אעופה אשכונה

{{חלונית
| כותרת = אָעוּפָה אֶשְׁכֹּנָה
| רוחב = 40%
| תוכן = אָעוּפָה אֶשְׁכֹּנָה וְאַרְחִיקָה נְדֹד / בַּמִּדְבָּר אָלִינָה וְאוּלַי אֶמְצָא דּוֹד נֶשֶׁק אַהֲבָתוֹ בְּלִבִּי בֹּעֵרָה/ מִיּוֹם פְּרֵדָתוֹ נַפְשִׁי עָלַי מָרָה יְדִיד מֶנִי בָּרַח הָלַךְ עֲזָבַנִי/ אֵיזוֹ דֶּרֶךְ אָרַח וְאֵלְכָה גַּם אֲנִי יָצָאתִי לְבַקֵּשׁ דּוֹדִי בֵּין חֲבֵרִים / נִלְכַּדְתִּי בְּמוֹקֵשׁ הִכּוּנִי הַשֹּׁמְרִים צִפִּיתִי לְדוֹדִי מָתַי יָבוֹא אֵלַי / יַלְבִּישֵׁנִי עֶדְיִי וִירַחֵם עָלַי חֲשֹף זְרוֹעֲךָ לְקַבֵּץ פְּזוּרִים / גַּלֵּה קֵץ יִשְׁעֲךָ וְדִגְלְךָ הָרֵם. קוּמִי יְחִידָתִי וְשׁוּבִי בִּתְשׁוּבָה / אֲחוֹתִי רַעְיָתִי הִנֵּה גוֹאֲלֵךְ בָּא חֲמוּדָה יְקָרָה רַבַּת הַמַּעֲלוֹת / גַּם מִפָּז נִבְחָרָה צְאִי נָא בִמְחוֹלוֹת זָכַרְתִּי לָךְ חֶסֶד נְעוּרַיִךְ נְעוּרִים / הֵיכָלֵךְ אֲיַסֵּד בְּאַבְנֵי סַפִּירִים קוֹל דּוֹדִי הִנֵּה בָּא מְדַלֵּג עַל הֶהָרִים / קוּמִי לָךְ אֲהוּבָה כִּי בָּא קֵץ דְּרוֹרִים| ניקוד = כן
}}אעופה אשכונה הוא פיוט שחיבר הרב יצחק אבוחצירא ממרוקו, בתחילת המאה ה-20, ומושר במסורת יהודי מרוקו. לפיוט ביצועים רבים.

 מחבר הפיוט 
רבי יצחק אבוחצירא, בנו הרביעי והאחרון של רבי יעקב אבוחצירא המכונה "אביר יעקב" על שם ספרו. משפחת אבוחצירא העמידה דורות של רבנים, המפורסם שבהם הוא רבי ישראל אבוחצירא, ה"בבא סאלי" אחד מנכדיו של רבי יעקב.

רבי יצחק פעל במרוקו בעיר תאפיללת בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. קרוי על שם האר"י. שקד בתורה ועסק בלימוד קבלה כבר מגיל צעיר, במשך חמש שנים למד בשעות הלילה עם רבי ישראל (ה"בבא סאלי") את כל הש"ס עם פוסקים, תוספות ומהרש"א.

בשנת תרע"ב נהרג רבי יצחק מפגיעת כדור בעת מסעו לאיסוף כספים עבור ישיבת "אביר יעקב" על ידי קבוצת שודדים.

 אודות הפיוט 
פיוט זה מציג מעין דו שיח בין הקב״ה לכנסת ישראל (עם ישראל), שכנסת ישראל מבקשת ומצפה מהקב״ה, הקרוי דוד שיגאלנה, והקב״ה שחפץ מאוד לגואלה, מודיע לה שיעשה זאת בזכות התשובה שתעשה ותודות למעלותיה וחסדיה מהעבר.

בפיוט זה ישנם עשרה בתים, שישה הראשונים מציגים את הצד המדבר של כנסת ישראל, שלושה בתים אח"כ עוסקים בתגובתו ובתשובתו של הקב״ה לכנסת ישראל, הבית העשירי החותם, משלב את שני הצדדים, במחציתו הראשונה של הבית, הדיבור של כנסת ישראל כלפי הקב״ה, ובמחציתו השניה, דיבור הקב״ה לכנסת ישראל.

סגנונו של פיוט זה המציין כפי שאמרנו את הדו שיח שבין הקב״ה לכנסת ישראל מצוי בעוד פיוטים של גדולי עולם, אך קדם לפיוטים אלו, החכם מכל האדם, הלא הוא שלמה המלך עליו השלום שחידש סגנון זה במגילתו"שיר השירים", מגילה המאפיינת מאוד דו שיח זה. ואכן בפיוט שלפנינו ביטויים לא מעטים נלקחו מתוך שיר השירים קודש קודשים.

לא באתי במלאכתי זו אלא לבאר ביאור פשוט של מילות הפיוט עם מעט מקורות, ואין אני מתיימר לפענח הצפונות הטמונות בפיוט זה.

ויהי רצון שעל ידי אמירת פיוטים אלו, הקב״ה יתעורר עלינו ברחמים, ונזכה לגאולה השלימה במהרה בימינו, אמן.

 לקריאה נוספת 
 שלמה מיארה, גאוני משפחת אביחצירא - תולדותיהם, קורות חייהם ומורשתם לדורות החל מהמאה השש עשרה עד המאה העשרים (ד' כרכים), הוצאה לאור - מכון "מאור יצחק", תש"ע
 מכון מאור יצחק, מסכת חיים של עמל בתורה ועבודת ה' - גאוני משפחת אביחצירא. פרקי חיים, גילויים חדשים, אסופת גנזים, תמונות נדירות, שלא שזפתן עין מגדולי גאוני משפחת אביחצירא, הוצאה לאור - מכון "מאור יצחק", שנת אלוקים עמך בכל אשר אתה עושה לפ"ק.
 מאיר שלום באאמו"ר מרדכי הכהן שליט"א, מעשי למלך - סיפורי מופת ומופתים מופלאים על הגדה של פסח מרבותינו לבית אבוחצירא זיע"א, הוצאת תבונה - מכון ספרותי חרדי, בני ברק תש"ע.
 מאיר שלום באאמו"ר מרדכי הכהן שליט"א, מגנזי מלך - אמרות קודש על הגדה של פסח מרבותינו לבית אבוחצירא זיע"א, הוצאת תבונה - מכון ספרותי חרדי, בני ברק תש"ע.
 מאיר נזרי, היצירה הפיוטית לחכמי אביחצירא''', המרכז ללשונות היהודים וספרויותיהם, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2019. הפרק: מהדורת הפיוטים לר' יצחק אביחצירא, עמודים 451 - 481.

קישורים חיצוניים 

"הרב הגדול והקדוש, המלוב"ן רבנו יצחק אביחצירא זצוקללה"ה והי"ד, הנרצח על קידוש ה', התפרסם ב"ברית", עיתון יהודי מרוקו, גיליון 31 המוקדש ליהודי תאפיללת
הפיוט אעופה אשכונה בביצועם של ליאור אלמליח, מיכה שטרית, זאב רווח וחברים
הפיוט אעופה אשכונה בביצועו של מידד טסה
 הרצאה על הפיוט 'אעופה אשכונה' מאת פרופ' אהרן ממן.

הערות שוליים 

פיוטים מרוקאיים