איפה (מידת נפח)

איפה היא יחידת מידה מקראית לנפח שהייתה בשימוש בתקופת המשנה והתלמוד. מידת האיפה שימשה למדידת מאכלים יבשים.

מקור המידה 
מידה זו נזכרה בתורה בפרשת הונאה במידות ומשקולות: 

בנביא הוזכרה מידת האיפה גם בשם "בת":  מידת שניהם שווה מלבד שהבת שימשה למדידת לח, ואילו מידת האיפה שימשה למדידת יבש.

שיעורה 
שיעור האיפה הוא שלוש סאין, וכך אמרו בתלמוד: על מנת לזכור את היחס בין מידות הנפח, נפוצה המנמוניקה "כאס־קלב יגודו" ופירושה הוא: כור, איפה, סאה, קב, לוג, ביצה. ערך הגימטריה של האותיות "יגודו" הן ההכפלות הנדרשות למעבר בין היחידות: כור מכיל י (10) איפות, איפה מכילה ג (3) סאים, סאה מכילה ו (6) קבים, קב מכיל ד (4) לוגים, לוג מכיל ו (6) ביצים.

שיעורה במידות זמנינו 
שיעור האיפה במידות זמנינו תלוי במחלוקות היסודיות בין אחרונים בשיעור ה"ביצה":

בספרי ההלכה נחלקו האחרונים בשיעור ה"כביצה", כאשר סיבת המחלוקת היא האם נתקטנו ה"ביצים" מכמות שהיו בזמן התלמוד (נשתנו הטבעים) או לא. מחלוקת זו משפיעה אף על שיעור האיפה, מאחר ששיעור איפה אחת הוא שלוש סאין, ושיעור הסאה הוא 144 ביצים. על מנת לדעת מהי כמות מידת האיפה יש להכפיל את שיעור הביצה ב־432. נמצא שמידת שיעור הסאה בשיעורי זמנינו תלוי בדעת אותם אחרונים מהו שיעור הביצה:

לדעת הרב חיים נאה שנפח שיעור ביצה הוא 57.6 סמ"ק לפיכך לדעתו שיעור האיפה (שהוא 432 ביצים) הוא כ־25 ליטרים (24,883 סמ"ק).

ולדעת החזון איש ששיעור הביצה הוא 99.53 סמ"ק נמצא ששיעור האיפה הוא כ-43 ליטרים (42,997 סמ"ק).

מטבע לשון 
כיום נהוג להשתמש במטבע הלשון "איפה ואיפה" ככינוי לאפליה.

מקור הביטוי הוא מהפסוק בתורה , שעוסק באיסור הונאת משקולות, ופירושו של הפסוק הוא, שלא יהיה לאדם שתי משקולות של "איפה", "איפה" אחת במשקל מרובה מכפי שהיא אמורה להיות כאשר בא לקנות (ונמצא שמרוויח שמקבל יותר), ו"איפה" נוספת במשקל מועט כאשר מוכר לאחרים (ומרוויח שמוכר פחות מהנצרך).

הערות שוליים 

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
יחידות מידה קדומות
יחידות מידה: נפח
שיעורי חז"ל