ברק כהן

חיים ברק כהן (נולד ב-1 בפברואר 1977) הוא עורך דין ישראלי, ממקימי קבוצת "באים לבנקאים", אשר ידוע במחאותיו נגד אישי ציבור וגופים כלכליים. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע נבחר ברק כהן להוביל את המפלגה "דמוקרטית - חירות, שוויון וערבות הדדית" שהוקמה בעקבות המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש.

ביוגרפיה 
ברק כהן נולד בשכונת מזכרת משה בירושלים. אביו, הרצל כהן לימים סגן ראש המועצה המקומית מבשרת ציון. סביו עלו מיהדות כורדיסטן, מיהדות מצרים ומיהדות תימן. כהן למד בכפר הנוער בן שמן. לא התגייס לצה"ל בשל סיבות בריאותיות. השלים תואר ראשון במשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה ולאחר לימודיו היה עורך דין בתחום הפלילי.

כהן נשוי ללאה ואב לבת. לפחות משנת 2017, מנהל כהן אורח חיים טבעוני.

משנת 2020 הוא נמנה עם מגישי הפינה "פערים של אחרים" בתוכנית "מהצד השני עם גיא זהר" בערוץ כאן 11.

בשנת 2022 גילם שוטר בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה מנאייכ.

באוגוסט 2022 הוקרן בכאן 11 הסרט הדוקומנטרי משפט הבנקאים שתיעד במשך 7 שנים את כהן וקבוצת באים לבנקאים שהוביל.

משפטים ותביעות
ב-6 בנובמבר 2017 הורשע ברק כהן בהעלבת עובד ציבור ובהפרעה לשוטר בעת מילוי תפקידו בבית משפט השלום בתל אביב.

ב-6 במאי 2020 הפסיד כהן במשפט תביעה כנגד רכז המודיעין של המשטרה אלון חמדני. שופט בית המשפט המחוזי בירושלים, משה בר-עם, חייבו בפיצוי של 150 אלף שקל. ברק ערער לבית המשפט העליון והפסיד בערעור.

מחאות

מחאת "באים לבנקים" 
בין השנים 2000–2014 נפתחו נגד כהן 11 תיקי הוצאה לפועל על סך 224,000 ש"ח, עיקרם בשל הלוואה על סך 150,000 ש"ח שנטל מבנק לאומי.

לטענת כהן, במסגרת האמצעים שבהם נקטו נציגי בנק לאומי לגביית החוב, הם הגיעו לחברתו לחיים כדי להיפרע מריבית שצבר כהן עצמו על חוב בגובה של כמה עשרות אלפי שקלים וניסו לקחת את רכושה, כולל פסנתר שהיה שייך לה עוד לפני שהכירה אותו. לטענתו הוא ניסה להגיע להסדר עם נציגי הבנק והגיש סעד הצהרתי כי מדובר ברכוש של חברתו. השופט נענה לבקשה והכריז על עיכוב הליכים, אולם תוך כדי עיכוב ההליכים הגישו אנשי הבנק בקשה לשפעול הליכים כדי להמשיך בגבייה באמצעות עיקול רכושה של חברתו. צעדים אלו גרמו לכהן לצאת למאבק נגד הבנקים.

באוקטובר 2014 פרסם כהן פוסט אישי בפייסבוק שסימן את תחילת מחאת "באים לבנקאים". הוא הקים עמוד פייסבוק ייעודי ואתר אינטרנט שנקרא "באים לבנקאים" שבו פרסם פעולות מחאה נגד אישים מתחום הבנקאות הישראלית. קבוצת "באים לבנקאים" החלה לקיים פעולות מחאה נגד בכירים במערכת הבנקאות, בהם מנכ"לית בנק לאומי, רקפת רוסק עמינח, ומנכ"ל בנק הפועלים, ציון קינן, ונגד בני משפחותיהם. במסגרת הפעילות כהן קרא במגפון קריאות בגנות רוסק עמינח ליד התיכון שבה בתה לומדת ופיזר כרזות בגנות רוסק עמינח בחצר בית הספר.

בעקבות פנייתם הוציא בית המשפט לכהן ולחבריו לקבוצה צו הרחקה מרוסק עמינח וקינן, בגין הטרדה מאיימת. במאי 2019 הודה כהן במסגרת הסדר טיעון בפגיעה בפרטיות במסגרת פעולות המחאה של "באים לבנקאים", ובנובמבר 2019 נגזר עליו עונש של שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס של 20 אלף ש"ח. במאי 2017 החליט בית הדין המשמעתי בלשכת עורכי הדין להשעות את כהן לשנה וחצי מעיסוק כעורך דין, בעקבות כתב אישום שהוגש נגדו וייחס לו איומים והטרדה של ראשי המערכת הבנקאית. כהן ערער על החלטה זו לבית המשפט המחוזי, ואחר כך הגיש בקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון, אך בקשתו נדחתה, והשעייתו נותרה על כנה. בשנת 2015 נבחרו ברק כהן וחבריו לקבוצת "באים לבנקאים" למקום ה-77 ברשימת 100 האנשים המשפיעים של מגזין TheMarker.

מחאות פוליטיות 
כהן יצא תקפות כנגד אנשי ציבור ופוליטיקאים, בייחוד ברשת החברתית טוויטר. באפריל 2017 נחקר כהן באזהרה לאחר שפרסם סרטון שבו תקף מילולית את השרה מירי רגב בעת שטיילה ברחוב עם משפחתה. בנובמבר 2017 העלה סרטון שבו הוא תוקף מילולית את יושב ראש מפלגת העבודה, אבי גבאי, בטענה כי הוא "שולח מבקשי מקלט אל מותם" וכינה אותו בכינויי גנאי.

ביולי 2019 תיעד כהן את עצמו קורא קריאות גנאי לעבר אבנר נתניהו, בנו של ראש הממשלה, בעת שישב במסעדה. בתגובה הגיש אבנר נתניהו תלונה במשטרה כנגד כהן, וזה נחקר במשטרה. באוגוסט 2019 הוציא נגדו בית המשפט השלום בתל אביב צו הרחקה מאבנר נתניהו בהתאם לחוק מניעת הטרדה מאיימת, עד לפברואר 2020, לאחר שבשתי הזדמנויות צעק וגידף אותו במרחב הציבורי.

ביולי 2020 הפריע לקיום ראיון שערך שמעון ריקלין לתוכנית הצינור תוך קריאות גנאי הדדיות. ב-28 באפריל 2021 התפרץ לשידור של תוכניתו של ריקלין בערוץ 20 ועוכב לחקירה בידי המשטרה לאחר שסמדר שמואלי הגישה תלונה.

מחאות אחרות 
ב-2011 החל לייצג בהתנדבות פעילים במחאה החברתית שנעצרו על ידי המשטרה.

ביולי 2017 הוביל כהן קמפיין המוני לדירוג שלילי של האפליקציה הבנקאית "Pepper" של בנק לאומי ב-Google Play. לבקשת הבנק מחקה חברת גוגל 850 ביקורות שליליות כנגד האפליקציה.

בספטמבר 2018 החל כהן בקמפיין לסילוקו של אפי נוה מלשכת עורכי הדין ומהחיים הפוליטיים, לקראת הבחירות בלשכה. בין השאר פרסם בטוויטר ובפייסבוק סרטונים ומסרים נגד נוה.

במאי 2019 פרסם בטוויטר סרטון בו הוא מוחה בפני שלדון אדלסון על הפגיעה לשיטתו בדמוקרטיה בישראל, מטיח בו כינויי גנאי וקורא לעברו: "אתה חי יותר מדי".

בנובמבר 2019 הביע תמיכה במחאת השולמנים.

באוקטובר 2020 הוציאו ברק כהן ולהקתו אלבום שירי מחאה בסגנון המוזיקה המזרחית בשם "צליל מיתר נגד המשטר".

במאי 2023 פתח כהן במאבק נגד חזרתו של אפי נוה לראשות לשכת עורכי הדין. במסגרת המחאה הוא פרסם סרטונים בטוויטר ובפייסבוק, פתח קמפיין מימון המונים והקים אתר אינטרנט ייעודי לגיוס עורכי דין כגוש הצבעה נגד נוה בבחירות ללשכה.

עיסוק במוזיקה 
כהן כתב שירים ומוזיקה למגירה, ורק בשנת 2013 החל לעסוק ביצירה מוזיקלית שמשתלבת עם מאבקיו האזרחיים ופרסם את שיריו. במסגרת פעילותו כתב את השיר 'רכז מידע', השיר עוסק בפגיעת השלטון בחופש ההפגנה באמצעות רכזי מודיעין משטרתיים. במסגרת מאבק באים לבנקאים נגד ראשי המערכת הבנקאית כתב את השיר 'רקפת' המוקדש למנכל"ית בנק לאומי רקפת רוסק עמינח. משם נבעו שירי מחאה נוספים, חלקם מבוססים על לחנים טורקיים, יוונים ומצריים וחלקם מקוריים בהלחנתו של ברק. עם הזמן נוצר רפרטואר של שירים בסגנון אישי אותנטי, עם לחנים קלילים ומרקידים בדרך כלל ומצד שני אמירה נוקבת. השירים אוגדו באלבום 'צליל מיתר נגד המשטר'. האלבום נבחר למקום 26 במצעד האלבומים השנתי של רדיו הקצה. כהן הופיע עם שיריו בין היתר בתיאטרון יפו, ובמועדון הבארבי.בהמשך יצר כהן אלבום נוסף בשם 'ברק ונועם' יחד עם המפיק המוזיקלי והקלידן נעם אוקסמן. האלבום הוקלט בתקופת המחאה נגד בנימין נתניהו, והשירים 'ניסו גואטה' ו'שרהלה' התכתבו עם ההתרחשות הפוליטית באותה תקופה. השיר 'ניסו גואטה' מספר על סגן ניצב שנהג בתוקפנות מיוחדת בהפגנות. הפזמון החוזר הקליט של השיר שהושר על ידי המפגינים אומר "והמפגין עמד המום לפתע, אכל אגרוף לראש מניסו גואטה". באוגוסט 2022 הורשע גואטה בבית משפט בגין אלימות זו.

השיר "רכז מידע" 
בעקבות עימות בין כהן לבין אלון חמדני, רכז המודיעין בתחנת המשטרה מוריה בירושלים, על רקע סיוע משפטי שהעניק כהן לחברי ארגון "לה פמיליה", פרסם כהן בשנת 2014 את השיר "רכז מידע", שכתב, הלחין וביצע. השיר לעג לחמדני וכלל את הפזמון "חמדני שוטר זוטר, רכז מידע למען המשטר". בעקבות זאת נעצר כהן לחקירה. השיר זכה גם לביצוע של להקת הפוסי של לוסי. בסוף שנת 2015, בעת שרואיין כהן על ידי העיתונאי גיא לרר בתוכנית "הצינור", הוקרן קטע מן השיר. בעקבות זאת נחקר לרר באזהרה במפלג ההונאה של המשטרה. בעקבות פרסום השיר ועוד שורת פרסומים נגד חמדני, הורשע כהן בהעלבת עובד ציבור והפרעה לשוטר בעת מילוי תפקידו. בינואר 2018 הוא נידון ל-300 שעות שירות לתועלת הציבור ולקנס ונדרש לפצות את חמדני ב-5,000 שקלים. כהן ערער על פסק הדין, והמדינה ערערה על קלות העונש. שני הערעורים נדחו. במאי 2020 שופט בית המשפט המחוזי בירושלים, משה בר-עם קבע כי על כהן לפצות את חמדני ב-150,000 ש"ח לאחר שקיבל את טענות התביעה נגדו. בעקבות זאת יצר כהן את השיר '150 אלף', שמופיע באלבום 'ברק ונועם'.

קישורים חיצוניים

 דבר איתי אתר האינטרנט של ברק כהן
 ברק כהן באתר אקו-ויקי
 האלבום 'צליל מיתר נגד המשטר' של ברק כהן

הערות שוליים

בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
עורכי דין פליליים ישראלים
מורשעים בדין בישראל
מורשעים בדין משמעתי בישראל
מופללים שנענשו בשעות לתועלת הציבור
פעילים חברתיים ישראלים
עורכי דין חברתיים ישראלים
בוגרי כפר הנוער בן שמן
המחאה נגד בנימין נתניהו: אישים
טבעונים ישראלים
זוכי תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער: תסריטאים
ישראלים שנולדו ב-1977