רצח מוחמד אבו ח'דיר

רצח הנער מוחמד אבו חְ'דֵיר הוא פיגוע טרור יהודי שבו, ב-2 ביולי 2014, נחטף ונשרף בחיים מוחמד אבו ח'דיר, נער פלסטיני תושב שועפאט שבמזרח ירושלים, על ידי שלושה יהודים. הרצח בוצע כנקמה על רקע חטיפתם ורציחתם של שלושה נערים יהודים, והוביל לגל של אלימות במזרח ירושלים.

הרצח והחקירה
מוחמד אבו ח'דיר (בערבית: محمد أبو خضير, בתעתיק מדויק: מחמד אבו ח'צ'יר), נער ערבי-מוסלמי בן 16 משועפאט, נחטף במכונית מרחוב בשכונת מגוריו שבמזרח ירושלים ב-2 ביולי 2014, בדרכו לתפילת הבוקר של הרמדאן במסגד השכונתי. סמוך ל-03:45 לפנות בוקר הבחינו בו החוטפים, יוסף חיים בן דוד, בן 29 מגבע בנימין, ושני אחייניו הקטינים, ירדו מהמכונית ופנו אליו במטרה לוודא כי הוא פלסטיני. אבו ח'דיר חשד בהם, ניסה להתרחק והתקשר לדודו, אך חוטפיו הכו אותו והכניסו אותו בכוח למכונית, שם חנקו אותו עד לאובדן ההכרה. מספר עוברי אורח שהבחינו באירוע ניסו לרדוף אחר המכונית, אך איבדו את עקבותיה בגבעה הצרפתית. הם הלכו לביתה של משפחת אבו ח'דיר והודיעו לה על האירוע. הוריו הודיעו על כך מיידית למשטרה. המשטרה, שאיכנה את הטלפון הסלולרי שלו, איתרה לאחר כשעה מהאירוע את גופתו השרופה ביער ירושלים. תוצאות ראשונות של נתיחה שלאחר המוות הראו כי אבו ח'דיר סבל מפגיעת ראש, אולם מת כתוצאה מכוויות קשות. פיח בריאותיו הראה שהיה חי ונושם בעת שנשרף.

ב-6 ביולי 2014 עצרה המשטרה שישה חשודים יהודים, לפי לוחיות רישוי של המכונית שזוהתה כמכונית שבה נחטף מוחמד אבו ח'דיר. למחרת, נערך שחזור של הרצח בהשתתפותם של שלושת החשודים המרכזיים, יוסף חיים בן דוד, בן 29 מגבע בנימין, ושני אחייניו הקטינים, בני 16. ב-10 ביולי שוחררו שלושת החשודים האחרים שנמצא כי לא היו שותפים לרצח.

המשפט
ב-17 ביולי הוגש נגד החשודים המרכזיים כתב אישום, ולפיו המניע לרצח היה לאומני, כשהם יצאו לפעולת נקם על רקע אירוע חטיפתם ורציחתם של שלושת הנערים. כמו כן, הם ביצעו ניסיון חטיפה נוסף, כושל, של ילד בן 7 מבית חנינא, יומיים קודם לכן. ב-27 ביולי נפתח משפטם של החשודים בבית המשפט המחוזי בירושלים.

ב-30 בנובמבר 2015 הרשיע בית המשפט את שני הנאשמים הקטינים ברצח אבו ח'דיר, ודחה את ההכרעה בעניין הנאשם המרכזי. ב-4 בפברואר 2016 גזר בית המשפט מאסר עולם על הקטין שהיה מעורב בפועל ברצח, וברוב קולות גזר על הקטין השני 21 שנות מאסר.

ב-22 בפברואר 2016 קבע הפסיכיאטר המחוזי בירושלים כי יוסף חיים בן דוד, הנאשם המרכזי ברצח, אחראי למעשיו וכשיר לעמוד לדין. הוא הורשע בחטיפה ורצח ובית המשפט גזר עליו מאסר עולם ו-20 שנים נוספות בכלא.

ב-8 בפברואר 2018 דחה בית המשפט העליון את ערעורם של יוסף בן דוד ושל שני אחייניו, והותיר על כנם את העונשים שנגזרו עליהם בבית המשפט המחוזי בירושלים. בפסק הדין כתב השופט יצחק עמית:

תגובות לרצח

הרצח ספג גינויים רבים בישראל ומחוצה לה, בין היתר על ידי מועצת הביטחון של האו"ם, מזכ"ל האו"ם באן קי-מון, מזכיר המדינה האמריקאי ג'ון קרי והאיחוד האירופי. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו גינה את הרצח, שלח תנחומים למשפחת הנרצח והצהיר כי: "נמצה את מלוא חומרת הדין עם מבצעי הפשע המזעזע הזה שראוי לכל גינוי. מקומם של רוצחים כאלה איננו בחברה הישראלית" שר הכלכלה נפתלי בנט הגדיר את המעשה "מתועב, אנטי-מוסרי ואנטי-יהודי".

עשרות רבנים בראשות הרב יעקב אריאל שלחו מכתב למשפחת הנרצח ובו גינו את הרצח. הרב אליקים לבנון אמר כי יש לגזור עונש מוות על רוצחי הנער "כדי לקיים 'וביערת הרע מקרבך'".

ב-6 ביולי, במהלך ביקורו של ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, אצל משפחת הנרצח נפתלי פרנקל, שוחחו משפחות אבו ח'דיר ופרנקל טלפונית וניחמו זו את זו. בני משפחת פרנקל אמרו כי הם מבינים את גודל האובדן וכי הם מתנגדים לכל מעשה אלימות הן בידי יהודים והן בידי ערבים.

בעקבות הרצח
הרצח הביא לתגובה פלסטינית רחבה. בפסק הדין צוין:

למחרת הרצח החלו מהומות בקרב ערביי ישראל, תחילה במזרח ירושלים ובהמשך ביישובים ערביים ובצירי התנועה הסמוכים אליהם במשולש, בגליל ובנגב. במהומות במזרח ירושלים נזרקו בקבוקי תבערה ואבנים, נגרם נזק בהקף עשרות מיליוני שקלים לתשתיות הרכבת הקלה, הופסקה תנועת הרכבת לשכונות שועפט, בית חנינא ופסגת זאב, ונאסרה הכניסה ליהודים בשכונות שועפט ובית חנינא. המהומות נמשכו גם לאחר הפרסום על לכידת החשודים, ובמהלכן נעצרו עשרות מתפרעים.

במהומות שפרצו במזרח ירושלים, הוכה טארק אבו ח'דיר, נער בן 15, קרוב משפחתו של הנרצח, עד אובדן הכרה על ידי שני שוטרי מג"ב, בעודו אזוק. טארק, אזרח אמריקני, הגיע זמן קצר קודם לכן מארצות הברית לביקור קרוביו בישראל והשתתף בהפגנות האלימות כשהוא רעול פנים. על אחד השוטרים נגזרו עבודות שירות למשך חודש וחצי. המשטרה עצרה 34 אנשים נוספים מחמולת אבו ח'דיר, בנימוק של הפרת סדר, וביולי 2016 הוגש כתב אישום נגד שניים מקרוביו של מוחמד אבו ח'דיר, באשמה של פעולות אלימות שונות שביצעו כנקמה על הרצח.

במקום הרצח של אבו ח'דיר הוקם גלעד, אשר הושחת פעמיים ביומיים שאחרי הרצח. חברי תנועות הנוער העובד והלומד ודרור-ישראל עזרו בשיקומו.

לאחר מותו הוכר אבו ח'דיר כנפגע פעולת איבה, אך לבקשת בני משפחתו, שמו הוסר מאנדרטת חללי פעולות האיבה בהר הרצל.

ביולי 2016 עתרה משפחת אבו ח'דיר לבג"ץ בבקשה להריסת בתי משפחותיהם של רוצחי בנם, בדומה לצווי הריסת בתי מחבלים ערבים, לאחר שפניית המשפחה לשר הביטחון ולרשויות סורבה. ב-4 ביולי 2017 נדחתה עתירת המשפחה פה אחד על ידי שופטי בית המשפט העליון אליקים רובינשטיין, ניל הנדל וצבי זילברטל מהטעמים, שצו הריסת בתים אינו כלי ענישה אלא כלי הרתעה, ושזמן ניכר עבר בין ביצוע העבירה לעתירה.

בתרבות
באוגוסט 2019 עלתה לשידור סדרת הטלוויזיה "הנערים" של רשת הטלוויזיה האמריקאית HBO, המבוססת על אירועי קיץ 2014 של רצח שלושת הנערים ורצח מוחמד אבו חדיר. הסדרה, בת עשרה פרקים, הופקה בשיתוף עם קשת אינטרנשיונל, והיא הסדרה השנייה בלבד ברשת HBO שאינה באנגלית.

לקריאה נוספת 
 תמי ריקליס (עורכת), הנערים: פולמוס, בעקבות סדרת הטלוויזיה, עם עובד, 2022

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

אבו ח'דיר, מוחמד
אבו ח'דיר, מוחמד
מזרח ירושלים
אבו ח'דיר, מוחמד
אבו ח'דיר, מוחמד
אבו ח'דיר, מוחמד
פיגועי טרור בישראל ב-2014
ירושלים: פיגועים
פשעי שנאה נגד מוסלמים
שועפאט
פשעים של קטינים