עקיבא איגר (הראשון)

רבי עקיבא איגר מהלברשטאדט (ה'תפ"א, 1721 – ט"ו באלול ה'תקי"ח, 18 בספטמבר 1758) היה רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ (Zülz) ופרשבורג. סבו של רבי עקיבא איגר שנקרא על שמו.

ביוגרפיה
נולד בהלברשטאדט לפרנס הקהילה היהודית המקומית. מגיל שש למד אצל רבי צבי הירש חריף מחבר "כוס ישועות" ו"עטרת צבי" שהגיע אז לכהן כרב העיר. בצעירותו נסע לפרנקפורט ולמד בישיבתו של רבי יעקב כ"ץ פופרש מחבר "שב יעקב". הוא נישא לייטל בתו של הרב זאבל לייטרסדורף מווינה.

לאחר נישואיו הקים בהסכמת רבו, הרב המקומי, ישיבה בהלברשטאט. הישיבה משכה אליה צעירים רבים ושמו התפרסם. בשנת ה'תק"ח, 1748, והוא בן 27 בלבד התמנה לכהן כרבה של צילץ () ומדינת שלזיה. בשנת ה'תקט"ו, 1755, עבר לפרשבורג לכהן כממלא מקומו של הרב משה חריף, רב ואב"ד פרשבורג, שבשל זקנותו נבצר ממנו למלא את כל תפקידיו. הוא שימש כראש בית הדין המקומי וכראש הישיבה בעיר. לאחר פטירת הרב חריף, התמנה כרבה של פרשבורג, אך חלה מיד ונפטר לאחר 11 ימים בלבד בט"ו באלול ה'תקי"ח, 18 בספטמבר 1758 בגיל 37.

לאחר פטירתו הודפסו חלק מכתביו בספר "משנת דרבי עקיבא".

משפחתו
אלמנתו, ייטל לבית לייטרסדורף, נישאה לאחר פטירתו לרב מאיר פישלס.

ילדיהם
 הרב יהודה לייב איגר, כיהן כרבה של הלברשטאט בין השנים תקל"ד, 1774 - תקע"ג, 1813. בנו היה הרב פרץ זאבל איגר מבראונשווייג
 הרב בנימין וולף איגר, חתנו של רבי יצחק יוסף תאומים. עמד בראשות ישיבת ברסלאו וכיהן כרבן של צילץ, לייפציג, ולייפניק שבמוראביה. בנו היה הרב עקיבא איגר שמילא את מקום דודו ברבנות הלברשטאט משנת תקע"ד, 1814, ועד לפטירתו בשנת תקפ"ד, 1823.
 גיטל, נישאה לרב משה גינז, נכדו של רבי משה ברודא. בנם היה רבי עקיבא איגר שנקרא על שם סבו והיה מגדולי התורה הבולטים בתקופת האחרונים.

קישורים חיצוניים
 
 
ספרו
 
 

רבנים הונגרים
רבנים אשכנזים
רבנים: אחרונים
מחברי ספרות תורנית
ראשי ישיבה גרמנים
הלברשטאדט: רבנים
ראשי ישיבה הונגרים
עקיבא
פרשבורג: רבנים
ילידי 1721
נפטרים ב-1758