פארק החופש

פארק החופש (באנגלית: Freedom Park) הוא מתחם לאומי הכולל אנדרטאות זיכרון, מוזיאון וגן ציבורי בפרטוריה, אחת משלוש ערי הבירה של דרום אפריקה. פארק החופש מנציח את "אלו שהקריבו את חייהם כדי לזכות בחופש" בדרום אפריקה, את גיבוריה הלאומיים של האומה, ואת הנופלים במלחמותיה לרבות אלו אשר מצאו את מותם במלחמת הזולו והקוסה, מלחמת הבורים הראשונה והשנייה, מלחמת העולם הראשונה והשנייה ואף מלחמות הגבול והמאבק באפרטהייד. כל זאת, תוך תשומת לב ל"סיפורה המורכב של דרום אפריקה". בנוסף, פארק החופש שם עבורו למטרה לעסוק בתחומי חינוך, לשאוף להוות "סמל לאומי ובינלאומי מוביל של אנושיות וחופש" וכן להוות כר פורה להרהור ביקורתי בעברה של דרום אפריקה.

היסטוריה
הפארק הוקם כחלק מיישום מסקנותיה של ועדת האמת והפיוס אשר פעלה בדרום אפריקה בשלהי שנות ה-90 על מנת ליישב את המתחים במדינה עם נפילת משטר האפרטהייד. בשנת 1999 נתן נלסון מנדלה ביטוי מפורש ליוזמה, כאשר קבע כי "לא רחוק היום בו יהיה מקדש עממי, פארק חופש, בו נוכל לחלוק כבוד לכל אלו שמגיע להם, אלו אשר סבלו וחוו כאב".

אבן הפינה הונחה באופן רשמי ב-1 ביוני 2000 ושנה לאחר מכן הוקמה קרן פארק החופש (Freedom Park Trust), אשר הייתה אמונה על ריכוז וניהול עבודות ההקמה. הפארק נחנך רשמית ב-8 במרץ 2004 בטקס רב רושם בהשתתפות נשיא דרום אפריקה תאבו מבקי, אשר קבע כי הוא מצפה שהפארק לא יהיה "מקום של אבל", אלא מקום של שמחה בו תינשא על נס הרוח האנושית. שנת חניכת הפארק הייתה שנת העשור לראשית הדמוקרטיה הרב-גזעית בדרום אפריקה לאחר נפילת האפרטהייד בשנת 1994, עשר שנים קודם לכן. באפריל 2009, קרן פארק החופש פורקה, ותחתיה הוקם מוסד התרבות פארק החופש (Freedom Park Cultural Institution), אשר אחראי החל מאותה העת על תחזוק האתר וניהולו.

אתרי הפארק
פארק החופש משתרע על פני 52 דונם בגבעה הצופה אל מרכז פרטוריה. למרגלות הגבעה מתחיל רחוב פול קרוגר, הרחוב הראשי של העיר, אשר נמתח ממנה הרחק צפונה. מהגבעה אפשר לצפות אל אתרים השוכנים בגבעות פרטוריה האחרות, לרבות ביצורי פרטוריה, אנדרטת החלוצים ובנייני האיחוד. הפארק כולל מוזיאון גדול לתולדות יבשת אפריקה בכלל ודרום אפריקה בפרט לצד מתחמי זיכרון שונים. כל אתר ואתר בפארק החופש נושא שם באחת מלשונותיה הרשמיות של דרום אפריקה. בין מתחמי הזיכרון השונים ומסביבם הוקם גן זיכרון רחב ידיים אשר רווי בסמליות השמה על נס את אחדותה של דרום אפריקה. כך למשל הגן מתהדר בעצים, שיחים ואדמה מכל רחבי הפרובינציות של דרום אפריקה. בנוסף, ברחבי הגן אפשר גם למצוא אנדרטאות שונות, פסלים רבים, מדשאות ובריכות נוי.

מתחמי הזיכרון
מתחם הזיכרון העיקרי של פארק החופש מכונה "סקהומבאטו" (S'khumbuto, משפת הסוואזי), והוא ממוקם על ראש הגבעה. מתחם סקהומבאטו אמון על הנצחת העימותים הצבאיים שעיצבו את דרום אפריקה המודרנית. המתחם כולל את "קיר השמות", אחד המונומנטים החשובים ביותר בפארק החופש כולו. על קיר זה, אשר אורכו 697 מטר, חרוטים שמותיהם של 150,000 איש אשר נפלו בעימותים אלימים בדרום אפריקה לאורך תולדותיה. סקהומבאטו כולל גם גלריית תמונות של מנהיגים מקומיים ובינלאומיים אשר נתנו לרבים השראה, אמפיתיאטרון לטקסי זיכרון עם כ-2,000 מקומות ישיבה, היכל לתפילה ומדיטציה, ונר אש תמיד מוקפת מים לזכרם של גיבורי האומה.

בשוליו המזרחיים של פארק החופש משתרע מתחם זיכרון נוסף העונה לשם "איסיביבאנה" (Isivivane, משפת הזולו). מתחם זה מסמל את מקום מנוחתם הרוחני של אלו אשר קיפחו את חייהם בעת מאבקם לחופש בדרום אפריקה. המתחם בנוי בצורה המזכירה קיום פרקטיקות דתיות של בני הזולו והקוסה, והוא כולל שני אתרים סמוכים: "לסאקה" (Lesaka, משפת הקוסה) – מעגל אבן הכולל סלע מכל אחת מהפרובינציות של דרום אפריקה, ו"לקגוטלה" (Lekgotla, משפת הקוסה גם כן) – מבנה בצורת חצי עיגול הכולל עץ מכל אחת מהפרובינציות של דרום אפריקה.

את מתחם סקהומבאטו ומתחם איסיביבאנה מקשרת דרך אויטספאנפלק (Uitspanplek, משפת האפריקאנס) – מסלול הליכה מרוצף בין כמה מאות מטרים עם נוף לאנדרטת החלוצים השוכנת בגבעה ממול. דרך נוספת המקשרת בין שני מתחמי זיכרון אלו היא דרך מבלדזו (Mveledzo, משפת הונדה), הקצרה יותר.

המוזיאון

בשוליו הצפוניים של פארק החופש עומד מוזיאון גדול בשם "האפו" (//hapo, משפת הקוסה). המוזיאון מגולל את סיפורה ההיסטורי של אפריקה בכלל ודרום אפריקה בפרט, תוך שימת דגש על המאבק לחירות ועל המחירים ששילמו אישים שונים במסגרת מאבק זה. במוזיאון תצוגות אינטראקטיביות ומוצגים שונים הנפרסים על פני שבעה אגפים, כל אחד מוקדש לתקופת היסטורית אחרת:
 עידן 1: כדור הארץ: תיאור היווצרות העולם והחיים על פני כדור הארץ בעיניי המדע לצד תפיסות הבאות לידי ביטוי באגדות אפריקניות עממיות. בחלק זה מושם דגש על אחריות האדם לשמירה על הסביבה.
 עידן 2: האבות: בחינת השאלה איך האפריקנים מתמודדים עם המוות ויחסים לחיים לאחר המוות, וכן תפיסתם את אבותיהם הממשיים והרוחניים. בחלק זה גם מתוארים חידושים טכנולוגיים אפריקניים מוקדמים.
 עידן 3: העמים: הצגת רעיונות תרבותיים ואחרים לצד חידושים שונים אשר תפסו יתד ברחבי העולם ושמוצאם באפריקה.
 עידן 4: התנגדות וקולוניזציה: הצגת מאבקם של הילידים האפריקנים כנגד אתגרי הקולוניאליזם האירופאי, וכן תיאור האופן בו מעשי הקולוניזציה שינו את יחסם של האפריקנים לתרבותם שלהם.
 עידן 5: תיעוש ועיור: הצגת האתגרים שהביאה המודרניזציה לאפריקה, לרבות התפשטות הערים וצמיחת התעשייה, והשפעותיה של המודרניזציה על החברה האפריקנית.
 עידן 6: לאומיות ומאבק: עיון במאבק כנגד הרודנות ולמען הדמוקרטיה באפריקה בכלל ובדרום אפריקה בפרט, באופן אשר שם בא לידי ביטוי בהתנגדות לאפרטהייד.
 עידן 7: בניין האומה ובניין היבשת: בחינת השאלות הנוגעות לעתידה של יבשת אפריקה בכלל ושל דרום אפריקה בפרט, נוכח השאיפה ההולכת וגוברת לדמוקרטיה ופיתוח כלכלי.

נוף הנשקף לגבעות אחרות בפרטוריה

ראו גם
 שדה הגיבורים
 מוזיאון המלחמה הלאומי של דרום אפריקה
 היכל הזיכרון הלאומי
 ועדת האמת והפיוס

קישורים חיצוניים

 
 פארק החופש, באתר South Africa.info

הערות שוליים

דרום אפריקה: אנדרטאות
פרטוריה