יעזר

יַעְזֵר הייתה עיר מקראית בעבר הירדן, אשר שימשה כעיר לויים בנחלת שבט גד.

העיר נזכרת תחילה בספר במדבר, בתיאור הערים שבני ישראל כבשו מהאמורים: , וכן: .

בספר יהושע נזכרת העיר בתיאור נחלת שבט גד, וכן כאחת מערי הלווים שבנחלת השבט.

מאוחר יותר, נזכרת העיר בתיאור המפקד שערך דוד המלך בממלכתו.

העיר נזכרת ב"משא מואב", שנשאו הן ישעיהו הנביא והן ירמיהו הנביא על ערי מואב: , וכן: .

במהלך מרד החשמונאים נכבשה העיר על ידי יהודה המכבי וככל הנראה בתקופת החשמונאים ולאחריה תקופת בית הורדוס נחשבה יעזר כחלק ממחוז פראיה.

אוסביוס, בחיבורו האונומסטיקון (תחילת המאה ה-4 לספירה), ציין כי העיר הייתה נושבת בתקופתו, ושכנה כשמונה מילים מערבית לרבת עמון. במקום אחר באונומסטיקון, צוין כי העיר שוכנת כעשרה מילים מערבית לרבת עמון וכ-15 מילים מצפון לחשבון, בסמוך לנחל גדול היורד לירדן.

בעת המודרנית היו שהציעו לזהות את העיר הקדומה עם "ח'רבת א-צאר", השוכנת כ-10 ק"מ מערבית לרבת עמון וכ-15 ק"מ צפונית לחשבון, או עם "ח'רבת סירה", השוכנת כשני ק"מ צפונית מזרחית ל"ח'רבת א-צאר". עם זאת, מכיוון ש"ח'רבת א-צאר" נמצאת בתחומה של רבת עמון, בעוד שיעזר אמורה להימצא בגבולה, יש המזהים את העיר עם "תל-צאפוט", הנמצא כ-12.5 ק"מ מערבית לרבת עמון. זיהוי זה תואם גם את הגרסה בתרגום השבעים ל: "יעזר גבול בני עמון".

הערות שוליים

יישובי המקרא
נחלת שבט גד
עבר הירדן המזרחי