יעקוב חנא

יַעְקוּבּ חַנָּא (בערבית: يعقوب حنا; נולד ב־26 באוגוסט 1979) הוא מדען בכיר, פרופסור במחלקה לגנטיקה מולקולרית במכון ויצמן למדע. מחקריו עוסקים בתאי גזע עובריים, התפתחות עוברית מוקדמת ומידול של מחלות. הם משלבים גישה ניסויית עם ביולוגיה חישובית. הוא זכה במספר פרסים בגין עבודתו והוא חבר בארגון האירופאי לביולוגיה מולקולרית.

קורות חיים 
יעקוב חנא נולד בראמה שבגליל למשפחה ערבית-נוצרית, בנם של רופא ושל מורה לביולוגיה. גם סבו ושלוש אחיותיו הם רופאים, ודודו ד"ר נביל חנא הוא מפתח תרופות בכיר.

בשנת 1998 התחיל לימודי תואר ראשון ברפואה באוניברסיטה העברית, אותם סיים בהצטיינות יתרה בשנת 2001. במקביל להמשך לימודי הרפואה, התחיל דוקטורט באימונולוגיה. הוא סיים את לימודיו בשני החוגים בהצטיינות בשנת 2007, והחליט להתמיד בקריירה מדעית. בשנת 2011 השלים פוסט-דוקטורט במעבדה של פרופ' רודולף יאניש למחקר ביו-רפואי ב-MIT בנושא פלוריפוטנטיות (היכולת של תא להתמיין לכל תא אחר) של תאי גזע ותכנות מחדש תאי. זמן קצר אחרי שסיים את הפוסט דוקטורט שלו, הוא הצטרף לסגל מכון ויצמן למדע כחוקר ראשי במעבדה משלו.

בשנת 2013 זכה חנא בפרס רפפורט ובפרס קריל לחוקרים צעירים מטעם קרן וולף, על מחקריו בתחום תאי הגזע. בשנת 2014 נכלל ברשימת 40 המדענים הצעירים המבטיחים בעולם מטעם כתב העת המדעי Cell.

מחקריו 
רוב המחקר המדעי של חנא עוסק בתכנות מחדש של תאים, ובתאי גזע מושרים - תאים שהוחזרו למצב הראשוני שלהם, ולפיכך, הם יכולים להתמיין לכל סוגי התאים.

בתחילת הפוסט-דוקטורט שלו, בשנת 2007, הוא ביצע מחקר שהוכיח שניתן לרפא אנמיה חרמשית בעכברים באמצעות תאי גזע מושרים. גם בהמשך הפוסט-דוקטורט שלו הוא פרסם מחקרים רבים שנוגעים בתחום, ובפרט מחקרים שעוסקים בתכנות מחדש של תאים.

עם חזרתו לארץ ופתיחת מעבדתו בשנת 2011, הוא המשיך למקד את מחקריו בתחום תכנות מחדש של תאים בוגרים לתאי גזע מושרים. בשנת 2011, חנא ומספר חוקרים אחרים גילו שאנזים בשם UTX מופעל כל פעם שמתחיל תהליך יצירת תאי הגזע, והוא עוזר להחזיר תאים למצבם הראשוני. בנוסף, לאחר שהונדסו עכברים ללא היכולת לייצור האנזים UTX, החוקרים גילו שהעכברים עקרים. ממצא זה מצביע על כך שהאנזים משחק תפקיד משמעותי בתהליך יצירת תאי המין, שדומה מאוד לתהליך יצירת תאי הגזע המושרים.

בסוף שנת 2013, חנא וחברי קבוצת המחקר שלו גילו דרך לייצב תאי גזע מושרים, כלומר - לעצור את תהליך ההתמיינות שלהם במשך זמן רב. הם השתילו את תאי הגזע האנושיים שהם יצרו לתוך עובר של עכבר, וגילו שתאי הגזע האנושיים השתלבו עם תאי העכבר. בכך הם הוכיחו שתאי הגזע שיצרו נמצאים במצב הראשוני ביותר.

בשנת 2014, חנא וצוות מדענים מאוניברסיטת קיימברידג' הצליחו להפיק תאי גזע שמקדימים ליצירת תאי מין. בתאים אלו, יכולת ההתמיינות לכל סוגי התאים האחרים טובה בהרבה מתאי הגזע שנוצרו במחקרים קודמים. בנוסף, באותו מחקר החוקרים גילו גן בשם Sox17, שאחראי על תהליך התכנות מחדש של תאי הגזע בבני אדם, ולא בעכברים. 

בשנת 2022 הצליח חנא ליצור במעבדה במכון ויצמן עובר של עכבר מתאי גזע של עכבר בוגר בלי זרע, בלי ביצית ובלי רחם, העובר שרד שמונה וחצי ימים. עם הצלחתו זו, הקים חנא את חברת Renewal Bio. בה, הוא ושותפיו רושמים פטנטים ומפתחים יישומים של טכנולוגיית תאי הגזע, בעיקר בכל הנוגע לפיתוח טיפולי פוריות, טיפולים במחלות גנטיות וחידוש מערכות כלי דם.

ביוני 2023 הודיע יעקוב חנא בכנס כי קבוצתו הצליחה ליצור מודל של עובר אנושי מתאי גזע, שהיה מקביל לגיל של 14 יום.

פרסים 
 2005 - פרס גרטרוד כהן למחקר הגנטיקה האנושית
 2011 - פרס קלור
 2013 - פרס רפפורט למחקר ביו-רפואי
 2013 - פרס קריל לחוקרים צעירים
 2016 - פרס סגל למחקר תאי גזע

קישורים חיצוניים 

 

 /https://weizmann.ac.il/molgen/hanna/  אתר מעבדת יעקוב חנא במכון ויצמן] 
 יעקוב חנא באתר פרס רפפורט

הערות שוליים 

ביולוגים ישראלים
סגל מכון ויצמן למדע: ביולוגיה
אימונולוגים ישראלים
גנטיקאים ישראלים
רופאים ערבים ישראלים
חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
ערבים נוצרים ישראלים
חוקרים להט"בים ישראלים
להט"בים ערבים ישראלים
אנשי אקדמיה ערבים ישראלים
ראמה (יישוב): אישים
ישראלים שנולדו ב-1979