בנצי גופשטיין

בן-ציון (בנצי) גופשטיין (נולד ב- 10 בספטמבר 1969) הוא פעיל ימין רדיקלי, מתלמידי הרב כהנא ומייסד ארגון "להב"ה – למניעת התבוללות בארץ הקודש" הפועל למניעת נישואי תערובת. מועמדותו לכנסת מטעם מפלגת "עוצמה יהודית" בבחירות לכנסת העשרים ושתיים נפסלה בבית המשפט העליון.

ביוגרפיה
גופשטיין גדל בשכונת פרדס כץ שבבני ברק ולמד בישיבה התיכונית כפר גנים ובישיבת ההסדר אור עציון. בצעירותו היה גופשטיין תלמיד של הרב מאיר כהנא ופעיל בתנועת כך. בשל פעילותו נפתחו נגדו תיקים בגין הפרת סדר, תקיפה וחבלה ברכוש ערבים. גופשטיין לא גויס לצה"ל. לדבריו סירב הצבא לגייסו בשל עברו בתנועת כ"ך. בשנת 1988 נעצר גופשטיין בחשד להכאת ערבים בעיר העתיקה בירושלים. לאחר כשנה נעצר עד תום ההליכים באשמת התפרצות להר הבית והכאת שוטר. הרב כהנא פתח בשביתת רעב, בין היתר במחאה על החלטה זו.

בנובמבר 1990 נעצר עם שני חשודים אחרים בחשד לרצח הכפול בלובאן א-שרקיה, כנקמה על רציחת הרב כהנא יום קודם כן. לאחר כשבועיים שוחרר בהיעדר ראיות. בשנת 1994 נעצר גופשטיין עם נועם פדרמן לשלושה חודשים במעצר מנהלי, שהוארך בשלושה חודשים נוספים, בשל פעילותם בתנועת כך שהוצאה באותם ימים אל מחוץ לחוק. השניים עתרו לבג"ץ נגד מעצרם, אך עתירתם נדחתה.

גופשטיין לומד ומרצה בישיבת הרעיון היהודי, שהוקמה על ידי הרב כהנא ותלמידיו. במסגרת זו עוסק גופשטיין בהפצת תורתו של הרב כהנא גם לילדים והפעיל ערוץ זיכרון לרב כהנא באתר יוטיוב.

פעילות ציבורית

בשנת 2002 החל גופשטיין בפעילות למניעת נישואי יהודיות עם לא יהודים, כאשר עמותת "חמלה סיוע לנזקקים", שגופשטיין היה ממייסדיה וכיהן כיו"ר העמותה, הוסיפה למטרותיה "סיוע לנערות במצוקה מבתים הרוסים הנתונות בסכנת שמד". העמותה מפעילה מעון לצעירות, שאליו מפנה ארגון להב"ה נשים יהודיות שקיימו קשר עם בני זוג שאינם יהודים, ונתמכת על ידי משרד הרווחה.

ב-2009 הקים גופשטיין את ארגון להב”ה, הפועל נגד התבוללות.

בשנת 2014, בעקבות דוח של רשם העמותות שמתח ביקורת על הקשרים בין עמותת חמלה וארגון להב"ה בשל העסקתם של גופשטיין ושל מנהלת המעון לנשים, הרבנית רחל ברנס, בשני הארגונים במקביל, הוחלט על ניתוק הקשר בין הגופים וגופשטיין התפטר מתפקידו ומחברותו בעמותה. אך הועסק בה כעובד גיוס כספים.

גופשטיין היה שותף להקמת העמותות "ישיבת הר הבית" בשנת 2010, עמותה הפועלת להקמת מוסדות תורה ותפילה בהר הבית – בית כנסת, בית מדרש, ישיבה וכולל; ו"הקרן להצלת עם ישראל" בשנת 2011, עמותה הפועלת נגד התבוללות ולמען "נפגעי תופעת המסתננים והעובדים הזרים הבלתי-חוקיים" שאף תמכה כספית בארגון להב"ה. גופשטיין מכהן כמורשה חתימה וכמנכ"ל הקרן, ועומד גם בראש ארגון "חסדי מאיר", הקרוי על שם הרב מאיר כהנא, שהוקם ככל הנראה בשנת 2009 במטרה לסייע למאחזים

בספטמבר 2014 סיפק גופשטיין מידע למשטרת ישראל על קבוצה שאנשיה נחשדו בסרסרות וניצול מיני של נשים יהודיות ששודלו לקיים יחסים עם לא יהודים. המידע הוביל למעצרם של החשודים.

בנובמבר 2015 הוזמן גופשטיין לדיון בוועדת הפנים של הכנסת בנושא "פעילות אנשי ארגון להב"ה בירושלים נגד תושבי העיר" שיזמה ח"כ מיכל רוזין. במהלך הדיון ספג גופשטיין ביקורת מחברי הכנסת מהשמאל שנכחו בדיון. כשהוענקה לו רשות הדיבור, פרצה מהומה באולם שהובילה להוצאתם מהדיון של כמה חברי כנסת מהשמאל בהוראת ממלא מקום יו"ר הוועדה, ח"כ בצלאל סמוטריץ'. ח"כים אחרים יצאו גם הם מאולם הישיבות במחאה על השתתפותו של גופשטיין בדיון. כשהתאפשר לו, אמר גופשטיין: "ערבים לא פוחדים בירושלים, מי שפוחד אלו היהודים, שנרצחים ברחובות. אנחנו נמצאים ברחובות כדי לשמור על הבנות שלנו. אנחנו פועלים בליווי צמוד של המשטרה. הם מחכים לרגע שאעבור על החוק בשביל שיעצרו אותי." נציג המשטרה שהשתתף בדיון הבהיר כי הוא לא יכול למסור פרטים על החקירה בנוגע לפעילי הארגון בשל נוכחותו של גופשטיין.

ב-2016 השתתף גופשטיין כאורח בפרק בסדרה המוקומנטרית של חנוך דאום, "מחשב מסלול מחדש".

ב-2016 וב-2017 פעל גופשטיין נגד קיום מצעד הגאווה והסובלנות בירושלים, וקרא להפגין נגד המצעד. על כך זכה לתמיכתו של הרב דוב ליאור.

חברת פייסבוק מחקה את הדף של גופשטיין מהרשת החברתית, משום שלדבריה הופיעו בו "שנאה מאורגנת ודברי שנאה" המנוגדים למדיניות החברה. בתגובה תבע גופשטיין את פייסבוק, תביעה שטרם הוכרעה, בדרישה להחזיר את הדף לפעילות ולפצותו ב-250 אלף ש"ח. בדצמבר 2018 הסירה רשת יוטיוב את הערוץ שהפעיל גופשטיין ומחקה את חשבונו.

במאי 2021 סגר שירות "וואטסאפ" את חשבונותיהם של גופשטיין ושל כשלושים פעילים נוספים, חברי ארגון "להב"ה" ומפלגת "עוצמה יהודית". ביולי באותה שנה שחרר שירות וואטסאפ חלק מהחשבונות שנחסמו, ובהם חשבונו של גופשטיין.

פעילות פוליטית 
בשנים 2010–2013 כיהן גופשטיין כחבר מועצת קריית ארבע.

במהלך הבחירות לכנסת התשע עשרה (2013) שימש גופשטיין כיושב ראש מטה הבחירות של רשימת עוצמה לישראל, שלא עברה את אחוז החסימה.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים בשנת 2019, דורג גופשטיין במקום החמישי ברשימת "עוצמה יהודית", אך בית המשפט העליון פסק כי הוא פסול מהתמודדות לכנסת בשל "הסתה עקבית ובוטה לגזענות מצדו נגד ערביי ישראל".

עמדותיו
חלק מיוזמותיו של גופשטיין בוצעו עם ברוך מרזל ואיתמר בן-גביר, ובדומה להם הוא מושך תשומת לב תקשורתית ומשמש מושא לביקורת המאשימה אותו בגזענות ובהסתה לאלימות.

גופשטיין גורס כי בשל המצווה להשמיד עבודה זרה על הממשלה לפעול נגד הכנסיות שבשטח המדינה, אך לא נגד אנשים פרטיים.

גופשטיין נוהג לפרסם מכתבים פומביים לידוענים המקיימים קשרי זוגיות או נישאים לבני זוג שאינם יהודים. בין היתר פרסם מכתבים כאלה ליאיר נתניהו, לצחי הלוי ולדניאלה פיק.

תביעות 
ב-16 בדצמבר 2014 נעצרו גופשטיין ותשעה מפעילי ארגון להב"ה בחשד להסתה ולקריאות לביצוע עבירות אלימות. גופשטיין ועורך דינו, איתמר בן-גביר, התנערו מהחשדות ואמרו כי מדובר ברדיפה פוליטית.

באוגוסט 2015 נחקר גופשטיין במשטרה לאחר שהביע תמיכה בשריפת כנסיות בארץ ישראל במהלך דיון הלכתי. דבריו אשר פורסמו באתר "כיכר השבת" עוררו סערה וגינויים. הרב משה קליין שהשתתף בדיון הגיב ואמר כי "מי שאומר שמותר לשרוף כנסיות – יש לו דין רודף", ומשמורת ארץ הקודש הגיש תלונה נגד גופשטיין ופנה ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה להעמידו לדין.

בשנת 2017, לאחר תלונות רבות של המרכז הרפורמי לדת ומדינה, הגישו שורה של ארגונים – ובהם המרכז הרפורמי והאגודה לזכויות האזרח – עתירה לבג"ץ בדרישה להעמיד לדין את גופשטיין ופעילים נוספים של ארגון להב"ה בעבירות של הסתה לגזענות והסתה לאלימות, וכן להעמיד לדין את גופשטיין כמי שעומד בראש ארגון פשיעה. כמו כן התבקש בג"ץ להורות למשטרת ישראל לנקוט "בכל הצעדים הדרושים כנגד התכנסויות ותהלוכות של פעילי להב"ה הזורעות אימה בקרב הציבור הערבי, במרכז ירושלים ובמקומות נוספים". העתירה נמחקה בעקבות הודעת המדינה כי תעמיד לדין את גופשטיין על התבטאויותיו בשישה אירועים מתוך 69 שהוזכרו בעתירה, וביום 26 בנובמבר 2019 הוגש נגדו כתב אישום בעבירות של הסתה לאלימות, הסתה לגזענות ותמיכה בטרור.

בסוף 2017 הוחלט להעמידו לדין בגין הסתה, בכפוף לשימוע ובשנת 2019 הוגש נגדו כתב האישום בגין חמש עבירות של הסתה לאלימות, הסתה לגזענות ותמיכה בטרור:
 במסגרת האישום הראשון צוטט גופשטיין כמי שתומך בתקיפה אלימה שביצעו צעירים יהודים בכיכר ציון בירושלים בשנת 2012 כאשר אמר כי ;
 במסגרת האישום השני צוטטו אמירותיו של גופשטיין בראיון משנת 2013 שבו הוא הביע תמיכה בטרנספר, טען כי  ותמך בפגיעה בערבים: ;
 במסגרת האישום השלישי צוטטו דברים שאמר גופשטיין בשנת 2013 בראיון לכתבת "'ריקוד הסכינים' של נוער הגבעות", אשר צולם בחתונתם של בתו הודיה וחנמאל דורפמן:  וכן בראיון משנת 2014 כאשר אמר ;
 האישום הרביעי מצטט את דברים שאמר גופשטיין בשנת 2014 ב"עצרת הזיכרון לרב מאיר כהנא" שבהם הוא מתייחס לציבור הערבי כ"סרטן" ואל המסגדים הר הבית כאל "גידול" שיש להסיר:

 במסגרת האישום החמישי תוארה תמיכתו של של גופשטיין בברוך גולדשטיין ובפיגוע הטרור שביצע במערת המכפלה כאשר במהלך חתונה שהתקיימה בשנת 2017 עלה גופשטיין לבמה ושר פעמיים את הפזמון "ברוך הגבר, נכנס למערה, דרך הנשק וירה" תוך שהוא משלהב את הקהל.
משפטו של גופשטיין החל בבית המשפט השלום בירושלים ב-7 ביוני 2020.

חיים אישיים
ביוני 1990 נישא לענת, בטקס חופה שנערך על ידי הרב כהנא. ענת פעילה בעמותת "חמלה". לבני הזוג שמונה ילדים והם מתגוררים בשכונת גבעת האבות שבקריית ארבע. חתנו הוא עורך הדין ופעיל הימין הרדיקלי חנמאל דורפמן.

קישורים חיצוניים

 מאמרים שפרסם גופשטיין

ראיונות
 
 
 ראיון וידאו על דרכו, עמדתו, פעילותו וחקירותיו במשטרה, תוכן הראיון מופיע כאן.
זלמן שטוב, מילד בני ברקי למנכ"ל להבה, באתר כיכר השבת, כ"ז באלול תשפא

הערות שוליים

בוגרי ישיבת הרעיון היהודי
חברי מועצת קריית ארבע
עצירים מנהליים בישראל
פעילי ימין רדיקלי ישראלים
פעילים חברתיים ישראלים
פוליטיקאים שנפסלו מהתמודדות לכנסת
 ראשי מפלגת עוצמה יהודית
ישראלים שנולדו ב-1969
בוגרי ישיבות תיכוניות
בוגרי ישיבת ההסדר אור עציון
פעילי כ"ך