גופנה

גופנה (גופנא) הייתה בתקופת בית שני בירת חבל יישוב יהודי במרכז חבל בנימין, עורף חקלאי לירושלים ותנובת אדמתה, יין נסכים ושמן קשורה בטבורה לעבודת בית המקדש, ערש מרד החשמונאים.

מקובל לזהות את גופנה עם הכפר הפלסטיני נוצרי בן זמננו ג'יפנה. על שם העיר הקדומה מכונה כיום רכס ההרים שמצפון מערב לפסגות בשם "הרי גופנה" (גם: "הרי גופנא").

מופיעה במפת מידבא.

היסטוריה 
יער לא ברוא בתקופה הכנענית - כמתואר בתשובת יהושע בן נון לתלונת בני יוסף על הנחלה הקטנה לה זכו: , היה תחת עבודת אדמה יהודית החל בתקופת בית ראשון, ימי נחלת שבט אפרים, לבירת חבל יהודי גדול ופורה בשומרון שהתקיים כל תקופת בית שני. נודעה בגפניה ועצי הזית, משבעת המינים בהם נתברכה ארץ ישראל ובתעשיית היין בהובלת משפחות כהנים ידועות. בתוספתא מכונה העיר בשם "בית גופנין".

בספר חשמונאים א' ב' ט"ו-כ"ז ; נמסר אודות הימלטותו בשנת 167 לפנה"ס של מתתיהו החשמונאי ובניו להרים לאחר שהתקומם כנגד גזרות אנטיוכוס אפיפנס, פרופ' מיכאל אבי-יונה זיהה את מיקום אותם הרים אליהם נמלט מתיתיהו כהרי גופנה .

גופנה נזכרת רבות בכתביו של יוסף בן מתתיהו. תחילה, נזכרת העיר בתיאור קרבותיו של יהודה המכבי. לאחר מכן נזכרת העיר בהקשר למכירתה בידי הרומאים לעבדים, ופדיונה לאחר שלא עמדה בעול המיסים שהוטל עליה על ידי קסיוס, טרם תקופתו של הורדוס.

בתיאור פרובינקיה יהודה מציין יוספוס את גופנה כמחוז השני בסדר המחוזות (טופארכיות) לאחר ירושלים, וכן מתאר כיצד נפלו העיר והמחוז שלה בידי גייסותיו של אספסיאנוס. לאחר מכן, מתאר יוספוס כי טיטוס עבר בגופנה הכבושה בדרכו לכיבוש ירושלים.

בזמן המרד הגדול נזכר יוחנן בן חנניה כמי שהתמנה למפקד המורדים במחוז גופנה ובמחוז עקרבת.
נראה שגם לאחר כישלון המרד המשיכה העיר להתקיים כיישוב יהודי. בתלמוד הירושלמי נזכר בית כנסת שבנו בני גופנה בציפורי, המכונה "כנישתא דגופנא דציפורין", ויש המשערים שהיו אלו בני גופנה שהוגלו לגליל לאחר דיכוי מרד בר כוכבא.

העיר עדיין שגשגה תחת השלטון הביזנטי והערבי בשל מיקומה על נתיב סחר.

במאה ה-20 הוצע לזהות את הכפר הערבי נוצרי ג'יפנה - ממשיכה של גופנה - עם העיר המקראית עפני. אולם זיהוי זה הוא אינו ודאי.

כיום 
ביום רביעי כ"א בתמוז ה'תשפ"ב כחלק ממבצע נרחב של תנועת נחלה לבניית יישובים חדשים עלה גרעין התיישבות בנקודה שבין היישוב נחליאל שבגוש טלמונים לכפר הערבי הסמוך ביתילו. הגרעין נקרא בשם גופנה על שם גופנא העתיקה. ביום העלייה עלו אלפי אנשים ובניהם משפחות רבות ובני נוער הגרעין פונה למחרת על ידי כוחות מג"ב. כיום בגרעין ישנן הפעלות מדי פעם וכן תפילות קבועות במטרה לחזק את ההתיישבות במקום. בכ"א בשבט ה'תשפ"ג בעקבות פיגוע הדריסה בשכונת רמות תנועת נחלה עלו למקום בשנית ובנו שלושה מבני קבע, ביום המחרת נהרסו שלושת המבנים תוך פינוי אלים.

ראו גם 
 ג'יפנה
 עפני

לקריאה נוספת
זאב וילנאי, הערך "גופנה", אנציקלופדיה אריאל, 1270–1271.

קישורים חיצוניים
 Mount Ephraim and Benjamin
 מאמר על הרי גופנא באתר jerusalemwalks.
 המחבוא של החשמונאים: הכירו את הרי גופנה, באתר בחדרי חרדים

הערות שוליים

קהילות ויישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופה החשמונאית
יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני