יואל לרנר (פעיל ימין)

יואל לרנר (1941 - 9 ביולי 2014) היה פעיל ימין רדיקלי, בלשן, מתרגם ומחנך. מייסד "מחתרת גל" (גאולה לישראל), שביקשה בשנות ה-70 לחולל הפיכה בישראל ולפוצץ את מסגדי הר הבית. הורשע בקשירת קשר להנחת מטען חבלה בהר הבית.

קורות חייו
לרנר נולד בברוקלין ב-1941 ללב (או ליב) ולאלקה (או אלסי), למשפחה חילונית. למד בדרום אפריקה.

בשנת 1960, בהיותו בן 19, עלה לישראל. למד באוניברסיטה העברית, וקיבל תואר ראשון בעברית ובבלשנות שמית.

נישא לשרה וסיגל לעצמו אורח חיים דתי. גר בירושלים ובהמשך עברו לקריית שמונה, שם עסק בהוראה וייסד בשנת 1965 את בית הספר התיכון "המתמיד", אותו הפך מתיכון מקצועי דו-שנתי לתיכון עיוני ארבע-שנתי בשנת 1970 שבה המשפחה לירושלים.

לימד במוסדות חינוך תיכוניים, בהם ישיבת נתיב מאיר, במבשרת ציון, ביד בנימין, ובבית אל. עסק רבות בתרגום ובכתיבת דברי הגות ומחקרים בעברית התנ"ך.

במאי 1973 החל משפטם של לרנר והרב מאיר כהנא באשמת הסתה למרד, לאחר ששלחו לערבים בישראל וביהודה ושומרון מכתבים הקוראים להם להגר תמורת סיוע כספי, אך המשפט הופסק.

באוגוסט 1973 הורשע לצד 8 מחבריו בליגה להגנה יהודית בפרשת הפגיעה במוסדות המיסיון בירושלים בפברואר אותה שנה. בשנת 1975 הועמד לדין בשנית, הורשע בעבירה של המרדה, וריצה תקופת מאסר של שנה.

באוגוסט 1978 הועמד לדין ונעצר עד תום ההליכים באשמת הקמתה של מחתרת גל (ראשי תיבות של "גאולה לישראל"), שמטרתה להקים בישראל ממשלה לפי ההלכה. הפעם נגזרו עליו 3 שנות מאסר, מתוכן ריצה שנתיים.

הצטרף לתנועת כ"ך עם הקמתה ונכלל פעמיים בין מועמדיה לכנסת. מאוחר יותר חבר לפרופ' שאול גוטמן בהקמת תנועת ימין ישראל והוצב במקום החמישי ברשימתה בבחירות לכנסת הארבע עשרה (1996) אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה.

היה פעיל בולט בעידוד העלייה להר הבית, קיים סיורים רבים על ההר, העביר הרצאות ופרסם חוברות מידע בנושא.

הרשעה בפלילים 

ביולי 1982 הוא נעצר לשלושה חודשים לפי צו מעצר מנהלי שהוציא שר הביטחון, ובהמשך הורה בית המשפט על מעצרו עד לתום ההליכים נגדו, בעקבות כתב אישום שהוגש לבית המשפט המחוזי בירושלים בעניין. באוקטובר 1982 נדון לשנתיים וחצי מאסר על קשירת קשר עם שני נערים לפוצץ את כיפת הסלע. על פי דיווחים בתקשורת, השופט ציין שזו הרשעתו הרביעית בקשירת קשר למרות התחייבות קודמת של לרנר כי יחדל מפעילות מחתרתית. יוער, עם זאת, כי הגם שמדובר היה בהרשעתו הרביעית, לא כל הקודמות היו "בקשירת קשר".

בשנת 1996 הועמד לדין, יחד עם מיכאל בן חורין ושני אחרים, על עריכה, הוצאה לאור ופרסום של הספר "ברוך הגבר". הארבעה הורשעו בפרסום הסתה לגזענות ובתמיכה בארגון טרור וערעורם לבית המשפט המחוזי נדחה. לאחר תקדים שקבע בית המשפט העליון כאשר זיכה אדם שפרסם מאמרים שלכאורה תמכו בטרור ערער לרנר לבית המשפט העליון והושגה הסכמה על הסדר טיעון על פיו בוטלה הרשעתו בתמיכה בארגון טרור, בהתחשב בתקדים ג'בארין ובכך שתפקידו בפרסום הספר היה של יועץ לשוני, ועונשו צומצם למאסר על תנאי של ארבעה חודשים למשך שלוש שנים.

לרנר נפטר בי"א בתמוז תשע"ד (9 ביולי 2014).

מאמריו וחיבוריו
 חוקה לישראל על-פי התורה, תשנ"ד
 פרקי יסוד באזרחות ליהודי הנאמן, מרכז התקומה לחשיבה מדינית יהודית, תשנ"ה
 אסתר: קורות חייה, דעותיה ופועלה (של אסתר אבוטבול, אשת "התחיה", פעילה) למען ארץ-ישראל, ועם-ישראל, מהדורה ראשונה תשנ"ח-תשנ"ט, מהדורה שנייה תש"ע
 חילופי ז/ד בייצוג /d/ במסמכי יב: הסבר חילוף, בתוך: לשוננו מו (תשמ"ב), עמ' 57–64
 הכינוי הדבוק בלשון התורה, בתוך: לשוננו נה (תשנ"א), עמ' 25–35

מתרגומיו
 חיים מנחם קרמר, לעבור את הגשר הצר: מדריך מעשי לתורתו של רבי נחמן מברסלב, 2002
 משה מייקוף, הרקיע השביעי: שבת עם רבי נחמן מברסלב, 2002
 חיים קרמר ואברהם סיטון, אנטומיה של הנשמה, 2003
 חיים קרמר, זו ארצי: רבי נחמן מברסלב - היסטוריה מלחמה ותקווה בארץ ישראל, 2005
 אברהם גרינבאום, גן הנשמות: רבי נחמן מברסלב מתבטא על הסבל, 2006

קישורים חיצוניים
 
 
 נדב שרגאי, קורות חייו, בתוך הספר הר המריבה, סוף עמ' 85
 
 תג מחיר: אל תדון את חברך עד שתגיע למקומו כתבה של יואל לרנר כפי שפורסמה באתר נאמני ארץ

הערות שוליים

מתרגמים ישראלים
בלשנים ולשונאים ישראלים
מורשעים בעבירות ביטחון בישראל
מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בישראל
פעילי הר הבית ובית המקדש
עולים בשנות ה-1960
חוזרים בתשובה
פעילי ימין רדיקלי ישראלים
חברי הליגה להגנה יהודית
יהודים הקבורים בהר המנוחות
עצירים מנהליים בישראל
ציונות דתית: אנשי חינוך
סגל בתי ספר בישראל
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
פעילי כ"ך
ישראלים שנולדו ב-1941
ישראלים שנפטרו ב-2014