פרשת החלטת אונסק"ו בעניין הר הבית והכותל

פרשת החלטת אונסק"ו בעניין הר הבית והכותל הייתה סערה ציבורית ותקשורתית בישראל, אשר זכתה להתייחסות גם בכמה מקומות בעולם, בעקבות החלטה שהתקבלה באונסק"ו (ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו"ם) ב-13 באוקטובר 2016. ההחלטה פתחה בהכרה ב"חשיבותה של ירושלים לשלוש הדתות המונותאיסטיות", אולם במקומות רבים בתקשורת הישראלית ההחלטה הוצגה כמגדירה את הר הבית ורחבת הכותל המערבי כ"אתר קדוש מוסלמי" ללא ציון קדושת אתרים אלה גם ליהודים. היו שפירשו את ההחלטה כשוללת זיקה בין היהודים להר הבית והכותל. בהחלטה תמכו 24 מדינות, התנגדו 6 מדינות ונמנעו 27. שלוש מדינות שינו את עמדתן מספר ימים לאחר מכן, בהן שתי מדינות שבהתחלה תמכו בהחלטה ומדינה נוספת שבהתחלה נמנעה.

ההחלטה גררה תגובות רבות וגינויים בישראל ובעולם, כשגויה וכפוגעת בעם היהודי. גם מזכ"לית אונסק"ו, אירינה בוקובה יצאה נגד ההחלטה.

מלבד משמעות סמלית, להחלטה אין משמעויות אחרות, פרקטיות, מכיוון שמנכ"לית אונסק"ו הודיעה בעבר שהחלטות הקשורות לנושאים בעלי מחלוקות פוליטיות שלא מתקבלות פה אחד לא ייושמו, וכן אין ביד הארגון כלים מעשיים ליישום ההחלטה.

רקע
הסערה בשל החלטת אונסק"ו בעניין הר הבית והכותל נגרמה בעקבות דיון באונסק"ו ב-13 באוקטובר 2016, אז הצביעו באונסק"ו במעמד 57 מדינות, בעד הצעת החלטה שניסחו הרשות הפלסטינית וירדן אשר בה תמכו יחד עמן 24 מדינות. בתחילה פתחו הנ"ל בפנייה לאונסקו כחלק מהליך בירוקרטי, שמטרתו היא הכרזה על ירושלים העתיקה כאתר מורשת עולמי לשימור. אך ההליך הפך ביוזמתן להצבעה על מסמך שכלל גם האשמות וגינויים כלפי מדינת ישראל ואשר בין היתר הגדיר את הר הבית והכותל המערבי כ"אתר קדוש מוסלמי".

נוסח ההחלטה
סעיף 3 מאשרר את חשיבותה של העיר העתיקה בירושלים לשלוש הדתות המונותאיסטיות, ומציין במפורש כי להחלטה זו אין משמעות או השפעה על מעמדה המשפטי של ירושלים ואין השפעה על מועצת הביטחון או האספה הכללית של האו"ם.

סעיף 8 מגנה את ישראל על מניעת גישה של מוסלמים לאתר הקדוש להם, על מניעת פולחן ועל צעדים נגד הווקף ומבקש מישראל לכבד את הסטטוס קוו ההיסטורי ולהפסיק אמצעים אלה;

החלטת אונסק"ו כללה טקסט ממנו עולה כי הר הבית (הקרוי בהחלטה "מסגד אל-אקצא /אל-חרם אל-שריף") ובכלל זה הכותל המערבי, מקודש למוסלמים:

תרגום: חובת ישראל לכבד את האותנטיות והמורשת התרבותית של מסגד אל-אקצא / אל-חרם אל-שריף, כפי שהיא משתקפת בסטטוס קוו ההיסטורי, כאתר תפילה קדוש מוסלמי וכחלק בלתי נפרד של המורשת התרבותית בעולם.

רחבת הכותל המערבי קרויה בהחלטה Al-Buraq Plaza - על פי המונח המוסלמי אל בוראק, ולאחר מכן מוזכר במירכאות “Western Wall Plaza” - "רחבת הכותל", כהמשך לכך ההחלטה גם תוקפת את הכוונה לבנות מעלית (שמטרתה לשמש נכים) ברחבת הכותל:

בהמשך, תחת סעיף מעלה המוגרבים נאמר:

כלומר שמעלה המוגרבים הוא חלק בלתי נפרד מ"מסגד אל-אקצא / אל-חרם אל-שריף" (כלומר האתר הקדוש המוסלמי).

לאחר ההחלטה
מזכ"לית הארגון, אירינה בוקובה, יצאה נגד החלטת הארגון והצהירה כי "הר הבית קדוש גם ליהודים" והוסיפה כי "להכחיש או למחוק היסטוריה שלמה ליהודים, נוצרים או למוסלמים, חותרת תחת האמינות של המקום ויוצאת נגד מה שמייצגת המורשת העולמית של ארגון אונסק"ו".

בעקבות ההחלטה, שר החינוך נפתלי בנט הורה להשעות כל פעילות עם אונסק"ו למרות הסתייגותה של בוקובה.

ב-18 באוקטובר 2016, ביקשה מקסיקו לערוך הצבעה חוזרת ולשנות את עמדתה מתמיכה להימנעות, זאת בנימוק שהטקסט "פוגעני כלפי העם היהודי". גם ברזיל שתמכה בהצבעה הביעה לאחר מכן הסתייגות. ואולם מאוחר יותר באותו היום, משכה מקסיקו את הבקשה והסתפקה בשינוי הצבעתה. באותו ערב אשרר הוועד המנהל של אונסק"ו את ההחלטה.

החלטות נוספות 
ארגון אונסק"ו קיבל שורה של החלטות דומות, שגם הן ספגו ביקורת דומה.

ההחלטה השנייה 

ב-26 באוקטובר 2016 אימצה הוועדה למורשת עולמית של אונסק"ו את טיוטת החלטה 40COM 7A.13, שם, תחת הסעיף "העיר העתיקה של ירושלים וחומותיה" ("Old City of Jerusalem and its Walls"), הצעת ירדן, יש הפניה להחלטה WHC/16/40.COM/7A, מ-27 ביוני 2016. גם החלטה זו גונתה בחריפות על ידי ישראל. ויושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין הוציא מכתב לקרדינל פייטרו פרולין, מזכיר המדינה של הוותיקן בו הוא מציין שההחלטה פוגעת הן ביהדות והן בנצרות, בהתעלמות משני המקדשים שהיו על הר הבית, המקודשים הן ליהדות והן לנצרות. האפיפיור נשא בדרשתו ב-26 באוקטובר 2016 מספר משפטים בדבר הקשר הבלתי מעורער בין העם היהודי לארץ ישראל.

ההחלטה השלישית
ב-2 במאי 2017, יום העצמאות של מדינת ישראל, קיבל הארגון ברוב של 22 מדינות החלטה שקובעת כי ישראל היא כוח כובש בירושלים ולא מכירה בחוק איחוד העיר. גם החלטה זו ספגה גינויים חריפים בישראל ובעולם.

ההחלטה הרביעית
ב-4 ביולי 2017, ועדת המורשת של אונסק"ו אישרה הצעה הקובעת שישראל אינה הריבון בירושלים ומגנה את ישראל על החפירות הארכאולוגיות בעיר העתיקה. ההחלטה, שיזמו מדינות ערב, לא עברה בקונצנזוס. עשר מדינות תמכו בה: אזרבייג'ן, אינדונזיה, לבנון, תוניסיה, קזחסטן, כווית, טורקיה, וייטנאם, זימבבווה וקובה. שלוש התנגדו - הפיליפינים, ג'מייקה ובורקינה פאסו. ושמונה נמנעו - אנגולה, קרואטיה, פינלנד, פרו, פולין, פורטוגל, קוריאה הדרומית וטנזניה.

תגובות

תגובות בישראל

ההחלטה ספגה גינויים בישראל, מהם גינויים חריפים. ראש ממשלת ישראל הגיב: "בהחלטה האבסורדית הזאת אונסק"ו איבד את מעט הלגיטימיות שנשארה לו".

בתגובה להחלטה החליטה ישראל על השעיית שיתוף הפעולה עם אונסק"ו. שר החינוך נפתלי בנט, אמר בתגובה להחלטת אונסק"ו השנייה: "זוהי הכחשת היסטוריה, וההיסטוריה תמחק את ההחלטה המביכה הזו כמו את קודמותיה. דבר אחד קבוע: ירושלים היא בירת ישראל לנצח. על כן, החלטתי להשעות את פעולותינו מול אונסק"ו עומדת בעינה. לא נשתף פעולה עם גוף שמכחיש את הקשר של העם היהודי לירושלים".

בנוסף, הורה ראש הממשלה בנימין נתניהו על החזרת שגריר ישראל לאונסק"ו, כרמל שאמה הכהן, להתייעצות.

בשנת 2019 ישראל החליטה לגמול לאנדרס רומר, שגריר מקסיקו בארגון שהצביע בניגוד להוראת ארצו ובעקבות זה הודח מתפקידו. עיריית רמת גן הסבה שם את רחוב "אל על" לרחוב רומר. רומר התרגש מהמחווה ושלח מחווה משלו לתושבי הרחוב. לאחר שהתפרסמו חשדות לעבירות מין חמורות שרומר לכאורה ביצע במקסיקו, ולאחר מאבק של האופוזיציה ברמת גן, שונה שם הרחוב.

תגובות בעולם
בארצות הברית גינו את ההחלטה 40 חברי הקונגרס משתי המפלגות וכן נשיא ארצות הברית לעתיד (אז מועמד), דונלד טראמפ. הליגה נגד השמצה (ADL) גינתה את ההחלטה ותיארה אותה כ"פברוק ההיסטוריה" ששולל את הזיקה היהודית לירושלים והר הבית, ומעלה האשמות שווא כנגד ישראל.

הפרלמנט הצ'כי (119 צירים מול 4 מתנגדים) גינה את החלטת אונסק"ו וקרא לממשלתו להנחות את נציגיה להתנגד להצעות דומות. במקביל, חברי פרלמנט ושרים מ-17 מדינות שונות, חתמו על הצהרה משותפת המגנה את החלטת אונסק"ו. ראש ממשלת איטליה, מתיאו רנצי, גינה בחריפות את ההחלטה: "לומר שליהודים אין קשר לירושלים זה כמו לומר שהשמש עושה חושך". רנצי הוסיף כי יזמן לבירור את שר החוץ שלו, עקב הימנעותה של איטליה בהצבעה.

השגרירות הנוצרית הבינלאומית התרעמה על החלטת אונסק"ו וציינה כי "ההחלטה של אונסק"ו שקולה למחיקתן של 4,000 שנים של זיקה יהודית להר הבית ואלפיים שנים של זיקה נוצרית".

ב-24 במאי 2017, כתגובה להחלטה השלישית של אונסק"ו, השוללת את זכותה של ישראל על ירושלים, העביר הפרלמנט הצ'כי (ברוב של 112 תומכים מתוך 156 צירים) החלטה המכירה בירושלים כבירת ישראל, ומגנה את אונסק"ו על החלטותיו האנטי-ישראליות.

ב-12 באוקטובר 2017 הודיעה מחלקת המדינה של ארצות הברית כי ארצות הברית תפרוש מאונסק"ו בסוף 2018 בשל הטיה ממושכת נגד ישראל.

לקריאה נוספת 
 "Occupied Palestine: draft decisions", המסמך הרשמי באתר אונסק"ו.

 הלל נוייר, הפלסטינים נחלו תבוסה באונסק”ו: איבדו את צרפת, האיחוד האירופי, הודו ואפריקה, באתר UN Watch, 16 באוקטובר 2016.

הערות שוליים 

אונסק"ו
2016 בישראל
יחסי הרשות הפלסטינית–ישראל
הר הבית: היסטוריה
2016 בפוליטיקה