Christ unser Herr zum Jordan kam, רי"ב 7

Christ unser Herr zum Jordan kam (בגרמנית:  "בבוא אדוננו, הנוצרי אל הירדן"), רי"ב 7, היא קנטטה דתית שהולחנה על ידי יוהאן סבסטיאן באך בשנת 1724, ובוצעה לראשונה ב-24 ביוני 1724.

היסטוריה
באך הלחין הקנטטה הכוראלית עבור יום הקדוש יוחנן, קנטטות נוספות שהולחנו עבור מועד זה הן הקנטטה מהשנה הקודמת (1723), רי"ב 167 וקנטטה רי"ב 30 שהולחנה בעשור הבא, כמו כן קיים תיעוד של יצירות פרי עטם של מלחינים אחרים שביצע באך במועד זה בשנים שונות. הקנטטה היא השלישית במחזור הקנטטות השני, הכולל את הקנטטות שהולחנו עבור ימי ראשון ה-11 וה-18 ביוני באותה השנה, רי"ב 20 ורי"ב 2 בהתאמה. כמו קנטטות רבות במחזור זה, גם רי"ב 7 נכתבה על בסיס המנונים שנכתבו ב-1541 ופורסמו ב-1543 על ידי לותר – הכוראל הפותח והמסיים, כשיתר פרקי היצירה נכתבו ברוח אותם כוראלים, פרי עטו של משורר אנונימי בן זמנו של באך. המנונים אלה נכתבו בהשראת נבואת ישעיהו מפרק מ' פס' א'-ה' (המוכרת בעיקר מהלחנת פסוקיה במשיח) ומתיאורי לידת יוחנן והבנדיקטוס בפרק הפתיחה של הבשורה על-פי לוקאס. כמו כן באותם שני הכוראלים באך עושה שימוש (כמקובל ביצירות רבות אחרות שלו) במלודיות המקובלות לאותם המנונים בכנסייה.

מבנה
הקנטטה מורכבת משבעה פרקים ומיועדת לביצוע על ידי קולות אלט, טנור, ובס, בליווי מקהלה של ארבעה קולות, שני אבובי אהבה, שני כינורות סולו (הכינור השני נוסף רק בביצוע מאוחר יותר), שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. 
הפרקים הם:
 כוראל (מקהלה) Christ unser Herr zum Jordan kam 
 אריה (בס) ,Merkt und hört, ihr Menschenkinder (ציינו ושמעו, אתם ילדי אנוש,)
 רצ'יטטיב (טנור) Dies hat Gott klar (האל היה ברור)
 אריה (טנור) ,Des Vaters Stimme ließ sich hören (קול האב נשמע,)
 רצ'יטטיב (בס) Als Jesus dort nach seinen Leiden (כשישוע, אחרי יסוריו)
 אריה (אלט) ,Menschen, glaubt doch dieser Gnade (בני-אנוש, האמינו ברחמי) 
 כוראל (מקהלה) ,Das Aug allein das Wasser sieht (העין לבדה תראה המים,)

מוזיקה

כמו ליצירות רבות של באך, ישנן מספר גרסאות ביצוע ככל הנראה על פי המלחין עצמו, שנהג לעבד את יצירותיו בביצועים חוזרים. רי"ב 7 נכתבה לעילא לא רק במבנה הפנימי של כל פרק, המאפיין את יצירתו של באך, אלא גם בשלמות היצירה בכללותה. ניתן להבחין כי לאחר כוראל הפתיחה, היצירה נבנית בהדרגה כאשר האריה העוקבת מלווה בקונטינואו בלבד, באריה השנייה נוספים הכינורות סולו, ובאריה השלישית והאחרונה מצטרפים האבובים, המעניקים עושר תזמורתי. כמו כן באך מעניק סגירות "עלילתית" לקנטטה בבחירה לשבץ את הכוראל הפותח ואת הכוראל המסיים כמסגרת. כמו כן עם העצמת המוזיקה תוך התקדמות היצירה באך בוחר גם לעלות בקולות – האריה הפותחת לבס, אחריה אריה לטנור, ולבסוף אריה לאלט.  

כוראל הפתיחה הוא בעצם פנטזיה, ולכן מומחים שונים נוטים לייחס לו מאפיינים שונים מסגנון הקונצ'רטו האיטלקי לכלי קשת ועד פתיחה צרפתית.
 
באריה לבס ולקונטינואו מוטיב חוזר בתפקיד הצ'לו, המיוחס ליציקת מי ההטבלה. לבחירת תפקיד הקונטינואו באריה זו משמעות רבה (כמו גם למפעם), מאחר שאין כלי ליווי או סולו נוספים, והבחירה יכולה לשנות את האפקט הכללי מהפרק דבר הניכר בביצועי היצירה השונים.

ברצ'יטטיב הטנור ממלא את תפקיד האוונגליסט (המספר, כמקובל בפסיונים, באורטוריות ובקנטטות של באך). 

האריה לטנור, הפרק המרכזי ביצירה, משובצת במוטיבים משולשים – זהו טריו לקול ולשני כינורות, הכתוב במשקל משולש, רבעי הטונים מחולקים לטריולות, בחירה מודעת לסמל השילוש. אריה זו נפתחת באופן דומה לאריה לסופרן בחלק השני של קנטטה רי"ב 30.

ביצוע

מומלץ להשוות גרסאות, הנפוצות גם בקבצים חופשיים ברחבי האינטרנט, ולהיווכח עד כמה הביצועים השונים מעניקים ליצירה אופי אחר בידיהן של כל תזמורת ומקהלה, כמו כן להתרשם עד כמה היצירה עומדת בפני עצמה, אחידה ושלמה צורנית.

קישורים חיצוניים

פרטיטורה 
בגידת הדימויים, הקנטטה בביצוע מקהלת מונטוורדי וסולני הבארוק של גרדינר
 פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
 טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

הערות שוליים

קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך