קבר ראובן

מקום קברו של ראובן בן יעקב הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתו של ראובן וכן של שאר אחיו השבטים (מלבד יוסף) אינו מתואר בתנ"ך, וקיימות ארבע מסורות לגביו.

המקורות

ארץ ישראל
על פי חז"ל העלו בני ישראל את כל בני יעקב לארץ ישראל להיקבר שם:

חורבת רומא

מסורת קבר ראובן ב"רומיא" שבעבר הירדן מוזכרת לראשונה בספר הישר: 
 ספר "ציוני קברים בארץ ישראל", סביב שנת 1440 לספירה:
 ספר "איגרת יחוס האבות", סביב שנת 1537 לספירה:
 רבי יצחק בר מוסא בספרו "שבח לארץ ישראל", סביב שנת 1541 לספירה:
 ספר "אגרת מספרת יחסותא דצדיקייא דארעא דישראל, שליחי ציון", סביב שנת 1626 לספירה:
 רבי יעקב ברוך בספרו "חיבת ירושלים", סביב שנת 1785 לספירה:
 רבי משה טננבוים בספרו "מסעות משה", סביב שנת 1924 לספירה:

ארבל
מסורת קבר ראובן ביישוב ארבל הסמוכה לטבריה, תחילתה מן המאה ה-12.

 רבי יעקב בן נתנאל הכהן, סביב שנת 1187 לספירה: 
 רבי יצחק בן אלפרא, בספר "קבלת צדיקי ארץ ישראל, איגרת ר' יצחק בן אלפרא לר' שלמה בן ר' שמעון דוראן", סביב שנת 1441 לספירה: 

בשנת 2007 ביצעו הארכאולוג יוסי סטפנסקי וישראל הרצברג מחקר בו גילו על פי כתבי יד עולי הרגל, מפות ותמונות - את תיאור עולי הרגל כקברם של ראובן, שמעון, לוי, דינה ושת בן אדם הראשון בארבל.

מצרים
רבי יצחק אברבנאל (סוף המאה ה-15) מסייג את דברי התלמוד הירושלמי ולטענתו הם בגדר "דרש" בלבד וכי השבטים נשארו להיקבר במצרים:

פלמחים

מסורת ערבית רואה במבנה קבר המצוי בלב חולות פלמחים, את מקום קבורתו של ראובן וכינו את המקום נבי רובין על שמו. המקום היווה מקום עלייה לרגל במאות הקודמות.

מקום הקבר לא נזכר כלל בספרות היהודית ובכתבי עולי הרגל והמסעות. נכון ל-2014 המקום מוזנח, אך מצבת הקבר עצמה זוכה למבקרים יהודים הבאים להתפלל במקום.

ההיסטוריונית רבקה גונן טוענת כי הקבר בנבי רובין שייך כנראה לשייח' ערבי. ההיסטוריון וליד ח'אלדי כתב כי הקבר נבנה כנראה על מקדש כנעני ומקור ההילולות באזור הם בטקסים של עבודה זרה.

לקריאה נוספת
ישראל מאיר גבאי מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ועד אהלי צדיקים, מהדורות: 2007, 2011. כרך א'
Rivka Gonen, 2000. Biblical Holy Places: An Illustrated באתר גוגל ספרים .

הערות שוליים

קברי צדיקים
קברי צדיקים בגליל
ארבל (מושב)