אהרן חרמוני

אהרון חרמוני (1882–1960) היה סופר, עיתונאי, עורך ופובליציסט עברי.

קורות חיים
נולד בסווינצאן שבליטא, בשם אהרן גינצבורג, בנו של חנוך גינצבורג, מחובבי ציון שרכש אדמות בחדרה. בצעירותו כתב בעיתונים "המליץ" ו"הצפירה".

בשנת 1898 נשלח על ידי אביו לארץ ישראל כדי לנהל את המשק בחדרה. הוא הגיע אל משה לייב ליליינבלום וזלמן אפשטיין באודסה, כדי שיתדרכו אותו בדרכים הבלתי-לגאליות לעלייה לארץ ישראל. כעבור שנה, על פי עצתם, הוא עלה לארץ ישראל כשהוא מחופש לצליין רוסי, אולם הפקיד העות'מאני בנמל יפו חשף את התרמית, ומנע ממנו את הכניסה לארץ. הוא נסע למצרים, ורק כעבור כמה שבועות הצליח להיכנס לארץ ישראל.

למד בבית הספר מקוה ישראל. לאחר סיום לימודיו קיבל משרת הוראה בחדרה, במקומו של יוסף ויתקין. באותה תקופה הוא הקים עם חיים הררי מחתרת עברית. השתתף בשביתת תלמידים כנגד כי"ח, נגד עבודה ערבית.

בשנת 1902 נסע ללמוד באוניברסיטאות ברן וז'נבה. ערך עבודה מדעית על ים המלח.

בשנת 1908 סייע לנחום סוקולוב בעריכת "העולם" בקלן.

בשנת 1910 ערך את השבועון "המבשר" בקושטא, ועסק שם בפעילות ציונית. תקופה מסוימת התגורר ופעל בצרפת ובגרמניה. פרסם מיצירותיו הספרותיות בעיתונים שונים ובהם "הצבי" ו"הצופה".

לאחר מלחמת העולם השנייה שב לארץ ישראל, ומאז עסק בעבודה עיתונאית וספרותית. פרסם מונוגרפיות על משפחת רוטשילד ויוהאן אוגוסט סטרינדברג, מסות על סופרי צרפת. עבד בארכיון הכנסת.

בשנת 1952 פרסם את ספר זיכרונותיו "בעקבות הבילויים".

נפטר בתל אביב ב-27 ביוני 1960 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

מספריו
 חרמוני, אהרן בן חנוך / הרוטשילדים, תרצ"ו - אוצר החכמה, הקדמה מאת מאיר דיזנגוף
 א.(הרון) חרמוני, בעקבות הבילויים, הוצאת מס, ירושלים, 218 עמ'

לקריאה נוספת
 בשלהי המאה התשע־עשרה, מזכרונות א. חרמוני, תרנ"ט (1898–1899), בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, חלק שני, פרק עד, עמ' 765–771.

קישורים חיצוניים 
 "איש המחתרת של חובבי ציון" הבקר, 29 ביולי 1949
 יוחנן פוגרבינסקי, "בעקבות הבילויים", חרות, 4 באפריל 1952

הערות שוליים

בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
ישראלים ילידי ליטא
סופרים ביישוב
סופרים ישראלים
עיתונאים ביישוב
עיתונאים יהודים טורקים
עיתונאים ישראלים
פעילים ציונים בטורקיה
ישראלים שנולדו ב-1882
ישראלים שנפטרו ב-1960