דוד בר חן

הרב דוד יוסף בר חן (תרפ"ט, 1929 - כ"ו באלול ה'תשע"א, 24 בספטמבר 2011) היה רב ישראלי ממוצא מרוקאי. רבה של שדרות במשך קרוב לארבעים שנים, ומרבני יהדות מרוקו בישראל.

תולדות חייו
נולד בחג השבועות תרפ"ט במרוקו למקובל רבי מאיר אוחנונא, שכיהן כרב מחוז ורזאזאת, ולחנה. 

במספר הזדמנויות, טען, כי משפחתו מצאצאי המקובל רבי סולימאן אוחנה, מגורי האר"י. 

אביו נפטר בשנת 1939 (ה'ת"ש) ואמו שלחה אותו ללמוד במקנס בישיבתו של הרב רפאל ברוך טולדנו. 

בהמשך למד בישיבת "אוצר התורה" של הרב רפאל עבו, ואחר כך בישיבת "אור יוסף - נובהרדוק" בעיירה פובליין בצרפת, אצל רבי גרשון ליבמן. בשנים אלו עסק בהברחת ילדים שהיו אמורים לעלות במסגרת עליית הנוער לארץ ישראל, לישיבת נובהרדוק .

בשנת 1950 (ה'תשי"א) עלה לישראל לקריאת הרב יוסף שלמה כהנמן, שקיבל אותו ללימודים בישיבת פוניבז' שבראשותו.

פעילותו הרבנית במרוקו 

 בשנת 1955 (ה'תשט"ז) חזר למרוקו, וכיהן כר"מ בישיבת "עץ חיים" בטנג'יר, לצידם של הרבנים זושא וולטנר ויששכר מאיר.
 בשנת 1956 (ה'תשי"ז) נישא לרות, בת הרב דוד עובדיה, ראב"ד צפרו, מראקש ופאס, והממונה על החינוך היהודי במרוקו (בסוף ימיו כיהן כאב"ד לענייני ממונות בבית הדין של המועצה הדתית בירושלים, וכרב חבר לשכת הרבנות שם).
 לאחר תקופה קצרה שעמד בראשות הכולל של חמיו בצפרו, עבר לרבאט וכיהן כראש בית המדרש לרבנים מיסודו של הרב שאול אבן דנאן, רבה הראשי של מרוקו. 

הרב בר חן היה עוזרו ותלמידו הקרוב של הרב אבן דנאן.

בישראל 

 בשנת 1964 (ה'תשכ"ה) התמנה לרב שכונה ג' ולרב מחלקת הכשרות והנישואין באשדוד.
 בשנת 1972 (תשל"ג) התמנה לכהן כרבה הראשי של העיר שדרות.

פטירתו 
בשנותיו האחרונות התדרדר מצבו הבריאותי, אך הוא המשיך למלא את תפקידיו הרבניים, בסיוע בנו הרב ישי בר חן שכיהן כרב האזורי בגוש קטיף.

הרב בר חן נפטר במוצאי שבת כ"ו באלול ה'תשע"א, ונטמן למחרת בחלקת הרבנים החדשה שבהר המנוחות בירושלים.

כתביו 
הרב בר חן השאיר אחריו כתבי יד בהלכה ובאגדה, שלא נדפסו.

הנצחתו 
 בשנת ה'תשע"ב הקים נכדו (חתן בנו רפאל) הרב איציק סנדרוי את ישיבת "חיילי בית דוד" על שמו, ביישוב "מצפה יצהר".
 בשנת ה'תשע"ו הוציא נכדו הרב אליהו בר חן - את הספר "חסדי דוד" על הש"ס, בהוצאת "מכון חסדי דוד". בו כתב מבוא נרחב על תולדותיו, וכן הביא מחידושי תורתו.

 בשנת ה'תשע"ח פתח בנו הרב ישי בר חן את בית המדרש "תורת דוד" על שמו, ביישוב ניצן.
 עיריית שדרות הנציחה את שמו של הרב בקריאת רחוב על שמו בשכונת בן-גוריון. ובקריאת מקווה טהרה על שמו בשכונת נאות אביב (ניר עם).
 שם בית הכנסת "זיכרון יצחק" בו התפלל שונה ל"משכן דוד" על שמו.

בני משפחתו 

 גיסו הרב מאיר אלבאז - ראש מוסדות "שבות יהודה" בירושלים.
 גיסו הרב פנחס עובדיה - ראש מוסדות "ישמח לב תורת משה" בירושלים.
 בנו הרב מאיר שמעון חיים - רבה של ברצלונה.
 בנו הרב ישי - כיהן כרב האזורי בגוש קטיף.
 נכדו הרב אליהו בר חן - מו"צ בבית ההוראה "יביע אומר" וראש בית המדרש "תורת דוד".

תלמידיו 
 הרב שלמה שלוש - רב העיר וראב"ד חיפה.
 הרב אברהם אלחדד - ראש מוסדות אוצר התורה בסרסל בצרפת. 
 הרב סעדיה אריבי - מרבני העיר אשדוד. 
 הרב יורם אברג'ל - ראש מוסדות "רב פעלים קול רינה". 
 הרב אריה גמליאל - ראש ישיבת שדרות. 
 הרב צבי פדידה - ראש מוסדות אור גאון. 
 הרב רפאל אלקריף - ראש מוסדות "נתיבות חיים" בני ברק. 
 הרב שלמה פרשה - ראש מוסדות משפטים ישרים.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

רבנים מרוקאים ישראלים
רבני ערים בישראל
שדרות: רבנים
בוגרי ישיבת פוניבז'
משפחת בר חן
רבנים ספרדיים ישראלים
ישראלים ילידי מרוקו
עולים בשנות ה-1960
רבנים חרדים ישראלים
יהודים הקבורים בהר המנוחות
ישראלים שנולדו ב-1929
ישראלים שנפטרו ב-2011