נוב (עיר מקראית)

נוב (במקרא כתוב נֹב) היא עיר מקראית הממוקמת בנחלת שבט בנימין. על פי אזכור העיר ב, עולה כי העיר הייתה עיר כהנים, בה היה המשכן בימי שאול המלך, שם ישבו הכהנים בני עלי לאחר חורבן שילה. הסיפור המפורסם ביותר במקרא הנוגע לעיר מופיע ב שם מסופר על בריחתו של דוד אל העיר ועל תגובת שאול לכך שמצווה לטבוח את כל כהני העיר.

על פי התלמוד, המשכן מוקם בעיר במשך שלוש-עשרה שנה. ספר הזוהר מציג דעה כי העיר נוב היא בעצם ענתות המקראית, אך דוחה אותה בנימוק שענתות לא הייתה עיר אלא כפר. הרב ראובן מרגליות מפרש את סברת שוויון המקומות על פי הפסוקים בספר נחמיה (פרק יא) וספר ישעיה (פרק י) המזכירים אותם זה לצד זה.

הארכאולוג חנן אשל זיהה בשועפאט את מיקומה של נוב עיר הכהנים, מתקופת בית ראשון.

הטבח בנוב

דוד ברח לנוב בעת ששאול המלך רדף אחריו להורגו. שם ביקש מאחימלך בן אחיטוב הכהן, לחם וחרב. אחימלך נתן לו מלחם הפנים, ואת חרב גוליית הפלישתי. מוזכר שדואג האדומי נכח שם באותו זמן.

שאול הלין על צוותו שאינו נאמן לו, אלא מצדד בדוד. בתגובה, גילה דואג האדומי לשאול שראה את דוד בנוב, ושקיבל סיוע מהכהן, אחימלך. שאול זימן אליו את אחימלך, שהתייצב אצל המלך עם 85 כהנים מבני משפחתו, צאצאי עלי הכהן.

שאול האשים את אחימלך, את אביו ואת כל הכהנים בתמיכה בדוד וציווה על עבדיו להרוג אותם. העבדים סרבו לבצע את הפקודה, לכן דואג האדומי הרג בעצמו את כולם.
לאחר-מכן, הוביל דואג טבח בעיר נוב כולה, וכל יושביה נרצחו מנער עד זקן, חוץ מפליט אחד שנמלט מהטבח: אביתר, בנו של אחימלך.

אזכור המאורע שובץ בתהילים נ"ב.

משכן נוב

משכן נוב היה מבנה מקודש שהוקם, על פי המקרא, בעיר נוב, לאחר חורבן המשכן בשילה ומות עלי הכהן. לפי חז"ל, המבנה בנוב התקיים 13 שנה וחרב בתחילת ימי מלכות דוד, ואז הוקם המשכן בגבעון. בזמן קיום המבנה הותרה ההקרבה בבמות הפרטיות. בזמן שהות המבנה בנוב היה ארון הברית בקריית יערים. לפי המסורת היהודית משכן נוב עמד בין השנים ב'תתע"א - ב'תתפ"ד (889 לפנה"ס - 876 לפנה"ס).

זיהוי העיר 
ממה שנאמר במקרא בתיאורים הגאוגרפיים השונים, ברור למדי מהו האזור שבו יש לחפש את נוב. העיר משקיפה על ירושלים והיא נמצאת דרומית לגבעת שאול וסמוכה לענתות וענניה. יש חוקרים שהציעו למצוא קשר בין נוב לבין ראשו של הר הזיתים שבו עבר דוד בבריחתו מפני אבשלום לפני הגעתו לבחורים, אבל זוהי סברה שאין לה יסוד מספק. לדעת ג'ון קנינגהם גייקי מיקום העיר הוא בשועפט.

הקושי העיקרי בזיהוי המיקום של נוב הוא שעל אף שברור היכן היא אמורה להיות, אין באזור אתר ארכאולוגי שניתן למצוא בו הוכחות לזיהוי העיר. חירבת א-צ'ומע או חירבת אל-קמעה (כעמה) בסביבת שועפאט אינן משקיפות על ירושלים ואף אין בהן ממצא ארכאולוגי מתאים. ראס אל משארף, בפסגת הר הצופים, מסתבר מבחינה טופוגרפית אולם גם בו אין ממצא חומרי המוכיח את זיהוי המקום. היו מי שהציעו לזהות את נוב באל עיסאויה, שבה נמצאו חרסים מתקופת הברזל, אבל אין אתר זה משקיף על ירושלים. ספק אם חרסים מתקופת הברזל שנמצאו בבית הקברות הצבאי בקרבת אל עיסאויה, הניצב על הרכס, מעידים על יישוב של ממש במקום זה. אפשרות נוספת שהועלתה על ידי אולברייט היא לזהות את נוב בא-טור, אולם לא הובאו ראיות ארכאולוגיות לכך.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

יישובי המקרא
ערי הכהנים
נחלת שבט בנימין