הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל

ב-6 בדצמבר 2017 הצהיר נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על ההכרה של ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל והורה על תכנון המעבר של שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים. הצהרתו נקראה בתקשורת הישראלית "נאום ירושלים" או "הכרזת ירושלים".

ההכרה התקבלה בברכה בישראל; בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל, בירך על ההחלטה. מנגד, ההצהרה התקבלה בכעס מצידה של הרשות הפלסטינית. רוב הקהילה הבין-לאומית דבק בהתנגדות להכרה בירושלים, וכשני שלישים מהמדינות תמכו בגינוי להצהרה האמריקאית בעצרת הכללית של האו"ם. גואטמלה ופרגוואי הלכו בעקבות ארצות הברית, והעבירו את שגרירויות מדינותיהם לירושלים. פרט למדינות המוזכרות, מדינות נוספות הודיעו על כוונתן להעביר את שגרירויותיהן לירושלים.

טקס העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים נערך ב-14 במאי 2018, למחרת יום ירושלים.

רקע

ב-5 באפריל 1920 אושר בועידת סן רמו כתב המנדט על ארץ ישראל, על פיו המנדט הבריטי יהיה אחראי ליצור בארץ ישראל בשטח שבין הירדן לים (ובכלל זה ירושלים) תנאים אשר יבטיחו את הקמת בית לאומי לעם היהודי ויבטיח שלא תינתן שליטה בשטח לאף גורם מדיני אחר. ההחלטה אומצה על ידי חבר הלאומים לאחר כשנתיים, ב-24 ביולי 1922. החלטות אלו עוגנו במגילת האו"ם בסעיף 80 פרק 12, והקנו להם תוקף מחייב במשפט הבין-לאומי.

תוכנית החלוקה, אשר אין לה תוקף מחייב ולא מומשה, קבעה כי ירושלים תהיה חלק מאזור בשליטה בין-לאומית, באמצעות מושל זר שימונה על ידי האו"ם, ומועצה שתורכב מנציגי התושבים של האזור. כעבור שנתיים חזרה עצרת האו"ם והחליטה על בינאום ירושלים. גם להחלטה זו אין תוקף מחייב.

הדיון הציבורי בארצות הברית

ארצות הברית היא המדינה הגדולה והמשמעותית ביותר, מבחינה צבאית כלכלית ותרבותית, מבין מדינות המערב. מדינת ישראל נתמכת בה רבות, כלכלית ומדינית, ולעמדתה השפעה רבה על מעמדה הבין-לאומי של ירושלים. מאז הקמת מדינת ישראל נמנעו נשיאי ארצות הברית מלהביע במפורש את עמדתם בנוגע למעמדה של ירושלים, בכוונה להשאיר את הסוגיה לדיונים בהסכמי שלום עתידיים בין ישראל לפלסטינים. שגרירות ארצות הברית בישראל, כמו מרבית יתר השגרירויות הזרות בישראל, הייתה עד מאי 2018 ממוקמת בתל אביב ולא בירושלים.

לאורך השנים הצהירו מועמדים לנשיאות ארצות הברית במהלך מסע הבחירות שלהם כי יכירו בירושלים כבירת ישראל. כך נהגו כל הנשיאים שנבחרו מראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, חלקם אף התחייבו להעביר את שגרירות ארצות הברית לירושלים. עם זאת, איש מהם לא קיים הבטחות אלו. במקביל נעשו פעולות חקיקה והצהרות שונות של הקונגרס במטרה לקדם את הכרתה של ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל, אך הממשל האמריקאי דבק בהימנעותו ממהלך כזה.
 במהלך הבחירות לנשיאות ב-1992 הצהיר המועמד הדמוקרטי, ביל קלינטון, כי ממשלו "יתמוך בירושלים כבירת מדינת ישראל" וביקר את הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש בשל "ערעור חוזר ונשנה על הריבונות הישראלית בירושלים המאוחדת". למרות זאת, לאחר חתימת הסכמי אוסלו ב-1993 וגם לאחר כניסת חוק השגרירות לתוקף ב-1995, ממשל קלינטון הקפיא זאת, כדי לא להפריע למשא ומתן בין ישראל לפלסטינים.

 ב-1995 נחקק בקונגרס של ארצות הברית חוק שגרירות ארצות הברית בירושלים (באנגלית: Jerusalem Embassy Act of 1995, בתרגום חופשי לעברית: חוק השגרירות בירושלים של 1995), שעבר ברוב דו-מפלגתי בשני הבתים ונחתם על ידי הנשיא ביל קלינטון, שבו נאמר כי יש להכיר בירושלים כבירת ישראל, וכי שגרירות ארצות הברית בישראל תועבר לירושלים לא יאוחר מסוף מאי 1999. עם זאת, החוק עבר על רקע שיחות הסכמי אוסלו שהיו בשיאן דאז ומאפשר לנשיא לדחות את ביצוע מעבר השגרירות בחצי שנה בכל פעם דרך חתימת צו. במשך השנים חתמו כל הנשיאים על הצו הדוחה את יישום החוק
 במהלך הבחירות לנשיאות בשנת 2000 ביקר ג'ורג' ווקר בוש את הנשיא קלינטון על שלא העביר את השגרירות האמריקאית לירושלים כפי שהבטיח, ואמר כי הוא מתכנן ליזום את המהלך בעצמו מיד עם בחירתו. למרות ההבטחה, עם ניצחונו בבחירות הוא נסוג ממנה.
 בשנת 2002 קבע הקונגרס, בהחלטה של רוב חברי הבית הרפובליקאים ושל דמוקרטים תומכי ישראל, כי על ארצות הברית לרשום בדרכון האמריקאי את המילה "ישראל" כמקום הולדתו של מי שנולד בירושלים. החלטת הקונגרס באה בעקבות מדיניות השלטונות האמריקנים להשאיר את רישום המדינה ריק בדרכון של מי שנולד בירושלים, ולציין רק את שם העיר. עם זאת, בפועל, מחלקת המדינה, שהיא הגוף האמריקאי האחראי על הנפקת דרכונים, סירבה לאכוף את החוק מ-2002 והמשיכה את מדיניותה הקודמת בטענה כי החלטת הקונגרס מפרה את עקרון הפרדת הרשויות בין הזרוע המבצעת לבין הזרוע המחוקקת.
 ב-2008, כינה המועמד הדמוקרטי ברק אובמה את ירושלים "בירת ישראל". ב 4 ביוני 2008 אמר אובמה לוועידת איפא"ק, בנאום מדיניות החוץ הראשון שלו מאז זכייתו במועמדות הדמוקרטית יום לפני כן כי "ירושלים תישאר בירת ישראל והיא צריכה להישאר בלתי מחולקת" אך חזר בו כמעט מיד כשהבהיר למחרת בריאיון לערוץ ה-CNN ש"הכוונה לעולם לא הייתה לסגת מהעיקרון הבסיסי שעל שני הצדדים יהיה לנהל את המשא ומתן בעצמן, עם המחויבות העמוקה של ארצות הברית".
 בהחלטה תקדימית של בית המשפט העליון של ארצות הברית בחודש יוני 2015, אימץ בית המשפט את עמדת מחלקת המדינה, והבהיר כי הסמכות על ההחלטה המדינית לגבי מעמדה של ירושלים נתונה לנשיא ולרשות המבצעת, ממשלתו, ולא לקונגרס פרשנים התייחסו להחלטה זו כמכה הסברתית קשה לממשלת ישראל, ובעלת השפעה משמעותית על מעמדה של ירושלים, הן במזרח ירושלים והן במערבה.
 במהלך קמפיין הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 הצהיר דונלד טראמפ על כוונתו להעביר את שגרירות ארצות הברית מתל אביב לירושלים, אם יבחר לנשיאות. בדצמבר 2016, לאחר שנבחר לנשיאות, נאם בכנס איפא"ק והכריז שיעביר את השגרירות לירושלים, בירת ישראל. ב-1 ביוני 2017 חתם הנשיא טראמפ על הצו הדוחה את העברת השגרירות בחצי שנה, כפי שנהגו כל הנשיאים לפניו מאז 1995. הבית הלבן הצהיר כי פעולה זו תסייע לנשיא לשאת ולתת על עסקה בין ישראל והפלסטינים, וכי ההבטחה להעברת השגרירות תתקיים במועד מאוחר יותר. ב-28 בנובמבר, בעת אירוע לציון 70 שנים להחלטת כ"ט בנובמבר, אמר סגן הנשיא מייק פנס שהנשיא טראמפ 'שוקל באופן פעיל' את העברת השגרירות לירושלים, והחל גל פרסומים בתקשורת אודות ההצהרה שהולך לשאת הנשיא. בעקבות פרסומים אלו החל יו"ר הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, במאמצים למנוע את הכרזתו של טראמפ בעניין ירושלים ואיים כי הכרזה זו תשים סוף לתהליך המדיני. ב-6 בדצמבר 2017, לפני שנשא את הנאום, אמר טראמפ כי "ההחלטה שלי בנוגע לירושלים הייתה צריכה להתקבל מזמן".

הצהרת טראמפ (נאום ירושלים)

עיקרי תוכן הנאום

תגובות מנהיגים לנאום

ישראל, הפלסטינים ומדינות שפעלו בעקבות הכרת ארצות הברית
  ראש הממשלה בנימין נתניהו כינה את ההצהרה "יום היסטורי", וקרא למדינות נוספות להכיר בירושלים וללכת בעקבות ארצות הברית. הוא הוסיף כי כל הסכם שלום יתבסס על ההכרה כי ירושלים היא בירת ישראל. נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין בירך על ההכרזה ואמר ש"אין מתנה יפה וראויה מזו במלאת 70 שנים להקמת מדינת ישראל". ההכרזה התקבלה בברכה ובשמחה בכלל המערכת הפוליטית, למעט מרצ והרשימה המשותפת.
  נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס הגיב להחלטה ואמר כי "הממשל האמריקני, בהחלטתו בעניין ירושלים, החליט להפר את כל ההחלטות הבין-לאומיות ולהתעלם מהקונצנזוס הבין-לאומי. הצעדים המגונים האלה למעשה ממוטטים את כל המאמצים של תהליך השלום. ארצות הברית למעשה הודיעה על נסיגתה מתפקידה כנותנת חסות למשא ומתן. הצעדים האלה תורמים לארגונים הקיצוניים שמעוניינים לגרור את האזור למלחמת דת. זה יוביל למלחמות שלא יהיה להן סוף. אנו מזהירים מפני כך כבר זמן רב". בהמשך השווה בין הנאום להצהרת בלפור, הגדיר אותו כ"סטירת המאה" לפלסטינים והצהיר כי לארצות הברית לא יהיה תפקיד בתהליך השלום. סאיב עריקאת, מבכירי הרשות הפלסטינית ומי שאחראי מטעמה על ניהול המשא ומתן עם ישראל, הגיב להחלטה באופן חריף וטען כי "הכרזת טראמפ סיימה את תפקידה של ארצות הברית בתהליך השלום".
 ראש הלשכה המדינית של חמאס אסמאעיל הנייה טען כי "ההכרה בירושלים היא הכרזת מלחמה נגד הפלסטינים" וקרא "לפתיחתה של אינתיפאדה חדשה נגד הכיבוש והאויב הציוני". למחרת הנאום מחבלים פלסטינים שיגרו מספר רקטות מרצועת עזה לעבר ישראל.
 סגן מנהיג ארגון הג'יהאד האסלאמי טען ש"החלטת ארצות הברית היא הכרזת מלחמה. מדובר ביום אבל לאומה ועלינו לפעול נגד היהירות האמריקנית. עלינו לסמוך רק על אחדותנו".
  שרת החוץ של גואטמלה סנדרה חוב אמרה כי גואטמלה תומכת בהצהרת טראמפ בכך שירושלים היא בירת ישראל. ב-16 במאי, יומיים לאחר העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים, העבירה גואטמלה את שגרירותה לירושלים.

מדינות אירופה 
  שרת החוץ של האיחוד האירופי, פדריקה מוגריני, הביעה את דאגתה מהצהרתו של טראמפ והביעה חשש כי ההכרזה "עלולה להחזיר אותנו לימים אפלים".
  יו"ר הפרלמנט הרומני הצהיר על תמיכתו בהעברת השגרירות לירושלים.
  משרד החוץ של רוסיה הזהיר לפני הנאום שהחלטת ארצות הברית להכיר בירושלים כבירת ישראל עלולה להוביל להסלמה בסכסוך הישראלי-פלסטיני.
  ממשלת צ'כיה הודיעה כי היא מכירה בירושלים המערבית כבירת ישראל, ונשיאה מילוש זמאן הודיע על תמיכתו בנאום ובצעד העברת השגרירות ואמר כי גם צ'כיה תפעל כך. לעומתו, ראש ממשלת צ'כיה אנדריי באביש אמר כי "רעיון העברת השגרירות לא טוב". בחודש מאי 2018, הייתה צ'כיה, בין המדינות האירופיות שהתנגדו ליוזמה הצרפתית לפרסום הודעת גינוי מטעם כל 28 המדינות החברות באיחוד האירופי נגד העברת השגרירות האמריקנית לירושלים. ובכך סוכלה הכוונה להוציא את הודעת גינוי.
  נשיא צרפת עמנואל מקרון אמר כי "ההחלטה הזו היא החלטה מצערת שהולכת נגד החוק הבין-לאומי ונגד מועצת הביטחון של האו"ם" וכי "הסטטוס של ירושלים הוא עניין של ביטחון בין-לאומי שישפיע על הקהילה הבין-לאומית כולה."
 קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל אמרה שהיא מתנגדת להחלטתו של טראמפ, ושמעמדה של ירושלים צריך להיקבע כחלק ממשא ומתן בין ישראל לפלסטינים.
  ראש ממשלת בריטניה תרזה מיי טענה כי "אנחנו לא מסכימים עם ההחלטה האמריקנית להעביר את השגרירות לירושלים ולהכיר בירושלים כבירת ישראל לפני הסכם קבע".
  ראש ממשלת הונגריה, ויקטור אורבן, אמר כי האפשרות להעביר את השגרירות בישראל "כלל לא עלתה על הפרק". עם זאת הונגריה הייתה בחודש מאי 2018, בין המדינות האירופיות שהתנגדו ליוזמה הצרפתית לפרסום הודעת גינוי מטעם כל 28 המדינות החברות באיחוד האירופי נגד העברת השגרירות האמריקנית לירושלים. ובכך סוכלה הכוונה להוציא הודעת גינוי.

העולם הערבי והמוסלמי 
מדינות מוסלמיות רבות, הביעו מחאה על הודעתו של טראמפ.

טקס העברת השגרירות

טקס העברת שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים התקיים ב-14 במאי 2018 במשכנה החדש של שגרירות ארצות הברית בישראל, ברחוב דוד פלוסר 14 בירושלים. באירוע השתתפו משלחת רשמית של ארצות הברית, סגל א' של מדינת ישראל וכ-200 דיפלומטים אמריקאים וישראלים.

ראש המשלחת של הממשל של ארצות הברית לטקס היה המשנה למזכיר ההגנה ג'ון סאליבן. המשלחת כללה, בין היתר, את מזכיר האוצר של ארצות הברית סטיבן מנושין, יועצו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, ג'ארד קושנר ובתו של הנשיא איוונקה טראמפ, וחברי הקונגרס של ארצות הברית.

בטקס הוקרנה ברכה מצולמת של הנשיא טראמפ. טראמפ חזר על עיקרי דבריו בנאום ירושלים והדגיש שמועד העברת השגרירות לירושלים נעשה בדיוק ביום השנה ה-70 להקמת מדינת ישראל ולהכרת ארצות הברית בה.

את הטקס הנחה שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן. יועצו של הנשיא ג'ארד קושנר נשא דברים כנציג הממשל, כנציגי מדינת ישראל נאמו ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ונשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין. הרב זלמן וולוביק והכמרים האוונגליסטים ג'ון הייגי ורוברט ג'פרס נשאו אף הם דברי ברכה בטקס.

אירועים נלווים
יום לפני הטקס, ב-13 במאי ערך משרד החוץ אירוע לכבוד המשלחת האמריקאית לטקס. באירוע השתתפו נציגי 23 מדינות נוספות, בהם נציגי 4 מדינות האיחוד האירופי: אוסטריה, הונגריה, רומניה וצ'כיה. ראש ממשלת ישראל האיץ בנציגי המדינות הזרות ללכת בעקבות ארצות הברית ולהעביר את שגרירויותיהן בישראל לירושלים.

באותו יום התקיים במלון וולדורף אסטוריה ירושלים כנס מיוחד של ארגון הקהילה היהודית האורתודוקסית בארצות הברית (OU (Orthodox Union לרגל העברת השגרירות. בכנס נכחו גם המשלחת האמריקאית לטקס. הרב הראשי לישראל יצחק יוסף ביטא בכנס את רחשי ליבו: 

בבוקרו של יום העברת השגרירות התכנסו בירושלים כ-200 בכירים אמריקאים וישראלים, בהם מושל פלורידה ריק סקוט, מגיש פוקס ניוז מארק לוין, השר אורי אריאל וסגנית שר החוץ ציפי חוטובלי, "לחגוג את היום ההיסטורי של העברת השגרירות האמריקאית לירושלים, בתקווה שיהודה ושומרון יקבלו גם הם הכרה רשמית כחלק בלתי נפרד ממדינת ישראל". מושל פלורידה הכריז על תמיכתו בהעברת השגרירות ועל הידידות העמוקה של מדינת פלורידה ומדינת ישראל.

משלחת הקונגרס לטקס, שכללה את הסנטורים לינדזי גרהאם מייק לי דין הלר וטד קרוז, ערכה מסיבת עיתונאים במלון המלך דוד. הסנאטור גרהאם הדגיש כי "העברת השגרירות משרתת אינטרסים ביטחוניים: גבולות מתפוררים סביבנו. על הישראלים לראות זאת כאילו חיל הפרשים מגיע לעזרתם."

סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי העניקה לאחר הטקס לאיוונקה טראמפ "עגילי הלני המלכה" מעיר דוד ומסרה לה מכתב הוקרה על פועלה בהעברת השגרירות לירושלים. שגריר ישראל באו"ם דני דנון העניק לשגרירת ארצות הברית באו"ם ניקי היילי העתק של מטבע מתקופת המרד הגדול עליו הוטבעו המילים "חירות ציון", והודה על תמיכתה בהעברת השגרירות לירושלים.

השר לענייני ירושלים, זאב אלקין, הכריז לאחר הטקס, בכנסת, כי יוענק לדונלד טראמפ אות "מגן ירושלים".

כעבור יומיים, ב-16 במאי, התקיים בירושלים טקס חנוכת שגרירות גואטמלה לירושלים בהשתתפות נשיא גואטמלה, ג'ימי מוראלס ובכירים בממשלתו.

סיקור תקשורתי
בתקשורת הישראלית טקס העברת השגרירות עמד בראש הכותרות. העיתונים "ישראל היום", "ידיעות אחרונות" ו"מעריב השבוע" הקדישו לטקס את כותרותיהם הראשיות ביום הטקס ולמחרת הטקס.

על סיקור הטקס בישראל ובעולם העיבו המהומות בגבול רצועת עזה, שהגיעו לשיא באותו יום, בו נמנו 61 הרוגים פלסטינים מאש צה"ל, מספר רשתות טלוויזיה ברחבי העולם שידרו משני המוקדים בו זמנית באמצעות מסך מפוצל. גם בעיתונות העולמית הכתובה ציינו מספר עיתונים את שני האירועים בכותרות ראשיות.

פוקס ניוז מתח ביקורת על אופן הסיקור של כלי תקשורת אחרים את חנוכת השגרירות והעימותים בגבול רצועת עזה ב-14 במאי. רשת פוקס עצמה שיגרה לירושלים את הכתבת הבכירה ג'נין פירו שסיקרה את התמיכה הרבה של תושבי ירושלים בהעברת השגרירות.

שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן התראיין לאחר הטקס לרשת NPR ואמר, בין היתר, כי . פרידמן הוסיף ש.

ראו גם
 הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן
 תוכנית השלום של הנשיא טראמפ
 הסכמי אברהם
 מעמדה הבין-לאומי של ירושלים

קישורים חיצוניים

 טקס חנוכת השגרירות (הסרטה)
 
 
 
"ג'ון הייגי, נשא נאום במעמד חנוכת שגרירות ארצות הברית בירושלים. בדבריו הביע הודיה לבורא, והערכה לעם היהודי"
 
 
 יעל רונן, ירושלים של זהב ושל הליכים בבית הדין הבין־לאומי, באתר הפורום לחשיבה אזורית, 20 בינואר 2019
 Statement by President Trump on Jerusalem, באתר הבית הלבן, 6 בדצמבר 2017
 Presidential Proclamation Recognizing Jerusalem as the Capital of the State of Israel and Relocating the United States Embassy to Israel to Jerusalem, באתר הבית הלבן, 6 בדצמבר 2017

הערות שוליים

2017 בארצות הברית
2017 בישראל
2018 בארצות הברית
2018 בישראל
2018 בפוליטיקה הישראלית
הסכסוך הישראלי-פלסטיני
ירושלים: היסטוריה
נשיאות דונלד טראמפ
יחסי ארצות הברית–ישראל
יחסי ארצות הברית–הרשות הפלסטינית
מעמדה של ירושלים