תרשיש (ארץ)

תַרְשִׁישׁ היא שמה של ארץ עתיקה, המוזכרת בתנ"ך מספר פעמים. הארץ הייתה ידועה במסחרה, ומלכי יהודה, ישראל ופיניקיה ניהלו קשרים ענפים איתה.

מתוך אזכורה בספר בראשית עם שאר בני יוון, ניתן להסיק שהיא הייתה ממערב לארץ ישראל. בתרגום השבעים ובוולגטה וכן בתרגום יונתן בן עוזיאל תורגמה כקרתגו. אולם בימינו מקובל לזהות את הארץ עם טרטסוס  שבחצי האי האיברי, או עם טרסוס שבאסיה הקטנה.

המסחר
תרשיש נודעה במסחרה הענף, ופריטים רבים יובאו בדרך קבע ממנה למזרח התיכון. בין השאר מוזכר בתנ"ך: מתכות שונות (זהב, כסף, ברזל, בדיל ועופרת), בעלי חיים אקזוטיים (תוכים, פילים וקופים) ומקנה.

"אניות תרשיש" היה כינוי לאניות חזקות, המסוגלות לשוט למרחקים. האניות יועדו לנסיעות למרחקים ארוכים יחסית והיו בעלות תפוסה גבוהה יחסית. בניית האוניות היוותה אתגר כלכלי והנדסי עבור הממלכות, ואחזקת אניות שכאלה הייתה הכרחית עבור התפתחות ממלכה.

אזכורים בתנ"ך
השם תרשיש מוזכר בתנ"ך לראשונה כאחד מבניו של יון. היא מוזכרת בתנ"ך לראשונה כמקום העומד בקשרי מסחר עם שלמה המלך, שאוניותיו הביאו משם סחורות. קשרי המסחר נזכרים גם בתקופה מאוחרת יותר, אצל יהושפט שמנסה לבנות אוניות בעציון גבר כדי ללכת לתרשיש, וגם בירמיהו מוזכרים אוצרות שהובאו מתרשיש. תרשיש תופסת מקום דומיננטי בקינת ישעיהו () ובדברי יחזקאל (–) על העיר צור. כאשר יונה הנביא רצה להתחמק מקיום הוראת האל להוכיח את בני נינוה הוא עלה על ספינה מנמל יפו אל תרשיש. ניכר איפוא, שנסיעות אל תרשיש מנמלי ארץ ישראל הקדומה היו דבר שבשגרה.

מאידך, ברור שנסיעה אל תרשיש הייתה נסיעה ארוכה, ותרשיש נחשבה ארץ רחוקה. כאשר ישעיהו מנבא אודות אחרית הימים, הוא אומר: .

אזכור נוסף מופיע בספר דניאל, בו תואר המלאך גבריאל שגופו כגודל תרשיש:

אזכורים חוץ־מקראיים
ישנו ממצא ארכאולוגי בו מופיע השם תרשיש, הממצא הוא כתובת אבן שנמצאה בסרדיניה בשם Nora Stone, הכתובת חרוטה בכתב פיניקי. אין תמימות דעים לגבי פרשנות הכתובת, לפי אחת הדעות בכתובת מוזכר שליט מסרדיניה (שרדן) שנלחם בשליט מתרשיש, ניצח אותו ואז חזר לסרדיניה.

מיקום גאוגרפי
בתנ"ך עצמו יש קושי בזיהוי המיקום של תרשיש. מספר יונה נראה שמדובר במקום בים התיכון, משום שיונה יורד אל יפו כדי לנסוע אליה: "ויקם יונה לברח תרשישה מלפני ה' וירד יפו וימצא אניה באה תרשיש ויתן שכרה וירד בה לבוא עמהם תרשישה מלפני ה'". מאידך גיסא, בתיאור מפעליו של יהושפט בספר דברי הימים, נאמר שהוא בנה אניות בעציון גבר ללכת תרשיש, ומשתמע שהיא נמצאת באזור הים האדום: "וַיְחַבְּרֵהוּ עִמּוֹ לַעֲשׂוֹת אֳנִיּוֹת לָלֶכֶת תַּרְשִׁישׁ וַיַּעֲשׂוּ אֳנִיּוֹת בְּעֶצְיוֹן גָּבֶר".

זיהוי מחקרי 
כיום מקובל שתרשיש הייתה במערב הים התיכון, בייחוד בטרטסוס .

קיימים גם פרשנים המציעים שתרשיש הכוונה לחוף באופן כללי, ובפרט, לחופים האירופיים שממערב ליון הקדומה.

זיהוי מסורתי 
על סתירה זאת עמד האברבנאל והציע שני פירושים: א. עזרא (מחברו של ספר דברי הימים, לפי המסורת) לא דייק. ב. שיהושפט ניסה לשלוח אניות מעציון גבר דרך היאור (מפרץ סואץ) והם נשברו בדרך שם.

לעומתו הציע המלבי"ם, שהאניות הקיפו את אפריקה כדי להגיע לספרד, ושתרשיש היא טרטסוס שבספרד, המוזכרת על ידי הרודוטוס ועוד.

גם בין שאר פרשני המקרא לא קיימת הסכמה לגבי זהותה של תרשיש. בעוד שבתרגום יונתן בן עוזיאל, תרגום השבעים והוולגוטה תרשיש היא קרתגו, בעוד יוסף בן מתתיהו בקדמוניות היהודים מצביע על טרסוס שבקיליקיה כתרשיש המקראית.

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

אתרי המקרא
פיניקים: מושבות