דרור שטרום

דרור שטרום (נולד ב-1963) הוא עורך דין ישראלי, כיהן כממונה על ההגבלים העסקיים, עומד בראש המכון הישראלי לתכנון כלכלי וכיהן בוועדות ציבוריות שונות.

ביוגרפיה
שטרום למד בתיכון כצנלסון בכפר סבא ושירת בצה"ל כקצין מודיעין שדה.

ב-1990 סיים תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב (בהצטיינות). ב-1992 הוסמך כעורך דין. עשה את התמחותו ועבד במשרד עורכי דין חיים צדוק ושות', ב-1996 נהיה לשותף במשרד.

ב-1997 מונה ליועץ המשפטי של רשות ההגבלים העסקיים וסגן הממונה על ההגבלים העסקיים. בתפקיד זה הגיש סדרת כתבי אישום כנגד קרטלים במשק ולראשונה בישראל נגזרו עונשי מאסר לריצוי בפועל (לא רק בעבודות שירות) לעברייני קרטלים (פרשת קרטל המרצפות).
בתקופת כהונתו הוביל קו, אותו המשיך אחר כך בעת שכיהן כממונה, של העמדה לדין פלילי ודרישת עונשי מאסר בפועל בעבירות של קרטלים במשק, בטענה שלולא ינהגו כך תוביל הריכוזיות במשק לכך שהקרטלים יהיו נפוצים ביותר, יוקר המחיה יאמיר ויכולתם של יזמים ועסקים קטנים לחדור לשווקים ולשכללם, יכולת שהיא חיונית לכל כלכלה מודרנית - תלך ותדעך. קו זה התקבל על ידי בית המשפט העליון אשר קבע כי: 

בפברואר 2001 מונה לראש הרשות וכממונה על ההגבלים העסקיים וכיהן בתפקיד עד נובמבר 2005. 
 באפריל 2002, במסגרת אישור למיזוג חברות הכבלים האזוריות חייב את החברה המאוחדת (כיום חברת "הוט") להיכנס כמתחרה לבזק בתחום הטלפוניה הנייחת. מהלך זה הביא לראשונה לכניסת מתחרה לחברת בזק ששלטה עד אז באופן מוחלט על כל תחום הטלפוניה הנייחת. 
 בשנת 2004 קבע לראשונה, בעקבות חקירה, את כללי היסוד שיחולו לפי חוק ההגבלים העסקיים ביחסים בין רשתות שיווק המזון לבין יצרני המזון הגדולים במשק, בעמדה רשמית ומפורטת אשר קיבלה תוקף של פסק-דין ואשר שימשה לימים כבסיס לחוק המזון. 
 במסגרת הפרטתה של חברת אל על חייב את האחים בורוביץ' (איזי ודדי) אשר רכשו את אל על כאשר החברה הופרטה למכור לצד ג' את חברת ארקיע, המתחרה באל על בקווים הפנימיים ובחו"ל. 
 שטרום כיהן כחבר בוועדת בכר שניסחה את הרפורמה להפחתת הריכוזיות בשוק הפיננסי וצמצום ניגוד האינטרסים בבנקים. 
 בשלהי כהונתו (בסוף שנת 2005) התנגד למיזוגן של חברות הדלק סונול ודור אלון, החלטה שאושרה בבית המשפט העליון. באותה שנה אישר את מכירתה של רשת קלאבמרקט לרשת שופרסל במסגרת דוקטרינת "החברה הכושלת".

לאחר תום כהונתו ברשות, ריכז במהלך שנת 2006 צוות בינמשרדי להקמתה וגיבוש מדיניות האכיפה של רשות להגנת צרכן ולסחר הוגן. משנת 2006 מכהן שטרום כמנכ"ל העמותה "המכון הישראלי לתכנון כלכלי", העוסק בנושא התחרותיות של ישראל. 

בשנת 2010 חיבר שטרום יחד עם פרופ' אבי בן בסט את הצעת החוק להגברת התחרותיות וצמצום סיכונים בפעילות קבוצות עסקיות, התש"ע - 2010. ההצעה הוגשה על ידי קבוצה של 37 ח"כים, בראשות עינת וילף וחיים אורון והביאה לכינון הוועדה להגברת התחרותיות במשק. במהלך המחאה החברתית בשנת 2011 מונה כמומחה מייעץ לצוות יוקר המחיה בוועדת טרכטנברג, הוועדה לשינוי כלכלי חברתי.

בשנת 2011 היה חבר בוועדה לבחינת מטה ראש הממשלה (ועדת קוצ'ייק) אשר הדו"ח שלה קבע את מבנה המטה והגביל את כמות משרות האמון במטה זה. 

ב-2015 מונה לעמוד בראש "הוועדה להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים" הקרויה גם "ועדת שטרום". הוועדה המליצה, בין השאר, על הורדת דרישת ההון לכניסת בנקים חדשים, והפרדת חברות כרטיסי האשראי מהבנקים והקמת תשתית מחשוב לבנקים חדשים בסיוע המדינה. ההמלצות ודו"ח הביניים של הוועדה פורסמו ב-14 בדצמבר 2015 וב-6 בינואר 2016 בהתאמה. הדו"ח המסכם של הוועדה פורסם ב-1 בספטמבר 2016 אומץ על ידי הממשלה והמלצותיו תורגמו להצעת חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016. הצעת החוק אושרה בכנסת ביום 23 בינואר 2017 ללא כל התנגדות. 

בעקבות הרפורמה והחוק שעבר הופרדו חברות כרטיסי האשראי "מקס" ו"ישראכרט" מהבנקים הגדולים ובאוגוסט 2021 הושק בישראל, לראשונה מזה 43 שנים - הבנק החדש "וואן זירו". 

בשנים 2016 - 2020 ייצג יבואנית מלט במאבק על פתיחת שוק המלט הישראלי שהיה במונופול של חברת "נשר" - לתחרות מיבוא והגן על היבואנים מהטלת היטל היצף שאיימו לטרפד את פתיחת השוק לתחרות. 

בשנת 2021 היה חבר בוועדת האיתור שהמליצה על מיכל כהן ועל ד"ר אורן ריגבי לשמש כממונה על התחרות. 

מייצג את לובי 99 בערר נגד החלטת הממונה על התחרות לאשר מיזוג שאיפשר לדלק קידוחים בע"מ ולשברון לרכוש את צינור הגז למצרים.

קישורים חיצוניים
 דרור שטרום באתר המכון הישראלי לתכנון כלכלי
 
 דרור שטרום באתר חדשות מחלקה ראשונה

הערות שוליים 

בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
הממונים על ההגבלים העסקיים
יועצים משפטיים ישראלים
בוגרי תיכון כצנלסון
ישראלים שנולדו ב-1963