ובכן ואמרתם זבח פסח

ובכן ואמרתם זבח פסח (על שם הפזמון שלו) או אומץ גבורותיך הפלאת בפסח (על שם השורה הפותחת שלו) הוא פיוט שחיבר רבי אלעזר בירבי קליר, פייטן ארצישראלי מסוף המאה ה-6 ותחילת המאה ה-7. הפיוט הוא החלק השביעי בקרובה "אסירים אשר בכושר שעשעת".

הפיוט מבוסס על הפיוט ובכן ויהי בחצי הלילה מאת יניי הן מבחינת המבנה והן מבחינת התוכן.

תוכן הפיוט 
הפייטן מונה נסים שנעשו לעם ישראל, ועל פי המקרא או המדרש נעשו בליל הסדר או במהלך חג הפסח. המאורעות המופיעים בפיוט: רדיפת אברהם אחרי ארבעת המלכים (ויש מפרשים שמדובר בברית בין הבתרים), שלושת המלאכים בבית אברהם והבשורה על לידת יצחק, מהפכת סדום ועמורה והצלת לוט, מכת בכורות, כיבוש יריחו, ניצחון גדעון על מדין, מותם הנסי של חיילי סנחריב, הכתובת על הקיר במשתה בלשאצר ומות בלשאצר, הצום שגזרה אסתר, תליית המן.

מקור הפיוט 
הפיוט הוא החלק השביעי בקדושתא "אסירים אשר בכושר שעשעת" שחיבר רבי אלעזר הקליר לשחרית של יום טוב ראשון של פסח, בו קראו לפי נוסח ארץ ישראל את פרשיית "שור או כשב" בפרשת אמור (שהקרובה מבוססת עליה). מהמחזור הארצישראלי הועתקה הקרובה לנוסח אשכנז, אולם בשל הבדלים במנהגי קריאת התורה, הועברה הקרובה ליום טוב שני של גלויות של פסח, הוא היום בו קוראים את פרשת שור או כשב ע"פ המנהג כיום.

בנוסף, הפיוט הועתק לסוף ההגדה של פסח, במסגרת הפיוטים הנאמרים בסיום ליל הסדר.
בחו"ל, שם עושים שני לילות סדר, יש נוהגים לומר את הפיוט רק בלילה השני (שהוא כאמור היום בו אומרים את הפיוט בשחרית) במקום הפיוט ובכן ויהי בחצי הלילה, אך יש נוהגים לומר את שני הפיוטים בשני הלילות. בארץ, בה יש רק ליל סדר אחד, יש האומרים את הפיוט בלילה הראשון ויש שאין אומרים אותו כלל.

לקריאה נוספת
 
 פירוש לפיוט מאת רבי אפרים מבונא, נדפס בתוך תורת חיים: הגדה של פסח עם פירושי הראשונים (ירושלים: מוסד הרב קוק, תשנ"ח), עמ' קפט-קצא
 למהדורה מדעית ראו

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

 
פיוטי הגדה של פסח
פיוטים לפסח
פיוטי אלעזר בירבי קליר
חלקי קדושתאות
יצירות עם אקרוסטיכון