דוח ממדי העוני והפערים החברתיים

דוח ממדי העוני והפערים החברתיים (מכונה לרוב בקיצור "דוח העוני") הוא דוח שנתי המפורסם על ידי המוסד לביטוח לאומי.

הדוח מציג תמונת מצב חברתית-כלכלית בדגש על עוני. המדדים מחושבים לפי נתוני הכנסות למשק בית (מתוקנן לגודל המשפחה). מטרת הדו"ח להציג תמונה עכשווית של העוני והאי-שוויון בישראל, לזהות שינויים במצב העניים, במספרם, לזהות מגמות באי-השוויון הכלכלי בישראל, לזהות את מקורותיהן ולהמליץ על השינויים הנדרשים למנוע החרפת העוני.

החל משנת 2012, בעקבות הפסקת ביצוע סקרי הכנסות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ״ס), מתבסס הדו״ח על נתוני ההכנסות כפי שנמדדים בסקרי הוצאות משק הבית של הלמ"ס.

היסטוריה
עד סוף שנות ה-60 לא היה מחקר מסודר של היקף העוני במדינת ישראל. בשנת 1968 ערך יצחק קנב מהמוסד למחקר סוציאלי מחקר על היקף העוני בישראל, כחלק ממחקר עולמי. כשנכנס ישראל כץ לתפקיד מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי הוא גרס שהמוסד צריך לספק מידע ממלכתי על העוני. בסוף 1970 הצהיר רפי רוטר, הממונה על המחקר במוסד לביטוח לאומי כי המוסד מגבש קריטריונים למחקר העוני. בתחילת 1971 פורסמו ממצאי המוסד לביטוח לאומי על פיהם העוני היה גדול בהרבה משחשבו, כי רוב העניים סירבו לפנות ולבקש עזרה ולהחשב מקרים סוציאליים. בתחילת שנות ה-80 החל הביטוח הלאומי לפרסם סקירה שנתית שכלל נתונים על ממדי העוני בישראל. החל משנת 1984 כללה הסקירה השוואה בינלאומית.

בינואר 2021, בשל המשבר הבריאותי-כלכלי-חברתי בשנת 2020 ובשל עיכוב בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בהעברת סקר הוצאות משק הבית 2019 המשמש בסיס לדוח העוני והפערים החברתיים, הוצא לראשונה דוח על בסיס נתונים מינהליים המצויים במוסד לביטוח לאומי. הדוח מציג ממצאים על מצב העוני והאי-שוויון בהכנסות לשנים 2018–2019 ואומדן ל-2020.

פרמטרים עיקריים בדו"ח לפי שנים 

בשנת 1983, קבע הדו"ח ש-8.2% ממשפחות השכירים היו מתחת לקו העוני. בשנת 1984, עלה השיעור ל-10.1%. בשנת 1988 נקבע ששישית מהאוכלוסייה מתחת לקו העוני.

תגובות
דו"ח העוני עורר ביקורת רבה בטענה שהוא מציג ממדי עוני גבוהים בהרבה מהמציאות. בשנת 1972 אמר שר האוצר, פנחס ספיר: "בארץ מתהלך אדם מסית ומדיח, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי ד"ר ישראל כץ, אשר מספר כי בארץ יש 250,000 רעבים ושיש 250,000 ילדים בתת-תזונה. זה שקר ועלילה".

דו"ח העוני של הביטוח הלאומי, כמקובל במדינות המערביות, מודד עוני יחסי כלומר עוני המתייחס לפערים בהכנסות ולא בהכרח מייצג מחסור בצרכים חיוניים. ולכן וכפי שצוין בדוח העוני של הבטל"א לשנת 2020, בשנים של משבר כלכלי (כגון, בשנת הקורונה 2020), כאשר יש ירידה כללית ברמת החיים (שכתוצאה ממנה יורד גם קו העוני) ייתכן מצב שבו אנשים שהיו עניים ומצבם לא השתפר, יוגדרו כלא עניים, כיוון שהעוני מוגדר באופן יחסי ולכולם יש פחות.

ראו גם 
 רמת החיים בישראל
 קו העוני
 עובדים עניים

קישורים חיצוניים 
 דוח ממדי העוני והפערים החברתיים באתר המוסד לביטוח לאומי
 יפית אלפנדרי, מדידת עוני מוחלט בישראל, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוגוסט 2005

בתקשורת 
האמא של דו"ח העוני וחלוקת ההכנסות: ריאיון עם לאה אחדות, סמנכלית (לשעבר) מחקר ותכנון במוסד ביטוח לאומי, מתי שמואלוף, עיתון "אנשים", 12 בספטמבר 2016

 
 
 בילי מוסקונה לרמן, הקצבאות יצילו: חשבון הנפש שאחרי דוח העוני, nrg מעריב, 6/11/2009
 רן מלמד, יש עוני – אבל הדוח לא רלוונטי, nrg מעריב, 3/11/2009
 ירדן גזית, דוח מצב העניים בישראל, מכון ירושלים לחקר שווקים, נובמבר 2011 (ראיון)
 מיכל גדו, התקשורת ממעטת לסקר את העוני, וואלה
 קרין תמר פשרמן, חוצים את הקווים: עוני ואי-שוויון בישראל, כתב העת המקוון "פרלמנט", גיליון 63, 2009, המכון הישראלי לדמוקרטיה
 מיקי פלד, מהו באמת מצב העוני כיום בישראל, באתר כלכליסט, 9 בדצמבר 2015
 עמיעד כהן "האומנם שליש מילדי ישראל עניים?" השילוח, גיליון 9 28.03.2018.
 ד"ר מיכאל שראל, השקרים והמניפולציות של דו"ח העוני,פורום קהלת, 19.01.2020.

הערות שוליים

המוסד לביטוח לאומי
עוני
ישראל: רווחה