ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד

בָּרוּךְ שֵׁם כְּבוֹד מַלְכוּתוֹ לְעוֹלָם וָעֶד הוא דבר שבח לה' הנאמר לאחר שהוזכר שמו. הוא נאמר בקריאת שמע, בסיום תפילות יום הכיפורים, במקום עניית אמן בבית המקדש, ועוד. וכן נאמר לאחר שברכו ברכה לבטלה.

פירושו ומקורו
לדעת רס"ג פירוש המשפט הוא: ברוכים שמו וכבודו ומלכותו של הבורא לנצח.

הביטוי מופיע לראשונה במשנה במסכת יומא כחלק מתיאור סדר עבודת יום הכיפורים בבית המקדש. כך היו עונין אחר הזכרת שם ה' בוידוי שהיה מתוודה הכהן הגדול. לאחר מכן הוא הופיע במקורות תלמודיים נוספים, כגון בתוספתא ובתלמודים.

כתב הרמב"ם על פי דברי התלמוד הבבלי: .

בפרק שירה נאמר משפט זה על ידי הצפרדע.

הזמנים בהם הוא נאמר
 בקריאת שמע - מיד לאחר הפסוק שמע ישראל. אחד הטעמים לאמירה זו השלמת מספר התיבות של קריאת שמע לרמ"ח (248), כנגד מספר אבריו של האדם. במשנה נאמר על אנשי יריחו שהיו כורכין את שמע וחכמים לא מיחו בהם. בתוספתא מובאת דעת רבי יהודה לפיה אנשי יריחו לא היו אומרים ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד.
בכל השנה נאמר משפט זה בלחש. לעומת זאת ביום הכיפורים הוא נאמר בקול רם.
 לאחר ברכה לבטלה - כתב הרמב"ם: . מקורו של הרמב"ם הוא בדברי התלמוד הירושלמי, שם נאמר שיש לומר ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד, וכלשון זו מובא לומר גם בדברי הרמב"ם והשולחן ערוך. כן נוהגים ההולכים אחרי פסק הרמ"א שקיבל את הנהגת הרב יעקב בן חביב לומר זאת לאחר הנחת תפילין של ראש מחשש שמא ברכו עליהם ברכה לבטלה.
 בסיום תפילות יום הכיפורים.
 בסדר עבודת יום כיפורים.
 בסיום תפילת אנא בכח.
 בבית המקדש היה נאמר משפט זה במקום עניית אמן. הגדרת המקדש לעניין זה היא כל הר הבית.

קישורים חיצוניים
 ברוך שם כבוד מלכותו באנציקלופדיה יהודית דעת
 הרב ברוך גיגי, ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד, באתר ישיבת הר עציון

הערות שוליים

יום הכיפורים
קריאת שמע
בית המקדש
ברכות