פרשת הסיוע של בנק לאומי להימנעות ממס בארצות הברית

פרשת הסדר בנק לאומי עם רשויות המס האמריקאיות היא הסדר משנת 2014 בין בנק לאומי לישראל ובין משרד המשפטים של ארצות הברית והרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק, לפיו ישלם הבנק 400 מיליון דולר עבור סגירת חקירה של חשדות שסייע ללקוחותיו האמריקאים להתחמק מתשלומי מיסים בארצות הברית. בנוסף שילם הבנק 1.6 מיליון דולר לוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC).

רקע 
הרשויות האמריקאיות ובכלל זה מחלקת המשפטים של ארצות הברית, רשות המס (IRS), הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) והרשות לשירותים פיננסיים של מדינת ניו יורק (DFS) מנהלות חקירות כנגד 14 בנקים זרים הפועלים בשווייץ, בחשד כי סייעו ללקוחות - נישומי מס בארצות הברית, להפר את הדין האמריקאי לרבות בנושאי מיסוי וניירות ערך. בין בנקים אלו נמצאת גם קבוצת בנק לאומי, כמו גם שלוחות של שני בנקים ישראלים נוספים שפועלים בשווייץ, בנק הפועלים ובנק מזרחי טפחות.

באוגוסט 2013, נחתם הסכם בין הרשויות בשווייץ לבין הרשויות האמריקאיות, המעודד בנקים לשתף פעולה עם רשויות המס האמריקאיות, זאת בתמורה להסכם הפוטר אותם מהליך פלילי. בניגוד לכך, הסכם זה לא חל על בנקים אשר נמצאו תחת חקירה באותה עת, בכללם, שלוש חברות הבת (שלוחות) של הבנקים הישראלים הפועלים בשווייץ (לאומי, מזרחי וטפחות). יוצא איפה שהבנקים הישראלים אינם זכאים להשתתף בהסדר אוגוסט 2013 והשאלה על טיב ההסדר בין הבנקים הישראלים לרשויות המס האמריקאיות, אם יושג, נותרה פתוחה.

ההסדר
במסגרת ההסדר עם מחלקת המשפטים של ארצות הברית, שסוכם בדצמבר 2014, נקבע שבנק לאומי ישלם לממשלת ארצות הברית 270 מיליון דולר (כ-1.06 מיליארד ש"ח). הקנס מורכב מ-71 מיליון דולר השבת מס לרשויות המס, 157 מיליון דולר קנס של לאומי שווייץ ועוד 41 מיליון דולר קנס כללי. עד נובמבר 2014, רשם הבנק בדוחותיו הכספיים הפרשות בסך מצטבר של כ-1.1 מיליארד ש"ח בגין הפרשה. בנוסף לקנס מוערך כי ההוצאות המשפטיות של הבנק בגין הפרשה הסתכמו בכ-200 מיליון ש"ח.

עוד במסגרת ההסדר התחייב הבנק להביא לסיום תפקידה של עדנה נפתלי שכיהנה כמנהלת בנק לאומי בקליפורניה ונמצאה אחראית על ידי הרגולטור האמריקאי לעבירות המס שביצע הבנק נקבע שימונה נושא משרה ייעודי שיעבוד מול הרשויות האמריקאיות ויהיה אחראי על יישום כללי הדיווח לרשויות המס האמריקאיות, וקצין פיקוח לנושא זה בכל שלוחה של הבנק. הבנק התחייב לא לפתוח חשבונות ללקוחות אמריקאים, אלא בתנאים שיבטיחו כי החשבון יהיה מוצהר לרשויות המס האמריקאיות, וכן לסגור חשבונות של לקוחות אמריקאים המוגדרים כסרבני תשלום מס.

ההסדר כלל מסמך עם עובדות מוסכמות בקשר עם פעילות קבוצת לאומי בשנים 2002–2010, ובכלל זה פעולות שמהוות סיוע ללקוחות אמריקאים להימנעות מתשלום מיסים לרשויות המס האמריקאיות. במסגרתו סוכם שיוגש כתב אישום מוקפא שיבוטל לאחר שנתיים אם הבנק יעמוד בתנאים שנקבעו. ההסדר נחתם בדצמבר 2014 ואושר באותו חודש על ידי בית המשפט הפדרלי במדינת קליפורניה.

בהסדר נוסף, עם הרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק, נקבע שעל הבנק יוטל עיצום כספי בסך 130 מיליון דולר.

בהסדר שלישי, מול הוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC), נקבע שהבנק ישל ל-SEC  1.6 מיליון דולר.

החברות המבטחות את הבנק שילמו לו 92 מיליון דולר כהשתתפותן בעלות ההסדר.

לטענת מתנגדיו ההסדר קודם על ידי הבנק מהטעם שהוא ימנע, לכאורה, העמדה לדין של לקוחותיו, עובדיו ומנהליו. טענה נוספת היא שהוא נוגד את האינטרס הציבורי מכיוון שהכסף ישולם מכספי הציבור; בכללם כספי מדינת ישראל המחזיקה ב-6 אחוזים ממניות הבנק; כמו גם מכספי החוסכים לגמלאות שקרנות הפנסיה שלהם מחזיקות בחלק ניכר ממניות הבנק.

תובענה ייצוגית
בעקבות ההסדר הוגשה בקשה לאישור תובענה ייצוגית נגד הבנק ו-19 מהדירקטורים שלו. במסגרת הדיון בתביעות נגד הבנק אישר בית המשפט המחוזי בתל אביב לבנק לאומי להקים ועדה בלתי תלויה שתדון בהשלכות הפרשה. לראש הוועדה מונה נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב דימוס, אורי גורן. בפשרה, שהושגה בעקבות המלצות הוועדה בין הבנק לאחדים מבכיריו, נקבע ששלושה בכירים יחזירו לבנק בונוסים שקיבלו ממנו: יו"ר הבנק, איתן רף, יחזיר 1.7 מיליון ש"ח, גליה מאור, מנכ"ל הבנק, תחזיר 2.6 מיליון ש"ח וצבי איצקוביץ, משנה למנכ"ל בנק לאומי וראש החטיבה לבנקאות פרטית ובינלאומית, יחזיר 0.8 מיליון ש"ח. הפשרה אושרה על ידי בית המשפט המחוזי בתל אביב.

קישורים חיצוניים
הסדרים עם הרשויות בארצות הברית, הודעה לבורסה של בנק לאומי, 22 בדצמבר 2014

הערות שוליים

בנק לאומי לישראל
2014 בארצות הברית
2014 בישראל