אהרון בן יעקב

אהרון בן יעקב (1906 - 9 בינואר 1972), היה מייסד ומארגן ליגות כדורגל לילדים ולנוער בבאר שבע החל מסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 ועד מותו ב-1972. מפעלו החינוכי והספורטיבי כלל בשיאו פעילות של אלפי ילדים וזכה להכרה ושבחים ממוסדות המדינה ומגורמי הכדורגל הבכירים בישראל, דוגמת המאמן גיולה מאנדי.

ביוגרפיה 
בן יעקב נולד בברלין וכבר שם החל לעסוק בספורט באגודת ספורט מקומית והתמקד בענפי ההתעמלות, אתלטיקה קלה ובכדוריד. עלה לארץ ישראל ב-1933 והשתקע תחילה בתל אביב, שם הצטרף לקבוצת הכדוריד של מכבי תל אביב. היה אלוף ארץ ישראל בהדיפת כדור ברזל ב-1934, וייצג בענף זה את ארץ ישראל בתחרויות המכביה השנייה ב-1935, הוא עבר לחיפה והחל לארגן שם ליגות כדורסל לנוער בחיפה ובקריית מוצקין. היה מראשי אגודת מכבי חיפה בכדורסל וניהל במשך שנים רבות את הליגות העירוניות בכדורסל בעיר.

ב-1955 העתיק את מגוריו לבאר שבע, ובתחילה ארגן בה ליגות כדורסל עירוניות. לבקשת הצעירים במקום החל ב-1957 להתרכז בכדורגל והקים ליגת כדורגל ראשונה לנוער. שנה לאחר מכן הקים ליגה נוספת, וגם בשנים שלאחר מכן נוספה ליגה בכל שנה. בסוף עונת 1961, שיחקו בליגות 800 בני נוער (מתוך אוכלוסייה עירונית של 43 אלף נפש) ובאר שבע הייתה העיר היחידה בישראל בה התקיימו ליגות עירוניות בהיקף כה נרחב. ב-1964 כבר התקיימו שבע ליגות לנוער שכללו כ-1,200 ילדים ונערים שהיו מאורגנים ב-82 קבוצות. בעת מותו, בתחילת 1972, שיחקו בליגות העירוניות בבאר שבע כ-2,000 ילדים ובני נוער (מתוך אוכלוסייה עירונית של 85 אלף נפש) שהיו מאורגנים ב-150 קבוצות ששובצו בארבע ליגות.

בן יעקב עבד לפרנסתו במפעל "חרסה" שבבאר שבע וארגן את הליגות בזמנו הפנוי. מפאת חסרון מגרשי כדורגל בעיר (ארבעה מגרשים ב-1964) נערכו המשחקים במשך שלושה ימים: בימים שישי, שבת וראשון, כשבסך הכל נערכו בכל שבוע (ב-1964) כ-35 משחקים. במהלך השבוע התאמנו הקבוצות ובאמצע השבוע נהג בן יעקב לכנס את ראשי הקבוצות לתדרוך. כשופטי המשחקים שימשו נערים שקיבלו הכשרה והסמכה מאיגוד השופטים. תקציב מפעל הליגות עמד ב-1964 על 500 לירות והוא זכה לתמיכת עיריית באר שבע ולתמיכת ועדה ציבורית לנושא הליגות והספורט בעיר שבראשה עמד חבר הכנסת גדעון בן ישראל. אף על פי שחלק קטן מהקבוצות הצליחו לגייס תרומות ממפעלים ועסקים בעיר ובאזור, דבר שאפשר להן לרכוש תלבושות לקבוצות, רוב הנערים שיחקו בשנים הראשונות לליגות ללא תלבושות ולעיתים גם יחפים. בן יעקב הדגיש בתדרוכיו את עקרונות המשמעת העצמית, רוח הצוות, שיתוף פעולה בין השחקנים והתנהגות ספורטיבית. הקבוצות שהפגינו בכל שבוע את ההתנהגות הטובה ביותר זכו לקיים משחק בן 10 דקות בהפסקות המחצית של משחקי הבית של הפועל באר שבע, לעיניהם של אלפי אוהדים.

השפעה
כבר מאמצע שנות ה-60 החלו חלק ממצטייני הליגות העירוניות להגיע לסגל הבוגר של הפועל באר שבע, ששיחקה באותה עת בליגה א' (ליגת המשנה).. במקביל, החלו קבוצות הנוער של באר שבע להיות גורם משמעותי בליגת הנוער. ב-1969 זכתה הפועל באר שבע בתואר אלופת ישראל לנוער, וקבוצת הנוער השנייה של באר שבע, הפועל "השלושה", הפכה לקבוצת צמרת בליגת הנוער וזכתה באליפות בשנים 1974 ו-1976. קבוצת הבוגרים שזכתה בשתי אליפויות רציפות בעונות 1974/1975 ו-1975/1976 נסמכה במידה רבה על כדורגלנים ששיחקו בנעוריהם בליגות העירוניות.

מפעל ליגות הנוער נשא בפעמים רבות אופי חינוכי יותר מאופי הישגי. מאמן הפועל "השלושה", חיים סנה, התלונן בזמנו כי "הליגות העירוניות רחבות ההיקף - אך נעדרות יד מקצועית מכוונת".

הוקרה והנצחה
 בן יעקב זכה בשנות ה-60 בתעודת הוקרה מנשיא המדינה. 
 11 שנים לאחר מותו, בשנת 1983 זכה בן יעקב בפרס "תמר הזהב".
 בתחילת 2017 נקרא על שמו רחוב בבאר שבע  המצוי בין אצטדיון טוטו טרנר ובין אולם הקונכייה.

קישורים חיצוניים 
 ,

הערות שוליים

עסקני כדורגל ישראלים
שחקני כדוריד ישראלים
הודפי כדור ברזל
באר שבע: אישים
באר שבע: ספורט
ברלין: ספורטאים
ישראלים ילידי גרמניה
ישראלים שנולדו ב-1906
ישראלים שנפטרו ב-1972