רשות החדשנות

רשות החדשנות היא רשות ממשלתית הפועלת לקדם את החדשנות הישראלית, בדגש על תעשיית ההייטק הישראלית, המהווה מנוע צמיחה עיקרי של כלכלת ישראל. הרשות הוקמה בשנת 2016, והחליפה את היחידה שנקראה קודם "לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה" או בקצרה "המדען הראשי" ואת העמותה הממשלתית מתימו"פ. 

מתוקף תפקידיה מפעילה רשות החדשנות תוכניות לקידום יזמות וחדשנות טכנולוגית, שמטרתן לשמור על היתרון התחרותי של ישראל בעולם. בין היתר, מוצעים תנאי מימון והשתתפות בסיכונים הכרוכים בהשקעה במחקר ופיתוח (מו"פ) בחברות עתירות ידע בשלבים השונים, יצירת שיתופי פעולה בין חברות בתעשייה ובינן לבין קבוצות מחקר באקדמיה, יצירת שיתופי פעולה בינלאומיים, קידום חדשנות וטכנולוגיה בתעשייה המסורתית, פיילוטים משותפים לאימוץ טכנולוגיות בישראל, ותוכניות שונות להתמודדות עם אתגרי הצמיחה של ענף ההייטק, כגון המחסור בכוח אדם מיומן ומגוון. 

הרשות היא גוף עצמאי שמרכז את התמיכה של הממשלה בתעשייה עתירת ידע, באמצעות מענקים, הלוואות, פטורים, הנחות, הקלות וערבויות שלא לפי חוק ערבויות מטעם המדינה, ועוד. הרשות אחראית גם לייעץ למשרדי הממשלה ולוועדות הכנסת בכל הקשור למדיניות החדשנות בישראל, פועלת להסדרת רגולציה שנוגעת לחדשנות טכנולוגית ולתעשיית ההייטק, עוקבת ומנתחת את השינויים בסביבת החדשנות הטכנולוגית בישראל ובחו"ל וממליצה על דרכי פעולה לשימור היתרון התחרותי של ישראל, ויוצרת שיתופי פעולה עם רשויות אחרות וחברות בינלאומיות ברחבי העולם. 

משרדי רשות החדשנות ממוקמים בגן הטכנולוגי מלחה בירושלים.

מימון ומענקים 
תמורת המימון שמעניקה הרשות, היא אינה לוקחת אחוזים מהמיזם ואינה מתערבת בניהול או בקבלת החלטות. ההחזר הכספי מתבצע, במידת הצלחה בלבד, על ידי החזר תמלוגים מהכנסות עתידיות של החברה, עד להחזרת המענק, בתוספת ריבית קרן תמורה היא הגורם האחראי ברשות על גביית תמלוגים, על פי חוק המו"פ. חברה שהסתייעה במענקי רשות החדשנות, מחויבת בתשלום תמלוגים בגין הכנסותיה ממוצרים המתבססים על הידע שנתמך. הכספים שנגבים על ידי קרן תמורה, מוחזרים לתקציב קרן המחקר ובכך מגדילים את תקציב המענקים המיועד להמשך תמיכה במחקר ופיתוח. 

התיקון בחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (חוק המו"פ) מאפשר לרשות לקבוע את תנאי המענקים, באמצעות יצירת מסלולי הטבות שונים וקביעת תנאיהם. שינוי זה מאפשר גמישות רבה יותר בתנאי המענקים בהתאם לצורך.

היסטוריה 

על בסיס גיבוש הצעה של הממשלה ה-33 להקמת רשות החדשנות, אושר בכנסת ב-29 ביולי 2015 תיקון מספר 7 לחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה שיזמו שר הכלכלה אריה דרעי ושר האוצר משה כחלון. במסגרת תיקון החוק הוכרז על הקמת רשות סטטוטורית חדשה "רשות החדשנות". 

הרשות הוקמה בשנת 2016, והחליפה את היחידה שנקראה קודם "לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה" ואת העמותה הממשלתית מתימו"פ (מרכז התעשייה הישראלית למחקר ופיתוח). 

עד להקמת הרשות, המענקים למחקר ופיתוח הוענקו על ידי המדען הראשי במשרד הכלכלה, כאשר תנאי המענקים, כגון חובת תשלום תמלוגים, שיעורם, המגבלות על העברת הידע או העברת הייצור לחו"ל וכדומה, נקבעו בחוק או בתקנות. כפועל יוצא, כל שינוי בתנאי המענקים חייב תיקוני חקיקה. כך, למשל, כאשר המדען הראשי רצה לאפשר הוצאת ידע לחו"ל בתמורה לידע חליפי שיועבר לישראל, חייב הדבר תיקון לחוק שנעשה בשנת 2005. הניסיון מלמד כי חברות רבות נרתעו בעבר מקבלת תמיכת המדען והעדיפו חלופות אחרות, בשל מנגנון מסורבל שהיה כרוך בניהול המענקים, היעדר גמישות בתנאי המענקים ועוד. מדינת ישראל הכירה בקשיים ומגבלות אלה וניסתה לפתור אותן באמצעות הקמת הרשות לחדשנות. אחד היעדים המרכזיים מאחורי התיקון לחוק הוא העברת הסמכות לקביעת תנאי המענקים למועצת הרשות, באמצעות יצירת מסלולי הטבות שונים וקביעת תנאיהם. שינוי זה נועד לאפשר לרשות לפעול בגמישות רבה יותר ולבצע שינויים והתאמות בתנאי המענקים בהתאם לצורך.

ביוני 2016 מונתה מועצת המנהלים של הרשות לחדשנות, המורכבת מתשעה חברים, כאשר המדען הראשי, משמש כיו"ר הרשות. שינוי משמעותי הוא שילובם של שלושה נציגים מהתעשייה כנציגי ציבור במועצה. בדצמבר 2016 מונה המנכ"ל הראשון של רשות החדשנות, אהרון אהרון (מנכ"ל אפל ישראל לשעבר). בספטמבר 2017 מונה ד"ר עמי אפלבום ליו"ר רשות החדשנות, והמדען הראשי במשרד הכלכלה והתעשייה. מאז 2021 מכהן בתפקיד מנכ"ל רשות החדשנות דרור בין.

ביולי 2021, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, עברה רשות החדשנות ממשרד הכלכלה לפיקוחו של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה.

חטיבות רשות החדשנות 
הרשות עובדת במתכונת של חטיבות שכל אחת מהן מתמחה בקהל יעד מסוים ובשלבים שונים בפיתוח ומספקת מענים ייעודיים לאתגריו באמצעות מסלולים שונים. בנוסף לחטיבות מוטות הלקוח, ברשות חטיבות רוחביות נוספות, כגון חטיבת תפעול, אסטרטגיה, חטיבה טכנולוגית (המפעילה כ-200 בודקים מקצועיים), חטיבת שיווק ולקוחות, חטיבת פיתוח ארגוני, חטיבת כספים, וחטיבה משפטית.

חטיבת הזנק 
חטיבת הזנק מציעה כלים לתמיכה בשלבי ההתפתחות הראשונים של מיזמים טכנולוגיים שנועדו לסייע לחברות הזנק (סטרטאפים) וליזמים בתחילת דרכם לפתח את הרעיון הטכנולוגי החדשני שלהם, כבר בשלב הרעיון (Pre-Seed) או המו"פ הראשוני (Seed), להפוך אותו למציאות ולסייע לו להגיע לאבן דרך מימונית משמעותית, וכמו כן בקידום מענה לאתגרי ההון האנושי בתעשיית הייטק בישראל. בין המסלולים העיקריים בחטיבת הזנק: 

 מסלול תנופה: מסלול תנופה מיועדת ליזמים ויזמיות בשלבים הראשונים ביותר של המיזם, לעיתים עוד בטרם הקמת חברה, הזקוקים למענק כדי להגיע להוכחת היתכנות ראשונית לטכנולוגיה אותה הם מפתחים. מסלול זה כולל מענק של עד 200,000 ש"ח.
 חממות טכנולוגיות ומעבדות לחדשנות: מבוססים על זכיינים שנבחרים בהליך תחרותי, ובעלי המניות שלהם הם קרנות הון סיכון מנוסות ותאגידים בינלאומיים וישראליים. החממות והמעבדות מעניקות לחברות הזנק בעלות עומק טכנולוגי בשלבים ראשונים מעטפת מקצועית,עסקית וטכנולוגית, במטרה להגיע למוצר ולגיוסים מתקדמים. מסלול החממות נותן דגש גם על חברות שנבנות על בסיס ידע שנוצר במוסדות אקדמיים ישראליים. כל חברה שמאושרת על ידי החממה או המעבדה ועוברת את הבחינה של רשות החדשנות, מקבלת השקעה משותפת של עד 5 מיליון ש"ח במימון משותף של החממה והרשות. נכון ל-2022, פועלות בישראל בתמיכת רשות החדשנות 17 חממות טכנולוגיות ו-3 מעבדות חדשנות. 
 מרכזי חדשנות: מרכזים שמטרתם קידום יזמות טכנולוגית ותעסוקה בהייטק, המתמחות באזור גאוגרפי מסוים בישראל או בקידום שילובם של אוכלוסיות בתת-ייצוג בהייטק. 

קרן הסיד (Seed): מסלול זה נועד לסייע למיזמים עתירי סיכון בשלב הסיד, תוך עידוד משקיעי הון סיכון לבצע השקעות בחברות שנמצאות בסיכון גבוה ובתחומים עתירי סיכון שבהם יש חוסר במשקיעים מנוסים. עידוד זה נעשה על ידי מצ'ינג של הרשות להשקעות המשקיעים בסדר גודל של בין 40% ל-50% מהתקציב המבוקש, עד למענק מקסימלי של 3.5 מיליון ש"ח.

קרן הון אנושי להייטק הוקמה בשנת 2020, ופועלת להגדלת היצע כח האדם המיומן בענף ההייטק, תוך יצירה ותמיכה בהכשרות, הסבות והשמות הממוקדות בתחומים מתקדמים, שנדרשים בתעשיית ההייטק. הקרן שמה דגש על הרחבה של שיעור האוכלוסיות בתת-ייצוג המועסקות בתעשיית ההייטק.

חטיבת צמיחה 
חטיבה זו מפעילה מגוון מסלולים המקדמים חדשנות טכנולוגית של חברות בשלבי צמיחה ושל חברות בוגרות. חטיבה זו נועדה לתרום לקידום ולשימור התחרותיות וההובלה הטכנולוגית של החברות ולהגדלת קצבי הצמיחה והפוטנציאל שלהן. המסלולים בחטיבת חברות בצמיחה מותאמים לחברות היי-טק בשלבי צמיחה במכירות ולחברות היי-טק בוגרות הפונות לאפיקי צמיחה מוטת חדשנות טכנולוגית או מבקשות השתתפות במימון מחקר ופיתוח חדשניים.

תחת חטיבת צמיחה פועלים גם מסלולי ייצור מתקדם המתמקדים ביישום הליכי מו"פ וחדשנות בחברות התעשייה היצרנית, במטרה לחזק את כושר התחרות שלהן בזירה הגלובלית ולשפר את הפריון בענפי תעשיות טכנולוגיות, וטכנולוגיות-מסורתיות. מטרת המסלולים בזירה זו היא להזניק קדימה את התעשיות מוטות הייצור ולעודד את בעלי המפעלים, בעיקר קטנים ובינוניים, לפתח מוצרים, טכנולוגיות ותהליכי ייצור חדשניים.

מסלולים בחטיבת צמיחה:

מסלול קרן המו"פ: מסלול זה הוא אחד המסלולים העיקריים ברשות החדשנות, הפונה לטווח רחב יחסית של חברות טכנולוגיה, בשלבי התפתחות שונים. המסלול תומך בחברות בתהליכי פיתוח של מוצרים חדשים או בשדרוג טכנולוגיה קיימת לצרכים מסחריים. המסלול מעניק את התמריץ הכספי הגדול ביותר מטעם ממשלת ישראל לפעילויות מחקר ופיתוח של תאגידים ישראליים ופונה לכלל התחומים, במטרה לחזק ולקדם את המשק הישראלי. במסלול זה ישנן מספר תתי-קטגוריות, בהתאם לשלב ההתפחות של החברה ובהתאם לתקציב אותו היא מבקשת. באופן כללי ניתן לקבל במסלול באופן שוטף בין 20%-50% החל מתקציב של 2.5 מיליון ש"ח ועד לתקציב של 15 מיליון ש"ח, אך בהתאם לקולות קוראים ניתן להגיש בקשות עבור תקציב הגדול מ-15 מיליון ש"ח (באותן אחוזי השתתפות).

מסלול פיילוטים בחברות ממשלתיות: המסלול תומך בתוכניות מו"פ ובתוכניות הרצה ("פיילוטים") באתרי חברות ממשלתיות. זהו מסלול משותף לרשות החדשנות ולרשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר. על מוצרים המוגשים במסגרת התוכניות במסלול זה להיות בשלים להרצה וללא תכולות מו"פ משמעותיות.

מסלול מעבר מפיתוח לייצור: המסלול מעניק תמיכה עבור פיתוח תהליכי ייצור למוצרים חדשניים. במסגרת מסלול זה מתקבלות בקשות שלפחות שני שלישים מתקציבן עוסק בתהליכי ייצור חדשניים. המסלול נועד לסייע לחברות ומפעלים לצלוח את שלב המעבר מפיתוח לייצור, במטרה לקדם בישראל הקמה של מפעלים וקווי ייצור למוצרים חדשניים ברמה העולמית.

מסלולים נוספים: במסגרת החטיבה קיימים מסלולים נוספים, חלק ממסלולים אלה נפתחים ונסגרים בהתאם לקולות קוראים.

חטיבת תשתיות טכנולוגיות 
חטיבה זו מתמקדת בשיתופי פעולה בין התעשייה לאקדמיה, במטרה שיניבו טכנולוגיות מתקדמות ותוצרים חדשניים. המסלולים בחטיבה זו מקדמים שיתופי פעולה וניסיון ופיתוח על ידי קבוצה משולבת של חוקרים מהאקדמיה ומהתעשייה. מסלולים בזירה זו – קמי"ן, מאגדים, מגנטון, נופר, מימ"ד. 

לדוגמה, בשנת 2020 הודיעה החטיבה כי אושרו שלושה מאגדי מחקר ופיתוח בתחומי התחבורה בערים חכמות - רכבים אוטונומיים, תקשורת קוונטית ועיבוד של חומרים בלייזר. המאגדים ימומנו בסכום של 150 מיליון שקלים.עבודה מקיפה בנושא, אודות מקומן של אוניברסיטאות המחקר במערכת המו"פ הלאומית בישראל, בהזמנת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח (מולמו"פ), נערכה על ידי פרופסור דן פלד, פרופסור בנימין בנטל ודוקטור צמרת רובין ממוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית שבה קראו החוקרים להבטחת משאבים לטווח ארוך עבור אוניברסיטאות המחקר בישראל, הן דרך תקציבי המדען הראשי והן דרך תקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה, כדי לאפשר לשמור על חופש אקדמי בתחומי המחקר והפיתוח.

בנוסף פועלת החטיבה להקמת תשתיות לאומיות בתחומים טכנולוגיים פורצים. בין היתר מרכז המחשוב הקוואנטי הישראלי, תשתית מחקר וייצור ניסויי לחברות פודטק בתחום הפרמנטציה - אחת מהטכנולוגיות המובילות ליצירת חלבון אלטרנטיבי, חברת התשתית הראשונה לביולוגיה סינתטית, ועוד.

המערך הבינלאומי 
המערך הבינלאומי אמון על יצירת גשרים לשווקים בינלאומיים חדשים, בניית פלטפורמות לשיתופי פעולה במו"פ חדשני ומשיכת שחקנים זרים אסטרטגיים לישראל תוך יצירת יתרונות תחרותיים לתעשייה הישראלית בשוק הגלובלי. יוזמות אלה מתאפשרות באמצעות מערך הסכמים לשיתופי פעולה וקרנות דו-לאומיות, כגון תוכנית הורייזן של האיחוד האירופי המסייעים בקידום יוזמות חדשנות עם שותפים בינלאומיים ובתמיכה בפרויקטים משותפים של מו"פ תעשייתי.

פעילותו של המערך הבינלאומי מופנית ללקוחות ישראלים בהם יזמים וחברות ישראליות, גופים אקדמיים, עמותות, גופי ממשלת ישראל ורשויות מקומיות ובתי חולים המבקשים לחבור למאגדי מחקר. קהל יעד נוסף הם לקוחות זרים כמו גורמי ממשל, חברות מו"פ, תאגידים רב-לאומיים, משקיעים זרים. קהלי היעד ממרבית הזירות יכולים ליהנות מרשת ההסכמים, התוכניות והקשרים הבינלאומיים שהמערך הבינלאומי יוצר ומתחזק עבור התעשייה.

השפעה על המשק הישראלי 
בשנת 2008 בוצע מחקר לבחינת השפעת פעילות המדען הראשי על הצמיחה במשק הישראלי . זאת לאור השקעות של 13 מילאירד ש"ח בתמיכה ועידוד המחקר והפיתוח האזרחי בסקטור הפרטי, שבוצעו בין השנים 1991 ל-2007.

תוספת המו"פ הנובעת מפעילות הרשות 
התמיכה הממשלתית יצרה מו"פ חדש שלא היה מתבצע במשק בלי התמיכה הממשלתית. היקפו של המו"פ החדש הוא בין פי 2 לפי 3 מסכום המענק הממשלתי (משתנה בהתאם להיקף המענק). נתונים אלה נכונים הן לענפי תעשייה מסורתית, תעשיית התוכנה ולפירמות טכנולוגיה בגדלים שונים. מעבר לכך, השקעות הרשות אינן באות במקום השקעות של כסף פרטי, אלא מממנות מו"פ שלא היה זוכה למימון דרך השקעה פרטית ובכך מגדילה ומעודדת את כלל המו"פ במשק. כך לדוגמה, השקעה ממשלתית של 1 מיליון ש"ח במו"פ יוצרת תוספת של השקעה פרטית במו"פ בגובה 1.28 מיליון ש"ח ובסך הכל השקעה של 2.28 מיליון ש"ח תוספת השקעה במו"פ למשק.

התשואה הכוללת למשק 
על פי המחקר ניכר כי התשואה הכוללת למשק בעקבות ההשקעה הממשלתית היא גבוהה מאוד. תוצאות המחקר מראות כי ההשקעה הממשלתית מתורגמת לתוצר במכפיל מינימלי פי 5-6 פעמים מגובה ההשקעה הממשלתית עבור מענק בגובה 5 מיליון ש"ח לפירמה במחזור מכירות של 50-300 מיליון ש"ח ומכפיל מינימלי פי 1.5 עד 2 עבור מענק של 5 מיליון ש"ח לפירמה במחזור מכירות של 300 מיליון ש"ח ומעלה.

ראשי הרשות

המדענים הראשיים לאורך השנים 
 פרופ' יעקב גרוס 1971–1974 
 פרופ' (תא"ל) יצחק יעקב: 1974–1977 
 פרופ' אריה לביא: 1977–1983
 יגאל ארליך: 1983–1992 
 ד"ר שוקי גלייטמן: 1993–1996 
 ד"ר ארנה ברי: 1997–2000 
 כרמל ורניה: 2000–2002
 ד"ר אלי אופר: 2002–2010
 אבי חסון: 2010–2017 (החל משנת 2016 כיהן גם כיו"ר רשות החדשנות)
ד"ר עמי אפלבום: 2017 – היום

יו"ר רשות החדשנות לאורך השנים 
 אבי חסון: 2016-2017
 ד"ר עמי אפלבום: 2017 – היום

מנכ"לי רשות החדשנות לאורך השנים 
 אהרון אהרון: 2017 – 2020
דרור בין: 2021 - כיום

ראו גם 
חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה
תוכנית החממות

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים 

 
  
  
 
 Gil Press, How Startup Nation's Innovation Catalyst Masters The Art Of Public-Private Partnership, Forbes, 20-7-2015

הערות שוליים

מדענים ראשיים במשרד הכלכלה והתעשייה
משרד הכלכלה
חדשנות
ישראל: תאגידים סטטוטוריים
רשות החדשנות