לוז (עיר מקראית)

לוּז היא עיר במקרא.

שם 
משמעות השם "לוז" היא שקד (כפי שמופיע גם ב), מילה השתמרה באותה משמעות גם בערבית.

השם "לוז" לבית אל מתועד כנראה כ"לוזה" במפת מידבא.

שם העיר לוז מזוהה עם העיר Lawazantiya  השוכנת באסיה הקטנה, בהקשר של השכבה העלית החתית שהיגרה לארץ ישראל בתקופת הברונזה.

במקרא 
העיר לוז מוזכרת בנחלת שבט בנימין המוזכרת בספר שופטים.

בספר בראשית מסופר שלוז הוא שמה של בית אל קודם שיעקב שינה את שמה לבית אל: .

בתקופה מאוחרת יותר הוקמה עיר חדשה בשם לוז בארץ החתים. נסיבות הקמתה מתוארות בספר שופטים:

ארכאולוגיה 
אתר בית אל הקדומה מלמד על החיים הדתיים של העיר לוז: בתקופה הכנענית התמקד הפולחן במקום גבוה בצפון־מערב האתר, בצמוד למקדש מתקופת הברונזה התיכונה; במקום נמצאו "לוחות עשתרת" (לוחות מתכת עם ייצוגי אלה) רבות, כנראה ייצוגים של אשרה ולא עשתרת במקרה זה, וכן "עמוד חתחור" קטן, וסביר להניח שהיה זה אתר פולחן עם עץ לאשרה. ייתכן שהסיפור על בניית המזבח על־ידי יעקב בבית אל הוא דרכו של הסופר לתת לגיטימציה דתית לפולחן באתר כנעני קדום. לפי עדות , גם באתר בית אל המאוחר יותר עמדה אשרה (ייתכן שאי אזכור אשרה בין חטאות ירבעם במקום נובע מתפיסת אשרה כלגיטימית בפולחן עד רפורמת יאשיהו). קיום עץ אשרה, אלה נקבית, במקום, מתחבר להצבת המצבה על־ידי יעקב בבית אל, מאחר שמצבה – סמל הזכרות, לרוב לא עמדה לבדה. סביר להניח, לפי השם "לוז", שעץ אשרה שעמד בעיר היה שקד. שילוב השמות "לוז" ו"בית אל" מהווה שני ביטויים לפולחן במקום, פולחן אל הזכרי ופולחן אשרה הנקבית.

בספרות הרבנית 
במדרש חז"ל מסופר שהמוות אינו שולט בתושביה.

במסכת סוטה מובאת ברייתא המספרת על לוז:

רש"י מציג את הבסיס לחלקה הראשון של הברייתא: "סיפיה דקרא היא 'שמה עד היום הזה' ומיניה יליף דלא נתבלבלה ולא חרבה כדאמרינן: כל מקום שנאמר 'עד היום הזה' לעולם ולעולמי עולמים הוא".

סגולתה של לוז, שהמוות לא שולט בה, מופיעה באגדה על אליחורף ואחיה בני שישא, סופריו של שלמה המלך, המופיעה ב, לפיה נשלחו ללוז על ידי שלמה בכדי להצילם ממוות, אך בהגיעם ללוז מתו, מכיוון שמלאך המוות נצטווה להורגם בשערי לוז.

העיר לוז מתוארת כעיר גן עדן, שהכניסה אליה היא דרך חור בעץ שקד.

קישורים חיצוניים
 יהודה שביב, לוז, באתר של מכללת הרצוג
האם צבעו את התכלת בעיר לוז שיעור בקול הלשון הרב יחיאל בוים' שיעור באתר קול הלשון

הערות שוליים

יישובי המקרא
המוות בתרבות ובאמנות