תעוזה

תעוזה (או חוסר מורא) היא ההפך מפחד. להיות נועז מעיד על נכונות לבצע מעשים הכרוכים בסכנה למרות ההפסדים האפשריים.

בהקשר של יחסים חברתיים, אדם נועז עשוי להיות מוכן להסתכן בתחושות קשות כדוגמת בושה או בדחייה במצבים חברתיים, או לכופף את כללי ההתנהגות או הנימוסים המקובלים בחברה לצורך מטרה מסוימת. אדם עם רמות תעוזה גבוהות יכול לבקש כסף באגרסיביות, או לדחוף מישהו בהתמדה למלא בקשה.

המילה "נועז" יכולה לשמש גם כמילה נרדפת ל"חוצפה"; לדוגמה, ילד עלול להיענש על היותו "נועז" משום שהוא מתנהג בחוסר כבוד כלפי מבוגר או על ידי התנהגות לא נאותה.

אטימולוגיה 
המילה תעוזה היא חידוש לשוני של עדיה חורון, מהשורש המקראי והאוגריתי ע־ז־ז. היא חודשה במשמעות המצומצמת של תעוזה במסגרת שחרור המולדת, אך נפוצה במשמעות הרחבה יותר המוכרת בימינו.

האמיגדלה 
באחד ממחקריו של אנטוניו דמסיו, מתארת S.M, אישה עם נזק חמור באמיגדלה, כיצד פגישה אקראית בפארק כמעט הובילה למותה:

האמיגדלה מקושרת עם תגובות רגשיות למצבי סכנה (בעיקר פחד ותוקפנות). היא משתתפת בתגובות התנהגותיות, אוטונומיות והורמונליות על גירויים רגשיים. תגובת הילחם או ברח משויכת לאמיגדלה.

האמיגדלה מעורבת בזיהוי פחד אצל האחר. מבחינה אבולוציונית, לזיהוי זה יש ערך הישרדותי, מכיוון שפחד של האחר עשוי להצביע על סכנה. כדי לשרוד, האייל, למשל, חייב להיות מסוגל לזהות סכנה, כגון טורף מתקרב. יכולת זו, המפעילה את מנגנון "הילחם או ברח", מחייבת בראש ובראשונה זיהוי סימני התנהגות מסוכנים אצל האחר. ברם, לא תמיד האייל המסוים רואה את הטורף בעצמו. משום כך הוא נזקק לזהות הבעות פחד אצל חבריו הסמוכים לו, שכן פחד של אייל אחד מסמל זיהוי סכנה בטווח המחיה. מחקרים רבים מעגנים את תפקידה של האמיגדלה בזיהוי סכנה מתוך מגוון גירויים, במיוחד גירויים חזותיים, כגון הבעות-פנים. נמצא שאנשים עם נזק באמיגדלה מתקשים לעבד רגשות המומחשים באמצעות הבעות-פנים, במיוחד הבעות המשקפות פחד או עצב.

ראו גם 
 פסיכופתיה
 ביישנות
 חיפוש אחר ריגושים

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

רגשות