תרגומי מגילת אסתר לארמית

תרגומי מגילת אסתר לארמית הם שני תרגומים הקרויים תרגום ראשון ותרגום שני, וכוללים בנוסף לתרגום המילולי גם חומר מדרשי ואגדי רב. מוצא שני התרגומים הוא ככל הנראה ארץ-ישראלי.

משערים ש'תרגום ראשון' התחבר בין המאה ה-6 למאה ה-8, ו'תרגום שני' בסוף המאה ה-7 או בתחילת המאה ה-8. זמן חיבורם מאוחר לתרגום יונתן, שלא תרגם את המגילות, ומוקדם לרב האי גאון (המאה ה-10) שהעיד על קיומם של לפחות שני תרגומים לאסתר.

מאפייני התרגומים 
שני התרגומים כוללים בנוסף לתרגום גוף הטקסט העברי גם תוספות אגדיות, אך אלו המופיעות בתרגום השני ארוכות ומפורטות הרבה יותר (חלקן מופיעות גם במדרש אבא גוריון), עד כדי הפיכתו למדרש או מקרא משוכתב ולא לתרגום. 

התרגומים מוזכרים בתשובת אחרון גאוני בבל, רב האי גאון (המאות ה-10 וה-11):
.

כך, לדוגמה, מספר התרגום השני בהמשך לפסוק ב' בפרק א', אגדה ארוכה על כיסא המלכות של אחשוורוש, שיוצר במקורו על ידי חירם מלך צור עבור שלמה המלך ומשם מפליג לשיר שבח לשלמה. לאחר השיר מובא תיאור מפורט של כיסא המלכות על כל מדרגותיו, קישוטיו והידוריו וכן תיאור גלגוליו לאחר שנלקח כשלל מירושלים בידי שישק עד שהגיע לפרס.

המסורות שנוספו לתרגום השני מוכרות מהמדרשים, אולם חלק קטן מהם הגיע ככל הנראה ממסורות שהתקיימו בעל פה ואף ממסורות מוסלמיות.

תרגום לעברית של התרגום השני נקרא "פתשגן הכתב" ומודפס במקראות גדולות.

ראו גם 
 תוספות למגילת אסתר

לקריאה נוספת 
 מהדורה מדעית: Grossfeld, The Targum Sheni to the Book of Esther: A Critical Edition Based on Ms. Sasson 282 with Critical Aparatus, New York: Sepher Hermon Press, 1994
 יונה מהלר, התרגום הארמי מתורגם לעברית, ספריית בית אל, תש"ן
 הענוך בן חיים לעווין, שרתי במדינות: מגילת אסתר עם תרגום ראשון, תרגום שני ופירוש רש"י, וכתרגום לתרגום שני הוספנו הפירוש 'פתשגן הכתב', ברוקלין, 2009

קישורים חיצוניים 
 מיכאל סוקולוף, התרגומים למגילת אסתר
 
 תרגום ראשון, ויקיטקסט
 תרגום שני, ויקיטקסט
 אסתר עם תרגום מגילות (תרגום ראשון), באתר "מקראות גדולות הכתר"
 אסתר עם תרגום שני, באתר "מקראות גדולות הכתר"

הערות שוליים

מדרשי אגדה
מגילת אסתר
תרגומי המקרא לארמית
יצירות יהודיות בארמית