בין-לאומי

המושג "בין־לאומי" (בר"ת: בינ"ל; לעיתים גם: "בינלאומי") בדרך כלל מעיד על דבר מה (חברה, שפה, ארגון וכדומה) שמקיף למעלה ממדינה אחת. המשמעות המילולית של המונח "בין-לאומי" היא אינטראקציה בין שתי אומות לפחות, או חצייתם של גבולות לאומיים. לדוגמה: המשפט הבין-לאומי, המיושם על ידי יותר ממדינה אחת, ובדרך כלל בכל מקום על פני כדור הארץ; והמושג "שפה בין-לאומית", שמשמעותו שפה המדוברת על ידי התושבים של יותר ממדינה אחת.

באנגלית אמריקנית המינוח "international" ("בין-לאומי") משמש גם לשון נקייה פוליטית עבור זר או זרים.

מקור המונח
המונח "בין-לאומי" נטבע על ידי הפילוסוף התועלתני ג'רמי בנת'ם בספרו "Introduction to Principles of Morals and Legislation", שנדפס בשנת 1780 ופורסם בשנת 1789. בנת'ם כתב: "המילה בין-לאומי, יש להודות, היא מילה חדשה... היא מחושבת להביע, באופן המשמעותי ביותר, את הענף של החוק המכונה משפט העמים". המילה אומצה בשפה הצרפתית בשנת 1801. תומאס הולנד ציין במאמרו על בנת'ם, במהדורה ה־11 של אנציקלופדיה בריטניקה, כי "רבים מהביטויים של בנת'ם, כגון 'בין-לאומי' ... הן תוספות חשובות לשפה שלנו; אבל רובם, במיוחד אלו שמקורם ביוונית, לא נטמעו בה".

משמעות בתחומים מסוימים
 בספורט קבוצתי, "בין-לאומי" הוא משחק בין שתי נבחרות לאומיות, או שני שחקנים, כאשר כל אחד מהם מייצג נבחרת לאומית אחרת.
 בפוליטיקה, "בין-לאומי" עשוי להתייחס לפוליטיקה בין-לאומית.
 בבלשנות, שפה בין-לאומית היא שפה המדוברת על ידי אנשים של יותר מאומה אחת, בדרך כלל על ידי אומות רבות. נקרא גם "שפה עולמית". אנגלית, ספרדית, צרפתית וערבית נחשבות לשפות עולם.
 באמנות, תנועה אמנותית בין-לאומית היא תנועה אמנותית הכוללת אמנים מיותר ממדינה אחת, בדרך כלל ארצות רבות. כמה תנועות אמנות בין-לאומיות הן: לטריזם בין-לאומי, סיטואציוניזם בין-לאומי, סטקיזם בין-לאומי.

לעיתים, המונח "בין-לאומי" משמש גם כמילה נרדפת ל"גלובלי".

ראו גם
 גלובליזציה
 האומות המאוחדות
 חברה רב-אתנית
 תאגיד רב-לאומי

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים
 "בין-לאומי", ב־The Free Dictionary
 "בין-לאומי", במילון קיימברידג'

הערות שוליים

גאוגרפיה פוליטית
יחסי ציבור