מאיר טריליסר

מאיר אברמוביץ' טריליסר (ברוסית: Меер Абрамович Трилиссер; נולד ב-1 באפריל 1883, אסטרחן — הוצא להורג בירייה ב-2 בפברואר 1940 במחנה קומונרקה שבמחוז מוסקבה) היה מהפכן רוסי ממוצא יהודי, אחד מראשי הביון הסובייטי.

הוצא להורג בירייה ב-2 בפברואר 1940 בהוראת סטלין באשמת בגידה. לאחר מותו נוקה שמו.

ביוגרפיה

חייו המוקדמים
מאיר נולד באסטרחן למשפחתו של סנדלר יהודי. בשנת 1900 נסע לאודסה ולמד באוניברסיטה בעיר. הוא התוודע למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית והיה חבר בה, בשל כך היה נתון למעקב המשטרה והאוכרנה.

מעורבות בפעילות מהפכנית
בזמן פרוץ מהפכת 1905 החל לארגן ארגונים צבאיים וחמושים של בולשביקים בקאזאן, סנקט פטרבורג ובפינלנד. היה חבר מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית בסנקט פטרבורג. בנובמבר 1906 נטל חלק משמעותי יותר בארגון הזרועות החמושים של המפלגה וב-1907 נעצר על ידי המשטרה. בספטמבר 1909 בית הדין הצבאי המחוזי בפטרבורג דן אותו ל-5 שנות עבודת פרך במבצר שליסלבורג.

בנובמבר 1914 נשלח לגלות בכפר מאלישבקה שבמחוז אירקוטסק.

אחרי מהפכת פברואר שוחרר ונגיע לאירקוטסק בה עבד במערכות העיתונים וביטאוני מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית. באוקטובר 1917 הופך לחבר וועד ההוצאה לפועל המרכזי של סיביר והיה ראש ממשלת סיביר ונציג הסובנרקום בחבל עבר הבאיקל ובסיביר והיה ממארגני המאבק במתנגדים למהפכה ולסוציאליסטים.

הפיכתו למפעיל רשתות ריגול
בפברואר 1918 היה אחראי לפעילויות ריגול ומניעת חתרנות בוועדות החקירה ובממשלת המחוז. עד 1921 שירת בבלאגובשצ'נסק וניהל את שירותי הביון של המזרח הרחוק הרוסי והקים את רשת המרגלים שפעלה נגד היפנים והצבא הלבן במזרח הרחוק. לאחר שהיפנים הורחקו מהאזור טריליסר הפך למזכיר הוועד המחוזי של המפלגה הבולשביקית במחזור אמור. לאחר 1921 מונה לקומיסר המפלגה במזרח הרחוק.

ראש הביון הסובייטי

בפברואר 1921 השתתף בכנס של המפלגה במוסקבה ופליקס דזרז'ינסקי הציע לו לעבוד במנגנון הביון של הצ'קה. טריליסר הסכים ועבד במחלקת החוץ של הצ'קה בדצמבר 1921 מונה לעוזר ראש מחלקת החוץ והיה אחראי לניהול פעילויות הריגול במזרח הרחוק במונגוליה, הרפובליקה העממית של סין ומדינות שכנות. במרץ 1922 מונה לראש מחלקת החוץ והיה לראש הביון הסובייטי, במקומו של סולומון מוגילבסקי שהוגלה לקווקז.

לאחר מינויו ערך שורת מינויים במנגנוני הביון הסובייטי ולצידו עבדו אברהם סלוצקי, סרגיי שפליגלגלאס, יאקוב מינסקר, אלפרד ניימן, סמיון גינזבורג, אפרים גולדנשטיין ואחרים. הוא פעל נגד ארגוני ביון זרים והניע להקים תאי ריגול בכל אחת משגרירויות ברית המועצות, במה שמכונה בעגת הריגול בשם רזידנטורה.

ב-1923 הפעיל שורת רשתות ריגול באירופה ומחלקות לדיסאינפורמציה, כחלק מפעילויות הביון השגרתיות. ב-1925 מיקד את מאמצי המודיעין באיסוף מודיעין מדעי, כלכלי וטכנולוגי והישגים בתחומים אלה של מדינות המערב. ב-1926 הוקמה המחלקה הכלכלית ובראשה הועמד אברהם סלוצקי.

דזרזינסקי ומנז'ינסקי התרשמו ממנו מאוד וב-1926 מונה לסגן ראש האו.ג.פ.או. ובפברואר 1928 היה לממונה על האו.ג.פ.או. מטעם הסובנרקום, אך המשיך לנהל את ביון החוץ ואף להרחיב את היקף הפעילות המודיעינית. הוא נשאר בראש הביון הסובייטי עד אוקטובר 1929

בשנים 1927—1934 היה חבר ועד הפיקוח המרכזי של המפלגה וב-1930 היה חבר ועד הפועל המרכזי של המפלגה. בעת עבודתו בביון הופקד עליו לנהל מצוד אחר תומכי הטרוצקיזם אך בשל סדרת כישלונות מודיעיניים סר חינו בעיני המשטר וסטלין פקד עליו לחזק את עבודת המפלגה ונשלח לנהל את מחלקת הביקורת של המפלגה, תפקיד שמילא עד 1934.

מאסרו והוצאתו להורג 
ב-23 בנובמבר 1938, במסגרת הטיהורים הגדולים, הוא פוטר מכל תפקידיו וחברותו במפלגה בוטלה. הוא נשלח למאסר בכלא סוחאנוב והוצא להורג בירייה ב-2 בפברואר 1940 בקומונרקה.

שמו טוהר ונוקה על ידי בית המשפט העליון של ברית המועצות ב-1957.

קישורים חיצוניים 

 ההוראה להוצאה להורג ב-2 בפברואר 1940, כולל רשימה שמית (טריליסר מופיע תחת מספר 15) (רוסית).

מקבלי עיטור הדגל האדום
מהפכנים רוסים
מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בברית המועצות
ראשי ביון החוץ ברוסיה ובברית המועצות
רוסים שנולדו ב-1883
סובייטים שנולדו ב-1883
נפטרים ב-1940