רדיפת להט"בים בידי הרשויות בצ'צ'ניה

רדיפת להט"בים בידי הרשויות בצ'צ'ניה, על פי פרסומים שונים ברחבי העולם, היא סדרת אירועים שהחלו בפברואר 2017 בה למעלה מ-100 גברים תושבי הרפובליקה הצ'צ'נית (מחוז בתחומי הפדרציה הרוסית), אשר הרשויות סברו כי הם הומוסקסואלים או ביסקסואלים, רוכזו, עונו ונרצחו על ידי הרשויות בשל נטייתם המינית. סנקציות אלה תוארו כחלק מטיהור פוליטי שיטתי באזור. רמזן קדירוב, מנהיגה המוסלמי של צ'צ'ניה, הקים שלושה מתקני מעצר במקומות סודיים על מנת לכלוא ולהשמיד את כל הגברים ההומוסקסואלים במדינתו. מתקנים אלו כונו על ידי ארגוני זכויות אדם ועדי ראייה כ-"מחנות הריכוז".הטענות פורסמו לראשונה ב-1 באפריל 2017 ב"נובאיה גאזטה", עיתון אופוזיציוני בשפה הרוסית, שדיווח כי למעלה מ-100 גברים נעצרו ועונו, ולפחות שלושה אנשים הרצחו באמצעות הוצאה להורג ללא משפט. העיתון, המצטט את מקורותיו בשירותים המיוחדים הצ'צ'נים, כינה את גל המעצרים כ-"סחף מניעתי". העיתונאית שדיווחה על כך לראשונה ירדה למסתור, בעקבות קריאות לפעולות תגמול נגד עיתונאים המדווחים על הרדיפות הללו.

בעוד כי הרדיפות גונו באופן בינלאומי, הרשויות בצ'צ'ניה וברוסיה הכחישו כל ידע על המעצרים. רשת הלהט"ב הרוסית ("Russian LGBT Network") סייעה למאות אזרחי להט"ב צ'צ'נים להתפנות מהרפובליקה. ממשלות שונות בהן משרד האוצר של ארצות הברית, האיחוד האירופי, בית הדין האירופי לזכויות אדם וארגוני זכויות אדם הטילו סנקציות שונות נגד רוסיה וצ'צ'ניה כתוצאה מהרדיפות ואי טיפולה היעיל של הפדרציה הרוסית במניעתן.

ב-11 בינואר 2019 דווח כי החל גל טיהור פוליטי נוסף של אנשי להט"ב ברפובליקה מדצמבר 2018 בעוד מספר גברים ונשים נעצרו. ברשת הלהט"ב הרוסית דווח כי 40 בני אדם נעצרו ו-2 נרצחו כתוצאה מעינויים.

רקע

ארגוני זכויות האדם טוענים כי מעמד זכויות הלהט"ב ברפובליקה הצ'צ'נית הוא "בעייתי במיוחד" גם בהקשר של הפדרציה הרוסית כולה, צ'צ'ניה, אשר אזרחיה מגיעים ברובם מאזורי מדינות ברית המועצות לשעבר והמזרח התיכון, היא חברה אסלאמית אולטרה-שמרנית בה הומופוביה נפוצה והומוסקסואליות היא טאבו, וזהות מינית הקשורה ללהט"ב של אדם נתפסת כבושה על כל בני משפחתו המורחבת.

רבים מחוקי הפדרציה הרוסית, ופרט - חוקים הקשורים לקהילת הלהט"ב, חלים גם בצ'צ'ניה. בצ'צ'ניה, כמו באזורים אחרים בדרום רוסיה, העניק נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, סמכות למנהיגים המקומיים "לאכוף את הפרשנות שלהם לערכים מסורתיים, בין השאר במאמץ לשלב בין קיצוניות דתית, שגורשה במידה רבה למחתרת".

על אף שבשנת 1993 נקבע כי הומוסקסואליות איננה בלתי חוקית ברוסיה, בשנת 1996 החיל נשיא צ'צ'ניה אסלאן מסחאדוב את חוקי השריעה ברפובליקה הצ'צ'נית, וסעיף 148 של חוק העונשין הצ'צ'ני קבע כי עונש של הלקאה על מעשה סדום בשתי העבירות הראשונות, והוצאה להורג בעבירה השלישית (אם כי בפועל, עונש המוות בצ'צ'ניה לא בוצע מאז 1999). צ'צ'ניה אמנם חזרה להיות כפופה לשלטון הישיר הרוסי בשנת 2000, אך היא עדיין שומרת על אוטונומיה מסוימת, וראש הרפובליקה הצ'צ'נית הנוכחי, רמזן קדירוב, שמר על מקום האסלאם בחיי היומיום של צ'צ'ניה, ואנשים הומוסקסואליים שיוצאים מהארון מופלים לרעה ומנודים על ידי בני משפחותיהם.

מקרי מפתח

פשיטות והרג 
מעצרים החלו בפברואר 2017 לאחר שגבר צ'צ'ני שביצע לכאורה עבירה הקשורה לסמים נעצר על ידי המשטרה ובעת מעצרו על ידי השוטרים גילו בטלפון שלו פרטים ליצירת קשר עם הומואים אחרים. כמות המעצרים גדלה לאחר שארגון הלהט"ב הרוסי, "Gayrussia.ru" הגיש בקשות להיתרים לקיום עצרות גאווה בארבע ערים בתוך קברדינו-בלקריה באזור מוסלמי ברובו של צפון הקווקז, רוסיה, אם כי לא בתוך צ'צ'ניה עצמה. הבקשה במחוז זה נדחתה על ידי שלטונות קברדינו-בלקריה. בעקבות כך נערכה הפגנה אנטי-הומוסקסואלית יחד עם קריאות במדיה החברתית לרצח הומואים בשיטות שונות.

ניקולאי אלכסייב, פעיל זכויות להט"ב רוסי בולט ומארגן "Gayrussia.ru", דחה את הטענות כי הניסיונות לארגן מצעדי גאווה באזור הם שעוררו את האלימות נגד צ'צ'נים הומוסקסואליים, וטען שמדובר בספקולציות אשר אינן מבוססות, שכן הארגון לא התמקד ברבעים מוסלמיים, אלא הגיש בקשה להיתרי מצעדי גאווה ב-90 רשויות מקומיות ברחבי רוסיה, במטרה לעשות שימוש בדחיות הצפויות ולהציגן בפני בית המשפט האירופי לזכויות אדם במהלך דיון אודות חופש ההתארגנות וזכויות להט"ב ברוסיה.

משמר זכויות האדם דיווח ב-2017 כי "לא ניתן להגזים עד כמה האנשים בצ'צ'ניה פגיעים. ההומופוביה שם היא אינטנסיבית ומשתוללת. חברי קהילת הלהט"ב נמצאים בסכנה לא רק של רדיפות מצד השלטונות, אלא גם של נפילת קורבן לרצח על חילול כבוד המשפחה". רמזן קדירוב מעודד הוצאה להורג ללא משפט על ידי בני משפחה, כחלופה לאכיפת החוק - במקרים מסוימים, הומואים בכלא שוחררו מוקדם במיוחד כדי לאפשר את רציחתם על ידי קרובי משפחה.

המשטרה הצ'צ'נית הוציאו לפועל מזימות ללכוד קורבנות, אשר פותו לצאת לדייט, ובסופו של דבר הוכו והושפלו. קלטות הופקו, והקורבנות נסחטו לשלם כסף בתמורה לשתיקה. רשויות אכיפת החוק של צ'צ'ניה עורכות רשימות של "חשודים". לפי מקור של "Radio Liberty", פשיטות על הומוסקסואלים החלו כבר בדצמבר 2016, אשר הושתקו לזמן קצר וחזרו בקנה מידה גדול בפברואר 2017.

ההומואים הראשונים שנעצרו באמצעות מלכודת עונו בניסיון לגלות את שמות מכריהם וכל תכתובות הטלפון שלהם נבדקו, ושמותיהם נוספו לרשימת "החשודים". הדבר הביא לעליה משמעותית במספר הקורבנות. על פי "Novaya Gazeta", בסוף פברואר עצרה המשטרה ובדקה טלפון של אדם שהיה במצב של שכרות. בטלפון היו "תמונות וסרטונים עם תוכן מפורש" ו-"עשרות אנשי-קשר הומוסקסואלים מקומיים". העצור נשלח ל-"כלא סודי". לאחר מכן, "גל של רדיפות" החל בצ'צ'ניה כניסיון לטהר את ארצם של מהומוסקסואלים או ממי שנתפסו כהומוסקסואלים. על פי הדיווחים, המשטרה הצ'צ'נית לוחצת על הורי העצורים באזור להרוג את ילדיהם, אם הם חושדים שהם הומוסקסואלים אשר כתוצאה מכך, משחררת את העצורים למשפחותיהם ומבצעת לנטייתם המינית אאוטינג.

מאסרים ועינויים 
על פי העיתון הרוסי נובאיה גאזטה, אמצעי תקשורת עצמאיים וארגוני זכויות האדם, גברים הומוסקסואלים נשלחים למתקנים חשאיים בצ'צ'ניה, אשר עד ראייה אחד השווה אותם ל-"מחנות ריכוז שאיש אינו יודע עליו רשמית" בראיונו לעיתון. כ-100 גברים נכלאו במתקנים אלו, ולפחות כ-3 אנשים כבר מתו. חלק מהמאבטחים בבתי הכלא הבלתי-רשמיים הללו מואשמים בשחרור האסירים לקרוביהם בעוד כי משפחתם מבטיחה להרוג אותם (דיווחים הציגו לפחות שם של נאשם 1 אשר נרצח לאחר שחזר למשפחתו). על פי דיווחים, אחד מבתי הכלא הסודיים האלו ממוקם בעיר ארגון שבדרום צ'צ'ניה. בית כלא נוסף נמצא בצוצין-יורט, דרומית לעיר הבירה הצ'צ'נית גרוזני.

משמר זכויות האדם אישר כי הרשויות "אספו עשרות אנשים בחשד כי הם הומואים, עינו והשפילו את הקורבנות, חלק מהגברים נעלמו בכפייה, ככל הנראה לפחות שלושה גברים מתו מאז תחילת המבצע האכזרי". על פי רדיו אירופה החופשית, אסירים שוחררו לידי משפחותיהם אם המשפחות התחייבו לרצוח אותם.

על פי ראיונות עם נמלטים אשר פורסמו בנובאיה גאזטה והגרדיאן, "לעיתים קרובות נאשמים מוחזקים חודשים ארוכים ללא משפט, 30 עד 40 איש הוחזקו בחדר אחד בגודל של 2 עד 3 מטרים, אשר הוכו ועונו (עם צינורות פוליפרופילן מתחת למותניים) בחשמל. לצד עינויים פיזיים הנמלטים דיווח כי השוטרים "לועגים, משפלים ומקללים את הנאשמים בעודם מכריחים אותם לנקות את בית הסוהר עם יריקה בפניהם". בחלק מהמקרים תהליך העינויים הסתיים במותו של האדם שהתעללו בו. במאי 2017 דווח כי הבניין נקבר בהריסות וכי האסירים הועברו למקום חדש ולא ידוע. החוקרים אומרים כי ככל הנראה האסירים הועברו לבסיס אימונים של כוח משטרה מיוחד בטרק, כ-60 קילומטרים ממקום קיומו, אך נמנעו מכניסה, מכיוון ש-"התקיימו אימונים" במהלך הבסיס.

מקסים לפונוב 
ב-15 במרץ 2017, הומוסקסואל בשם מקסים לפונוב עוכב על ידי המשטרה בגרוזני על ידי תרגיל עוקץ, ולאחר מכן הובא לתחנת המשטרה, שם טען כי הוכה, עונה ונאנס, והוחזק כבן ערובה במשך 12 ימים. לפונוב הגיש תלונה לנציב התלונות הרשמיות נגד הרשויות בצ'צ'ניה בשנת 2017, אך בית משפט דחה את הבקשה לפתיחת חקירה פלילית בתיק. שר המשפטים אלכסנדר קונובלוב הצהיר כי מחקירות ראשונות "לא נמצאו עדויות למעצרים ועינויים".

במאי 2019 הגיש לפונוב תלונה לבית הדין האירופי לזכויות אדם, בעודו מצהיר כי רוסיה לא הצליחה להגן עליו מכיוון שנעצר והוכה על ידי המשטרה בבירת צ'צ'ניה גרוזני בשנת 2017, וטען כי עניינו אינו נחקר ביעילות על ידי הרשויות הרוסיות.

תשומת לב תקשורתית 
רדיפת אנשי להט"ב בצ'צ'ניה החל מתחילת 2017 תוארה כ-"מתועדת במיוחד". ארגון משמר זכויות האדם אישר כי הרשויות "ריכזו עשרות גברים בחשד שהם הומואים בעודם מענים ומשפילים כעת את הקורבנות. חלק מהגברים נעלמו בכוח, ולפחות 3 נרצחו מאז תחילת המערכה האכזרית הזו". תחקיר של רדיו אירופה החופשית באפריל 2017 דיווח כי "אסירים משוחררים למשפחותיהם אם משפחותיהם מבטיחות לרצוח אותם".

ניתוח ממושך שפורסם ב-26 במאי על ידי משמר זכויות האדם דיווח על נוכחותם של פקידי ממשלה מובילים במחנות בזמן שהנאשמים עצורים. הדו"ח, הכולל תיאורים גרפיים של ההתמודדות העומדת בפני מספר ניצולי המחנות, העלה כי מספר קורבנות המחנות עדיין עצורים בזמן פרסומו.

בחודש יוני ביקר עיתונאי בחברת VICE חדשות אשר ביקור במרכז מעצר נטוש כיום בארגון הנחשב לאחד המחנות, וראיין את שר הפנים לענייני פנים, המשמש גם כסוהר כלא. הסוהר הכחיש כי התרחשה התעללות כלפי אנשי להט"ב בצ'צ'ניה באומרו כי, "השוטרים שלי אפילו לא ירצו לגעת באנשים כאלה, אם הם קיימים, שלא לדבר על מכות או עינויים". צילומים מבית המעצר, תיארו אדם אשר התחשמל על ידי סוהריו במרכז המעצר הנטוש, ואת הסוהר כאחד ממעניו.

בדצמבר 2018 מצא הדובר המיוחד של הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה (OSCE) כי ישנן "עדויות גורפות לכך שהיו הפרות חמורות בזכויות האדם של אנשי להט"ב ברפובליקה הצ'צ'נית". הארגון מצא כי התרחשו מספר גלי רדיפה ו-"טיהורים" של אנשי להט"ב בשטח הרפובליקה: הראשון מדצמבר 2016 עד פברואר 2017, השני ממרץ עד מאי 2017, ושלישי שלאחר מכן, "הופסק במידה רבה בגלל סערה בינלאומית".

בדו"ח הארגון נמצא כי "עדיין ישנם מקרים חדשים אשר התרחשו עד לספטמבר ואוקטובר 2018". הד"וח מצא כי הרדיפות עקבו אחר דפוס עקבי, במהלכו, אנשים החשודים כהומוסקסואלים ייעצרו (בבתים, במקומות עבודה או בנסיעות) על ידי שוטרים, במיוחד בקרב חברי "SOBR". אלה שנעצרו יועברו לתחנת משטרה ולאחר מכן מאוחר יותר למתקן מעצר או "כלא לא רשמי", קיומו באזור ארגון היה מ יקום נפוץ. אלה שנעצרו יושפלו, יעונו וייחקרו כדי לכפות את הודאתם על היותם הומוסקסואלים ולמסור את שמותיהם של אזרחים צ'צ'נים נוספים בעלי נטייה חד מינית. שיטות העינויים כללו מכות עם פריטים שונים בהם מקלות, צינורות, כבלים ומכות חשמל. אסירים נאלצו לעיתים קרובות לעבוד, לפעמים על ידי ניקיון מכוניות או רצפות בעוד כי טיפול רפואי, מזון ושתייה לא הוענקו. האסירים "עונו באופן יומיומי במשך כשבועיים או עד שהם חתמו על הודאה או דיווחו על צ'צ'נים הומוסקסואלים אחרים או הביעו את נכונותם לשיתוף פעולה". על פי הדיווחים, חלקם נרצחו, נאמרו לבצע התאבדות, נמסרו לרצח קרוביהם ובמקרים רבים קורבנות נאלצו להינשא לידי נשים עבור "הצלת כבוד המשפחה".

מומחים בלשכת משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם פרסמו הודעה בשנת 2019, המצביעה על המצב המחמיר של אנשי להט"ב צ'צ'נים: "התעללות שנגרמה לקורבנות הפכה לכאורה לאכזרית ואלימה בהשוואה לדיווחים משנת 2017. זה כבר לא רק גברים הומואים בצ'צ'ניה שממוקדים אליהם אך גם נשים". על פי הדיווחים, יותר מ-40 אזרחים נעצרו מאז דצמבר 2018, בעוד אלו שניסו לברוח מהרפובליקה נמנעו מכך על ידי הרשויות.

גל רדיפות שני בשנת 2019 
לאחר תקופת רגיעה, הודיעה רשת הלהט"ב הרוסית ("Russian LGBT Network") ביולי 2017 כי היא מקבלת דיווחים חוזרים על רשויות הרודפות אחר צ'צ'נים הומוסקסואלים. הרשת הביעה ספק אם ממשלת רוסיה מנהלת חקירה כלפי הנושא, למרות טענות הפוכות קודמות מצד הקרמלין.

תגובות מאת הרשויות הרוסיות

תגובות בתוך רוסיה וצ'צ'ניה
הרשויות הצ'צ'ניות והרוסיות הכחישו כי התרחשו טיהורים ורדיפות. מאחר שהמועד הראשון לפרסום ההאשמות על ידי "נובאיה גאזטה" היה ב-1 באפריל, דובר משרד הפנים של האזור תיאר את הדיווח כ-"מתיחת אחד באפריל". אלבי כארימוב, דוברו של רמזן קדירוב, הכחיש אף הוא את הטענות וטען כי "אי אפשר לעצור או לדכא אנשים שאינם קיימים ברפובליקה", וגם הוסיף כי "אם היו אנשים כאלה בצ'צ'ניה, רשויות אכיפת החוק לא היו נדרשות לעשות איתם שום דבר, כי קרובי המשפחה שלהם ישלחו אותם למקום שממנו אין דרך חזרה", התייחסות לכאורה לרצח על חילול כבוד המשפחה. מאוחר יותר טען כארימוב כי דיווחים על רדיפות של אנשי להט"ב היו חלק מ-"התקפה פוליטית, פסיכולוגית ואינפורמטיבית המכוונת נגד רוסיה שניהלו האמריקאים והאירופאים", וטען כי "אין מקרה אחד של מעצר מטעמים אלה בצ'צ'ניה". על פי מקורות, המנהיג הצ'צ'ני רמזן קדירוב היה מעוניין כי קהילת הלהט"ב תחוסל עד תחילת חודש הרמדאן, ב-26 במאי.

בראיון טלוויזיה ביולי 2017 הכחיש קדירוב את קיומם של הומוסקסואלים בצ'צ'ניה, באומרו כי, "אין לנו הומואים. אם יש כאלה, קחו אותם לקנדה. כדי לטהר את הדם שלנו, אם יש כאלה, קח אותם". קדירוב כינה את הגברים שהצהירו כי עונו כ-"שדים" ו-"תת אנושיים". בינואר 2019, בעקבות דיווחים על גל חדש של טיהורים נגד הומואים החל מדצמבר 2018, דשמבולת אומארוב, שר המדיניות הלאומית הצ'צ'ני, טען כי "הדמיון החולה של הומואים אשם בדיווחי טיהור". נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, באמצעות דוברו דמיטרי פסקוב, אישר את הכחשת מנהיגי צ'צ'ניה לרדיפה נגד אנשי להט"ב בשטחה, ושר החוץ הרוסי סרגיי לברוב טען כי הדיווחים אינם "מבוססים על עובדות".

חברת המועצה לפיתוח החברה האזרחית וזכויות האדם הכפופה למנהיג צ'צ'ניה, חדה סראטובה, הצהירה כי לא קיבלה ולו תלונה אחת בנוגע לרצח של הומוסקסואלים, אבל אילו הייתה מקבלת, לא הייתה מתייחסת אליה. לדבריה, "גם אם אדם כזה ייהרג בידי קרובי משפחה, לא יחשפו זאת, ורשויות אכיפת החוק יגלו הבנה למקרה". לדעתה של סראטובה, "בחברה הצ'צ'נית שלנו אדם המכבד את עצמו, את המסורת ואת המנהגים, ירדוף ויעשה הכל כדי להציל את החברה שלנו מאנשים כאלה". מאוחר יותר טענה שהיא לא הובנה נכון, והגילוי שקיימים גברים הומוסקסואליים בצ'צ'ניה זיעזע אותה עד כדי כך "שלא הייתה מסוגלת לחשוב בבהירות".

ב-3 באפריל, יומיים לאחר גילויי פרשת העיתון, התקיימה במסגד הראשי של גרוזני אספה של אנשי דת מוסלמים צ'צ'נים בהשתתפות 15,000 איש נגד "השקרים והדיבה" של נובאיה גזטה. האספה קיבלה החלטה כי הדיווח העליב את אמונתם ואת כבודם של הגברים הצ'צ'נים. "התגמול ישיג את המסיתים האמיתיים, היכן שיהיו ומי שיהיו", נאמר בהחלטה. המנהיג הרוחני של הצ'צ'נים, המופתי סלאח-חאג'י מז'ייב, אישר כי "תגמול" היה חלק מההחלטה שאומצה בפגישה. "יהיה תגמול!" הוא אמר לאתר החדשות של RBC. "אללה יעניש את אלה שהשמיצו את כל העם הצ'צ'ני ואת אנשי הדת של הרפובליקה הצ'צ'נית". לדעת נובאיה גזטה, מדובר בקריאה ל-"פעולות תגמול נגד עיתונאים". "אנחנו קוראים לרשויות הרוסיות לעשות כל שביכולתן כדי למנוע פעולות שמטרתן להסית שנאה ואיבה כלפי עיתונאים הממלאים את חובתם המקצועית", נכתב בעיתון. העיתונאית ילנה מילאשינה, שחשפה את הפרשה, נאלצה לברוח מביתה שבמוסקבה ולרדת למחתרת עקב האיומים.

מעצרים ומיקודים של פעילים ועיתונאים 
"Russian LGBT Network" (רשת הלהט"ב הרוסית), ארגון זכויות להט"ב ברוסיה בין אזורי בסנקט פטרבורג, מנסה לסייע לאזרחים צ'צ'נים הומוסקסואלים המאוימים על ידי הרשויות ולפנותם. לארגון חברה קרן הצדקה הקנדית "Rainbow Railroad", שהודיעה כי תסייע להקמת נתיבים בטוחים אל מחוץ לאזור לסיוע הימלטות לחשודים. במאי 2019 דיווחה ההתאחדות כי 7 אנשים פרצו לדירתו של אחד ממתנדביו בסנט פטרסבורג, שם איימו על הפעיל ועל צוות נוסף מטעם הארגון באלימות פיזית ורצח באומרם, "ניקח אותכם למשרד המשטרה ונשבור את כל העצמות שלכם". התוקפים חקרו את הפעילים על מקום הימצאה של צעירה צ'צ'נית שברחה מהאזור ורכז תוכנית החירום של רשת הלהט"ב דייוויד איסטייב, באומרם להודיע לדייוויד איסטייב כי הם הולכים למצוא אותו ולהרוג אותו. 3 מהתוקפים זוהו כאזרחים צ'צ'נים ו-4 השתמעו כי הם שוטרים מבירת צ'צ'ניה, אך סירבו למסור מסמכי זיהוי.

במאי 2017, 5 פעילים נעצרו במוסקבה בדרכם למשרד התובע הכללי של רוסיה עבור הגשת עתירה הקוראת לחקירה ללא משוא פנים. על פי רשת הלהט"ב הרוסית, העתירה נשאה יותר מ-2 מיליון חתימות של אזרחים ממדינות שונות. המעצרים הגיעו בעקבות אירוע מחאתי כלפי יחסה של צ'צ'ניה נגד אנשי להט"ב במהלך ציונו של היום "May Day" (חג ציבורי המציין את היום הראשון של הקיץ) במצעד בסנט פטרסבורג. לפי הדיווחים משטרת המהומות עצרה כ-17 מפגינים שביקשו להסב את תשומת הלב לנושא.

בינואר 2019 הגיש איגור קוצ'טקוב, פעיל רשת הלהט"ב הרוסית, תלונה למחלקת החקירות במשרד הפנים הרוסי, בה נכללו 14 אסירים שהרשויות עצרו ועינו שלא כדין בבירת צ'צ'ניה, גרוזני. קוצ'טקוב דיווח בנוסף על שמו של אדם אשר השוטרים רצחו לכאורה בחודש ינואר. אולם, לאחר התלונה העלה עלי בסחאנוב, מנהיג קבוצה התומכת בממשלה צ'צ'ניה, סרטון ביוטיוב המאיים על קוצ'טקוב בעודו מכנה אותו כ-"בן השטן", והזהיר כי אם יגיע לצ'צ'ניה זו "תהיה התחנה הסופית השלו", על פי ארגון משמר זכויות האדם. קוצ'טקוב הצהיר כי הרשויות לא התייחסו ברצינות לתלונותיו על האיום וכעת מתכנן לתבוע את מחלקת החקירות. משמר זכויות האדם קרא לרוסיה להגן על הפעיל והצהיר כי "האיומים על איגור קוצ'טקוב חמורים מאוד וראויים לתגובה מהירה של הרשויות הרוסיות. בהתחשב בסכנה בה נתקלים אנשי להט"ב בצ'צ'ניה, חוסר התגובה של משרד הפנים הוא מסוכן ולא מקובל".

חקירת נציב תלונות הציבור של הקרמלין 
בסוף מאי 2017, לאחר שבועות של לחץ בינלאומי, אישר הקרמלין את נציבת תלונות הציבור לזכויות אדם, טטיאנה מוסקאלקובה, לביצוע חקירה בנושא. חוקרים נשלחו לצ'צ'ניה לאחר מכן, אם כי גורמים רשמיים ברפובליקה ניסו לחבל בחקירת הצוות. בשנת 2020 דיווח העיתון הרוסי נובאיה גאזטה כי הרשויות בצ'צ'ניה ניסו בכוונה לרמות את מוסקאלקובה, בפגישות בספטמבר 2017 בצ'צ'ניה נפגשה מוסקאלקובה עם שני גברים אשר הזדהו בפניה כנמנים עם אלה אשר נהרגו כתוצאה מהפשיטות, במה שהיה נראה כמאמץ של הרשויות המקומיות לערער את הדיווחים על הפשיטות. עם זאת, הגברים היו למעשה אחים לשני גברים אשר הוצגו להורג מחוץ לבית משפט בצ'צ'ניה.

תגובות בינלאומיות

האו"ם וגופים ממשלתיים 
ב-13 באפריל 2017, פאנל של חמישה מומחים המייעץ למועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם קרא לצ'צ'ניה "לשים קץ לרדיפת אנשים שנחשבים להיות הומוסקסואלים או ביסקסואלים ברפובליקה הצ'צ'נית שחיים באווירה של פחד המונעת על ידי נאומים הומופוביים של הרשויות המקומיות". עוד ב-13 באפריל, מנהל לשכת זכויות האדם בארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה אמר כי על מוסקבה "לחקור בדחיפות את הטענות להיעלמויות, עינויים והתעללויות אחרות" בגברים הומוסקסואלים בצ'צ'ניה.

בינואר 2019 הביע משרד האו"ם לנציב זכויות האדם את דאגתו מדיווחים על גל שני של מעצרים נוספים בעקבות מחאות התנגדות לטיהור הומואים בצ'צ'ניה ברחבי רוסיה, וקרא לרוסיה לפעול כדי לעצור את מעצריהם. מומחי האו"ם אשר ייצגו את המשרד היו אלינה שטיינרטה, אגנס קאלמארד, דייוויד קיי, ויקטור מדריגל-בורלוז, נילס מלצר, דוברבקה שימנוביץ 'ואיוונה ראדצ'יץ'.

במרץ 2019 פרסמו מדינות רבות, במושב ה-40 של מועצת זכויות האדם, הודעה משותפת הקוראת ל-"חקירה מהירה, יסודית וללא משוא פנים של הרדיפה לכאורה והאחראים לקיומה", בהן נכללו: אלבניה, ארגנטינה, אוסטרליה, אוסטריה, בלגיה, קנדה, צ'ילה, קוסטה ריקה, צ'כיה, דנמרק, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גרמניה, איסלנד, איטליה, אירלנד, לטביה, ליטא, לוקסמבורג, מלטה, מונטנגרו, הולנד, ניו זילנד, נורווגיה, סלובניה, ספרד, שוודיה, שווייץ, אוקראינה, הממלכה המאוחדת ואורוגוואי. ארצות הברית תחת ממשל טראמפ סירבה להיכנס לקריאת ההצהרה.

במרץ 2021 סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה כי האיחוד האירופי הטיל סנקציות מיידיות הן על צ'צ'ניה והן על רוסיה - עקב אלימות ממומנת ומתמכת ממשלתית נגד אנשי להט"ב.

ארגוני זכויות אדם ולהט"ב 
ב-4 באפריל 2017 קרא ארגון אמנסטי אינטרנשיונל לחקירה ולהתערבות מיידית ולמעלה מ-130,000 איש חתמו על עצומה שיזם הארגון נגד הפרות של זכויות אדם של אזרחים צ'צ'נים. מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה פרסם ב-27 באפריל הודעה המגנה את רדיפת ההומואים בצ'צ'ניה. בהודעה לעיתונות קרא מנהל המוזיאון לשלטונות הצ'צ'נים והרוסים לחקור את הנושא ו-"להבטיח את שלומם של אוכלוסיות הלהט"ב בקרב הפדרציה הרוסית".

שלושה ארגוני זכויות אדם צרפתיים הגישו ב-16 במאי לבית הדין הפלילי הבינלאומי תלונה המאשימה את בכירי ממשלת צ'צ'ניה ברצח עם. התלונה, שטענה כי הפעילות ההומופובית המתרחשת בצ'צ'ניה לא הייתה עבודה של קבוצות בודדות, אלא מתואמת על ידי ממשלת צ'צ'ניה. התלונה התייחסה לקדירוב כאל "לוגיסטיקן" של מחנות הריכוז. פוטין הודיע ב-2016 כי רוסיה, שחתמה על אמנת רומא אך מעולם לא אשררה אותה, תסיים כל קשר עם בית הדין בנובמבר 2017.

סלבריטאים רבים ופעילי למען זכויות הלהט"ב, בהם: טרוי סיון, אלן דג'נרס, מאט בומר, מארק רופאלו ובילי אייכנר הביעו גינוי חריף נגד קיום המחנות.

בפברואר 2021 הגישו המרכז האירופי לחוקה וזכויות אדם ורשת הלהט"ב הרוסית כתב אישום בן 97 עמודים נגד חמישה פקידים צ'צ'נים הקשורים לקאדירוב, בהם סגן ראש ממשלתו אבוזאיד ויסמורדוב, מפקד המשטרה איוב קטייב ויו"ר הפרלמנט הצ'צ'ני, מגומד דאודוב. אם יתקבלו על ידי הרשויות הגרמניות, חמשת הפקידים יואשמו בפשעים נגד האנושות.

הפגנות מחוץ לשגרירויות דיפלומטיות רוסיות 
מאות מפגינים השתתפו במחאות מחוץ לשגרירויות דיפלומטיות רוסיות בעולם, במחאה נגד הרדיפות בצ'צ'ניה. ב-12 באפריל 2017, מחו מאות מפגינים מחוץ לשגרירות רוסיה בלונדון, ובינואר 2019, מחוץ לקונסוליה הרוסית בניו יורק, בסולידריות עם הומוסקסואלים ולסביות העומדים בפני "גל שני" של רדיפות צ'צ'ניות.

לרגל יום הזיכרון הבינלאומי לשואה, התקיימה מחאה בהשתתפות כ-100 איש ב-27 בינואר 2019, מחוץ לשגרירות רוסיה בלונדון כלפי "שואת אנשי להט"ב בצ'צ'ניה". ב-17 במאי 2019, ביום הבינלאומי נגד הומופוביה, טרנספוביה וביפוביה, הניחו פעילי להט"ב דגל גאווה ענק על מדרגות השגרירות הרוסית בלונדון, והעבירו עצומה של 65,000 חתימות הקוראות לרשויות הרוסיות לחקור את "ה-"טיהורים".

ממשלות זרות

צרפת 
המחנות הפכו לאחד הנושאים במערכת הבחירות לנשיאות צרפת 2017 - בעוד המועמדים ז'אן לוק מלנשון, בנואה אמון ועמנואל מקרון גינו באופן פומבי את צ'צ'ניה, פרנסואה פיון ומארין לה פן בחרו לשתוק. בפגישה עם פוטין בשנת 2017, הנשיא מקרון לחץ על פוטין לגבי מצוקות אנשי הלהט"ב הצ'צ'נים והבטיח ערנות מתמדת בנושא. לדברי מקרון, פוטין דיווח כי נקט צעדים כדי לברר "את האמת השלמה על פעילות הרשויות המקומיות".

הממלכה המאוחדת 
בבריטניה, חברי הפרלמנט האירופי הבריטיים קראו לראשת הממשלה תרזה מיי ולשר החוץ בוריס ג'ונסון, להיפגש עם השגריר הרוסי. ג'ונסון גינה את רדיפת ממשלת צ'צ'ניה כלפי גברים הומואים כ-"מקוממת ומתועבת".

בשנת 2019 הצהיר שר משרד החוץ הבריטי אלן דאנקן באומרו, "הרדיפה של אנשי להט"ב בצ'צ'ניה מזעזעת לחלוטין... השלטונות הרוסים חייבים להגן על בני עמם מפני הפרות של זכויות אדם אלה ולנהל חקירה מהימנה של דיווחים אלה באופן מיידי. צריך אל תהיי אקלים של עונש של מי שעושה את ההתעללויות הללו. אנו והקהילה הבינלאומית קראנו שוב ושוב לממשלת רוסיה לערוך חקירה ולהעמיד את האחראים על הפרות זכויות האדם בצ'צ'ניה, לרבות באמצעות מנגנון מוסקבה של אוס"ה 2018".

ישראל 
ב-5 במאי נערכה הפגנה בהשתתפות מאות מפגינים מול שגרירות רוסיה בתל אביב בקריאה לעצור את רצח הלהט"ב בצ'צ'ניה. לאחר מכן כ-300 מפגינים לבושים ורוד נעמדו בצורת משולש ורוד בחוף הילטון לאות הזדהות עם הקהילה הגאה בצ'צ'ניה.

דובר השגרירות הרוסית בישראל האשים את הדיווחים על רדיפות נגד הומוסקסואלים בצ'צ'ניה על היותם "מסע תעמולה נגד רוסיה". במכתב שפורסם בעיתון "הארץ" ב-11 במאי, טען נספח העיתונות, דמיטרי אלושקין, כי "רשויות רשמיות של הפדרציה הרוסית" ניהלו חקירה וכי "אין [קורבנות] רדיפות, איומים או אלימות". הוא מתח ביקורת על אזרחים ישראלים על הפצת "מידע שגוי מבחינה עובדתית".

אוסטרליה 
ג'ולי בישופ, שרת החוץ האוסטרלית, גינתה את המעצרים ואת המחנות.

קנדה 
בהצהרה שפורסמה ב-15 באפריל 2017, ממשלת קנדה נכתב כי "רדיפתם של הציבור הלהט"ב בצ'צ'ניה ראוי לנזיפה", וקראה לרוסיה לחקור ולדאוג לבטיחותם של אלה הנמצאים בסיכון.

גרמניה 
הקנצלרית הגרמנית אנגלה מרקל העלתה את הנושא בפגישה עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין ב-2 במאי וקראה לו להפעיל את השפעתו על "הבטחת זכויות המיעוטים". למחרת, במכתב משותף לשר החוץ של רוסיה, סרגיי לברוב, הודיעו שרי החוץ של חמש מדינות אירופיות על דאגתם מהמצב.

הולנד 
ליליאן פלומאן, שרה במשרד החוץ ההולנדי, קראה הודעת גינוי בשם 32 המדיניות החברות בקואליציית שוויון הזכויות (אוסטריה, אוקראינה, אורוגוואי, איטליה, אסטוניה, אקוודור, ארגנטינה, ארצות הברית, בלגיה, בריטניה, גרמניה, הולנד, הונדורס, יוון, מונטנגרו, מקסיקו, נורווגיה, ניו זילנד, סלובניה, ספרד, סרביה, פורטוגל, פינלנד, צ'ילה, צ'כיה, צרפת, קוסטה ריקה, קנדה, שוודיה, שווייץ). במאי 2017, במכתב משותף לשר החוץ הרוסי סרגיי לברוב, הצהירו שרי החוץ של חמש מדינות אירופה (בריטניה, צרפת, גרמניה, הולנד ושוודיה) על דאגתם מהמצב.

ארצות הברית 
בהודעה לעיתונות של מחלקת המדינה של ארצות הברית מה-7 באפריל 2017, הממשל הביע דאגה "לגבי המצב ברפובליקה הצ'צ'נית, שם היו דיווחים אמינים רבים המעידים על מעצרים ומוות של אנשי להט"ב". הקונגרס של ארצות הברית חתם על מכתב הקורא למזכיר המדינה רקס טילרסון, ששהה ברוסיה בחודש אפריל, ללחוץ על ממשלת רוסיה לחקור ולהפסיק את המעצרים. ב-17 באפריל 2017 פרסמה ניקי היילי, שגרירת ארצות הברית באו"ם, הודעה בה נכתב כי "אנו עדיין מוטרדים מדיווחים על חטיפות, עינויים ורצח אנשים בצ'צ'ניה על בסיס נטייתם המינית... אם הדיווחים נכונים, אין להתעלם מהפרה זו של זכויות האדם - על הרשויות הצ'צ'ניות לחקור באופן מיידי את הטענות הללו, לפעול כלפי כל מי שנושא באחריות ולנקוט צעדים למניעת הפרות עתידיות". ב-20 באפריל, מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת לנשיאות הילרי קלינטון גינתה את ההתפתחויות וקראה גם לממשל טראמפ לפרסם גינוי.

ביוני 2017, בית הנבחרים האמריקאי קיבל פה אחד את החלטת בית 351, שגינתה את הזוועות נגד אנשי להט"ב בצ'צ'ניה וקראה לממשלת רוסיה לגנות את האלימות.

על פי דובר המועצה לביטחון לאומי, נושא הרדיפות נגד הומוסקסואלים לא עלה בפגישה ב-10 במאי בין נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ ולברוב. דוברת הבית הלבן מסרה שהיא "לא בטוחה במאה אחוז" אם טראמפ תודרך בנושא. הן טראמפ והן שר החוץ האמריקני, רקס טילרסון, לא הצהירו שם הצהרה פומבית בנושא לאחר מכן. טילרסון, שהעיד בפני ועד בית הנבחרים ביוני 2017, דיווח כי לא דן בנושא במהלך פגישה עם לברוב ולא ידע אם טראמפ העלה אותו עם פוטין.

בדצמבר 2017 הטיל משרד האוצר האמריקאי סנקציות על פי חוק מגניטסקי על רמזן קדירוב ועל פקיד צ'צ'ני נוסף, איוב קטייב, בציון "הפרות גסות של זכויות אדם בינלאומית". הסנקציות, מקפיאות נכסים ומגבילות את יכולתם של אזרחים לנסוע לארצות הברית.

דוברו של פוטין כינה את הסנקציות כ-"לא חוקיות" וציין כי מוסקבה תקבע מגבלות דומות על גורמים אמריקאים בתגובה. במאי 2019 הטילה ממשלת ארצות הברית סנקציות כספיות חדשות על פקידים צ'צ'נים הקשורים לגל טיהור חדש של הומואים בצ'צ'ניה, כולל אבוזאיד ויסמוראדוב, מפקד יחידת "צוות התגובה המהירה של Terek".בשנת 2018 פרסם משרד החוץ של ארצות הברית את דוחות המדינה על פירוט סקירות של זכויות אדם במדינות ברחבי העולם משנת 2017. הדו"ח על רוסיה פירט מספר הפרות זכויות אדם נגד אנשי להט"ב בצ'צ'ניה בשנה הקודמת, כולל רצח מחוץ לבית משפט של אנשי להט"ב בצ'צ'ניה, חטיפה, מעצר ועינויים של גברים צ'צ'נים שהואשמו בהומוסקסואליות במסגרת טיהור שערכו כוחות הביטחון הצ'צ'נים, איומים חוזרים ונשנים על אלימות מצד גורמים צ'צ'נים נגד עיתונאים המדווחים על הפרות זכויות אדם וכישלון הרשויות הצ'צ'ניות והרוסיות לתקן כראוי את ההפרות.

בינואר 2019, משרד החוץ האמריקאי קרא לרוסיה לחקור בדחיפות את הדיווחים על גל הטיהורים השני בצ'צ'ניה, כאשר סגן הדובר רוברט פאלאדינו קבע: "אנו מוטרדים מאוד מדיווחים אמינים מצ'צ'ניה על התקפות מחודשות נגד אנשים שנתפסים כחברי קהילת הלהט"ב. קבוצות בחברה האזרחית מדווחות כי לפחות 40 אזרחים נעצרו באופן לא חוקי מאז דצמבר, כולל 2 שנרצחו על פי הדיווחים במעצר לאחר שעונו קשות. אנו קוראים לרוסיה לעמוד בהתחייבויותיה ובמחויבויותיה הבינלאומיות ובחוקה שלה, ולפתוח בחקירה מיידית של הפרות זכויות אדם אלה".

פינויים ובקשות מקלט 
רשת הלהט"ב הרוסית, ("Russian LGBT Network") שבסיסה בסנט פטרסבורג, פעלה לפינוי אזרחים הומוסקסואלים מאוימים מצ'צ'ניה. ביוני 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית כי 42 גברים פונו לחלקים אחרים של רוסיה, שם היו בטוחים מפני איום המעצר המיידי, אך הסתכנו במעקב.

במאי 2017 דיווחו פעילים רוסים כי ניצולי הרדיפה הצ'צ'נית נגד הומואים מתקשים למצוא מדינות שמוכנות להנפיק להן אשרות. עד אמצע מאי 2017, על פי הדיווחים, 9 ניצולים מהרדיפה קיבלו אשרות בהם שניים על ידי ליטא, האחרים על ידי מדינות ששר החוץ הליטאי לינאס לינקביצ'יוס כינה "בעלות ברית" אך סירבו להזדהות. לינקביצ'יוס דחק במדינות אחרות באיחוד האירופי לקבלת פליטי להט"ב צ'צ'נים. החל מיוני 2017 גרמניה וליטא העניקו אשרות כניסה למדינות על סמך סיבות הומניטריות. באוגוסט 2017 שינתה ממשלת הולנד את מדיניותה והחלה לאפשר לאנשי להט"ב צ'צ'נים לקבל מעמד של מבקשי מקלט אוטומטי בכניסתם להולנד.

עד 2019 סייעה רשת הלהט"ב הרוסית ליותר מ-140 הומואים צ'צ'נים בהגירה למדינות אירופה וקנדה. "Rainbow Railroad" (רכבת הקשת) היא רשת ללא מטרות רווח בטורונטו, קנדה, אשר עבדה עם רשת הלהט"ב הרוסית עבור הקמת נתיבים בטוחים מחוץ לצ'צ'ניה עבור סיוע לפליטים הומוסקסואלים בסיכון להימלט. באמצע 2017, הממשלה הקנדית העניקה באופן שקט מקלט ל-22 הומואים ולסביות צ'צ'ניות, בתיאום עם "Rainbow Railroad". בדצמבר 2018 הורתה שרת החוץ הקנדית, כריסטיה פרילנד, להעברת רכבת אווירית אשר הביאה כ-57 פליטים צ'צ'נים להט"בים לקנדה.

ממשלת ארצות הברית הציעה עזרה מוגבלת בלבד לצ'צ'נים להט"בים העומדים בפני רדיפה אשר הוגדרה על ידי רבים כתוצאה מהשפעתו של דונלד טראמפ הידוע כמתנגד לזכויות להט"ב, אשר תחת ממשלו במרץ 2017 בוטלו מרכיבי המפתח להגנה במקום העבודה של ממשל אובמה לשעבר כלפי אפליית אנשי להט"ב בתעסוקה. הוושינגטון פוסט דיווח בספטמבר 2017 כי "רק מספר קטן של צ'צ'נים להט"בים מצאו מקלט בארצות הברית בשנים האחרונות" - הרבה פחות מהמספרים שביקשו להגר. במאי 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית על שיחות עם פקידי השגרירות האמריקאית, בהן נאמר להם כי אין "רצון פוליטי" להנפיק אשרות אמריקאיות לפליטים. הקמפיין לזכויות האדם, ארגון זכויות להט"ב, קרא לארצות הברית לקבל את מבקשי המקלט וציין כי "פעילים מצהירים שארצות הברית עדיין לא קיבלה פליט צ'צ'ני אחד". מקרה של קבלת פליטה צ'צ'נית התרחש לאחר שטרנסג'נדרית צ'צ'נית ברחה מרוסיה באפריל 2016 לאחר שהוטרדה והותקפה, נסעה למקסיקו וחצתה את הגבול לארצות הברית, שם העניק לה שופט פדרלי בקשת מקלט באוגוסט 2017 בשל ייחסה המסוכן לאנשי להט"ב ברוסיה ולטרנסג'נדרים בפרט. במאי 2019, אזרח צ'צ'ני הומוסקסואל הגיש בקשת מקלט לארצות הברית, לשם נמלט בנובמבר 2018 לאחר שהותקף במוסקבה.

סרט תיעודי 
בשנת 2020 יצא לאור הסרט התיעודי, "Welcome to Chechnya" מאת הכתב החקרן ויוצר הסרט דייוויד צרפת אשר עקב אחר עבודתם של פעילים שחילצו ניצולי עינויים בפיגועים הומופובים וכולל צילומים שצולמו בסתר, באמצעות מצלמות נסתרות, טלפונים סלולריים, מצלמות "GoPros" ומצלמות יד. עבור הגנה על זהות מבקשי המקלט, נעשה שימוש בטכנולוגיית זיוף קול עמוק להחלפת פניהם וקולם של המשתתפים. אחד הפעילים דן בקצרה בהרחבת הרדיפה (בקנה מידה קטן יותר) לאינגושטיה ולדאגסטן השכנות.

הסרט התיעודי הופיע בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים סאנדנס בארצות הברית ב-26 בינואר 2020 ויצא לאקרנים ב-30 ביוני 2020 על ידי "HBO Films". ביציאתו, זכה בפרס טדי ובפרס הקהל לסרט התיעודי הטוב ביותר במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין לשנת 2020.

ראו גם

 זכויות להט"ב בצ'צ'ניה
 זכויות להט"ב באירופה
 רדיפת להט"ב במדינה האסלאמית

קישורים חיצוניים
 LGBTI Executions In Russia's Chechnya, Explained
 We Talked To Reporter Who Exposed LGBT Executions in Russia's Chechnya

הערות שוליים

2017 ברוסיה
אלימות נגד להט"ב
זכויות להט"ב
רוסיה: פגיעה בזכויות האדם
צ'צ'ניה
להט"ב ברוסיה