יחסי ארצות הברית–הונג קונג

יחסי ארצות הברית–הונג קונג (港美關係) הם היחסים הדו צדדיים, השיתופיים והפוליטיים שבין ארצות הברית לבין הונג קונג.

טבלת השוואה

היסטוריה 
המדיניות האמריקנית כלפי הונג קונג, המבוססת על נחישות לקידום השגשוג, האוטונומיה ואורח החיים של הונג קונג, מוצגת בחוק המדיניות של ארצות הברית-הונג קונג משנת 1992, שקבע כי ארצות הברית תמשיך להתייחס להונג קונג בנפרד מהרפובליקה העממית של סין, גם לאחר העברת הריבונות של 1997 לסיום השלטון הבריטי. ארצות הברית מקיימת אינטרסים כלכליים ומדיניים משמעותיים בהונג קונג. ארצות הברית אף תומכת באוטונומיה של הונג קונג על ידי סיכום ויישום הסכמים בילטרליים; קידום סחר והשקעות; הסדרת ביקורים מדרג גבוה; הרחבת שיתוף הפעולה של אכיפת החוק; קידום קשרים חינוכיים, אקדמיים ותרבותיים; ותמיכה בקהילה הגדולה של אזרחים ומבקרים בארצות הברית.

הונג קונג היא חברה פעילה בקואליציה הגלובלית נגד הטרור, וזו הצטרפה ליוזמה לביטחון המכולות ונשארה שותפה חשובה בכל הנוגע לחיסול מימון של רשתות טרור ולמאבק בהלבנת הון. הונג קונג עברה חקיקה שנועדה להעמיד אותה בדרישות החלות על החלטות האו"ם נגד הטרור והמלצות כוח המשימה.

לארצות הברית יש קשרים כלכליים וחברתיים משמעותיים עם הונג קונג. יש כ-1,100 חברות בארצות הברית, כולל 881 פעולות אזוריות (298 מפקדות אזוריות ו-593 משרדים אזוריים) וכ-54,000 אזרחים אמריקאים בהונג קונג. על פי נתוני ממשלת ארצות הברית, היצוא האמריקני להונג קונג הסתכם ב-17.8 מיליארד דולר ב-2006. ההשקעות הישירות של ארצות הברית בהונג קונג בסוף 2006 הסתכמו בכ-38.1 מיליארד דולר, מה שהפך את ארצות הברית לאחת המשקיעות הגדולות בהונג קונג, יחד עם סין, יפן והולנד.

ארצות הברית והונג קונג חתמו על הסכם תעופה אזרחי באוקטובר 2002, אשר ביטל באופן משמעותי את הגבלות שוק התעופה. הונג קונג נהנית מאוטונומיה כשטח מכס נפרד, ללא שינויים בגבולות, כוח אדם או בקרות ייצוא טכנולוגיה מאז 1997. ההגנה על זכויות קניין רוחני (IPR) השתפרה באופן משמעותי בשנים האחרונות, והכנסת חקיקה יעילה חדשה לשליטה בהפקה אסורה ואכיפה משופרת הפכה את הונג קונג למודל אזורי להגנה יעילה על זכויות יוצרים. נציג הסחר וסוכנויות אחרות בארצות הברית מציבים באופן קבוע את הונג קונג כדוגמה לאחרים.

ממשלת הונג קונג מחזיקה משרדים לכלכלה ומסחר בוושינגטון, ניו יורק, וסן פרנסיסקו.

הקונסוליה הכללית של ארצות הברית הונג קונג ממוקמת בגארדן רוד 26, הונג קונג. למרות השם, הקונסוליה הכללית אינה כפופה לשגרירות ארצם בפני ה-PRC בבייג'ינג. הקונסול הכללי של ארצות הברית הוא בעל דרגת שגרירים, ומדווח לעוזר מזכיר המדינה לענייני מזרח אסיה במשרד החוץ האמריקני. לעומת זאת, הקונסול הכללי של ארצות הברית, שנמצא בצ'נגדו, גואנגג'ואו, שאנגחאי ושן-יאנג, מדווח לסגן שליחות השגרירות האמריקנית בבייג'ינג, הכפוף ישירות לשגריר ארצות הברית.

אדוארד סנודן 
אירועי אדוארד סנודן בשנת 2013 היוו משבר דיפלומטי בין הונג קונג לארצות הברית. ב-20 במאי 2013 הגיע אדוארד סנודן, עובד לשעבר של סוכנות הביון המרכזית (CIA), להונג קונג. סנודן הדליף מידע מסווג מן הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) בהונג קונג בתחילת יוני. סנודן חשף כי "ממשלות ארצות הברית והרפובליקה העממית של סין ביצעו מספר עצום של פשעים נגד הונג קונג" והמשיך לזהות כתובות פרוטוקול אינטרנט סיניות, שה-NSA עוקב אחריהן וציין כי ה-NSA אסף נתוני הודעות טקסט לתושבי הונג קונג. ב-22 ביוני, הפקידים האמריקניים ביטלו את הדרכון שלו. ב-23 ביוני, עלה סנודן על טיסה מסחרית למוסקבה.

האירוע התברר כסכסוך דיפלומטי נדיר בין הונג קונג לארצות הברית. לארצות הברית יש הסכמי הסגרה עם יותר מ-100 מדינות, להוציא את הרפובליקה העממית של סין ואת הרפובליקה של סין, אך כוללים את הונג קונג, בשל האוטונומיה של הונג קונג בפיתוח יחסים עם מדינות זרות במגוון רחב של תחומים מתאימים. סנודן, לעומת זאת, לא נעצר על ידי הונג קונג כפי שביקשה ארצות הברית. הרשויות בהונג קונג הצהירו כי הסיבה לכך היא שבקשת ההסגרה של ארצות הברית לא עמדה במלואה בחוק הונג קונג, ולא היה שום בסיס חוקי למנוע מסנודן לעזוב. ב-24 ביוני אמר דובר משרד החוץ האמריקני, פטריק ונטרל, כי "אנחנו פשוט לא קונים שמדובר בהחלטה טכנית של פקיד הגירה בהונג קונג, זו הייתה בחירה מכוונת של הממשלה לשחרר את הנמלט על אף צו מעצר תקף ... אף כי חוק הפרטיות אוסרים עלי לדבר על הדרכון של מר סנודן, אני יכול לומר שרשויות הונג קונג היו מודעים היטב לענייניו של מר סנודן והיה להם זמן רב לאסור את נסיעתו".

ראו גם 
 יחסי ארצות הברית–סין
 יחסי החוץ של ארצות הברית

קישורים חיצוניים

הערות שוליים