בני ברק (יישוב עתיק)

העיר בני ברק הקדומה, שעל שמה קרויה העיר בני ברק הנוכחית, החלה כיישוב פלשתי בתקופת הברזל ובימי בית ראשון. בימי בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד התקיימה העיר כיישוב יהודי. העיר התקיימה באתר תל בני ברק, אתר ארכאולוגי הנמצא בתחומי פארק אריאל שרון ובו שרידי העיר בני ברק המקראית והתלמודית.

היסטוריה 
העיר מוזכרת בספר יהושע בנחלת שבט דן: .

במנסרת סנחריב, המתארת את מסע סנחריב בלבנט, מוזכרת העיר בני-ברק (Banayabarqa) יחד עם בית־דגן, יפו ואזור כאחת מערי צדקא מלך אשקלון שכבש סנרחיב.

את העיר הקדומה נהוג לזהות עם התל הנמצא בפינה הדרומית-מערבית של מחלף מסובים, מדרום לרמת גן, בשטחו של פארק אריאל שרון, המכונה "חורבת בני ברק". שמו של המחלף מקורו בקטע מן ההגדה של פסח המזכיר מעשה בבני ברק: .

בתקופת בית שני הייתה בני ברק עיר יהודית, ולאחר המרד הגדול התקיימה בה ישיבתו של התנא רבי עקיבא: .

משלהי תקופת בית שני נודעה העיר כמקום יישוב יהודי וכמקום מושבו של התנא רבי עקיבא, וישיבתו בעיר הביאה אליה מספר חכמים: ; כן היא מוזכרת מספר פעמים בתלמוד הבבלי. נראה שהיישוב היהודי בעיר המשיך להתקיים לאורך תקופת התלמוד, שכן בתלמוד הבבלי נזכרת העיר בהקשרים שונים: , וכן: , וכן: , וכן: .

הצלבנים כינו את אזור בני ברק העתיקה בשם בומברק ואף בנו מצודה שנקראה מצודת בומברק. בפי הערבים נקרא המקום אבן אבריק.

האתר 
האתר הארכאולוגי של בני ברק הקדומה מזוהה בתל נמוך הנמצא בין שדות חקלאיים צמוד מדרום-מערב למחלף מסובים, ומצפון-מזרח לחירייה. השם אל-ח'ירייה ניתן לאזור כיוון שבמקום שכן כפר ערבי עד מלחמת העצמאות על חורבות תל בני ברק הקדומה. פירוש השם "חירייה" בערבית הוא "טוב", מאחר שהאדמה באזור משובחת וטובה מאוד לחקלאות. לכפר קראו תחילה "איבן אברק", ומאוחר יותר לאחר הקמת היישוב היהודי בני ברק, שהוקם על אדמתו, שינה הכפר את שמו כדי להבדיל עצמו מהיישוב היהודי. למעשה מייסדי העיר בני ברק של ימינו רכשו את קרקעות העיר מתושבי "חירייה" בשנת 1924. למרות חשיבותו ההיסטורית, עד היום אתר בני-ברק הקדומה לא נחקר באופן מסודר ונותר מוזנח למדי ולא ידוע לציבור. רשות העתיקות ואוניברסיטת תל אביב ערכו בשנות ה-70 חפירות הצלה במקום בפיקוחם של ארכאולוג מחוז תל אביב דאז, ד"ר יוסף פורת, ד"ר רם גופנא ואיתן אילון ובהשתתפות סטודנטים ותלמידים. בחפירות נתגלו ממצאים שונים גם מתקופות קדומות יותר – הכלכוליתית והפרסית. כמו כן חפירת בדיקה נערכה בשנת 2005. במסגרת העבודות להקמת פארק אריאל שרון הוחלט לערוך במקום חפירה ארכאולוגית מקיפה, לחשוף את שרידי בני ברק ולפתוח את המקום למבקרים. בתל ישנם עצי שיזף ושיחי צבר.

החפירות באתר 
בחודשים אוקטובר ונובמבר 2005 נערכה חפירת בדיקה בתחומי האתר לקראת הנחת קו מים. החפירה נערכה מטעם רשות העתיקות ובמימון מע"צ ונוהלה על ידי ע' שדמן.

החפירה נערכה בשוליים המזרחיים של התל, כ-200 מ' מדרום-מערב למחלף מסובים. נפתחו שני ריבועי חפירה צמודים והובחנו שלוש שכבות שככל הנראה הופרעו מכלים מכניים.

 שכבה 1.: בריבוע המזרחי, מתחת לשכבה ובה שברי כלי חרס רבים מן התקופה האסלאמית המאוחרת, התקופה הצלבנית, התקופה הביזנטית והתקופה הרומית, נחשפה שכבת שרפה ובה אבני גוויל ספורות וכן שברי כלי חרס רבים וכלי חרס שלם שנמצא לא באתרו המתוארכים לתקופה הביזנטית.

 שכבה 2: מתחת לשכבה I נחשפה תשתית רצפה בנויה חומר מליטה ועליה שברי כלי חרס המתוארכים לתקופה הפרסית.

 שכבה 3: בחלקו הדרומי של הריבוע המערבי נחשפו אבני גוויל אחדות, אולי קיר במצב השתמרות גרוע, ושברי כלי חרס אחדים המתוארכים לתקופת הברזל; ייתכן שיש לתארך את הקיר לתקופה זאת.

רשות העתיקות פרסמה, כי בשל השטח המצומצם שנחפר והפגיעות בשרידים הקדומים, יש להתייחס בזהירות לתוצאות החפירה.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

בני ברק
בקעת אונו
מישור החוף הדרומי: אתרים ארכאולוגיים
אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
תלים מקראיים
נחלת שבט דן
האימפריה האשורית החדשה
יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
בני ברק (יישוב עתיק) (בני ברק)
פארק אריאל שרון