מתווה הכותל

מתווה הכותל הוא הסדר שלפיו הייתה אמורה להתרחב רחבת התפילה השוויונית בחלקו הדרומי של כותל המערבי. בניגוד למצב הקיים, הגישה לרחבה אמורה הייתה להיות מתוך הכניסה הראשית לכותל, והיא אמורה הייתה להתנהל בידי מועצה שבה נציגי הזרמים הלא אורתודוקסים ונשות הכותל.

המתווה אושר בידי הממשלה בינואר 2016, אולם עקב התנגדות המפלגות החרדיות חזרה בה הממשלה וביטלה אותו ביוני 2017.

רקע
הכותל המערבי מנוהל על-פי חוק השמירה על המקומות הקדושים משנת 1967 על ידי רב הכותל תפקיד שהתקיים כבר מראשית תקופת המנדט הבריטי עד לשלטון ירדן במקום. בנקודת זמן מסוימת, ובשל אופיו הדתי של המקום, הוא אימץ מנהגים של בית כנסת אורתודוקסי, אף על פי שככל הנראה מנהגים אלה לא היו נהוגים במקום מימים ימימה. כך קיימת הפרדה בין גברים לנשים ברחבת התפילה, ונשים נמנעו לקיים במקום מצוות הנתונות על פי ההלכה לגברים, כדוגמת הנחת תפילין, התעטפות בטלית וקריאת התורה.

נשות הכותל היא קבוצה של נשים מזרמים שונים ביהדות שהתגבשה בשנות ה-80 ודרשה לאפשר חופש תפילה לנשים בכותל המערבי, תוך יציאה למאבק ציבורי ומשפטי. במהלך המאבק הן מקיימות בעזרת הנשים בכותל תפילה מדי ראש חודש, חלקן עטויות בטלית או בתפילין, לעיתים תוך עימותים עם מתפללות אחרות שמנסות למנוע מהן להתפלל ברחבה או להוציא ספרי תורה.

אישור המתווה והקפאתו
בסוף ינואר 2016 אושר בממשלה "מתווה הכותל" שלפיו הייתה אמורה להתרחב עזרת ישראל הסמוכה לכותל, המיועדת לתפילה מעורבת, ולעבור לניהול מועצה ציבורית שבה יהיו חברים גם נציגי הארגונים הלא אורתודוקסיים ונשות הכותל. לפי המתווה הכניסה לרחבה המעורבת הייתה אמורה להיות מן הכניסה הראשית לכותל. המתווה היה פשרה בין הזרמים הליברליים לגורמים הדתיים. המפלגות החרדיות קיבלו את המתווה בשתיקה, אולם בעקבות ביקורת בציבור החרדי והדתי איימו המפלגות החרדיות במרץ 2016 לפרוש מהקואליציה. בתגובה הוקמה ועדה לבחינה מחודשת של המתווה וביוני 2017 הוקפא המתווה. נשיא המדינה, ראובן ריבלין, התייחס למחלוקת סביב הכותל בנאום בפני יהודים בארצות הברית ואמר: "הסמל הזה של אחדות הפך לסמל של מחלוקת ואי הסכמה, וזה גורם לנו כאב רב".

עיקרי המתווה
ברחבת הכותל תהיה כניסה אחת המחולקת לשלושה נתיבי בידוק - נשים, גברים ומעורב. בשלב זה כל אדם יבחר לאיזו רחבה הוא הולך. ברחבה הצפונית מנהג המקום אורתודוקסי, ובדרומית שוויוני בהתאם ליהדות הקונסרבטיבית, היהדות הרפורמית, וזרמים מודרניים ביהדות האורתודוקסית. בשתי הרחבות ספרי תורה, סידורים ושולחנות לקריאה בתורה.
תקנות השמירה על מקומות קדושים יתוקנו, ויאמר בהן: .
הרחבה השוויונית תהיה גדולה, רבת מפלסים, ותכלול רחבה מוגבהת ואת שטח הרחוב ההרודיאני, היא תחלוש על כמעט 900 מ"ר, שטח השווה לכ-70% מעזרת הגברים הקיימת, ולכ-130% מעזרת הנשים.
הרחבה תנוהל על ידי מועצה ציבורית במינוי ראש הממשלה ובה 6 נציגים לתנועה הקונסרבטיבית, לתנועה הרפורמית ולנשות הכותל; מהצד השני 6 נציגים ממשרד ראש הממשלה, משרד התפוצות ורשות העתיקות.
לשם ניהול הרחבה החדשה, תחזוקתה, ופרסום שירותי הדת שבה, משרד ראש הממשלה יקצה תקציב שנתי קבוע של לפחות 5,000,000 ₪.

ראו גם
חוק השמירה על המקומות הקדושים

קישורים חיצוניים

עיקרי המתווה, באתר התנועה הרפורמית

יצחק רייטר, פמיניזם בהיכל נשות הכותל ומאבקן בסטטוס-קוו ניתוח הסכסוך וחלופות להסדרי-תפילה חדשים בכותל המערבי, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2016.
ארי קלמן, החרדים מגיבים לדברי השר נחמן שי: "מתווה הכותל יוביל לשפיכות דמים", באתר בחדרי חרדים, 15 בדצמבר 2021
עידית לב, הכותל של כולם וכולן, באתר ישראל היום, 16 בדצמבר 2021
ג'ונתן גרינלבט, בשם אחיי בתפוצות: ראש הממשלה – תן לנו להרגיש בבית בכותל, באתר ynet, 23 בדצמבר 2021
יעקב בלומנטל, ריק ג'ייקובס, הכותל חייב להיות של כולם, באתר ישראל היום, 28 בדצמבר 2021
יוכי רפפורט, מכתב לראש הממשלה: "יישם את מתווה הכותל", באתר חדשות 13, 2 בינואר 2022

הערות שוליים

הכותל המערבי
מחלוקות ופולמוסים ביהדות
ישראל: יחסי דת ומדינה