יוסף הכהן גאון (השלישי)

רבי יוסף בן שלמה גאון (נפטר ב-ד'תתי"ד, 1053) חי ופעל בישיבת גאון יעקב כאב בית דין מסביב שנות ד'ת"ת (1039), היה אחיו של רבי אליהו גאון (רבי אליהו אחיו מילא את מקום אביהם רבי שלמה לכהן כראש ישיבת גאון יעקב). רבי יוסף נפטר בימי חנוכה, שנת 1365 למניין השטרות (ד'תתי"ד, 1053).

משפחתו
רבי יוסף השתייך למשפחה של כהנים שמיוחסים לתנא רבי אלעזר בן עזריה. היה בנו של רבי שלמה הכהן גאון, ואחיו של רבי אליהו. סדר ייחוסו כ"כיוסף השלישי" הוא על פי אבותיו שהשתייכו לישיבת גאון יעקב; יוסף הכהן גאון ריש מתיבתא של ירושלים שנות ד'תש"ל - ד'תש"מ (יוסף הראשון), בנו שמואל הכהן שגם הוא כיהן כריש מתיבתא בשנת ד'תשמ"ח, בן בנו יוסף הכהן (השני) כיהן כריש מתיבתא בערך שנת ד'תש"ס, ואחריו נינו שלמה הכהן שכיהן בערך שנת ד'תש"פ - ובניו של שלמה הכהן היו רבי אליהו הכהן גאון ואחיו רבי יוסף הכהן (יוסף השלישי).

קורות חייו
בימיו פרצה מחלוקת על ירושת הגאונות בארץ ישראל בין רבי דניאל בן עזריה שהיה ממשפחת ראש גלותא בבבל ובין רבי יוסף ואחיו רבי אליהו, בניו של הגאון הקודם וצאצאים למשפחת גאונים ארץ-ישראליים. במגילת אביתר, מספר אחיינו רב אביתר גאון על המחלוקת ועל הרדיפות שרדף רבי דניאל את רבי יוסף ואחיו:

לקריאה נוספת
 אוצר הגדולים, כרך ד, ערך 408

הערות שוליים

גאוני ארץ ישראל
ירושלים: רבנים 
כהנים מבני צדוק
משפחת אהרן הכהן בן מאיר
אבות בתי דין