שני זיתים

שני זיתים נכרתים הוא פיוט מאת ר' שלמה אבן גבירול מסוג "מאורה", כלומר מיועד להיאמר בברכת יוצר המאורות לפני החתימה. הפיוט נהוג בשבת חנוכה בנוסח אשכנז המערבי והמזרחי.  על אף שרבי שלמה אבן גבירול היה מפייטני ספרד, פיוט זה השתמר בקהילות אשכנז בלבד. 

הפיוט עוסק במנורת הזהב ובעיקר במנורה שבחזון זכריה הנביא (), המופיעה בהפטרה לשבת חנוכה. תוכן הפיוט הוא בקשת הגאולה, והשבת הכהונה ומלכות בית דוד למעמדן. הכהונה ומלכות נקראות "שני זיתים" על פי פרשנות לשני הזיתים בנבואת זכריה, והפיוט עושה שימוש בביטויים ומוטיבים נוספים הלקוחים מתוך אותה נבואה: המנורה, שמן המשחה, ועוד. אין בפיוט אזכור מפורש לחנוכה, ולא ניתן לדעת אם הפיוט נכתב מעיקרו לייעוד זה או דווקא לפרשת בהעלותך, שגם בה מפטירים הפטרה זו.

מבנה
הפיוט שקול במשקל הברות, בו מונים רק את ההברות ומתעלמים מחטפים ושוואים נעים. משקל זה שמש בספרד לפיוטים בלבד ולא לשירי החול, בניגוד למשקל "יתדות ותנועות" ששמש הן לשירי קודש הן לשירי חול, ובו יש סדר קבוע בין התנועות לחטפים והשוואים הנעים. בכל שורה בפיוט שלש צלעיות: שתים בנות שלש הברות כל אחת והשלישית כפולה ובה שש הברות.
בכל שורה שתי הצלעיות הראשונות מתחרזות זו בזו, ואילו הצלעית האחרונה חורזת בחרוז משותף לכל השורות באותו הבית. השורה האחרונה בכל הבתים חורזת בחרוז משותף, שונה משל אותו הבית, ולאחריה בא רפרן החורז אף הוא באותו החרוז. מבנה זה נקרא "מעין אזורי". כמקובל, הבית הראשון הוא במבנה שונה - קצר יותר, וכל השורות בו חורזות בחרוז האזורי של סופי הבתים, שהוא בפיוט זה -רוּׂ.

רשב"ג הוא שפיתח מבנה זה והשתמש בו בפיוטים רבים (פיוט נוסף במבנה זהה הוא ה"אופן" שנאנים שאננים). פייטנים רבים אחריו אימצו מבנה זה וחיקו אותו.

הן בראשי השורות בבית הפתיחה והן בראשי הבתים, חתום שם המחבר "שלמה".

מנהגי אמירת הפיוט
בראשית ימי הפיוט האשכנזי לא נהגה אמירת מאורות, ופייטני אשכנז הראשונים לא כתבו במערכות היוצר שלהם פיוט כזה (כמו גם פיוטי "אהבה", "מי כמוך" ו"גאולה"). בדורות מאוחרים יותר, עקב השפעה של הפיוט הספרדי קלטו בני אשכנז מספר מאורות ספרדיות לתוך תפילתם, בהם מאורה זו. או אז גם החלו בכתיבת פיוטים מסוג זה, תוך שהם מאמצים בו את סגנון אבן גבירול וריה"ל. מאורה נוספת לשבת חנוכה, "אשר יצר", שכתב רבי אפרים בן יצחק מרגנשבורג נבנתה במבנה זהה לשל שני זיתים.

הפיוט נהוג בשבת חנוכה (אם ישנן שתי שבתות בחנוכה, בשבת הראשונה) בנוסח אשכנז המערבי והמזרחי. במגנצא אמרוהו גם בשבת השנייה של חנוכה, ובפוזנא הוסיפו לאמרו גם בשבת בהעלותך.

בנוסח רומניא, בדרך כלל אמרו פיוטי "יוצר", "אופן" "זולת" ו"מי כמוך" בלבד, ולא פיוטי מאורה (במחזור רומניא מופיעות מאורות רק לשבת פורים ושבת חול המועד סוכות). מסיבה זו, ככל הנראה, במחזור רומניא המודפס פיוטנו "שני זיתים" מופיע כפיוט "אופן" לשבת חנוכה, ולא כמאורה.

בוורמייזא היה מנהג שלא לומר את הפתיחה והבית הראשון של הפיוט ולהתחיל מ"ממלכה ממושכה". רבי יאיר בכרך, שהיה רבה של העיר, תמה על מנהג זה:

מקובל בקהילות אשכנז המערבי לשיר פיוט זה בניגון (בניגוד לפיוטים רבים שנאמרים ללא שירה). משה יהודה רוזנווסר משער שהצורך להתאים את המילים למנגינה הוא שגרם לשינויי הנוסח והשמטת שורות מסוימות מהפיוט.

לקריאה נוספת
 הפיוט עם ביאור מקיף וחילופי נוסחאות בתוך משה יהודה רוזנווסר, השיר והשבח: פיוטים לשבתות השנה לפורים ולברית מילה לפי מנהג קהילות אשכנז (מפורשים ומבוארים עם מקורותיהם בהלכה ובאגדה) (ירושלים: מכון מורשת אשכנז, תשע"ה), עמ' קנ–קנד. 
 גבריאל וסרמן, Liturgical poems of Ḥanukka from Europe (חלק א באנגלית וחלק ב בעברית), 2016 (דוקטורט). הפרק על שני זיתים בעמודים 292–338 בחלק א, והפיוט עצמו עם פירוש ושינויי נוסחאות מופיע בעמודים 243–257 בחלק ב.

קישורים חיצוניים
 
 , על פי מנגינת קהילת חרונינגן
 
 יהושע גרנט, שני זיתים - אמנות השיר באתר "הזמנה לפיוט"
 הרב נריה גוטל, כהונת הקהתים ומלכות האפרתים – רֵעין דלא מתפרשין, מאמר על הפיוט, באתר "הזמנה לפיוט"
 מערך שיעור לבית ספר על הפיוט שני זיתים, באתר כל ישראל חברים

הערות שוליים

 
חלקי יוצרות
שירי שלמה אבן גבירול
פיוטים לחנוכה
פרשת בהעלותך
יצירות עם אקרוסטיכון