הנרי טנדי

הנרי טנדי (באנגלית: Henry Tandey; 30 באוגוסט 1891 - 20 בדצמבר 1977) היה חייל בריטי בעל עיטור צלב ויקטוריה, הוא נחשב לטוראי הבריטי המעוטר ביותר במלחמת העולם הראשונה.

אף על פי שלא נמצאו לכך הוכחות, קיימת טענה כי טנדי נפגש עם אדולף היטלר ב-28 בספטמבר 1918 כאשר היטלר היה פצוע וטנדי חס על חייו ואיפשר לו להימלט חזרה לקווים הגרמניים. היה זה היטלר שנתקל בתמונה של טנדי בעיתון וזיהה אותו בתור החייל שחס על חייו, לאחר המלחמה היטלר שמר את תמונתו של טנדי ונהג לספר את הסיפור על הטוראי שהציל אותו.

שירות צבאי
טנדי התגייס ב-12 באוגוסט 1910 לרגימנט ההוורדים הירוק, איתם שירת בגרנזי ודרום אפריקה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נשלח טנדי יחד עם יחידות הרגימנט למערכה בחזית המערבית, הוא נלחם בקרב איפר הראשון, ובהמשך נלחם בין היתר בקרב על הסום שם נפצע לקראת סוף אוקטובר 1916. לאחר תקופת החלמה חזר לחזית במאי ,1917 אז הוצב בגדוד השלישי של הרגימנט וכחודש לאחר מכן הועבר לגדוד התשיעי. במהלך קרב פשנדל נפצע טנדי בפעם השנייה, כשהוא חזר לחזית בינואר 1918. ב-26 ביוני 1918 הועבר טנדי לרגימנט הדוכס מוולינגטון איתו לחם עד סוף המלחמה.

ב-28 באוגוסט במהלך קרב קמברה השני, היה טנדי אחראי על צוותי חבלה שנשלחו לפוצץ את חפירות האויב. כשהבין שהכוחות הקדמיים רותקו תחת אש הגרמנים הוא הסתער על החפירות הגרמניות עם עוד שני חיילים. הוא הצליח לפוצץ את העמדות הגרמניות ואף חזר עם 20 שבויים גרמניים, על פעולה זו עוטר טנדי במדליית ההתנהגות המצוינת - אחד מהעיטורים הבריטים הגבוהים ביותר הניתנים עבור גבורה.

שבועיים לאחר מכן הגדוד החמישי של טנדי השתתף בהתקפה על הוורינקורט. טנדי הצליח לפנות מספר פצועים משדה הקרב וביום למחרת שוב הוביל צוות לפיצוץ ביצורי האויב, כשהוא חוזר עם מספר שבויים גרמניים. עבור אירוע זה עוטר טנדי לאחר המלחמה בצלב המלחמה.

ב-28 בספטמבר במהלך מתקפת הנגד באזור מרקוינג בצרפת, פלוגתו נעצרה על ידי אש מקלעי אויב. טנדי זחל קדימה תחת אש, זיהה את עמדת המקלע הגרמנית ונטרל אותה בעזרת מקלע הלואיס שלו, לאחר מכן המשיך לעבר תעלת מרקוינג שם הוא תיקן תחת אש את הגשר כדי לאפשר לפלוגתו מעבר לצד השני. באותו הערב טנדי ושמונה לוחמים נוספים כותרו על ידי כוחות אויב רבים, טנדי הוביל מתקפת כידונים שהצליחה לחלץ את הכוח מהכיתור ואף הובילה 37 חיילי אויב לידי שארית פלוגתו. אף על פי שנפצע פעמיים במהלך הלחימה, סירב טנדי להתפנות עד לסיום הקרב ולבסוף נשלח לקבלת טיפול רפואי רק ב-4 באוקטובר. עבור גבורתו בקרב זה, עוטר טנדי בעיטור הגבורה הבריטי הגבוה ביותר - צלב ויקטוריה. בתיאור עיטורו נכתב כך:

"מס' 34506 הנרי טנדי, D.C.M, M.M, גד' 5, רג' הדוכס מוולינגטון (למינגטון).עבור גבורה ויוזמה יוצאת דופן במהלך ההשתלטות על הכפר וצומת הדרכים במרקוינג ומתקפת הנגד ב-28 בספטמבר 1918. כאשר, במהלך ההתקפה על מרקוינג, פלוגתו רותקה על ידי אש מקלעים, הוא זחל קדימה מיד, איתר את המקלע ועם צוות מקלע לואיס הוציא אותו מכלל פעולה. הוא הגיע לצומת הדרכים ותיקן את הגשר תחת מטר כדורים, כך איפשר את המעבר הראשוני בנקודת מפתח זו. מאוחר יותר בערב, בעת התקפה, יחד עם שמונה חברים לנשק, הוא כותר על ידי כוח גרמני עדיף, ואף על פי שהמצב היה למראית העין אבוד, הוא הוביל הסתערות כידונים דרכם, כשהוא נלחם כל כך בעוז ש-37 מחיילי האויב נפלו לידי הפלוגה. אף על פי שנפצע פעמיים הוא סירב לעזוב את הלחימה עד שהקרב הסתיים בניצחון."

תקרית היטלר
אף על פי שלא נמצאו לכך הוכחות חד משמעיות, ייתכן וטנדי נתקל באדולף היטלר בעודו חייל בצבא הגרמני. במהלך אותו קרב עליו קיבל טנדי את צלב ויקטוריה, חייל גרמני עייף ופצוע הסתובב מול קו האש של טנדי אך לא הרים את נשקו, טנדי בחר שלא לירות בחייל שכן הוא היה פצוע וללא כוונה להשיב באש. החייל הגרמני סימן לשלום בידו על שטנדי חס על חייו והמשיך בדרכו לקווים הגרמניים. בשנים שלאחר המלחמה היטלר נתקל בכתבה על טנדי בעיתון וזיהה אותו בתור החייל הבריטי שחס על חיו, הוא אף השיג העתק של ציור המתאר את רגע הגבורה של טנדי וככל הנראה מסגר ותלה את התמונה במעונו. בשנת 1938 בפגישה בין נוויל צ'מברלין והיטלר בברגהוף, צ'מברלין התעניין בציור והיטלר ענה "הבחור בתמונה היה כל כך קרוב להרוג אותי וחשבתי שלעולם לא אזכה לראות שוב את גרמניה, התערבות אלוהית הצילה אותי מהאש השטנית והמדויקת של אותם בחורים אנגלים."

הסופר דוויד ג'ונס שכתב ביוגרפיה על הנרי טנדי טוען שהסיפור הוא לא יותר מאגדה אורבנית. ייתכן ורצונו של היטלר לפאר את עברו ושירותו הצבאי במלחמת העולם הראשונה הוא שהוביל לזיהוי טנדי מתוך הכתבה. בשנת 1940 ביתו של טנדי הופצץ על ידי מפציצים גרמניים, בריאיון לעיתונאי מיד לאחר מכן טען שהוא מצטער על שחס על חיו של היטלר.

עיטורים

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

חיילי צבא בריטניה
חוגרים בריטים במלחמת העולם הראשונה
מעוטרי צלב ויקטוריה
בריטים שנולדו ב-1891
בריטים שנפטרו ב-1977