תל בית מירסים

תל בית מירְסִים הוא תל הממוקם במזרח חבל לכיש כ-20 קילומטרים דרום מערבית לחברון וכ-13 קילומטר דרום מזרחית ללכיש, בגבול בין השפלה להר חברון.

ארכאולוגיה
התל נחפר בין השנים 1933 ל-1936 בידי ויליאם אולברייט, ונחשפו בו שכבות יישוב מהתקופות הכנענית הקדומה, התיכונה והמאוחרת ומהתקופה הישראלית. אולברייט הציע לזהותו עם דביר המקראית, אך יש החולקים על זיהוי זה.

הממצאים של אולברייט כללו מספר שכבות יישוב ממספר תקופות:
במאה ה-19 לפנה"ס הוקפה העיר בחומה וסוללה, שחרבו והוקמו מחדש בתקופה החיקסוסית (1550-1750) לפנה"ס. חומה זו חרבה באמצע המאה ה-16 לפנה"ס, ועל גבה נבנה קו ביצורים לאורך פסגת התל, בתקופת הברונזה המאוחרת (1200-1500 לפנה"ס) . קו זה החזיק מעמד עד לסוף המאה ה-13 לפנה"ס, ושוב חרב וננטש עד למחצית הראשונה של המאה ה-10 לפנה"ס. אז הוקפה העיר בחומה בנויה בדגם של חומת סוגרים: מטר וחצי עובי ממוצע לקיר החיצוני, פנים חדר ברוחב של כ-2 מטר, וקיר פנימי בעובי של 1 מטר. בחומה היו שני שערים - אחד במזרח העיר ואחד במערבה, ולידו מגדל. השערים והמגדל החזיקו מעמד עד לחורבנו של המקום, עם הפלישה הבבלית של שנת 587 לפנה"ס.

בשטח הממוקם צפונית לכפר בית מירסים נחשפה כנסייה המתוארכת לסוף התקופה הביזנטית ובה שרידי קירות מתקופות מאוחרות, וכן נמצאו גם שברי כלי החרס מהתקופות הביזנטית, האסלאמית הקדומה, הצלבנית והממלוכית. דרומית-מזרחית לתל בית מירסים נמצאו ממצאים נוספים הכוללים בור ניקוז לבור מים, גת מורכבת ומערת קבורה רומית.

תקרית בית מירסים

התל שוכן בסמוך לקו שביתת הנשק בין ישראל לירדן.
באזור ארעה "תקרית בית מירסים" ב-10 במאי 1966, בו הופתעה יחידת הנדסה שנשלחה על ידי צה"ל לסמן את הגבול.

גדר ההפרדה
התל נפגע מבניית גדר ההפרדה ונערכו בו מספר חפירות הצלה לאחר הבנייה, הגדר מפרידה בינו לבין הכפר בית מירסים שתושביו התפרנסו גם משוד עתיקות בתל.

קישורים חיצוניים

 
 כישלון וגבורה בקרב ליד תל בית מרסים לפני מלחמת ששת הימים
 

 אבן משקל שערכה 400 שקלים מאתר מוזיאון ישראל
 אור חדש על תקופת הברזל הקדומה רפאל גרינברג מרשות העתיקות (אנגלית, בהוצאת בית הספר האמריקאי לחקר המזרח)
 מאמר על תל בית מרסים חדשות רשות העתיקות
 סרט על תושבי חלסה וסיפורם על תל בית מרסים (ערבית, יוטיוב)
 מאמרו המקורי של אולברייט על תל בית מרסים כולל תמונות החפירה, מאוקטובר 1926 (אתר 'עתיקות המזרח', אנגלית) הכולל תיאור באר ישראלית (למעשה יהודאית), השער הכנעני, הזיהוי עם דביר המקראית, ועדות לחורבן במשא שישק.

הערות שוליים

שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
תלים מקראיים