיים כך שיוכלו לספק רפואת עיניים ברמה נאותה.

בשנים 1978-1974 כיהן כראש החוג לרפואת עיניים באוניברסיטת תל אביב.

ב-1976 מונה בר יצחק להיות מנהל מחלקת עיניים בבית החולים אסף הרופא. בהגיעו פתח בה מחלקה לפתולוגיה של העין. הוא ניהל את המחלקה עד פרישתו לגמלאות ב-1989.

ב-1985 הוחלט להקים את בית הספר לרפואה וטרינרית בבית דגן, ובר יצחק רצה לתרום להקמת מחלקה וטרינרית לרפואת עיניים. לאחר קבלת אישור מהדיקן, הוא נסע להשתלמות השוואתית בת ארבעה חודשים ברפואת עיניים של בע"ח בבית החולים הווטרינרי של אוניברסיטת קליפורניה בדייוויס. בשובו הוא סייע בהקמת מחלקת רפואת העיניים בבית החולים הווטרינרי בבית דגן, ומאז הוא עובד בהתנדבות במחלקה. ב-1989, עם פרישתו, נסע בר יצחק חזרה לקליפורניה לשנת שבתון שבה בילה את זמנו עם רופאי עיניים וטרינריים ולמד את שיטות הבדיקה בבעלי חיים. הוא ניהל את המחלקה לרפואת עיניים וטרינרית בבית דגן מ-1990 עד 1994.

עד שנת 2018, השנה ה-95 לחייו, המשיך פרופ' בר יצחק להיות פעיל בחקר רפואת עיניים - הוא המשיך לסייע לתלמידים לדוקטורט בכתיבת תזה ובבניית מחקר, והמשיך לערוך כתבי עת בספרות המקצועית ולתרום לה במאמרים.

פרסים והישגים 
במהלך שנות עבודתו פרסם פרופ' בר יצחק עשרות מחקרים בחקר העין ותרם לספרות המקצועית בכתיבת ספרים וכן פרקי ספרים.

ב-2015 הוענק לפרופ' בר יצחק פרס מפעל חיים מטעם איגוד רופאי העיניים בישראל.

ב-2018 הוענק לפרופ' בר יצחק פרס הוקרה על תרומתו לפיתוח ולקידום המחקר, ההוראה והפעילות בחוג לרפואת עיניים באוניברסיטת תל אביב.

ראו גם 
 פרופ' רוברט בר יצחק - זכרונות כרופא עיניים ישראלי בתקופת השירות הצבאי. ריאיון עם בר יצחק על ידי בית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

רופאי עיניים ישראלים
סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: רפואה
ישראלים שנולדו ב-1924
ישראלים שנפטרו ב-2018