מסאפר יטא

מַסַ֫אפֶר יַ֫טַּא (בערבית: مسافر يطا) היא קבוצה של 19 כפרים פלסטיניים קטנים בנפת חברון שבדרום הגדה המערבית, הנמצאים בין 14 ל-24 ק"מ דרומית לעיר חברון, ושוכנים סביב העיר יטא.

הכפרים נמצאים בשטח C ובשליטה ישראלית מלאה. מרבית התושבים יושבים על שטח אש של צה"ל שהורחבו בשנות ה-80, ובשל כך מתנהלים במשך שנים הליכי פינוי של הכפרים. לאור פסיקת בג"צ משנת 2022, ישראל פועלת לפינוי השטח מתושבים פלסטינים כולל הריסת בתים וחסימת צירי תנועה. במקביל מוקמות במקום התנחלויות יהודיות. יחס המדינה לתושבים, כולל גורר ביקורת מצד גורמים בינלאומיים כמו האיחוד האירופי  וארגוני זכויות אדם המאשימים את ישראל בנסיון לבצע טרנספר או טיהור אתני. 

תחילת הכפרים מהתיישבות במערות בסביבה. יש המקשרים בין המילה "מסאפר" למילה הערבית שפירושה "נסיעה", וטוענים כי השם רומז למרחק הקצר שבין הכפרים ליטא, ויש המקשרים למילה הערבית שפירושה "כלום", לאור האמונה המקומית שהמקום לא יצלח ל"שום דבר".

תיאור ומיקום
הכפרים במסאפר יטא הם:

ח'רבת ג'ינבא
ח'רבת אל-מרכז
ח'רבת אל-חלאווה
ח'רבת אל-פח'ית
ח'רבת א-תבאן
ח'רבת אל-מג'אז
ח'רבת אספי אל-פוקא
ח'רבת אספי א-תחתא
מר'אייר אל-עביד
מנטיקת שיעב אל-בטם
קוואוויס
ח'רבת ביר אל-עיד
אל-בקלה
ח'רבת אל-מקעורה
א-רכיז
ח'לת א-דבע
סאדת א-ת'עלה
סארורה
ח'רבת א-טובא

לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשישה מהיישובים המרכיבים את מסאפר יטא (מנטיקת שיעב אל-בטם, ח'ירבת טוויל א-שיח', ח'רבת אל-פח'ית, ח'רבת ביר אל-עיד, ח'רבת אספי, ומר'אייר אל-עביד) היו 768 תושבים בשנת 2007.
בקרבת מקום נמצא הכפר א-תוואני המשמש כמרכז היישובים של מסאפר יטא. מסאפר יטא מנוהל על ידי ועדת פיתוח מקומית שחבריה ממונים על ידי משרד הפנים של הרשות הפלסטינית.

היסטוריה

הקרן לחקר ארץ ישראל הבריטית ביקרה באזור ב-1881 ותיעדה את ההתיישבות במערות הטבעיות הנפוצות במקום.

המזרחן יעקב חבקוק מאוניברסיטת בן-גוריון חקר את אורחות חייהם של תושבי המערות בדרום הר חברון, והתגורר איתם פרקי זמן ממושכים משנת 1977 עד 1981. ממצאיו פורסמו בספר "חיים במערות הר חברון" שראה אור ב-1985. חבקוק צילם תצלומים רבים המעידים על קיום כפרי מערות בשנות ה-70 וה-80. חבקוק מספר שדרי המערות חיו במערות בעונת המרעה, היא עונת החורף, באופן עונתי ולעיתים גרו במערות למשך 8 חודשים, וכמה מהם אף באופן קבוע. עוד הוא תיאר שבמשך שנים התקיימה פעילות חבלנית באזור.

שטח אש 918
בשנת 1980 הכריז צה"ל על חלק מהשטח בו שוכנים הכפרים, כשטח אש 918.

ביולי 1981, במהלך התכנסות וועדת השרים להתיישבות הניע שר החקלאות אריאל שרון מהלך, בו הורחב שטח האש באופן משמעותי לכ-30,000 דונם. בדיון, תא"ל אליעזר רם שטח את המחסור הגדל בשטחי אימונים לצה"ל על רקע הקמת יישובים חדשים. שרון הציע את האזור והוא הסביר כי הוא מעדיף שהצבא ישתמש בסביבה הזו "כדי לשמור את אותם שטחים בידינו, שהם חיוניים כל-כך".

לאחר הסכם אוסלו ב' כל אזור מסאפר יטא הוגדר חלק מ"שטח C", ובהתאם לכך יש לישראל שליטה צבאית ואזרחית מלאה עליו.

בשנת 1999 קיבלו מרבית התושבים באזור צווי פינוי מידי בשל "שהייה בלתי חוקית בשטח אש". בעקבות עתירה שהוגשה בשם התושבים, הורה בג"ץ לצה"ל בצו ביניים לאפשר להם לשוב לכפריהם. ההליכים המשפטיים מתנהלים מאז כבר 22 שנים. עד שנת 2007 עזבו כ-850 מתוך כ-3,500 מתושבי אזור מסאפר יטא את מקומות המגורים שלהם. בספרו של המזרחן יעקב חבקוק מאוניברסיטת בן-גוריון הוא תיאר את ההתיישבות במספאר יטא בשנת 1980 כשטח מרעה עונתי ששימש את הפלסטינים כמחצית מהשנה, בעוד הם תמיד נשארו מחוברים בטבורם לכפר האם, ורק צעירים בודדים נשארו לגור בו במשך כל השנה. משכך, בג"ץ קיבל את העמדה שצו ההכרזה על שטח אש, שמנוע מלחול על תושבי קבע – חל על תושבי מספאר יטא שלא מוגדרים תושבי קבע.

בעקבות פניית עורך הדין שלמה לקר, חבקוק ביקש להגיש חוות דעת לבג"ץ מטעם העותרים נגד הגירוש, אך המדינה סירבה לאפשר לו לעשות זאת, כיוון שעובדי מדינה אינם רשאים להגיש תצהיר עצמאי לבג"ץ.

באוגוסט 2013 הוציא צה"ל צווי פינוי ל-1,300 תושבי שמונה כפרים באזור מסאפר יטא, כדי לפנות את שטח אש 918.

כחלק מיישום צווי ההריסה והפינוי, לאורך השנים ביצע צה"ל הרס של תשתיות מים ודרכי גישה שהוקמו ללא אישור באזור.

תחקיר של רגבים גילה כי כחלק מהסוואת בניה ללא אישור של המנהל האזרחי בנו תושבי הכפר בית-קבע מבטון וברזלים ולאחר מכן חיפו אותו ביריעות פלסטיק והסוו אותו כאוהל.

אחת מהסצנות בסרטה של הבמאית נעמי שחורי "שוקן, על גבול הקונצנזוס" (2020), צולמה באחד הכפרים במסאפר יטא.

הכרעת בג"צ
ב-4 במאי 2022 דחה בג"ץ את עתירות תושבי הכפרים שהגישו האגודה לזכויות האזרח כנגד פינויים משטח האש, ומתח ביקורת על "היעדר ניקיון כפיים מוחלט של העותרים" ועל "שיהוי כבד".

הקביעה המשפטית המשמעותית ביותר העולה מפסק הדין, שכתב השופט דוד מינץ בהסכמתם של השופטים יצחק עמית ועופר גרוסקופף, היא כי בית המשפט רשאי להסתמך על חקיקה ישראלית, כולל צווים של המפקד הצבאי, על מנת לגבור על הוראות משפט בין-לאומי פרטי:
"גם אם נניח כי יש לבחון את פעולות המפקד הצבאי באזור בהתאם להוראות האמנה 'המנהגיות', אין חולק כי כאשר הוראת חוק מפורשת בחוק הישראלי עומדת מול כללי המשפט הבינלאומי, הדין הישראלי מכריע".

בג"ץ הוסיף וקבע, כבמקרים קודמים, כי טענת העותרים המתבססת על סעיף 49(1) של אמנת ז'נבה הרביעית אינה משקפת 'דין מנהגי' במשפט הבינלאומי, שהוא בעל כוח נורמטיבי רב יותר, אלא 'דין הסכמי' בלבד ובכל מקרה הוא חל ביחס לגירוש המוני למטרות השמדה או עבודות כפייה בלבד כך שאינו מסייע לתושבים במקרה הנוכחי.

ב-10 במאי פרסם האיחוד האירופאי הצהרה לפיה "הרחבת התנחלויות, הריסת בתים ופינוי הם בלתי חוקיים תחת החוק הבינלאומי" וכי הקמת אזור אש במקום אינה "סיבה צבאית הכרחית" לביצוע טרנספר של אוכלוסיה תחת כיבוש.

לאחר הכרעת בג"ץ
לאחר הכרעת בג"ץ החל צה"ל להשתמש באזור כשטחי אש לאימונים באש חיה והציב מחסומים בין הכפרים.

בינואר 2023 הודיעה מנהלת התיאום והקישור של צה"ל לנציגי התושבים הפלסטינים שבכוונתה להוציא צווי פינוי לכאלף תושבי מסאפר יטא, תושבי 12 כפרים, וכי יוצע להם מקום מגורים חלופי. בין המבנים שעתידים להיהרס, עשרות בתים שנבנו בסיוע האיחוד האירופי.

התנחלויות בסביבה

ההתנחלות מעון, הוקמה בלב האזור בשנת 1981 כהיאחזות נח"ל ואוזרחה בשנת 1982.

בסביבה הוקמו מספר מאחזים, חלקם על אדמה פרטית בבעלות תושבי מסאפר יטא.
 המאחז "חוות מעון" הוקם סמוך לכפר א-תוואני ב-1997, החווה פונתה ב-1999 מאחר שהיא הוקמה על קרקע פרטית. היא הוקמה שוב ב-2002 בסמוך. ב-2006 שוב חולקו צווי הריסה למבנים במקום, אך הם לא בוצעו.
 המאחז מצפה יאיר הוקם סמוך לח'ירבת ביר אל-עיד ב-2000.
 המאחז "אביגיל" הוקם באזור ב-2001.
במקביל החל המנהל האזרחי במהלכים שיטתיים לפינוי והריסת חלק מהכפרים באזור לשם הרחבת המאחזים, ואילו צה"ל ביקש לפנות את רובם לשם שימוש בשטח אש 918.

הסכסוך עם אנשי המאחזים 
ילדי האזור בדרכם לבית הספר עוברים סמוך למאחזים, החיכוך הביא למספר תקיפות כלפיהם, מאז תחילת שנת 2000 צה"ל שולח ליווי שיגן עליהם

ב-28 בספטמבר 2021, בעיצומו של חג שמחת תורה, הגיעו אל הכפר אל-מופקרה עשרות מתנחלים מאביגיל וחוות מעון, שחלקם רעולי פנים, ותקפו באבנים ואלות את תושבי הכפרים ורכושם. לטענת המתנחלים, התקיפה נעשתה כתגובה ליידוי אבנים על קבוצת נערים שהלכה מאביגיל לחוות מעון. לטענת תושבי הכפרים התקרית החלה לאחר ששני רועים ערבים רעו כ-200 מטרים מהמאחז אביגיל תושב ניסה לגרשם ודקר בסכין אחדות מהכבשים, מכך התפתחו חילופי זריקות אבנים בין מתנחלים לערבים סמוך ליישוב. לאחר מכן הגיעו עשרות גברים אל הכפר בן 11 המשפחות, אל-מופקרה, הסמוך ותקפו את התושבים והמבנים באבנים ואלות. המתפרעים פצעו 6 מתושבי המקום, ובהם ילד בן 4 שנפגע מאבן בראשו ואושפז בבית חולים. כמו כן נגרם נזק רב לכ-10 כלי רכב ולכ-10 בתים. כוחות צה"ל, שהיו במקום, התערבו רק בשלבים מאוחרים של התקרית על מנת להרחיק את הגברים מהכפר וירו רימוני גז על הפלסטינים.

האירוע סוקר בישראל ומחוצה לה, בין השאר ברשתות CNN ואל-ג'זירה ובמגזין Foreign Policy. מחלקת המדינה של ארצות הברית גינתה את אלימות המתנחלים והאיחוד האירופי הוסיף כי יש להעמיד לדין את העבריינים.

תמונות נוספות

קישורים חיצוניים
 קהילות במסאפר יטא שהצבא הכריז על אזור מגוריהן "שטח אש", באתר בצלם, 20 באוגוסט 2012
 מקרה מבחן: קהילות מסאפר יטא, החיים בשטח אש, באתר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, 23 מאי 2013
 
 
 
Factsheet, ARIJ
Massafer Yatta, aerial photo, ARIJ
Survey of Western Palestine, Map 25: IAA, Wikimedia commons
http://www.taayush.org/?cat=248 Bir al-'Id] from Ta'ayush]
Bir el Id, from Rabbis for Human Rights, Israel
http://blog.eappi.org/tag/masafer-yatta/ Masafer Yatta], Ecumenical Accompaniment Programme in Palestine and Israel]

הערות שוליים

נפת חברון
הרשות הפלסטינית: יישובים
הרי יהודה
פסקי דין של בג"ץ