אמיר אוחנה

אמיר אוחנה (נולד ב-15 במרץ 1976, י"ג באדר ב' ה'תשל"ו) הוא יושב ראש הכנסת בכנסת העשרים וחמש, מטעם מפלגת הליכוד.

כיהן כשר לביטחון הפנים, כשר המשפטים, כיושב ראש הוועדה המיוחדת של הכנסת לדיון בחוק-יסוד: הלאום, כיו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל של ועדת החוץ והביטחון וכיו"ר התא הגאה במפלגתו.

אוחנה הוא ההומוסקסואל המוצהר הראשון בתולדות מדינת ישראל שכיהן בתפקיד שר ובתפקיד יושב ראש הכנסת. עורך דין במקצועו.

קורות חייו
אוחנה נולד וגדל בבאר שבע, בשכונה ה'. הוא בנם השלישי של אסתר ומאיר שמעון אוחנה, יוצאי מרוקו. אמו, ילידת וזאן ואביו יליד מרקש שעבר בילדותו לרבאט. שניהם עלו בשנות ה-50. בנעוריו עברה משפחתו מבאר שבע ללהבים, ובהמשך עברו להתגורר בראשון לציון.

את שירותו הצבאי עשה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר שירות ברצועת עזה, בכוח שנועד לאבטח את צירי התנועה ברצועה וכחוקר תאונות דרכים בפיקוד הדרום, נשלח לקורס קצינים. על רקע גל הטרור ב-1995 שובץ כמפקד מחסום קרני. בהמשך שובץ כקצין חקירות תאונות דרכים פיקודי של פיקוד הדרום, כמפקד קורס חוקרי תאונות דרכים, ומפקד בסיס המשטרה הצבאית אילת והערבה. לקראת סיום שירות הקבע שירת כקצין חקירות במצ"ח ב"ש ומצ"ח דן, והוא רב-סרן במילואים.

לאחר שחרורו מצה"ל בהיותו סטודנט, עבד כמוקדן בחמ"ל איכונים בשב"כ בין השנים 2000–2006.

בעל תואר ראשון מבית הספר למשפטים של המכללה למינהל. את התמחותו עשה במשרד המשפטים בפרקליטות מחוז המרכז, ולאחר מכן עבד במשך כעשור כעורך דין העוסק במשפט פלילי.

בטרם נבחר לרשימת הליכוד לכנסת ה-20, במשך כשנתיים, היה אוחנה פעיל ברכישת אג"ח בהנפקות בשוק ההון, בין השאר, בהנפקות של קבוצת דלק ובנק איגוד.

פעילות ציבורית ופוליטית
אוחנה הוא ממייסדי קבוצת "גאווה בליכוד", תא הלהט"ב של תנועת הליכוד, שהוקם ב-2011, ומדצמבר 2014 מכהן כיו"ר הקבוצה, המהווה את התא הגאה הפוליטי הראשון בימין, המוביל מאבק לשוויון להט"בי. מאז הוקם, תפס התא תאוצה במפלגה, ואוחנה סומן כפעיל מרכזי בתנועת הליכוד וצורף כחבר בהנהלת חוג "תדמור", פורום נאמני ארץ ישראל בליכוד, וכן כחבר בפורום "מנוף" – פורום צעירים ליברלי בליכוד. בשנת 2013 הוביל מהלך של שינוי חוקת הליכוד באופן שלמטרות התנועה התווסף גם המאבק באפליה על רקע נטייה מינית. במסגרת פעילותו הציבורית מבקש אוחנה לשבור את ההגמוניה בקהילת הלהט"ב, לפיה המודעות והדאגה לזכויות הקהילה היא נחלת הצד השמאלי שבמפה הפוליטית.

במהלך "מבצע צוק איתן" פעל לגיוס מתנדבים מאזור תל אביב, בשיתוף פעולה עם פעילים חברתיים משדרות, לחלוקת מזון לנכים ולנזקקים בשדרות.

לאחר ניסיון ההתנקשות ביהודה גליק באוקטובר 2014 התנדב אוחנה לאבטח אותו בעת שיצא מביתו.

לאחר רעידת אדמה שהתרחשה בנפאל באפריל 2015, סייע אוחנה לזרז את חזרתן לישראל של המשפחות שתינוקותיהן נולדו בהליך פונדקאות ולאלו שהמתינו ללידה, על ידי פנייה לשר לביטחון הפנים גלעד ארדן, שפתר את הבעיות הביורוקרטיות.

בדצמבר 2014 נבחר לנציג מחוז תל אביב בבחירות המקדימות בליכוד, והוצב במקום ה-32 (ששוריין עבור המחוז) ברשימת הליכוד בבחירות לכנסת העשרים, אך הליכוד זכה ב-30 מנדטים והוא לא נכנס לכנסת.

הכנסת ה-20
ב-27 בדצמבר 2015 נכנס אוחנה לכנסת, לאחר התפטרותו של השר וחבר הכנסת סילבן שלום. בהשבעתו הציג עצמו: "אני יהודי, ישראלי, מזרחי, הומו, ליכודניק, ביטחוניסט, ליברל ואיש הכלכלה החופשית". ב-23 בפברואר 2016 צורף אוחנה לוועדת הכנסת ולוועדת החוץ והביטחון, לאחר שח"כ אורן חזן הודח מוועדות אלה. ב-20 ביוני 2016 מונה אוחנה ליו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל ולחבר ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

הוא קידם מתן הקלות בנשיאת כלי ירייה וייסד בכנסת את השדולה לעיצוב מדיניות נשיאת כלי ירייה בישראל. במקביל פעל אוחנה בנושאים הקשורים בביטחון אישי, כך למשל בפעילות למיגור פשיעה חקלאית.

אוחנה מחזיק בעמדות ליברליות בתחום הכלכלי-חברתי, הוא פועל לאפשר תחבורה שיתופית בישראל, באמצעות חקיקה שתתיר את פעילותן של חברות כגון אובר. הוא פעל למעבר מסימון מחירים על גבי מוצרים באמצעות מדבקות אל עבר סימון מחירים באמצעות צגים אלקטרוניים על המדפים, בנימוק שהביטול יביא לירידת מחירים לצרכן.

יזם חוק השולל תקני שירות לאומי מעמותות שעיקר מימונן ממקורות זרים.

פעל לחשיפת עלות החזקת המסתננים למשלם המיסים הישראלי.

בינואר 2017 הגיש הצעת חוק המבקשת לאפשר לשרים למנות יועצים משפטיים למשרדם במינוי אישי. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, הביע התנגדות חריפה ביותר למהלך. גם נציב שירות המדינה תקף את הצעת החוק.

ביולי 2017 מונה אוחנה ליו"ר הוועדה המיוחדת של הכנסת לדיון בחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי. במסגרת תפקידו זה סיכל אוחנה את חקיקת "סעיף המשפט העברי" בחוק זה, שאמור היה להורות כי במקרי לאקונה יפנה בית המשפט אל עקרונות המשפט העברי. באותו חודש, לאחר שפורסמה חוות דעת של משרד הרווחה המקשה על אימוץ בידי זוגות להט"בים, פרסם אוחנה כי לא יצביע יחד עם הקואליציה עד שיתוקן החוק וישווה את תנאיהם של בני זוג מאותו המין לזוגות הטרוסקסואליים. בהצבעה על "חוק הפונדקאות" הצביע אוחנה נגד, בניגוד לעמדת הקואליציה, בשל העובדה שהחוק לא כלל גברים יחידניים בין הזכאים להליך זה. בעקבות הפרות של המשמעת הסיעתית והקואליציונית בהצבעות בנושא להט"ב, הורחק מ.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת (אפריל 2019) הוצב אוחנה במקום ה-19 ברשימת המפלגה ונבחר לקדנציה שנייה בכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים (ספטמבר 2019) ו-בחירות לכנסת העשרים ושלוש (מרץ 2020) הוצב במקום ה-21 ברשימת הליכוד.

שר המשפטים
ב-5 ביוני 2019 מינה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, את אוחנה לשר המשפטים בממשלת המעבר, לאחר פיטורי איילת שקד. בכך היה לשר ההומוסקסואל הראשון בתולדות המדינה. כפועל יוצא מהמשרה, היה חבר בקבינט המדיני-ביטחוני.

בריאיון למהדורת החדשות של חדשות 12 ב-12 ביוני 2019 אמר אוחנה כי הדבר החשוב ביותר שנעשה עבור להט"ב במדינת ישראל נעשה בכנסת, לא בבג"ץ. לדבריו, הוא מעדיף לחיות בדמוקרטיה, גם כשלא כל ההחלטות שהרשות המחוקקת מקבלת הן לרוחו.

ב-23 ביולי פיטר את מנכ"לית משרד המשפטים, אמי פלמור, בנימוק שהתנגדה לרפורמות שביקש להעביר במשרד. ב-11 בספטמבר מונתה סיגל יעקבי לממלאת מקום המנכ"לית.

באוגוסט 2019 פרסם את תזכיר החוק הראשון שלו כשר המשפטים – תזכיר חוק אימוץ ילדים. מדובר במהלך שהחל לקדם עוד בהיותו ח"כ, בשל עמדת משרד הרווחה שהתנגד לאימוץ על ידי זוגות להט"ב. במסגרת ההצעה יבוטל תנאי הסף הדורש זוגיות של "איש ואשתו", כך שלמעשה טובת הילד תקבע, ולא סוג הזוגיות של המאמצים.

ב-16 בספטמבר 2019 הורה על דחיית כניסתן לתוקף, עד לספטמבר 2020, של תקנות סדר הדין האזרחי החדשות שיזמה קודמתו בתפקיד, איילת שקד. הוא ציין כמה נימוקים: עקרון הוודאות המשפטית, שלטענת נציגי לשכת עורכי הדין ייפגע מאוד עקב הרפורמה; הפגיעה בציבור המתדיינים, שייאלצו להתאים את עצמם לסד זמנים לחוץ יותר; והטענות בדבר שיקול-הדעת השיפוטי הנרחב שיוענק לבתי המשפט במסגרת התקנות החדשות. לדבריו התקנות החדשות כוללת שורה של מטרות ועקרונות הנתונים לפרשנות נרחבת, שעשויים להוות כר פורה לפרשנות ולאקטיביזם שיפוטי. עוד אמר אוחנה כי בכוונתו לערוך בחינה כוללת ומקיפה של הרפורמה, שהשלכותיה משתרעות הרבה מעבר למה שמסגרת הזמן הקצר העומד לרשותו לצורך העניין מאפשרת.

בעקבות פרשת מותו של סלומון טקה, הודיע אוחנה ביולי 2019 על כוונתו להקים ועדת בדיקה ממשלתית לחקירת התנהלותה של מח"ש
בפברואר 2020 הביא אוחנה את ההצעה לאישור הממשלה, בניגוד לחוות דעתו של מנדלבליט שאין להקים ועדה בתקופת בחירות. הממשלה אישרה את הצעת אוחנה והוועדה הוקמה, אך פעולתה הוקפאה על ידי בג"ץ.

באוקטובר 2019 כינס מסיבת עיתונאים שבה טען לקיומה של "הפרקליטות שבתוך הפרקליטות" כקבוצה שמובילה סדר יום מוטה פוליטית ומדליפה חומרי חקירה ודיונים פנימיים, ומחה על הסירוב לבקשתו להנהיג במערכת בדיקות פוליגרף או לפתוח בחקירה לאיתור מקור ההדלפות. לאחר כשבוע פירט במליאת הכנסת את התנהלות החוקרים במסגרת חקירתו של עד המדינה ניר חפץ במסגרת תיק 4000. לדבריו, החוקרים סירבו לטפל בעקיצות הפשפשים שמהן סבל בתא המעצר ואף הביאו לחקירה אישה צעירה שאינה קשורה לחקירה, שאלו אותה על טיב יחסיה עם חפץ והפגישו ביניהם במסדרון. לאחר מכן אמרו לו "אנחנו נפיל על המשפחה שלך פצצה". אוחנה המשיך ואמר שחפץ נכנע ומסר גרסה שהתבררה כשקרית. לאחר מכן הוצא מן המקום וניהל עם אחד החוקרים שיחה שלא תועדה, ואז שב ומסר "גרסה מלאה, תפורה אחד לאחד לנתונים שבידי החוקרים". לדברי אוחנה מדובר בזדון ובפשעים חמורים, שראשי מערכת האכיפה מגוננים על העבריינים מחקירה אמיתית. ניר חפץ טען שהוא דיבר אמת בעדותו ותבע את השר אוחנה. תביעתו של חפץ נדחתה על הסף, מאחר שדברי השר חוסים תחת חסינות חברי הכנסת, אך השופטת מתחה ביקורת על אוחנה על שהפר צו איסור פרסום.

לאחר סיום כהונת פרקליט המדינה שי ניצן מינה אוחנה את המשנה לפרקליטת מחוז המרכז, אורלי בן-ארי, לממלאת מקום פרקליט המדינה, בניגוד לעמדת היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, שיש למנות לתפקיד את שלמה למברגר. מנדלבליט מסר בתגובה כי "מינוי זה חורג באופן קיצוני ממתחם הסבירות ולפיכך קיימת מניעה משפטית באישורו". התנועה לאיכות השלטון עתרה לבג"ץ נגד המינוי. בג"ץ הקפיא אותו בצו ביניים, ובן ארי ויתרה עליו.

כחודש וחצי לאחר מכן, בראשית פברואר 2020, מינה אוחנה את דן אלדד לממלא מקום פרקליט המדינה בניגוד לדעתו של מנדלבליט. באפריל 2020, לקראת פקיעת מינויו של אלדד הוגשה עתירה לבג"ץ נגד הארכת המינוי, וזה אסר על אוחנה בצו ביניים למנות מחליף כלשהו. מנדלבליט הודיע כי עד למינוי הוא ימלא את מקום פרקליט המדינה. בתגובה העלה אוחנה טענות שלפיהן אנשי הפרקליטות והייעוץ המשפטי לממשלה נגועים בניגודי עניינים, קליקות ושיקולים זרים. הוא פנה למבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, בבקשה כי יבדוק את הדברים. אנגלמן הודיע כי אין מקום לסטות מתוכנית העבודה ביחס לפרקליטות וכי הנושאים שהועלו הועברו לידיעת החטיבה הרלוונטית.

ביוני 2021 בית משפט השלום נדחתה על הסף תביעת דיבה בסך חצי מיליון ש"ח של ניר חפץ כנגד אוחנה, כיוון שהייתה לו חסינות כחבר הכנסת. חפץ ערער על פסק הדין בבית המשפט המחוזי, ובנובמבר 2022, במסגרת פשרה בתביעה, התנצל אוחנה בפני חפץ, על שבזמן כהונתו כשר המשפטים חשף פרטים אישיים שהיו מוגנים בצו איסור פרסום

השר לביטחון הפנים

ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר לביטחון הפנים, ב-30 ביולי פרש מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי", ופינה את מקומו לעמית הלוי.

ביולי עיכב השר את תחילת אכיפתו של חוק איסור צריכת זנות בנימוק שלא ניתן מענה שיקומי לאוכלוסיות בזנות אך בדצמבר 2020 חתם על הצו.

בדצמבר 2020, מדינת ישראל הצטרפה באופן רשמי ל-ISA, ברית בין-לאומית של משרדי הפנים וביטחון הפנים, עוד באותו החודש החליט אוחנה כי מפקד מג"ב קובי שבתאי יהיה המפכ"ל ה-19 של משטרת ישראל, בנוסף החליט על מינויה של קטי פרי לנציבת שב"ס ה-18. במאי 2021 נדרשה משטרת ישראל להתמודד עם המהומות בישראל במהלך חודש הרמדאן.

בינואר 2021, בעת מבצע "לתת כתף" לחיסון מפני נגיף הקורונה, הורה לחסן את כלל סגל שירות בתי הסוהר לפני חיסון האסירים, בנימוק שסגל בתי הסוהר יוצא ונכנס מבית הסוהר, והוא מקור ההדבקה העיקרי. המהלך נעשה בניגוד לתעדוף משרד הבריאות וחרף פנייתם של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, איתמר גרוטו, היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, ונשיא המדינה ראובן ריבלין. הם סברו שעליו לפעול לפי תיעדוף משרד הבריאות המנחה לחסן מבוגרים קודם צעירים. נגד הנחייתו של אוחנה הוגשו עתירות לבג"ץ. העתירות נדחו משום שבינתיים חוסנו האסירים, אך שלושת שופטי בג"ץ מתחו ביקורת על אוחנה וקבעו שחרג מסמכותו.

בעקבות האסון בהילולת רבי שמעון בר יוחאי בשנת 2021 כתב אוחנה: "אני אחראי לכל דבר הקשור בגופים שתחת אחריותי. אני אחראי – אך אחריות אין פירושה אשמה".

בתאריך 30 באוגוסט 2022 שלחה ועדת מירון - וועדת החקירה הממלכתית לאסון מירון, הודעת אזהרה לאמיר אוחנה, שמשמעותה, שמקבל המכתב עלול להיפגע מן החקירה או מתוצאותיה.

יושב ראש הכנסת
אוחנה נבחר לכנסת העשרים וחמש, וב-29 בדצמבר 2022, עם גיבוש הקואליציה החדשה, נבחר ליושב ראש הכנסת. במהלך טקס השבעתו כיושב ראש הכנסת הודה אוחנה לבן זוגו אלון והצהיר כי הכנסת בראשותו לא תפגע במשפחות להט"ב. במהלך דבריו חברי כנסת מסיעות יהדות התורה ונעם הסיטו את מבטם. במהלך טקסי ימי השואה והזיכרון לראשונה הופיע יושב ראש הכנסת יחד עם בן זוגו, כשאר ראשי השלטון. אוחנה יצא נגד התבטאויות של חבר הכנסת יצחק פינדרוס כנגד הקהילה הגאה. יושב ראש בית הנבחרים האמריקאי היה אורחו של אוחנה בכנסת במהלך מאי 2023. אוחנה היה יושב ראש הכנסת הראשון שנאם בפני פרלמנט בארצות ערב, בעת ביקורו במרוקו ביוני 2023, סיור שהיה בו גם היבט אישי כיוון שאוחנה הוא בן לעדה המרוקאית. אוחנה הוא בין התומכים הבולטים בקואליציה ברפורמה המשפטית.

עמדותיו
אוחנה הביע פעמים רבות עמדות התומכות בחיזוק ושימור ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון, ובהסדרת בנייה בהתנחלויות, כגון בעניין פינוי עמונה, ובכך שיזם דיונים בנושא הסדרת בנייה בביתו של פצוע צה"ל ממבצע צוק איתן.

הוא תומך בשוק חופשי ובהקלות בנשיאת כלי ירייה וזכויות להט"ב.

אוחנה מתנגד לתופעה לה הוא קורא אקטיביזם שיפוטי. הוא תומך בכך ששרים ימנו יועצים משפטיים למשרדם ובפסקת ההתגברות שאותה כינה "התגלמות הדמוקרטיה". במאי 2018, הוא אמר בריאיון לאתר זווית אחרת שלא צריך להזדעזע מהרעיון של אי-ציות לפסיקה של בית המשפט העליון.

אחרי כניסתו לתפקיד שר המשפטים אמר כי "השופט הוא שופט, לא מורה דרך ולא מחנך הדור. הוא צריך לפסוק על פי החוק הקיים, לא לבטל חקיקה ולא לייצר חקיקה, למעט 'מקרים קיצונים שדגל שחור מתנוסס מעליהם', ולא נתקלתי בכאלה עד כה".

חייו האישיים 
אוחנה יצא מהארון בגיל 15 כהומוסקסואל. מתגורר בתל אביב עם בן זוגו, אלון חדד, וילדיהם התאומים, שנולדו באוגוסט 2015 בהליך פונדקאות באורגון שבארצות הברית. אוחנה הוא אביו הביולוגי של הבן וחדד הוא האב הביולוגי של הבת.

אוחנה היה טבעוני במשך תשעה חודשים, אך הפסיק זאת כשהרגיש, לדבריו, שזה גורם לו לסלוד מאנשים אחרים בשל יחסם לבעלי חיים.

קישורים חיצוניים 

 
 אמיר אוחנה, באתר ערוץ הכנסת
 אמיר אוחנה בפגישה עם רוני קובן

כתבות ותחקירים
 
 
 
 Gil Hoffman, Gay Likudnik hopes to join next Knesset, The Jerusalem Post
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 ברוך קרא, השר לביטחון נתניהו: כך זינק אמיר אוחנה לצמרת, באתר חדשות 13, 31 ביולי 2020
 
ראיונות
 
 
 
 
נאומיו:

הערות שוליים 

ראשון לציון: אישים
רבי-סרנים בצה"ל
עורכי דין פליליים ישראלים
בוגרי תיכון מבואות הנגב
בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל: משפטים
חברי כנסת מטעם הליכוד
חברי הכנסת העשרים
חברי הכנסת העשרים ואחת
חברי הכנסת העשרים ושתיים
חברי הכנסת העשרים ושלוש
חברי הכנסת העשרים וארבע
חברי הכנסת העשרים וחמש
שרי ממשלת ישראל השלושים וארבע
שרי ממשלת ישראל השלושים וחמש
חברי הקבינט המדיני-ביטחוני
להט"בים יהודים
חברי כנסת להט"בים
פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
עורכי דין להט"בים ישראלים
ישראלים שנולדו ב-1976
חברי הכנסת: משפטנים