תהילים ק"ד

ברכי נפשי הוא מזמור ק"ד בתהילים העוסק בגדולת האל בורא העולם בכך שהוא נותן מזון לכל הבריות, כמו כן מפרט המזמור מקצת משבחי האל במעשה הבריאה כולה. אחד מפסוקיו של המזמור שנתפרסמו הוא פסוק כ"ד 'מה רבו מעשיך ה' כולם בחכמה עשית', קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כסגולה להרחיק המזיקים והנזקים כמובא בשימוש תהלים.

ראש חודש 
בהרבה מהקהילות נאמר מזמור 'ברכי נפשי' בימי ראש חודש, לאחר סיום תפילת מוסף, ברוב קהילות של נוסח אשכנז בארץ ובכמה קהילות ספרדיות, שיר זה נאמר במקום השיר של היום בשבוע; ביתר הקהילות הספרדיות וכן בנוסח ספרד ובנוסח אשכנז בחו"ל ובקצת קהילות בארץ הוא נאמר בנוסף לשיר הקבוע. בקצת קהילות אשכנז המערבי, לא נוהגים להוסיף מזמור זה בכלל.

בטעם אמירת מזמור זה בראש חודש הובא בטור:

לדעת הגר"א מזמור 'ברכי נפשי' נאמר בראש חודש במסגרת 'שיר של יום' - מאחר שהוא היה השיר שהיה נאמר בבית המקדש בראש חודש כחלק משירת הלווים שהייתה משוררים על המזבח בעת הקרבת הקורבנות, וכך הובא בספר מעשה רב בשמו:

הרב יחיאל מיכל אפשטיין בספרו ערוך השולחן תמה שאם אכן 'ברכי נפשי' הוא השיר שהיו שרים בבית המקדש בראש חודש, מדוע הוא אינו מוזכר במסכת סופרים בפירוט כל שאר השירים שמנו שם לשאר הימים והמועדים. לדעתו אכן ישנה טעות סופר בפרק י"ט וכתב שיש לגרוס שם אחרת:

אם חל ראש חודש בשבת, יש נוהגים לומר גם את מזמור השבת - מזמור שיר ליום השבת, וגם את "ברכי נפשי". בקהילות אחרות מקפידים לא לומר "ברכי נפשי" בשבת בשל הפסוק "יצא אדם לפעלו ולעבודתו עדי ערב" () שאינו מתאים ליום השבת. סיבה נוספת לא לומר את המזמור בשבת היא שהמזמור דן בטבע ובבריאה ויום השבת בתפיסה היהודית הוא מעל הטבע.

בקשת רחמים ותפילה יחודית לאחר אמירת "בָּרְכִי נַפְשִׁי"
בְּסֵפֶר "קַב הַיָּשָׁר" וְכֵן בְּסֵפֶר "דֶּרֶךְ יְּשַׁרַה" כָּתַב שֶׁמִּן הָרָאוּי לְּאוֹמְרוֹ "בָּרְכִי נַפְשִׁי" בְּכָל יוֹם וְזוֹ לְשׁוֹנוֹ; וְעַל זֶה כָּתוּב בְּזֹהַר: "בֵּן אָדָם צָרִיךְ לְהִתְפַּלֵּל תָּמִיד וְלוֹמַר בְּכָל יוֹם מִזְמוֹר בָּרְכִי נַפְשִׁי" בָּרְכִי נַפְשִׁי אֶת ה' וְכוּ', וְאַחַר כָּךְ יֹאמַר: "יְהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ, ה' אֵ-לוֹהַי וֶאֱ-לֹהֵי אֲבוֹתַי, שֶׁתִּסְלַח וְתִמְחַל לִי עַל כֹּל פְּשַׁעִים וְחָטָאִים מָה שֶׁעָשִׂיתִי, הֵן בִּרְאוּת עֵינַי, הֵן מָה שֶׁחָטָאתִי בְּיַדַי וְרַגְלַי וּבְגוּפִי. וּבְאִם שֶׁהִגִּיעַ עֵת וּזְמַן פְּטִירָתִי, וּמֻכְרָח אֲנִי לָצֵאת מִן הָעוֹלָם הַזֶּה, אוּלַי בְּאוֹתוֹ זְמַן לֹא אוּכַל לְבָרֵךְ אוֹתְךָ וְלַשּׁוּב בִּתְשׁוּבָה שְּׁלֵימַה, עַל כֵן הַיּוֹם הַזֶּה אֲנִי מְבַקֵּשׁ שֶׁלֹּא תְּיַסרְנִּי אַחַר מוֹתִי, וּתַּשִּׁיב אֶת נִשְׁמָתִי בְּגַן עֵדֶן בְּלִי שׁוּם מוֹרָא וּפַחַד" וּכְמוֹ שֶׁנֶּאֱמַר, בָּרְכִי נַפְשִׁי אֶת יה"וה הַלְּלוּיַ-ה.

מנחה בשבת 
מזמור זה נאמר בקצת קהילות אשכנז (עם פרקי שיר המעלות) אחרי מנחה בשבת בשבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.

שיר של יום ליום הכיפורים
במסכת סופרים ובמקורות נוספים מופיע מזמור זה כשיר של יום ליום הכיפורים, בשל לשונות הכפרה והרחמים המופיעים בו בסופו יתמו חטאים מן הארץ וכו' (לצד תהילים ק"ל). ככל הנראה, כך נהגו בעבר במרבית הקהילות בנוסח ארץ ישראל.
במחזור ליום כיפור לנוסח הספרדים ועדות המזרח אומרים בפסוקי דזימרא 10 מזמורי תהלים שה-9 וה-10 שבהם הם תהלים פרק קג לדוד ברכי נפשי, ופרק קד ברכי נפשי.

בתרבות
 ברכי נפשי - סיני תור באלבום דרשתי קרבתך.
 ברכי נפשי - הרב שלמה קרליבך.
 ברכי נפשי - דודו פישר.
 ברכי נפשי - יהודה גרין.
 ברכי נפשי - יצחק מאיר, לחן של מרטין וידרקר.
 ברכי נפשי - פרחי לונדון, באלבום ברכי נפשי את ה'.
 ברכי נפשי - אברהם מרדכי שוורץ ושלום סאל באלבום כרובים עליונים.
 משקה - ליפא שמלצר באלבום געוולדיג, גרסת כיסוי לשיר של אלי מרקוס וארי היל באלבום של יוחי בריסקמן פרויקט X, קאבר נוסף של שרוליק קלצקין, פנחס ביכלר ומקהלת מלכות.
 אשירה - מרדכי שפירא
 מפסוק א' לומדים חז"ל על הברכה שיש בשתיית יין שנאמר "וְיַיִן יְשַׂמַּח לְבַב אֱנוֹשׁ".

קישורים חיצוניים 

 לאה מזור, האדם ומעמדו מול האלהים מזה ובעלי-החיים מזה - שתי תפיסות עולם: הערה לתהלים קד בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך

הערות שוליים 

שיר של יום
ראש חודש
קד