דרשת השבת

דרשת השבת (נקראת גם פירקא) היא דרשה, שנושא המרא דאתרא בענייני הלכה ביום השבת. במהלך השנים נתקנו לה הלכות והנהגות מיוחדות. בארבע שבתות בשנה נהוגות דרשות מרכזיות, העוסקות בענייני החג הסמוך אליהן.

מקור הדין 
המקור לדרשת השבת הוא במדרש אבכיר המובא במדרש ילקוט שמעוני על הפסוקים בספר שמות :

הלכות ומנהגים

נושא הדרשה 
במדרש מובא שנושא הדרשה הוא בענייני איסור והיתר ובהלכות השבת והחגים. וכך גם מובא באחרונים להלכה. אולם בבית יוסף מתואר המנהג לקרוא במקרא ולדרוש בדברי אגדה, וכך פסק בשולחן ערוך.

איסור קביעת סעודה בעת הדרשה 
בתלמוד הבבלי מובאים דברי רבה, שקביעת סעודה בשבת בזמן הדרשה מהווה סיבה לכך שהנוהגים כך יורדים מנכסיהם. כראיה לכך מובא מעשה בשם רבי יוחנן, לפיו משפחה ירושלמית שקבעה את סעודתה "בשבתא" (כאשר על פי הסוגיה - הכוונה לעת הדרשה), "נעקרה".

בעקבות זאת, נפסקה ההלכה שאסור לקבוע סעודה בזמן דרשת השבת: .

המשנה ברורה הוסיף שקל וחומר שאסור לעשות אז דברים אחרים שאינם מצווה, כמו טיול וכדומה: .

דרשות ארבע השבתות

בקהילות רבות נהגו לערוך דרשה מרכזית בארבע משבתות השנה. דרשות אלו נישאו בדרך כלל על ידי הרב הראשי, והתקבצו אליהן קהל גדול יותר מבשאר שבתות השנה. בשבת שלפני יום הכיפורים, המכונה שבת שובה, הרב נושא דברי מוסר והתעוררות לתשובה; בשבת זכור המקדימה את חג הפורים, ידרוש הרב בגנותו של עמלק, כדי לקיים את מצוות זכירת אשר עשה לישראל בצאתם ממצרים; בשבת שלפני חג הפסח, הנקראת שבת הגדול, הרב ידרוש בהלכות הפסח המרובות ויזהיר את הציבור על ביעור החמץ (לפי כמה פרשנים, כינויה של שבת זו הוא על שם הדרשה, אותה נושא הגדול שבעיר). השבת הקודמת לחג השבועות היא שבת כלה, בה הרב נושא דברים בשבח התורה ומעורר את הקהל ללימודה.

קישורים חיצוניים 
 הרב אליעזר מלמד, דרשת השבת, באתר פניני הלכה
ישעיהו גפני, הפירקא, באתר פשיטא
ניסן יואלי, דרשת השבת של הרב בנדיקט, באתר סרוגים

הערות שוליים 

שבת
הלכה