2019 במדע



אסטרונומיה וחקר החלל
 1 בינואר – הגשושית ניו הורייזונס חלפה בקרבת  (שלימים נקרא 486958 ארוקות'), הנמצא בחגורת קויפר, בדרכה אל מחוץ למערכת השמש.
 התגלה כי טבעות שבתאי נוצרו לפני פחות ממאה מיליון שנים.
 21 בפברואר – הגשושית "בראשית" של SpaceIL, משימתה הראשונה של ישראל לירח, שוגרה לחלל. ב-11 באפריל נכשלה הנחיתה על הירח.
6 באפריל נמדדו ונקלטו לראשונה רעידות אדמה על פני מאדים.
 אפריל - צוות חוקרים בינלאומי חשף לראשונה בהיסטוריה של המדע צילום של חור שחור, בו מתועד מרכז הגלקסיה האליפטית M87.
 2 ביולי – ליקוי חמה מלא נראה בדרום אמריקה.
 יולי - התגלה המנגנון האסטרופיזיקלי שמאפשר התפרצות גמא.
 ספטמבר - התגלו אדי מים באטמוספירה של כוכב הלכת K2-18b, הגילוי בפעם הראשונה בכוכב לכת חוץ-שמשי.
 אוקטובר - עולה ל-82 מספר ירחי שבתאי הידועים למדע, לאחר גילוי 20 חדשים, ועובר את מספר ירחי צדק הידועים.

פיזיקה
 אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית ה-50 התקיימה לראשונה בישראל.

כימיה
 שנה זו הוכרזה על ידי האומות המאוחדות כשנה בינלאומית של הטבלה המחזורית.

טכנולוגיה
 9 בינואר – הכרזה על כרטיס Secure Digital עם יכול אחסון של 1 טרהבייט
 22 במאי – מדענים מאוניברסיטת שיקגו דיווחו על גילוי חומר בעל עם תכונות מוליכות על בטמפרטורת 23 מתחת לאפס (השיא הקודם היה 73- מעלות)

רפואה
 באוניברסיטת תל אביב פותחה שיטה להדפסה תלת-ממדית של רקמת לב מתפקדת על בסיס התאים מגוף החולה עצמו.

ארכאולוגיה
 במהלך חפירה ארכאולוגית לפני סלילת כביש 16 נחשף יישוב מהתקופה הנאוליתית בארץ ישראל אשר מנה בין 2,000 ל-3,000 תושבים.
 במערת קסם נמצאו עדויות לשימוש בעצמות ככלי שימור לפני 200 אלף שנה.
 באינדונזיה התגלה הציור הפיגורטיבי המוקדם ביותר, מוערך שגילו הוא 44 אלף שנים.
 10 ביולי – גילוי שרידי בן אדם שהיה חי 170 לפני 210 אלף שנים באזור יוון.

זואולוגיה
 אפריל – בקניה התגלה סימבאקובוואה קוטוקאפריקה, יונק נכחד אוכל בשר הכי גדול שמוכר למדע שחי בתקופת המיוקן 23 מיליון שנה לפני זמננו.

מדעי הארץ
 21 בינואר – קצב המסת הקרח בגרינלנד הוא פי 4 מקצב שהיה בשנת 2003.

פרסים
פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – החוקר ג'יימס פיבלס  מקנדה על תגליות בפיזיקה תאורטית של היקום. החוקרים מישל מאיור ודידיה קלו משווייץ זכו בשל גילוי הכוכב לכת חוץ-שמשי הראשון .
פרס נובל לכימיה – יוענק לשלושה חוקרים על תרומתם בפיתוח של סוללת ליתיום-יון: ג'ון גודאינף, מנלי סטנלי וויטנגהם  ואקירה יושינו.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ויליאם קיילין , סר פיטר ג'יי. רטקליף וגרג ל. סמנזה על תגליתם בתהליכים לחישת רמות חמצן של התאים הנחוצים לקיום החיים.
פרס אבל – קארן אולנבק, על תרומותיה למשוואות דיפרנציאליות חלקיות גאומטריות, תורת כיול ומערכות אינטגרביליות ועל השפעת עבודתה על אנליזה מתמטית, גאומטריה ופיזיקה מתמטית
פרס ישראל
 אמנון בן-תור - חקר הארכאולוגיה
 דן יקיר - חקר מדעי כדור הארץ וחקר מדעי האטמוספירה
 עדי קמחי - חקר מדעי החיים

נפטרו
 1 במרץ – ז'ורס אלפרוב, פיזיקאי רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1930)
 5 באפריל – סידני ברנר, ביולוג דרום אפריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1927)
 6 באפריל – דייוויד ג'יימס ת'אולס, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל (נולד ב-1934)
 13 באפריל – פול גרינגרד מדעם מוח אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1925)
 3 במאי – גורו שימורה, מתמטיקאי יפני, ידוע בזכות השערת טניאמה-שימורה, שממנה נובע כמקרה פרטי המשפט האחרון של פרמה, (נולד ב-1930)
 24 במאי – מארי גל-מאן, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1929)
 7 באוגוסט – קארי מוליס, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1944)

קישורים חיצוניים

הערות שוליים