תזונה וסרטן

גורמים תזונתיים נמצאו כבעלי השפעה על הסיכוי לחלות בסרטן על סוגיו השונים, כאשר אופן התזונה יכול לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן או להגדילם. בעוד שנראה כי היעדר פעילות ספורטיבית היא בעלת קשר לכ-7% ממקרי הסרטן השונים, תזונה לקויה והשמנת יתר מסתמנים כאחראיים לעד כ-35% ממקרי המוות השונים מסרטן.

בעוד שמשטרי תזונה מגוונים מתיימרים לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן, מעט מאוד מתוכם הם בעלי ראיות מדעיות. עם זאת, השמנת יתר וצריכת אלכוהול מאושרים שניהם כגורמים לסרטן. צמצום צריכת מוצרי מזון ממותקים מומלצת להתמודדות עם השמנת יתר. נמצא קשר שאינו חד משמעי בין תזונה עשירה בבשר אדום והמכילה מעט פירות וירקות ובין תחלואה בסרטן.

סוגי דיאטה

דיאטות הדוגלות בהגבלות תזונתיות
מספר דיאטות ומשטרי תזונה נחשבים למועילים כמונעי סרטן. סוגים פופולריים של דיאטות אלו כוללים את דיאטת ברוס (באנגלית: Breuss diet), שיטת גרסון (באנגלית: Gerson therapy), פרוטוקול ברודוויג (באנגלית: Budwig protocol) ודיאטת מקרוביוטיקה. אף אחת מהדיאטות הנ"ל נמצאה כמועילה, ואף חלקן נמצאו כמזיקות.

דפוסי תזונה
אפידמיולוגיים תזונתיים עושים שימוש בנתונים סטטיסטיים רב משתנים, כמו ניתוח מרכיבים עיקריים וניתוח גורמים, על מנת למדוד כיצד דפוסים של התנהגות תזונתית משפיעים על הסיכון לפתח סרטן. בהתבסס על ציון התנהגותם התזונתית, אפידמיולוגיים חילקו את הנבדקים לחמישונים. על מנת להעריך את השפעת ההתנהגות התזונתית על הסכנה לחלות בסרטן, הם בחנו את הקשר בין דירוג החמישונים לבין פיזור הימצאות הסרטן והיארעותו. האפידמיולוגים בדרך כלל מכלילים משתנים נוספים במודל הסטטיסטי שלוקחים בחשבון הבדלים בין הנבדקים שנמצאו חולים לבין אלה הבריאים. דוגמה לתוכנית תזונה ניתן לראות בתוכנית תזונה עשירה בפירות ובירקות, חוזרת על עצמה בקרב נשים על מנת להפחית את הסיכוי לחלות בסרטן השד. לעומת זאת, תזונה העשירה במאכלים כבושים קשורה לסיכון מוגבר לחלות בסרטן השד.

דפוסי תזונה בישראל
ממצאים ממחקרים בישראל מראים על קשר בין חוסר קל ברמת הוויטמינים בדם, בכל הגילאים, לבין הפרעות במערכת החיסונית ובתפקוד הנוירולוגי (גם ללא שינוי בתוצאות ספירת הדם). למשל: ירידה ברמת ויטמין B12 נחשבת לגורם סיכון בקרב צמחוניים ואנשים הסובלים מהפרעות אכילה (ראה: השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם בהמשך).

רכיבים תזונתיים

אלכוהול
אלכוהול מקושר לעלייה בסיכון לחלות במספר סוגים של סרטן. 3.6% ממקרי תחלואה בסרטן ו-3.5% ממקרי המוות כתוצאה ממחלת הסרטן בעולם, מקושרים לצריכת אלכוהול. לדוגמה, הימצאות סרטן השד בקרב נשים מקושרת לצריכת אלכוהול. אלכוהול מגביר את הסיכוי גם לסרטן הפה, הלוע, הגרון, המעי הגס, הכבד, הבטן והשחלות. הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי סיווגה את האלכוהול בקבוצה הראשונה של גורמי הסיכון למחלת הסרטן.

בשר אדום ובשר מעובד

באוקטובר 2015, הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן דיווחה כי אכילת בשר מעובד או בשר אדום מהווה גורם מקשר לחלק מסוגי הסרטן.

סיבים תזונתיים, פירות וירקות
חלק מהראיות על השפעתם החיובית של סיבים תזונתיים מצביעות על יתרונות בצריכת סיבים תזונתיים וחלקן לא. בעוד ששילוב פירות וירקות בתזונה היומית הוא בעל השפעות חיוביות, תפקיד זה אינו משמעותי כפי שנחשב בעבר.

פטריות
לפי המכון הבריטי לחקר הסרטן , לא נמצאה שום ראיה הקושרת פטריות, או תמצית פטריות, למניעה או ריפוי סרטן.

רכיבי תזונה ביו-אקטיביים
על פי איגוד הסרטן האמריקאי, אף על פי שמחקרי מעבדה הצביעו על האפשרות שקיים קשר בין פולי סויה לבין מניעת סרטן, טרם ישנן ראיות חד משמעויות בנוגע להשפעה האנטי-סרטנית של פולי סויה על בני אדם. מחקרי מעבדה מצאו כי ייתכן ולכורכום השפעות אנטי-סרטניות. עם זאת, נדרשת כמות רבה על מנת ליצור אפקט זה. אף על פי שתה ירוק קודם כבעל אפקט אנטי סרטני, במחקרים נמצאו תוצאות מעורבות; לא ידוע האם תה ירוק מסייע במניעה או בטיפול בסרטן.

השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם

מטבוליזם של מתיונין
מחקרים רבים מהעשורים האחרונים מצביעים על פגמים במנגנוני מטבוליזם של מתיונין (באנגלית: methionine) כגורמים של מחלת הסרטן. למשל תזונה חסרה במקורות למתיל (באנגלית: methyl), מתיונין וכולין (באנגלית: choline) גורמת לסרטן הכבד במכרסמים.
מתיונין היא חומצת אמינו חיונית אשר יש לקבל דרך חלבונים או קבוצות תורמות מתיל כמו כולין או בטאין  (באנגלית: betaine), אותם ניתן לקבל מביצים או ירקות שונים. מתיונין מומר ל-S-אדנוזיל-מתיונין  (באנגלית: S-adenosyl methionine), שמהווה מטבוליט (באנגלית: metabolite) עיקרי בסינתזת פוליאמין (באנגלית: polyamine). תוצרי הפירוק של המתיונין ממוחזרים בחזרה למתיונין על ידי רה-מתילציה של הומוציסטאין (באנגלית: homocysteine) והמרה של מתילאדנוזין (באנגלית: methylthioadenosine).
ויטמין B6, ויטמין B12, חומצה פולית וכולין הם קופרטורים (באנגלית: cofactor), גורמים משלימים, עבור תגובות אלו.

מסלולי תקשורת
מסלולי תקשורת רבים, הקשורים בהיווצרות גידולים סרטניים, קשורים בתהליכי חדירה ושליחת גרורות (באנגלית: Metastasis) של תאים סרטניים. מסלולי התקשורת ונט  (באנלית: Wnt) והדג'הוג  (באנגלית: Hedghog) קשורים בהתפתחות הראשונית בביולוגיית תאי גזע סרטניים וברכישת אפיתל (באנגלית: epithel) המעבר.

ראו גם
סרטן השד
סרטן הכבד
הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן
 סרטן ראש צוואר

לקריאה נוספת
Tsugane, S., & Sasazuki, S. (2007). Diet and the risk of gastric cancer: review of epidemiological evidence. Gastric cancer, 10(2), 75-83.
Steinmetz, K. A., & Potter, J. D. (1996). Vegetables, fruit, and cancer prevention: a review. Journal of the american dietetic association, 96(10), 1027-1039.
Hill, M. J. (1995). Diet and cancer: a review of scientific evidence. European journal of cancer prevention, 4, 3.

קישורים חיצוניים
דפוסי תזונה בישראל
תזונה וסרטן: אתר המרכז מאמרים ומחקרים המקשרים בין תזונה ומחלת הסרטן (באנגלית)

הערות שוליים

סרטן
סרטן