ברכת רופא חולים

ברכת רופא חולים היא ברכה שתיקנו חז"ל לאדם שיברך לאחר שהקיז מדמו. הסיבה לברכה זו לאחר הקזת דם היא שהקזת דם עשויה להיות מסוכנת, ולכן הקזת דם שעברה בהצלחה נחשבת כהבראה ממחלה.

מקור הברכה 
ברכה זו נזכרה בתלמוד במסכת ברכות:  

על אף שדברי התלמוד מסובים על הקזת דם, נכתב באחרונים שאף על פעילויות רפואיות אחרות יש לברך ברכה זו. יש שדייקו מלשון הרב דוד אבודרהם שיש לברך דווקא ברפואה שיש בה סכנה כהקזת הדם.

שם ומלכות 
בתלמוד לא נזכר שיש לומר ברכה זו בשם ומלכות. הרב יוסף קארו כתב בספרו בית יוסף שמלשון הסמ"ג משתמע שנוסח הברכה הוא בשם, והוסיף שמסתבר שאף ב'מלכות', וגם הרבה מהראשונים הביאו ברכה זו בשם. במשנה ברורה דחה "החפץ חיים" את דבריו וכתב שנראה שברכה זו אינה כשאר ברכות, ואין לחתום בה במלכות.

להלכה 
בשולחן ערוך סתם כלשון הגמרא 'ולאחר שהקיז אומר "ברוך רופא חולים"'. במשנה ברורה הביא את דעת הט"ז שיש לאומרה בשם ומלכות. ובפמ"ג כתב 'לא ראיתי נוהגין כן' ,כלומר שהמנהג הוא שלא לברך ברכה זו.

בימינו 
הרב קוק פסק שלאחר טיפול שקיימת בו סכנת חיים מברכים את הברכה בשם ומלכות, ולאחר טיפול ללא סכנת אומרים "ברוך רופא חולים" ללא שם ומלכות.

בנוסף, כיום, כפי הנראה בעקבות מנהג ברכה זו, נשתרש מנהג לומר לאדם לאחר שנתרפא 'ברוך רופא חולים'. מנהג זה כבר נזכר בספר מקור חיים שכתב שאם המנהג נכון, יש לומר ברכה זה בשעה שרואים את המתרפא, גם אם זה אינו שומע את הברכה.

תפילה קודם הרפואה 
תפילה נוספת המובאת בתלמוד היא תפילה שיש לאומרה קודם פעולה רפואית, והיא בקשה מהקב"ה להצלחתה:

במקרה שמברך ברכה ראשונה על אותו מאכל או שתייה, כתבו באחרונים שיאמר תפילה זו קודם הברכה מחשש להפסק.

המשנה ברורה כתב שאף לדעת החולקים אין לומר את ברכת 'רופא חולים', אלא אם כן מדובר ברפואה של סכנה. מכל מקום לעניין אמירת יהי רצון אין להחמיר.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ברכות
רפואה והלכה