לוקיוס מומיוס אכאיקוס

לוקיוס מוּמיוס אַכָאיקוּס (Lucius  Mummius Achaicus, נולד ונפטר במאה ה-2 לפני הספירה), היה מדינאי ומצביא רומי, כובש קורינתוס ומחריבהּ בשנת 146 לפנה"ס, קנסור ב-142/1.

רקע וקריירה מוקדמת
אביו של לוקיוס מומיוס, ששמו אף הוא לוקיוס מומיוס, היה הראשון במשפחתו שנשׂא במשׂרה פוליטית או צבאית בכירה. בשנת 187 כהן כטריבון של הפלבס, והתעמת עם קאטו הזקן. בשנת 177 כהן כפראיטור באי סרדיניה. 

לוקיוס מומיוס עצמו כהן כפראיטור בפרובינקיה היספניה אולטריור  (ספרד המרוחקת יותר), לשם נשלח כדי לדכא מרד שפרץ בקרב הלוסיטאנים. זמן קצר לאחר הגיעו לפרובינקיה פגש בשׂדה הקרב את הצבא היריב והניס אותו, אבל הוכה לאחור בזמן רדיפה חסרת סדר. לאחר כישלון ראשון זה עבר לנקוט זהירות רבה יותר, לכד קבוצות מורדים קטנות, ולבסוף התעמת גם עם צבא גדול והכה אותו. בתום שנת כהונתו חזר לרומא וחגג טריוּמף. למרות זאת, מרד הלוסיטאנים  לא דוכא סופית, והמשיך לתסוס עוד מספר שנים לאחר מכן.

קונסולאט ביוון
מומיוס נבחר לקונסולאט של שנת 146 בצותא עם גנאיוס קורנליוס לנטולוס , ובכך היה לראשון במשפחתו שהגיעה למשׂרה זו, נובוס הומו בעגה הפוליטית של רומא. במסגרת תפקידו קבל את הפיקוד על הצבא הרומי במלחמתו כנגד צבא הליגה האכאית. אחיו סְפּוּריוּס יצא עמו ליוון כלגאטוס. בקרב קורינתוס הביס ללא תנאי את הצבא שמולו, וכבש את העיר עצמה. כיבוש העיר לווה בטבח המוני, ושארית אוכלוסייתה נמכרה לעבדות. העיר נבזזה, ולאחר הגעת חבר-העשׂרה מרומא (אחד מהם היה אביו), נהרסה העיר בצו הסנאט. בשל הישׂגיו זכה לכינוי (Cognomen) אכאיקוס (Achaicus), על שם האויב שהביס. הוא היה האדם החדש הראשון שזכה לכינוי באופן זה.

עם סיום תפקידו קבל מומיוס סמכות פּרוֹקוֹנסוּלארית מן הסנאט כדי לארגן מחדש את הפרובינקיה. במשׂימה זו סייע לו ההיסטוריון היווני פוליביוס, אזרח הליגה האכאית המובסת. משהשלים את מלאכתו יצא לסיור ברחבי יוון, ובמהלכו הציב כתובות במספר מקדשים, וזכה לכבוד בערים שונות, בין השאר באולימפיה:

מומיוס ברומא
אחרי שובו לרומא, כנראה בשלהי 145, חגג מומיוס שוב טריומף, הפעם על אכיה ועל קורינתוס. לפי ההיסטוריון טקיטוס הייתה זו הפעם הראשונה בה הוצגו הצגות תיאטרון בנוסח היווני במסגרת חגיגות הטריומף . בנוסף קיים נדר שנדר בזמן המלחמה ובנה מקדש להרקולס המנצח (Hercules Victor) על גבעת קאיליוס, כפי שידוע לנו מכתובת שנמצאה באתר: L(ucius) Mummi(us) L(uci) f(ilius) co(n)s(ul) duct(u) / auspicio imperioque / eius Achaia capt(a) Corint(h)o / deleto Romam redieit / triumphans ob hasce / res bene gestas quod / in bello voverat / hanc aedem et signu(m) / Herculius Victoris / imperator dedicatל (וקיוס) מומ (יוס) ב (ן) ל (וקיוס), שבהובלתו בסמכותו ובפיקודו נכבשה אכיה והוחרבה קורינתוס, שב לרומא בתהלוכת ניצחון. בשל ההישׂגים הטובים הללו, וכיון שנשבע כך בזמן המלחמה, מקדיש האימפראטור מקדש זה ופסל זה של הרקולס המנצח.את יצירות האמנות הרבות שלקח כשלל בקורינתוס תרם בנדיבות לקישוטה של רומא, לערים שונות ברחבי איטליה, בפרגמון ואפילו בספרד. ולעצמו לא הותיר דבר. כתוצאה מכך, נותרה בתו חסרת כל, והסנאט קצב לה סכום כסף כנדוניה.

בשנת 142/1 כהן מומיוס כקנסור בצותא עם סקיפיו אמיליאנוס, והתעמת אתו בנושׂאים שונים. הלך לעולמו כנראה זמן קצר לאחר כהונתו האחרונה. נאומיו של מומיוס השתמרו לפחות עד לימיו של קיקרו, שראה במומיוס נואם בעל כישרון בינוני. המשפחה המומיית (gens Mummia) לא העמידה עוד אנשים ידועי שם אחריו.

לקריאה נוספת  

 שצמן, ישׂראל. 1989. תולדות הרפובליקה הרומית. ירושלים: מאגנס. עמ' 197–202.
 Gordon, Arthur E. 1983. Illustrated Introduction to Latin Epigraphy. Berkeley, University of California Press. pp. 86–87.
Kierdorf, Wilhelm. 2006. “Mummius”, Brill’s New Pauly, Antiquity. (eds.) Hubert Cancik, Helmuth Schneider. 
Pietilä-Castrén, L. 1978. "Some Aspects of the Life of Lucius M. Achaicus", Arctos 12: 115-123. 
 Tzifopoulos, Yannis Z. 1993. "Mummius’ Dedications at Olympia and Pausanias’ Attitude to the Romans", Greek, Roman and Byzantine Studies 34: 93–100.
Wiseman, J. 1979. "Corinth and Rome I", Aufstieg und Niedergang der römischen Welt II 7.1, 438-548. 
Yarrow, L. 2006. "Lucius Mummius and the Spoils of Corinth", Scripta Classica Israelica 25: 57-70. 
Ziolkowski, Adam. 1988. "Mummius' Temple of Hercules Victor and the Round Temple on the Tiber", Phoenix 42.4: 309-33.

קישורים חיצוניים 

כתובת ההקדשה במקדש Hercules Victor
ציפופולוס 1993
Yarrow 2006

הערות שוליים 

רומאים בתקופת הרפובליקה
נובוס הומו
קונסולים ברפובליקה הרומית
יוון תחת שלטון רומא