מראה כהן

מַרְאֵה כֹהֵן הוא פיוט המושר על ידי קהילות אשכנז ביום הכיפורים כחלק מהזכרת סדר העבודה של הכהן בבית המקדש ביום הכיפורים.

הפיוט "מראה כהן" מתאר את מראהו של הכהן הגדול אשר עבד בבית המקדש ואת סדר עבודתו ביום הכיפורים. הוא מוזכר כלבוש בהידור ופאר. קושי הפירוש של הפיוט הוא על סדר הדימויים שחלקם מקראיים וחלקם דברי חז"ל. בודדים מן הדימויים מופיעים במקורם כמציינים דברים של ממש, ואילו האחרים מופיעים במקורותיהם כדימויים המתייחסים לה' או לבני אדם.

הפיוט נחתם בדברים על סדר עבודתו של הכהן הגדול ביום הכיפורים אשר נאמרים בחזרת הש"ץ (שליח ציבור) של תפילת מוסף של יום הכיפורים. הרעיון הוא העברת המתפלל מהחוויה אותה חווה הכהן בבית המקדש - אל התקופה המודרנית, בה בית המקדש נחרב ואין בו כהן גדול המשרת את הציבור.

הפיוט בנוי באקרוסטיכון של א"ב, כאשר כל שורה מתחילה באות הא"ב הבאה אחרי אות כ"ף היחס. עם זאת, הקהילות נהגו חופשיות לומר את תחילת וסוף הפיוט ולדלג את אמצעו.

פיוט זה מזכיר מאוד את תיאורו של שמעון הכהן בספר בן סירא, ונכתב ככל הנראה בהשפעתו.

בקצת קהלות, נוהגים לומר רק את ארבע השורות הראשונות ושלוש השורות האחרונות של הפיוט, או רק את חציו הראשון.

ישנו שיר חסידי ידוע של הזמר שלמה כהן בשם 'מראה כהן',שמילותיו לקוחות מהבית הראשון של הפיוט.

ראו גם 
 היום הרת עולם
 סדר העבודה
 עת שערי רצון להפתח

לקריאה נוספת
 אופיר מינץ-מנור, ""כתפוח נאה בפרות כן כהן בצאתו": הדימוי בפיוטי 'מה נהדר' מתקופת הפייטנות הקדם-קלאסית", גנזי קדם ה (תשס"ט), עמ' 165–188.
 משה צבי סגל, ספר בן סירא השלם, ירושלים תשי"ט, עמ' 42, והערותיו שם.

קישורים חיצוניים 

מראה כהן, באתר הזמנה לפיוט

הערות שוליים

פיוטי יום הכיפורים
יצירות שמחברן אינו ידוע
יצירות עם אקרוסטיכון
סדר העבודה