שמואל גורן

שמואל גורן (נולד בשנת 1928) כיהן בתפקידים בכירים בתחום המודיעין, בצה"ל ובמוסד. לשעבר מפקד 504 (1962–1968), סגן ראש המוסד, מתאם פעולות הממשלה בשטחים (1984–1991) בדרגת אלוף.

ביוגרפיה

גורן נולד בשנת 1928 בעין חרוד. התגייס ל"הגנה". בגיל 17 נאסר על ידי שלטונות המנדט הבריטי לאחר שנתפס חמוש באקדח. לאחר שלושה ימים שוחרר.

במלחמת העצמאות השתתף בקרבות לטרון, בתפקידים של מ"כ ומ"פ. לקראת סוף הקרבות נפצע.

עם הקמת המדינה התגייס לצה"ל. שירת בגדוד 72, ומשם עבר לגדוד 89 בפיקודו של משה דיין.

בסוף שנות החמישים ובתחילת שנות השישים של המאה העשרים פיקד גורן על "מבצע להבה". בני זאבי קיבל את התפקיד אחריו.

בהמשך מונה גורן למפקד מרחב צפון ביחידה 505 (מפקד בסיס צפון של יחידה 154, באותם ימים).

בין השנים 1962–1968 היה גורן מפקד יחידה 504. במלחמת ששת הימים דרגתו הייתה סא"ל, בזמן שהיחידה הייתה קרויה "154". במהלך מלחמת ששת הימים, יום לאחר כיבוש ירושלים נקרא גורן לראש הממשלה לוי אשכול ובנוכחות יגאל ידין הוטלה עליו ועל יחידה 504 משימה לאומית יוצאת דופן – איתור המגילות הגנוזות שעל פי המידע העביר ידין מצויות בידי סוחר עתיקות ששמו אינו ידוע והבאתן לרשות ישראל. קציני היחידה, בראשות המפקד גורן, מפקד בסיס ירושלים רפי סיטון, איתר את שמו של הסוחר "קנדו" בעל חנות עתיקות שירושלים המזרחית שהתגורר בבית לחם ויחד עם שמואל גורן סמי נחמיאס ויגאל סימון, פעלו בדרכים מתוחכמות, שבסיומן הודה הסוחר באחזקתם והסכים למכור אותן. בביתו של קנדו נמצאה שלמה מגילת המקדש בתוך קופסת נעליים שם הוחזקה למעלה מ־20 שנים.

בשנות ה-60 וה-70 התרחבה פעילות יחידות היומינט של אמ"ן (154) ושל המוסד ("צומת"). בספטמבר 1964, בעקבות ועידות הפסגה הערביות והקמת אש"ף, החליט ראש אמ"ן האלוף אהרן יריב על הערכת מצב מיוחדת עם רמ"ח האיסוף, אלי זעירא ומפקד יחידת היומינט, שמואל (שמוליק) גורן, ובה נקבע לראשונה כי נושא הפעילות החבלנית העוינת (פח"ע) ידורג ביומינט בעדיפות ראשונה, בעוד שקודם לכן ניתנה עדיפות לאיסוף מידע על צבאות ערב.

לאחר מלחמת ששת הימים התאחדה עם יחידה 560 שעסקה בחקר שבויים וקיבלה את המספר 504.

גורן שירת כנספח הצבאי בשגרירות ישראל בוושינגטון שבארצות הברית.

לאחר מכן גייס צבי זמיר את גורן ל"מוסד". גורן ניהל את המפגש הראשון עם אשרף מרואן. העיתונאי יוסי מלמן מציין: "ראש האגף באותה תקופה היה שמואל גורן. לזכות גורן, לזכות האגף שניהל ולזכות דובי, הקצ"א שעליו הוטלה המשימה, אפשר לזקוף את הפעלתו של אשרף מרוואן, הסוכן הטוב ביותר שהיה עד אז לישראל במצרים. זה שהעביר לישראל את ההתרעה כי "מחר (בשבת) תפרוץ מלחמה"".

גורן מונה בשנת 1969 לראש מוקד אירופה ב"צומת" (האגף שמגייס ומפעיל סוכנים), ולאחר מלחמת יום כיפור כמפקד אגף צומת - במהלך פעילותו במוסד פיקד על ארבעה אגפים ובהמשך התבקש ע"י ראש המוסד להתמנות למפקד "קשת" למשך שנה (היום "נביעות").

גורן כיהן כסגנו של ראש המוסד, נחום אדמוני.

בשנים 1984–1991 התבקש ע"י שר הביטחון משה ארנס לכהן כמתאם פעולות הממשלה בשטחים, כולל בתקופת האינתיפדה הראשונה. הוא החליף בתפקיד את בנימין בן אליעזר.

גורן היה נשוי לחדוה (לבית תשבי) (1931–2017), אשר שירתה בפלמ"ח כקשרית בחטיבת הנגב והשתתפה בכיבוש באר שבע ואילת. לזוג שתי בנות.

גלריה

ראו גם
 עוצבת המודיעין האנושי

קישורים חיצוניים

  (ערוץ הכנסת, אהרון ברנע מראיין את ש. גורן, 24 באפריל 2018)
 
 שמואל גורן - תמונות, באתר וואלה!
 שמואל גורן, דוד אלעזר, מאיר עמית, זלמן גנדלר - תמונה, באתר המרכז למורשת המודיעין
 האלוף בדימוס שמואל גורן - 30 שנה לאינתיפאדה הראשונה - איך פתאום קם עם ומתחיל ללכת (פרות קדושות מיתוסים ישראלים עם יזהר באר)

הערות שוליים

אנשי היישוב ילידי הארץ
עין חרוד: אישים
לוחמי ההגנה
מפקדי יחידות בצה"ל
ראשי המנהל האזרחי
נספחים צבאיים ישראלים בארצות הברית
מתאמי פעולות הממשלה בשטחים
אלופי צה"ל
אנשי המוסד
מפקדי עוצבת המודיעין האנושי
ישראלים שנולדו ב-1928