פרשת השחיתות בישראל ביתנו

פרשת השחיתות בישראל ביתנו (נקראת גם: פרשת ישראל ביתנו) היא פרשת שחיתות שלטונית במסגרתה הורשעו 17 אישי ציבור ולוביסטים ממפלגת ישראל ביתנו בביצוע עבירות של מתן שוחד וקבלתו, תיווך לשוחד, הטיית מכרזים, קבלת דבר במרמה, גנבה בידי עובד ציבור, זיוף, רישום כוזב במסמכי תאגיד, מרמה והפרת אמונים ועוד.

דרך הפעולה העיקרית בה פעלו העבריינים בפרשה היתה העברת כספי תמיכות ממשלתיות שלא כדין לגופים שונים, בתמורה להעברה חלקית של התקציב לחברי הכנסת ולמקורביהם, או מינוי מקורבים לתפקידים ציבוריים, בהיקפים של מיליוני שקלים.

הפרשיות 
עמותת איילים - סגנית שר הפנים, פאינה קירשנבאום, ויו"ר מטה ישראל ביתנו, דאוד גודובסקי, נתנו כחמישה מיליון שקלים לעמותת איילים, ובתמורה העסיקה העמותה פעילים של מפלגתם, כגון זוכה המדליה האולימפית מיכאל קולגנוב, מימון של אירועים של המפלגה ותשלום לאתר יזרוס השייך למנגנון של "ישראל ביתנו" על מנת לשווק את העמותה במגזר הרוסי. העמותה אף ערכה כנס למען מטרותיה באמצעות עמותה אחרת, והעמותה האחרת הייתה מחויבת לשלם כסף למשרד הייעוץ של רונן צור שייעץ בתמורה לכך לפאינה קירשנבאום.

התאחדות היזמים - על פי החשד, ראש התאחדות היזמים בישראל, אירנה וולדברג, פיתחה קשרי עבודה עם פאינה קירשנבאום, שבמסגרתם השיגה קירשנבאום כמיליון וחצי שקלים עבור התאחדות היזמים.

בשנת 2014, פנתה וולדברג לקירשנבאום, וביקשה את עזרתה בחידוש קשר מקצועי שהיה לה עם הרשות למלחמה בסמים. בעקבות זאת, פנתה קירשנבאום לראש הרשות, והמליצה לו להיפגש עם וולדברג, במטרה לשלב את ההתאחדות בפעילות הרשות. החל ממרץ 2014, שולבה ההתאחדות בפרויקט של המכללה למינהל בראשון לציון בנושא של שיקום מכורים, אשר מומן על ידי הרשות.

באוגוסט 2014 ביקש דאוד גודובסקי, ראש מטה ישראל ביתנו הנאשם גם הוא במסגרת הפרשה, לטוס ולשהות בסרביה ובאוקראינה. בהמשך לכך, על פי הנחייתה של קירשנבאום, פנה גודובסקי אל וולדברג, כדי שההתאחדות תממן את הנסיעה. וולדברג, לפי האישום, הסכימה לממן את נסיעתם של גודובסקי ושל יועץ התקשורת של קירשנבאום לסרביה ולאוקראינה, בעלות כוללת של כ-15 אלף שקל. וולדברג הניחה כי גודובסקי נוסע לסרביה ולאוקראינה במסגרת תפקידו במפלגת ישראל ביתנו, וכי הנסיעה קשורה לנושא קידום עלייה.

משרד החקלאות - טלי קידר, אז יועצת תקשורת בכירה של שר החקלאות יאיר שמיר, ביקשה ולקחה שוחד מרונן משה על מנת לקדם ולשמור על אינטרסים כלכליים שלו בקשר עם פרויקט בשם "דקה לשמונה" (דקת השידור לפני מהדורות החדשות המרכזיות). משה ביקש לרתום את משרד החקלאות לפרסם את תכניו בפרויקט. סכום השוחד עליו הוסכם עמד על 90 אלף שקל, מתוכם שילם משה 56 אלף שקל. על-פי ההסכם שנחתם עם משרד החקלאות, ישולם לחברת גריי קונטנט (המפעילה של "דקה לשמונה") סכום של כ-2.3 מיליון שקל בתוספת מע"מ. לפי הנטען, משה קיבל מחברת גריי קונטנט סך של 360 אלף שקל, בתמורה לתקציב שהשיג ממשרד החקלאות לפרסום ב"דקה לשמונה".

חקירה משטרתית
הפרשה נחקרה באופן סמוי על ידי יחידת להב 433 של משטרת ישראל במשך כשנתיים (בשם הקוד 'תיק 242'), לאחר שגוף ציבורי התלונן בפני רשויות החוק כי נדרש לתשלום עמלה תמורת קבלת תמיכה ממשלתית, ובהמשך לחקירת אי-סדרים בחברה הכלכלית לפיתוח השומרון, ופורסמה במקביל למעצר חשודים מרכזיים בדצמבר 2014. על פי המשטרה, במסגרת החקירה נחתם הסכם עד מדינה עם אחד המעורבים בפרשה, שאסף ראיות נגד החשודים במשך תקופה ארוכה, ולאחר מכן נחתמו הסכמים דומים עם מספר עצורים בפרשה. אחד מעדי המדינה, יועץ התקשורת אמנון ליברמן, ניסה להתאבד לאחר שנחקר ולפני שהפך לעד מדינה.

במפלגת ישראל ביתנו האשימו את משטרת ישראל ברדיפה פוליטית, על רקע הבחירות לכנסת ה-20.

במסגרת הפרשה נחקרו כ־480 מעורבים, בהם:
 פאינה קירשנבאום, חברת הכנסת וסגנית שר הפנים, לא נעצרה. ב-12 בינואר 2015 הודיעה על פרישה מפוליטיקה בעקבות החקירה, ושבחקירתה תשתמש בזכות השתיקה. ב-25 במרץ 2021 הורשעה בבית המשפט המחוזי בתל אביב בעבירות של לקיחת שוחד, הלבנת הון, עבירות מס ומרמה והפרת אמונים. "קירשנבאום החזיקה כח שלטוני נחשק ורב עצמה", כתב השופט לוי ופירט, "היכולת להקצות לפי שיקול דעתה הבלעדי בין 80 ל-200 מיליון שקלים בשנה וסך הכל 1.2 מיליארד שקלים בעת כהונתה". ב-14 ביולי 2021 גזר בית המשפט המחוזי בתל אביב על קירשנבאום עונש של 10 שנות מאסר וקנס של 900,000 ש"ח.
רנית קירשנבאום, בתה של פאינה קירשנבאום. התיק נגדה נסגר בספטמבר 2016 בשל חוסר ראיות מספיקות וחוסר עניין לציבור.
 סטס מיסז'ניקוב, שר התיירות לשעבר. הורשע בעבירות של מרמה והפרת אמונים.
 דאוד גודובסקי, ראש המטה של ישראל ביתנו. הורשע בארבעה סעיפים של קבלת שוחד, שלוש עבירות של הלבנת הון ושתי בקשות שוחד.
 רמי כהן, מנכ"ל משרד החקלאות. הורשע ב-11 עבירות בהן מתן שוחד, תיווך בשוחד, הלבנת הון ואיומים.
בתיה כהן, אשתו של רמי כהן. הורשעה בעסקת טיעון באפריל 2018.
 אפי פלס, גזבר מועצה אזורית מטה בנימין, הורשע במסגרת עסקת טיעון בהפרת אמונים באוקטובר 2017
 דב ליטבינוף, ראש מועצה אזורית תמר, הורשע במסגרת עסקת טיעון בהפרת אמונים באוקטובר 2018
 מרדכי דהמן, ראש מועצה אזורית מגילות. באוגוסט 2015 התפטר מכהונתו, עקב החשדות נגדו. הפך לעד מדינה בפרשה.
 גרשון מסיקה, ראש מועצה אזורית שומרון. במאי 2015 חתם על הסכם עד מדינה בפרשה והשעה עצמו מראשות המועצה ולאחר מכן התפטר מתפקידו.
 אלכס ויז'ניצר, יו"ר נת"ע. ב-22 בינואר 2015 הודיע על התפטרותו מתפקידו כיו"ר נת"ע, כדי להקדיש זמן לטיהור שמו. ביוני 2021 הורשע במסגרת עסקת טיעון, ונשלח לשנתיים מאסר.
 שי ברס, מנכ"ל חברת נתיבי ישראל. במרץ 2019 נסגר התיק נגדו.
 יאיר גלר, מנכ"ל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול. הושעה מתפקידו. תיקו הפלילי נסגר לחלוטין לבסוף.
 דורון שמחי, ראש איגוד הכדוריד בישראל.
 אבנר קופל, יו"ר לשעבר של איגוד הכדורסל. לא הוגש כתב אישום בעניינו.
משה קליסקי, איש עסקים ויו"ר מכבי ראשון לציון בכדורסל בעבר. הורשע ביולי 2018 בתיווך לשוחד ובסיוע לזיוף מסמך.
 חיים בן שושן, ראש החברה לפיתוח השומרון לשעבר. הורשע בסיוע למתן שוחד.
 משה ליאון, מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר. לאחר שנחקר נשלח למעצר בית. בפברואר 2015 נסגר תיק החקירה נגדו.
 יצחק מירון, ראש עיריית עפולה. בספטמבר 2016 נסגר תיק החקירה נגדו.
 משה דדון, ראש מועצה אזורית מטה יהודה. באוקטובר 2017 נסגר התיק נגדו בפרשה זו.
אירנה וולדברג, ראש התאחדות היזמים. הורשעה במתן שוחד.
 מתן דהן, מנכ"ל עמותת איילים. הורשע בעבירת שוחד.
דניאל אלינסון, מנכ"ל עמותת עזרא העולמית. הורשע בעבירת שוחד.
 ישראל יהושע, לוביסט. הורשע בסיוע להפרת אמונים ועבירות מס.
 סטיבן לוי, לוביסט מחברת אימפקט. הורשע בהפרת אמונים בתאגיד.
 אורית לרנר, לוביסטית מחברת אימפקט.
 אלי זרחין, לוביסט.
 עובד יחזקאל, יועץ אסטרטגי, מזכיר הממשלה בתקופת כהונתו של אהוד אולמרט כראש הממשלה

יו"ר ישראל ביתנו, אביגדור ליברמן, תקף את פרקליטות המדינה ואמר: "מדובר במהלך מתוכנן, מתוזמן היטב, חקירה שמתואמת לחלוטין ללוח הזמנים של מערכת הבחירות". השר לביטחון הפנים, יצחק אהרונוביץ' הודיע שהוא מגבה את המשטרה, את הפרקליטות ואת היועץ המשפטי לממשלה בחקירת הפרשה, אך כעבור ימים אחדים הצטרף לעמדת ראש מפלגתו ואמר "פעם שישית שפותחים בחקירה נגד ישראל ביתנו לפני הבחירות. צריך לתהות מה קרה". יהודה וינשטיין, היועץ המשפטי לממשלה, שאישר את פתיחת החקירה המשטרתית וליווה אותה, הגיב לטענות אלה וטען כי מדובר בחקירה משמעותית, שמעלה חשד לשחיתות מאורגנת ושיטתית, בהיקפים נרחבים.

ב-21 באוקטובר 2015 המליצה המשטרה על העמדתם לדין של 36 חשודים, בהם קירשנבאום ומיסז'ניקוב.

בספטמבר 2016 שלחה פרקליטות המדינה מכתבי זימון לשימוע לפני העמדה לדין ל-16 חשודים, והודיעה על סגירת תיקיהם של 17 חשודים אחרים.

העמדות לדין
באוגוסט 2017 הגישה פרקליטות המדינה לבית המשפט כתבי אישום ראשונים בפרשה, בין השאר נגד פאינה קירשנבאום, שהואשמה בעבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים, הלבנת הון ועבירות מס ונגד רמי כהן, שהואשם בעבירות של מתן שוחד, לקיחת שוחד, ניסיון ללקיחת שוחד, הלבנת הון, קבלת דבר במרמה, איומים, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות, רישום כוזב במסמכי תאגיד ושיבוש מהלכי משפט.

בספטמבר 2017 הוגש כתב אישום נגד איש העסקים משה קליסקי בגין שוחד, הלבנת הון ועוד.

בינואר 2018 הוגש כתב אישום נגד בלה גולדנברג, עובדת ברשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, בעבירת מרמה והפרת אמונים.

בנובמבר 2018 הוגש כתב אישום נגד ישראל יהושע, בעלי חברת הלובינג "סגולה לישראל", בריבוי עבירות שוחד, וריבוי עבירות על חוק איסור הלבנת הון ובעבירות מס.

הרשעות

קישורים חיצוניים

המקור, פרשת השחיתות בישראל ביתנו-מבט מבפנים, באתר חדשות 13, 21 בפברואר 2017

הערות שוליים

ישראל ביתנו
ישראל ביתנו
שנות ה-2010 בישראל
ישראל ביתנו
ישראל ביתנו