קינגס קולג' (קיימברידג')

קינגס קולג' (באנגלית: King's College) הוא מוסד להשכלה גבוהה אשר נמנה עם המוסדות המרכיבים את אוניברסיטת קיימברידג', בעיר קיימברידג', אנגליה. שמו הרשמי המלא הוא "מכללת המלך של גבירתנו ושל ניקולאוס הקדוש בקיימברידג'". המכללה שוכנת בסמוך לנהר קאם, ופונה אל רחוב "קינגס פארייד" (King's Parade, "תהלוכת המלך") במרכז העיר.

המכללה נוסדה בשנת 1441 על ידי הנרי השישי, מיד לאחר שהקים מכללה-אחות באיטון. מלחמות השושנים והמחסור הכספי בעקבותיהן עיכבו את פיתוח המכללה. בשנת 1508 החל הנרי השביעי, להתעניין במכללה, אולי כמהלך פוליטי כדי לחזק את מעמדו כמלך. בית התפילה של המכללה, שבנייתו החלה בשנת 1446, הושלם לבסוף בשנת 1544, בתקופת שלטונו של הנרי השמיני.

בית התפילה של קינגס קולג' נחשב לאחת הדוגמאות המעולות ביותר של הסגנון הגותי האנגלי באדריכלות. המבנה הפך סמל של אוניברסיטת קיימברידג' כולה. מקהלת בית התפילה, אשר מורכבת מסטודנטים גברים מן המכללה ומבית הספר שליד המכללה, היא אחת המקהלות הידועות והמצליחות בעולם. בכל שנה בערב חג המולד מתקיים פסטיבל תשעת השיעורים והמזמורים, ומשודר מבית התפילה למיליוני מאזינים ברחבי העולם.

תולדות המכללה

ייסוד 
ב-12 בפברואר 1441 פרסם המלך הנרי השישי מכתב הרשאה ובו הקים מכללה בקיימברידג' עבור רקטור ושנים-עשר מלומדים עניים. המכללה נועדה להיקרא על שם ניקולאוס הקדוש, שביום חגו נולד הנרי. הנרי הניח את אבן הפינה של "החצר הישנה" של המכללה ב-2 באפריל 1441, בנקודה צפונית למכללה של היום. ויליאם מילינגטון, חבר במכללת קלר, מונה למשרת הרקטור של המכללה החדשה.

הנרי הוביל את פרסום תקנון המכללה הראשון, בשנת 1443. תוכניתו הצנועה המקורית נזנחה לטובת מימון קהילה בת 70 מלומדים בראשות רקטור. השינוי אירע כנראה מכיוון שהנרי גילה שוויליאם מוויקם יסד הן את ניו קולג', אוקספורד והן את בית הספר וינצ'סטר בשנת 1379, ורצה לעלות עליו בהישגיו. על כן חיבר את המכללה לבית הספר איטון, שאותו הקים בשנת 1440, בדומה לחיבור בין ניו קולג' לווינצ'סטר. ב-12 ביולי 1443 פורסם צו מלכותי חדש שייסד מחדש את המכללה, הפעם כמוסד גדול בהרבה. ב-1 בספטמבר 1444 חתמו מנהלי קינגס ואיטון, וניו קולג' ווינצ'סטר, על "הסכם ידידות", שבו התחייבו שמוסדותיהם יתמכו זה בזה משפטית וכספית.

מלכתחילה הכוונה הייתה לגייס את כל אנשי סגל ההוראה מבין סגל בית הספר איטון. מדי שנה נסעו הרקטור ושני אנשי סגל לאיטון כדי לבחור ללא משוא פנים את הנערים המבטיחים ביותר לאייש משרות הוראה פנויות במכללה, כך שסך הסגל מנה תמיד שבעים. חברות בסגל קינגס הייתה מינוי לכל החיים. מלומדים מן השורה היו זכאים להיבחר כחברי סגל לאחר שלוש שנות ניסיון, בין אם השלימו תואר אם לאו. בניגוד למכללות אחרות בקיימברידג', תלמידי קינגס לא היו חייבים להשלים את בחינות האוניברסיטה כדי לקבל תואר BA, אלא רק להשביע את רצון סגל המכללה. כל חבר סגל עסק בתאולוגיה, פרט לשניים שעסקו באסטרונומיה, שניים במשפט אזרחי, ארבעה במשפט כנסייתי, ושניים ברפואה; כל חברי הסגל שלא עסקו במקצועות חול נדרשו גם לנדור נדרי פרישות ולעבור סמיכה לכמורה, וָלא היו מסולקים. בשנת 1445 בולה אפיפיורית פטרה את חברי המכללה מחובות שירות בקהילה, ובשנת 1457 הסכם בין רקטור המכללה לנשיא האוניברסיטה הגביל את סמכותו של נשיא האוניברסיטה והעניק למכללה חופש שיפוט מלא בעניינים פנימיים.

בניינים ושטחים פתוחים

בית התפילה 

בית התפילה, שמהווה דוגמה לאדריכלות גותית מאוחרת, נבנה לאורך כמאה שנים (1446-1531) בשלושה שלבים. תקרתו היא קמרון המניפה הגדול בעולם. יש בו עשרים וששה חלונות ויטראז', ועשרים וארבעה מהם שרדו מן המאה ה-16. המזבח כולל ציור של פטר פאול רובנס בשם "הערצת האמגושים".

מעמד אקדמי 
נכון ל-2012, דורגה המכללה במקום ה-13 מתוך 29 המכללות באוניברסיטת קיימברידג', על פי "מדד טומפקינס" הבלתי-רשמי. אם סופרים רק סטודנטים מצטיינים, המכללה מדורגת במקום השביעי באוניברסיטה, כש-27.5% מתלמידי השנה האחרונה זוכים בהצטיינות.

כיום ניתן ללמוד במכללה את כל מסלולי התואר הראשון שמציעה אוניברסיטת קיימברידג', למעט חינוך, כלכלת נדל"ן, ורפואה וטרינרית. במכללה למעלה מ-100 מורים וכ-420 סטודנטים לתואר ראשון, יחס טוב במיוחד של כמות תלמידים לכל מורה.

במכללה ספרייה מאז היווסדה, והיא מכסה את כל תחומי הלימוד של המכללה. כיום יש בה כ-130,000 ספרים, לרבות ספרים נדירים וכתבי יד. כיום יש גם אינטרנט אלחוטית בכל רחבי הספרייה. בין האוספים המיוחדים של הספרייה נמנים אוסף מוזיקה נפרד, ספריית קיינס, ואוסף בנושא התחממות כדור הארץ.

תלמידים ואנשי סגל ידועים של המכללה

חתני פרס נובל 
ישנם שישה חתני פרס נובל שהיו גם תלמידים או מורים במכללה.
 פטריק בלקט, פרופסור במכללה, זכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1948 "על פיתוחו את שיטת תא הערפל של וילסון, ועל תגליותיו בתחומי הפיזיקה הגרעינית והקרינה הקוסמית".
 פרדריק סנגר, פרופסור במכללה, זכה בפרס נובל בכימיה בשנת 1958 "עבור עבודתו על מבנה חלבונים, ובמיוחד של אינסולין". בשנת 1980 זכה שוב בפרס נובל לכימיה, יחד עם וולטר גילברט עבור "תרומתם לקביעת רצפי בסיס בחומצות גרעין".
 פיליפ נואל-בייקר זכה בפרס נובל לשלום לשנת 1959 על עבודתו לטובת פירוק נשק עולמי.
 פטריק וייט זכה בפרס נובל לספרות לשנת 1973 "עבור אמנות סיפר אפית ופסיכולוגית אשר יצרה יבשת חדשה בעולם הספרות".
 ריצ'רד סטון, פרופסור במכללה, קיבל את פרס נובל לכלכלה לשנת 1984 "על הנחת יסודות לפיתוח מערכות חשבונאות לאומיות, ובכך הרים תרומה רבה למתן בסיס לניתוח כלכלי אמפירי".
 סידני ברנר זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002 בשיתוף עם ה. רוברט הורביץ וג'ון סלסטון "תגליותיהם לגבי רגולציה גנטית של התפתחות איברים ומוות תאי מתוכנן.".

רקטורים 
מנהל קינגס קולג' נקרא רקטור (Provost). הרקטור הנוכחי, נכון לשנת 2016, הוא הפיזיקאי מייקל פרוקטור, מומחה לדינמיקת נוזלים באסטרופיזיקה.

ראו גם 
 טריניטי קולג', קיימברידג'

קישורים חיצוניים 

 
 התאחדות הסטודנטים של המכללה 
 איגוד בוגרי המכללה

הערות שוליים

אוניברסיטת קיימברידג'
קינגס קולג' קיימברידג'