אח"י מבטח

אח"י מבטח הייתה הספינה הראשונה מספינות סער. נבנתה במספנות קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי בשרבור שבצרפת. שירתה בחיל הים בין השנים 1967–1996. במשך מספר שנים כלל חימושה בעיקר שלושה תותחי 40 מ"מ. שימשה כספינת תותחים מהירה, ונקראה דגם סער 1. בתצורה זו עברה את מלחמת יום הכיפורים והשתתפה בקרב לטקיה. בשנת 1974 הותקנה בה מערכת טילי גבריאל ובכך הוסבה לדגם סער 2.

הספינה בשירות חיל הים 

הספינה אח"י מבטח הייתה הספינה הראשונה שנבנתה במספנות בשרבור, ואחריה נבנו שם עוד 11 ספינות טילים לחיל הים הישראלי. היא הושקה למים ב־11 באפריל 1967 וניתן לה המספר ס-311. מפקדה הראשון היה עזרא קדם וקציני המחלקות הראשונים היו מיכה רם, חיים שקד ומאיר לוין. הספינה ביצעה הפלגות ניסויים והמשך התקנות בשרבור, דבר שעיכב את הגעתה לישראל במספר חודשים. זאת בעיקר עקב בעיית עיכול המדחפים (קוויטציה). היא הגיעה מצרפת ביחד עם אח"י משגב לנמל חיפה, ב-25 בדצמבר 1967. הספינה הייתה הראשונה במסגרת שייטת ספינות הטילים שהוקמה זמן קצר קודם לכן והייתה אחת מתוך שלוש ספינות מדגם סער 1. במקביל לביצוע התקנות האמל"ח שמשה הספינה כבסיס צף להדרכה ולהכשרה מעשית לצוותים שיועדו בהמשך לספינות שבבניה בשרבור.

אחת המשימות הראשונות הייתה השתתפות בחיפושי הצוללת דקר שנעלמה בדרכה לחיפה. החיפושים נעשו בתנאי ים סוער מאוד.

עקב היותה ספינת סער 1, שלא תוכננה עד 1974 להתקנת טילי גבריאל, היא שמשה בין השנים 1968 ל 1973 כספינת ניסויים במגוון רחב של תחומים. בשנת 1969 שמשה כספינת ייחוס למדידות שח"ם (שטח חתך מכ"מי) של חיל הים ורפא"ל, כחלק הבסיסי לבנית מערכות ההגנה וההטעיה כנגד ביות טיל על ספינות סער. במהלך 1973, לאחר השקת אח"י רשף, ספינת סער 4 ראשונה שיועדה לפעול בים האדום, נעשתה הערכת מצב בשייטת ובמפקדת חיל הים כיצד ניתן להאריך את משך השהייה ובכך להגדיל את טווחי ההפלגה של ספינות הסער שפועלות בים התיכון. בוצע ניסוי בודד של התקנת מכלי דלק על הסיפון בירכתי הספינה תוך הורדת תותחי ה 40 מ"מ האחוריים.

עד אוקטובר 1973 השתתפה בחלק ניכר מהמבצעים של הלחימה במחבלים, כולל כספינת פיקוד.

במבצע אביב נעורים השתתפה בהובלת כוחות ושימשה כספינת פיקוד וחפ"ק מושט בפשיטה המשולבת.

במלחמת יום הכיפורים השתתפה הספינה בקרב הסטי"לים הראשון בעולם, קרב לטקיה מול חופי לטקיה. כן השתתפה באבטחת השייט של אניות סוחר ישראליות בדרכן לישראל.

לאחר המלחמה שודרגה הספינה ונוספו לה יכולות חדשות, במרכזן - יכולת נשיאת טילי גבריאל, ובכך הפכה לסער 2. במהלך שנות ה-70 נטלה חלק פעיל בפעילות ביטחון שוטף כנגד מפגעים מהים. השתתפה בטיבוע 2 ספינות פח"ע בלבנון, עצירת אוניית אם נושאת מחבלים ועוד. באביב 1979 הותקנה בסונר נגרר עומק משתנה, דבר ששיפר משמעותית את יכולתה כחלק מספינות הסער ללחימה נגד צוללות ובמאי 1979, הוכרזה ככשירה לפעילות נגד צוללות. במבצע שלום הגליל פעלה כספינת נצ"ל ולאחר מכן המשיכה בפעילות ללכידת ספינות מחבלים. ב-1986 עברה דרך תעלת סואץ לים סוף. ביוני 1986 שבה לזירת הים התיכון, לבסיס חיפה.

מפקדי הספינה

הספינה כיום 
ב-11 בינואר 1996 הורד נס השירות הפעיל מתורן אח"י "מבטח" והיא הועברה למוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה, שם היא מייצגת את שייטת ספינות הטילים כסטי"ל הראשון של ישראל.

גלריה

לקריאה נוספת
 גיורא ירדני, להפליג עד טיפת הדלק האחרונה, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת, בית החובל 2020, עמ' 153.

קישורים חיצוניים 

 ביקור חיים בר לב באח"י מבטח בשרבורג 11 באפריל 1967. (למעשה ההשקה של ספינת הסער הראשונה).
 שלמה מן,	אז תנו להן צ'אנס - מפגש ותיקי אח"י מבטח,	'בין גלים' 170–171 יוני 1987, עמ' 29.
 אריה ארזי ריאיון עם אל"ם מאיר לוין קצין המכונה הראשון, "מבט כרמל", נובמבר 2019.

ביאורים

הערות שוליים 

מ
אוניות מוזיאון