אנציקלופדיה חינוכית

אנציקלופדיה חינוכית היא אנציקלופדיה מקצועית לתחום החינוך שיצאה לאור בשנים 1959–1969 על ידי משרד החינוך ומוסד ביאליק.

מבנה האנציקלופדיה

האנציקלופדיה כוללת חמישה כרכים לנושאים:
 יסודות החינוך (1,016 עמודות) – מחולק לערכים בסדר הא"ב, ורוב עמודיו מוקדשים לערכים המתחילים במילה חינוך, כמו "חינוך יהודי", "חינוך כפרי" ו"חינוך לבריאות". עורך: עקיבא ארנסט סימון.
דרכי החינוך (1,268 עמודות) – כולל ערכים על מקצועות ההוראה השונים, דרכי הוראה וטיפול, ואוכלוסיות יעד. מחולק לפי סדר א"ב. עורכים: צבי אדר ויעקב לוי.
 ארגון החינוך (1,240 טורים) – רובו הגדול מחולק לפי סדר א"ב. בסוף יש קרוב ל-200 טורים העוסקים בסקירת החינוך במדינות העולם ומסודרים לפי סדר א"ב של המדינות. עורכים: אלכסנדר דושקין וחיים אורמיאן.
 תולדות החינוך (984 עמודות) – מחולק בתוכו לחלקים על פי סדר כרונולוגי, והחלקים מחולקים בתוכם לפי סדר גאוגרפי. עורכים: עקיבא ארנסט סימון, אהרון פריץ קליינברגר ועזריאל שוחט.
 מדעי העזר של החינוך (1,044 עמודות) – מחולק לערכים לפי סדר הא"ב. מכיל ערכים על נושאים המשיקים לתחום החינוך כמו בריאות ורפואה, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, מדידה והערכה וסטטיסטיקה. הערכים לעיתים מציגים את הנושא בהקשרו הרחב ולעיתים מתמקדים בקשר של נושא הערך לחינוך. עורכים: חיים אדלר, חיים אורמיאן, שמואל נח אייזנשטדט, שבתאי גינתון.
אל חמשת הכרכים נוסף כרך מפתח.

האנציקלופדיה כוללת ערכים ארוכים יחסית, והיא מיועדת לציבור המורים ואנשי המקצוע בתחום החינוך ולא לציבור הרחב. לדברי העורך פרופ' ארמיאן, האנציקלופדיה "היא ישראלית ויהודית במטרתה, וכללית מבחינת הרקע שלה". היא מציגה מגוון דעות בנושאים רבים, למשל בנוגע לרפורמה בחינוך, אך סוטה מכלל זה בדונו בחינוך לאומי ומודרני, בהצגת העדפה ברורה לחינוך ציוני ולחינוך מודרני על פני חינוך שמרני. עורכי האנציקלופדיה השתדלו להשתמש במונחים עבריים, גם כאשר המונח הלועזי הרבה יותר רווח, כמו הטפסיות (סטריאוטיפ) וחינוכאי (פדגוג).

בכתיבת הערכים השתתפו מאות כותבים, ברובם הגדול ישראלים, אך לקחו חלק בכתיבתה גם כמה מומחים יהודים ולא יהודים מארצות אחרות. בכרך על תולדות החינוך דאגו העורכים לקבוע מראש את הפרקים ופרקי המשנה ודרשו מהכותבים להגיש להם מראש את ראשי הפרקים שלהם כדי להביא אחידות בכרך.

הוצאת האנציקלופדיה
כבר בשנת 1941 כינס מוסד ביאליק קבוצה של מחנכים לדיון בהוצאת אנציקלופדיה פדגוגית בעברית. הדיון העלה אל פני השטח מחלוקות יסוד, אשר ביחד עם קשיי הזמן מנעו את הוצאת התוכנית אל הפועל. בדצמבר 1951 ביקש שר החינוך זלמן שזר מחיים אורמיאן להכין תוכנית להכנת אנציקלופדיה חינוכית. באמצע שנת 1952 הוקמה ועדה מייעצת משותפת של מוסד ביאליק ומשרד החינוך, שכללה את מרטין בובר, חיים אורמיאן, שמואל הוגו ברגמן, יעקב לוי, עקיבא ארנסט סימון ואליעזר ריגר, אשר ביחד עם מנהל מוסד ביאליק, משה גרדון, גיבשה את התוכנית להוצאת האנציקלופדיה.

בשנת 1955 הוציאה מערכת האנציקלופדיה קונטרס עם ערכים לדוגמה, כדי להדגים לכותבים ולציבור את מהותה הרצויה של האנציקלופדיה. מרטין בובר שימש כעורך ראשי עד פטירתו, ולאחר מכן החליף אותו חיים אורמיאן.

הכרך השני יצא עוד לפני הכרך הראשון, בשנת 1959. הכרך הראשון יצא בשנת 1961, הכרך הרביעי יצא בשנת 1964, השלישי בשנת 1967 והכרך החמישי והאחרון יצא בשנת 1969. בינואר 1970 חגגו בבית הנשיא את השלמת האנציקלופדיה. בשנת 1974 יצא לאור כרך מפתח.

בשנים הראשונות נמכרה האנציקלופדיה אך ורק למנויים כיחידה אחת בחמישה כרכים. בשנת 1977 הודיעה ההוצאה על מכירת הכרכים בנפרד למעוניינים.

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 
 
 
  (ראיון, עם הופעת הכרך החמישי והאחרון)

הערות שוליים

אנציקלופדיות בשפה העברית
ספרי מוסד ביאליק
ישראל: חינוך
ספרי שנות ה-1960