תסמונת המצור

תסמונת המצור היא תסמונת אשר מציגה את הגישה לפיה ישראל ניצבת לבדה מול עולם עוין, בין היתר על ידי השימוש במונח העולם כולו נגדנו. לעיתים תסומנת זו משמשת להצגת תחושה עובדתית, ולעיתים היא משמשת להתרסה.

התייחסות מוקדמת
בשנת 1932 נאם בן-ציון דינור בשבחה של הציונות, החותרת לשחרור עצמי של היהודים, וציין כי "כל העולם מתקומם נגדנו, כל ארצות העולם מתקוטטות עלינו ואין מי אשר יעז עכשיו להכחיש, כי רק אותה הדרך שהתוו לפני חמישים שנה, היא הדרך היחידה להצלת העם...".

אויגן קולב יצא נגד תפיסת תסמונת המצור וכתב: "ואתה שואל: האם נעיז לצאת חוצץ נגד כל העולם? חמומי־מוח והרפתקנים פוליטיים־צבאיים ישיבו לך אל נכון: 'מדוע לא? אנו יורקים על כל העולם"' אך לא להם עליך להאמין כי אם לאלה שיסבירו לך בהכרה עמוקה, כי לא נכון הוא, שכל העולם הוא נגדנו. דווקא משום שקיימות שכבות חזקות, הדוגלות בחירותם על כל העמים והמעמדות המדוכאים וממילא — גם במאמצי חירותנו,— דווקא רשום כך מכוונים נגדנו כוחות הריאקציה."

גם הפובליציסט יהודה גוטהלף יצא נגד תפיסת תסמונת המצור, והציג אותה כמאזוכיזם רוחני שאין לו הצדקה מבחינת ההיסטוריה הרחוקה (תור הזהב של יהודי ספרד) והקרובה, וראה בה מאפיין גלותי, שנסמך על התפיסה ההיסטורית בעם היהודי "כל העולם נגדנו: ובהכרח שיהיה נגדנו, כי הגוי רוחש שנאת עולם ליהודי"; תפיסה שאינה מתאימה ל"מדינת ישראל, שיש לה גם אויבים וגם בעלי ברית, ככל מדינה אחרת".

הפזמון "העולם כולו נגדנו"
ייצוג מובהק לתחושת "העולם כולו נגדנו" ניתן בפזמון בשם זה שכתב יורם טהרלב והלחין קובי אושרת בשנת 1969, וביצעה להקת פיקוד דיזינגוף. יחד עם הגישה ש"העולם כולו נגדנו", כולל הפזמון נימה אופטימית של אמון ביכולתנו להתמודד עם המצב.

מחבר הפזמון, יורם טהרלב, ציין "תחושה עמוקה של בגידת הידידים שררה בארץ בימים בהם נכתב השיר. מדינות רבות בעולם, במיוחד מדינות אירופה ומדינות הגוש המזרחי, תמכו בצורה בלתי מובנת באויבינו".

הפזמון החוזר:
העולם כולו נגדנו
לא נורא, נתגבר,
לא שמים בכלל עלינו,
לא נורא, נסתדר,
העולם כולו נגדנו
לא נורא, נתגבר,
גם אנחנו עליהם
לא שמים יותר!

תסמונת המצור במליאת הכנסת
חלק מחברי הכנסת השתמשו בביטוי "העולם כולו נגדנו", במפורש או במשתמע, להצגה של תפיסת עולמם. דוגמאות:
 ח"כ יוסף בא-גד (מולדת):

 יושב ראש הכנסת ראובן ריבלין (הליכוד):

לעומתם, חלק מחברי הכנסת מתחו ביקורת על התחושה של "העולם כולו נגדנו". דוגמאות:
 ח"כ אלעזר גרנות (מפ"ם):

 ח"כ דוד צוקר (התנועה לזכויות האזרח ולשלום):

 ראש ממשלת ישראל יצחק רבין (העבודה):

 ח"כ שבח וייס (העבודה):

ראו גם
 או"ם שמום

לקריאה נוספת
יעקב ידגר, הסיפור שלנו: הנרטיב הלאומי בעיתונות הישראלית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה ופרדס הוצאה לאור, 2004, פרק שני: "'העולם כולו נגדנו' — לא רק שיר הנרטיב הלאומי על רקע מלחמת יום הכיפורים".

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ביטויים פוליטיים ישראליים