קרן ברל כצנלסון

קרן ברל כצנלסון היא מוסד חינוכי ורעיוני הפועל להתחדשות השמאל הציוני בישראל. זאת, באמצעות תוכניות מנהיגות, פעולה בזירה הציבורית ומרכז חשיבה ומדיניות. הקרן פועלת לחיזוק התשתית הרעיונית והאנושית של המחנה ולקידום ערכיו, לאור חזונו של ברל כצנלסון וערכי תנועת העבודה ומתוך מחויבות עמוקה לעתידה של מדינת ישראל כמדינת רווחה יהודית ודמוקרטית שכל אזרחיה שווים.

מטרות
הקרן פועלת לקידום ערכים של ציונות, צדק חברתי, שלום וחברה משותפת בישראל. באמצעות פיתוח מנהיגות ופעולה בזירה החינוכית ובזירה הציבורית.

המרכז הרעיוני הוא הזרוע החינוכית והציבורית של הקרן. המרכז מפתח ומפעיל תוכניות מנהיגות מגוונות ועוסק בהכשרת חוקרים, משרתי ציבור ופעילים. פעילות המרכז נשענת על שלוש רגליים: תוכניות חינוך והכשרה לאנשים הפועלים במערכות השפעה, ביניהם חברי מועצה, מנהיגים מקומיים, כלכלנים צעירים ומנהלי מכינות קדם צבאיות; מרכז חשיבה שבמרכזו 'דרך'- תוכנית עמיתי ברל כצנלסון המורכבת מחוקרים ופעילים מובילים המשמשים כמרצים של הקרן בתוכניותיה השונות; והזירה הציבורית הממוקדת במאבק בגזענות ובקידום אג'נדה סוציאל-דמוקרטית בשיח הציבורי.

היסטוריה
הקרן הוקמה בשנת 1944, לאחר מותו של ברל כצנלסון, מאבות תנועת העבודה, במטרה לתמוך בהקמת בית מדרש המחנך ברוח ערכי התנועה. אבן הפינה לבית המדרש בבית ברל הונחה ביום השנה השני לפטירתו של ברל כצנלסון, 21 באוגוסט 1946.

הקרן תמכה בהקמת סמינרים המיועדים למדריכים בתנועות הנוער העובד והלומד, הצופים והמשמרת הצעירה של מפא"י. בנוסף תמכה הקרן בסמינרים של איחוד הקבוצות והקיבוצים, סמינרים של מושבים, מחנות קיץ וסמינרים לנוער שהגיע לישראל מחו"ל, ובקורסים לעולים חדשים. בתחילת שנות ה-60, בית ברל התפתח למוסד חינוכי שכלל גם בית ספר תיכון שנפתח ב-1961. מדרשה להכשרת מורים וגננות, מרכז כנסים, "המכון להשכלה ולחינוך תנועתי" ומכון מחקר.

ב-1964 הוקמה מחלקת המחקר של הקרן, שעיבדה מחקרים קיימים לצרכים של המפלגה ותרמה מחקרים עצמאיים בנושאים רעיוניים ופוליטיים. ב-1965 נחנך במסגרת הקרן ארכיון לתולדות מפא"י, וב-1997 הועבר הארכיון לתוך ספריית המכללה (כארכיון מפלגת העבודה שהוכר כארכיון ציבור).

ב-1970 הוחלט לפתוח בבית ברל מוסד להשכלה גבוהה שיכול להעניק תואר ראשון. ב-1971 נפתחה מכינה קדם אקדמית, ב-1977 כבר למדו במכינה 3,500 סטודנטים. ב-1972 הוגשה בקשה למועצה להשכלה גבוהה להכרה במכללה כמוסד אקדמי ולהתיר לה להעניק תואר ראשון. האישור להעניק תואר ראשון ניתן למכללה החל משנת 1976. ב-1988 התאחדה המכללה בבית ברל עם המדרשה לאמנות ומספר מוסדות להכשרת מורים. מאז המכללה האקדמית בית ברל הופרדה מהקרן.

בשנת 1977 מונה שר החוץ לשעבר אבא אבן ליושב ראש הקרן. אבן הוחלף בידי ריצ'רד ערמון בשנת 1989, שיזם את הקמת המרכז הרעיוני.

במרץ 2003,השיקה הקרן את כתב העת "אופקים חדשים", ירחון לענייני מדינה וכלכלה.

בספטמבר 2004 יזמה הקרן הדפסת גיליון מיוחד של העיתון דבר, לציון 60 שנה לפטירתו של ברל כצנלסון, שנסגר ב-1995. הקרן גם הודיעה כי בכוונתה לחדש את הוצאתו של העיתון, אך הדבר לא יצא לפעול.

ב-2016 החלה הקרן להפיץ עלון בבתי כנסת בשם "שיחת השבת".

ב-2017 יצרה הקרן שיתוף פעולה אסטרטגי ארוך טווח עם המכללה החברתית-כלכלית.

באוגוסט 2019 השיקה הקרן את כתב העת "תלם", המוגדר כ"במה כתובה להתחדשות רעיונית של מחנה השמאל".

בינואר 2021 מונה חגי מירום ליושב ראש הקרן.

תוכניות חשיבה והכשרה 
הקרן מפעילה מספר תוכניות חשיבה והכשרה, אשר מטרתן להכשיר פעילים ומנהיגים ולעודד בקרב אוכלוסיות שונות חשיבה ביקורתית, דרך הקניית ידע ויכולות ניתוח מעמיקות בסוגיות חברתיות, אשר עומדות על סדר יומה של החברה הישראלית. התוכניות עוסקת, בין היתר, בסוגיות של ציונות, צדק חברתי, אי שוויון, תעסוקה, רווחה, בריאות פערים עדתיים ולאומיים, גלובליזציה וישראל, מפת התקשורת הישראלית ועוד.

בין התוכניות אשר מפעילה הקרן:
 פולי-תקווה – תוכנית הכשרה לפעילים מובילים, אשר יוכלו להיות תשתית מנהיגותית לעולם הפרוגרסיבי בישראל. הנחת המוצא של הקורס היא שהשקפת העולם הפרוגרסיבית היא כוללת, רחבה ובלתי ניתנת לחלוקה, ומכילה זה בצד זה, עקרונות של שלום, גישה חברתית סוציאל-דמוקרטית, קיימות ושמירת הסביבה, דמוקרטיה וזכויות אזרחיות – ולכן כל משתתף/ת בקורס חייב לעבור הכשרה בכל אחד מהתחומים האלה ולהבין את הקשר ביניהם. התוכנית קמה בשנת 2012 והכשירה עד כמה למעלה מ-400 פעילים.
  – תוכנית מהמכשירה ומבססת את דור המנהיגות הבא. התוכנית מושתת על הקניית תוכן, העצמה אישית ומתן סל כלים מנהיגותיים וקהילתיים לטובת עיצוב פני המדינה והקהילה. התוכנית מתקיימת בפריסה מגוונת ברחבי הארץ ובמספר מסלולים בו זמנית. מטרת התוכנית, לצד הכשרת מנהיגות, היא לבסס קבוצה חזקה המסוגלת ורוצה לקדם יחד שינוי.
 חרדים למדינה – קורס מנהיגות חברתית ומדינית המיועד לצעירים חרדים.
 תוכנית בארי – תוכנית חשיבה מדינית וחברתית המיועדת לתלמידי מכללות בפריפריה. התוכנית עוסקות בשלל הנושאים שעל סדר היום הישראלי בצורה מעמיקה וביקורתית.
 זרעי קיץ – תוכנית לימודים לפיתוח מנהיגות לצעירים וצעירות בגילאי 20-25 הפועלת בשיתוף עם תנועת החלוץ. למשך חמישה שבועות רצופים ובתנאי אירוח מלאים, עוברים המשתתפים שיעורי עומק במגוון תחומי לימוד עם מרצים ומרצות מהשורה הראשונה, מפגשים עם אנשי רוח עשייה ופוליטיקה, סיורים וטיולים, ליווי קבוצתי ואישי ועוד. עיקר נושאי התוכן הנלמדים בתוכנית: ציונות, חלוציות, זהות יהודית וארון הספרים היהודי, מגדר, כלכלה וחברה, יהדות התפוצות, רב-תרבותיות, פוליטיקה, מזרח תיכון והמפגש היהודי-ערבי, דת ומדינה, אקטיביזם, קהילות.
שחר – קהילות סטודנטים המשלבים עשייה חברתית ולימוד.
 תוכנית העמיתים "דרך", וכנס "חוצה ישראל".
הקרן משקיעה באתר "פיגומים" - מגזין להגות סוציאליסטית עכשווית.
הקרן יזמה ושותפה בסדרת הספרים "בארי - סדרה למחשבה סוציאל-דמוקרטית", במסגרתה יצא לאור, בין השאר, הספר הפרקריאט.

דו"ח השנאה 
בשנת 2015 החלה הקרן לפרסם את "דוח השנאה", פלטפורמה טכנולוגית המנטרת את גלי השנאה בשפה העברית ברשת. הדו"ח, אשר מנוטר באמצעות חברת המחקר ויגו, חולש כל שעה על מיליוני שיחות (סטטוסים, תגובות, טוקבקים, ציוצים ועוד) ובכך מצליח לייצר תמונה של מצב הסובלנות של השיח. בנוסף, דו"ח השנאה מייצג מחקרי עומק על אירועים או תופעות משמעותיות שקיבלו הדים ברשת.

דו"ח השנאה לשנת 2016 מצא שבר רפאלי הייתה האשה שספגה הכי הרבה תקיפות מילוליות מיזוגניות ברשתות החברתיות בשנת 2016.

דו"ח השנאה שפורסם בנובמבר 2020, מצא התאמה בין ציוצי ראש הממשלה בנימין נתניהו לתקיפת מפגינים. בין החודשים יולי ואוקטובר, ראש הממשלה צייץ לא פחות מ-25 פעמים על המפגינים, ובין היתר כינה אותם "מפיצי מחלות" ו"אנרכיסטים". ציוציו של ראש הממשלה נגד המפגינים זכו ל-42 אלף ציוצים מחדש, והדו"ח מצא כי לפחות ארבעה מקרים של תקיפות מפגינים אירעו בסמוך לציוץ כזה של ראש הממשלה.

מכינה קדם צבאית "בארי" 
המכינה הקדם צבאית "בארי" הוקמה בשנת 2016 כבית להכשרת מנהיגות צעירה, מובילה ומשלבת מקרב כלל החברה הישראלית על שלל מרכיביה וגווניה, לרבות: גברים, נשים, יהודים ולא יהודים עולים ובני עולים יוצאי אתיופיה ומדינות חבר העמים, תושבי המרכז והפריפריה החברתית והגאוגרפית, קיבוצניקים מושבניקים ועירוניים. כאשר המכנה המשותף של כולם זה הרצון להכיר ולדעת את החברה בישראל על כל מרכיביה, לעשות שרות צבאי משמועתי ולהיות מנהיגים בחברה האזרחית. במסגרת המכינה החניכים והחניכות נפגשים עם קהלים מגוונים בחברה הישראלית, עובדים ומתנדבים במוסדות ציבור ועמותות לשינוי חברתי. ראש המכינה הראשון היה גדי יברקן.

תקציב
הקרן הוקמה במקור כהקדש ציבורי לטובת מפעל חינוכי. הכנסות הקרן הגיעו מתרומות, משכר לימוד, ומפרדס שהיה בשטח בית ברל, והיו מיועדות למימוש למטרות ציבוריות של חינוך ותרבות. עם זאת היא הייתה בשליטה אפקטיבית של מפלגת מפא"י ואחר כך מפלגת העבודה. בשנת 1984 נאלץ מנכ"ל בית ברל לפרוש מתפקידו לאחר שעלו טענות שהקרן מימנה עסקנים של מפלגת העבודה. תחת היושב ראש ריצ'רד ערמון, הופרדה המכללה האקדמית בית ברל מהקרן, ובשנת 1993, עודכן תזכיר ותקנון ההתאגדות של הקרן, באופן שניתק את הקרן ואת פעילותה מפעילות מפלגתית באופן פורמלי. בשנת 2009 קיבלה הקרן מעמד של חברה לתועלת הציבור. באותה עת גם מכרה הקרן למכללה האקדמית בית ברל, את המתחם שלה בתמורה ל־35 מיליון שקל במזומן, עד אז שילמה המכללה לקרן דמי שכירות. עם זאת מחזיקה הקרן בשטחים נוספים במתחם בית ברל, אותם היא משכירה.

ראו גם
 בית ברל
 המכללה האקדמית בית ברל
 ארכיון מפלגת העבודה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ארגוני חינוך בישראל
הנצחת ברל כצנלסון