יחסי ישראל–כווית

יחסי ישראל-כווית בין מדינת ישראל וכווית לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים בעקבות הסכסוך הישראלי-ערבי.

היסטוריה
מאז הכרזת העצמאות של ישראל - לא הכירה כווית בישראל. כווית פועלת נגד ישראל במישורים דיפלומטיים, דוגמת האו"ם. אחת הפעמים, שבהן פעלה נגד ישראל במישורים אלו, הייתה ב-1976 כאשר ביקשה על ידי נציגה להרחיק את ישראל ממסגרות הכדורגל הרשמיות באסיה. בקשה זו התקבלה ברוב של 17 נגד 13, ו-6 נמנעים, ובכך ישראל הורחקה מהמסגרות הרשמיות באסיה.

במישור הצבאי, במלחמת ששת הימים בשנת 1967 שלחה כווית כוח עזר להילחם בישראל, כאשר לבסוף נהרגו כ-20 מחיילי הכוח של כווית. בפברואר 1970 בהפצצה של חיל האוויר הישראלי במצרים, נפגע בשוגג מפעל בו שהו כ-100 פועלים, מרביתם היו אזרחי כווית שנהרגו בהפצצה. במלחמת יום הכיפורים שלחה שוב כווית כוח שילחם לצד מצרים וסוריה. במלחמה זו נהרגו כ-40 מאנשיהם.

בשנת 2008 קראו חברי פרלמנט מכווית לפתוח בדו-שיח מול ישראל ולכונן איתה יחסים דיפלומטיים.

ביולי 2016, כתב איש התקשורת הכוויתי יוסוף עבד אל-כרים א-זינקאווי טור ובו קרא לארצות ערב להכיר בישראל.

בנובמבר 2017 כתב העיתונאי עבדאללה אל־הדלק כי "מדינת ישראל היא מדינה בעלת מרכזי מחקר ואוניברסיטאות" והוסיף כי "העובדה שאני ערבי לא מונעת ממני להכיר בישראל בשום צורה. אני מכיר בישראל כמדינה וכעובדה במציאות, בלי להכחיש את זהותי והשתייכותי למדינות ערביות...אין כיבוש. יש אנשים שחזרו לארץ המובטחת שלהם"

ב-15 באוגוסט 2020 בעקבות נרמול היחסים של ישראל עם איחוד האמירויות הערביות הודיעו מספר בכירים בממשלת כווית על "הסתייגותם מההסכם עם הכיבוש הישראלי" והודיעו שהם "לעולם לא יכירו במדינת ישראל ולא ינרמלו איתה את היחסים". אף על פי כן, הנשיא האמריקני דונלד טראמפ טען כי כווית עשויה להצטרף להסכמי אברהם.

ב-25 באוקטובר 2023, במסגרת מלחמת חרבות ברזל, נציג כווית בארגון המזון והחקלאות קרא לקהילה הבינלאומית למנוע את השימוש בהרעבה כנשק פוליטי וצבאי נגד הפלסטינים ברצועת עזה.

הערות שוליים

הסכסוך הישראלי-ערבי