נדב ארגמן

נדב ארגמן (נולד בי"ח באב ה'תש"ך, 11 באוגוסט 1960) הוא איש שירות הביטחון הכללי שכיהן בשנים 2016–2021 כראש השב"כ. קודם לכן כיהן כסגן ראש השב"כ, ראש אגף מבצעים, ונציג השב"כ בארצות הברית.

ביוגרפיה 

ארגמן נולד לעמירם ותקווה ברמת השרון וגדל, מגיל שנתיים, בקיבוץ חמדיה. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1978 התנדב לסיירת מטכ"ל אך עזב לאחר תקופה קצרה. לאחר שירות ביחידה אחרת של אמ"ן יצא לקורס קצינים.

בשנת 1983 התגייס לשב"כ ושימש במגוון תפקידי פיקוד ומטה. בשנים 2003–2007 שימש כראש אגף המבצעים בשב"כ ובשנים 2007–2011 שימש ראש מערך האבטחה של השב"כ בצפון אמריקה. בשנים 2011–2014 שימש כסגן ראש השירות. בין היתר פיקד על המבצע בו חוסל מפקד הזרוע הצבאית של החמאס, אחמד ג'עברי, בנובמבר 2012 בראשית מבצע עמוד ענן.

בספטמבר 2014 הושאל לוועדה לאנרגיה אטומית. בספטמבר 2015 שב לכהן כסגן ראש השירות, עם מינויו של רוני אלשיך למפכ"ל המשטרה. בפברואר 2016 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנותו לראש השב"כ הבא. ב-8 במאי 2016 נכנס לתפקיד ראש השב"כ והחליף את קודמו יורם כהן. מייד עם כניסתו לתפקיד הציג תוכנית עבודה בת חמש נקודות, ובראשן העצמת יכולות השב"כ בתחומי הטכנולוגיה והסייבר. באמצע שנת 2017 אמר ארגמן כי פעילות הסייבר של השב"כ ושותפיו תרמה, מאז תחילת 2016, לאיתורם של למעלה מאלפיים מפגעים בודדים פוטנציאליים. בשנת 2019 פורסם כי קרוב לשליש מכוח האדם בשב"כ הם אנשי טכנולוגיה.

בתקופת העימותים בהר הבית הביע ראש השב"כ תמיכה בהסרת גלאי המתכות שהוצבו בשערי הר הבית. לאחר פיגוע הדקירה בשגרירות ישראל בירדן נשלח ארגמן לירדן לדון בשחרור המאבטח שהותקף, ואנשי השגרירות שהיו נצורים בה. בשנת 2018 פורסם כי הוא עמד בקשר הדוק עם ראשי המודיעין הכללי של מצרים, כדי להביא לרגיעה ברצועת עזה. ב-2021, הבחירות לנשיאות הרשות הפלסטינית שנועדו להתקיים עמדו בסימן ניצחון צפוי לחמאס, וכתוצאה מכך ארגמן פעל למנוע את הוצאת הבחירות לפועל, ובסופו של דבר הן בוטלו.

ארגמן היה מפוקח באשר לכוונות החמאס נוכח מאמצי ההסדרה. הוא התנגד לאספקת הכסף הקטארי וישב על הגדר בכל הנוגע להכנסת פועלים עזתים לתוך ישראל. הוא פיקד על השירות במהלך המהומות בישראל ומבצע שומר החומות במאי 2021, ומיד לאחריהם קרא לבצע סיכול ממוקד ביחיא סינוואר, אך גישתו נדחתה בידי ראש הממשלה ושר הביטחון, שהעדיפו על פני הערכתו את גישת המטה הכללי, לפיה החמאס מורתע ויש פוטנציאל לשמירה על השקט לטווח ארוך. מתקפת הפתע על ישראל, שנתיים מאוחר יותר, הוכיחה את צדקת עמדתו של ארגמן כל אורך הדיון.

ארגמן הכפיל את מספר הנשים המכהנות בתפקידים בכירים בשירות, וכן הורה על שילוב נשים בתפקידי שטח ייחודיים. כמו כן, ארגמן הניע שינוי ארגוני לאיחוד גורמי הטכנולוגיה, הסייבר ומודיעין האותות לגוף מרכזי אחד. הוא יצר מערכת יחסים טובה והסכם מפורט בין אמ"ן לשב"כ על מנת למנוע בזבוז משאבים ופגיעה ביכולת המבצעית כתוצאה ממריבות סביב אחריות ותקציבים, כמו גם שיפר את שיתופי הפעולה עם גופי מודיעין של מדינות ידידותיות בעולם.

בשנת 2023 נמנה עם מתנגדי הרפורמה המשפטית, שאותה תיאר "זה שינוי משטרי, הפיכה משפטית של ישראל לדיקטטורה", ואף גיבה אנשי מילואים שיסרבו להתגייס.

חיים אישיים והשכלה 
ארגמן היה נשוי לרות, ולהם שלושה ילדים. לימים הם התגרשו, וב-2020 נישא ארגמן בשנית. את אשתו השנייה הכיר במהלך עבודתם המשותפת בשב"כ.

לארגמן תואר ראשון ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה וכן תואר שני נוסף בביטחון ואסטרטגיה מאוניברסיטת חיפה. הוא גם בוגר המכללה לביטחון לאומי.

קישורים חיצוניים 

 .
 .
 .
 
 
 
  (קישור נוסף)

הערות שוליים

ראשי השב"כ
לוחמי סיירת מטכ"ל
עובדי הוועדה לאנרגיה אטומית
ראשי אגף המבצעים בשב"כ
סגני ראש השב"כ
בוגרי המכללה לביטחון לאומי
בוגרי אוניברסיטת חיפה
חמדיה: אישים
ישראלים שנולדו ב-1960