זרח הכושי

זֶרַח הַכּוּשִׁי מוזכר במקרא כשר צבא שיצא למלחמה באסא ונחל תבוסה קשה:
. אסא התפלל לה': . לאחר התפילה, אסא רדף את הכושים והכה אותם עד גרר, לקח מהם הרבה שלל, ובזז את הערים שהיו בדרכו.

זיהוי
המונח "כושי" מתפרש בדרך כלל כמתייחס לממלכת כוש או לנוביה שהתקיימו באזור סודאן של ימינו. יש המפרשים שזרח עצמו היה ממוצא נובי אך היה פרעה או שימש כשר צבא מצרי, והצבא המתואר בפלישה היה הצבא המצרי.
לפי תיארוך אפשרי של זמן הפלישה, ישנם חוקרים המזהים את זרח עם אוסורקון הראשון  או אוסורקון השני , שניהם פרעונים במצרים. ידוע כי אוסורקון II פלש לממלכת יהודה עם צבא גדול ב-835 לפנה"ס, אך מבלי לתקוף את יהודה אלא רק בדרכו להילחם בכוחות אשוריים. זיהוי זה בעייתי מבחינת תאריכים כשמלכותו של אסא הסתיימה ב-873 לפנה"ס. בנוסף, בספר מלכים, בו לא מוזכרת המלחמה בין אסא לזרח, צבאו של אסא מתואר כחלש ביותר כזה שאינו יכול להתמודד עם צבא מצרי. אמנם, לא ידוע על קשר של מי מהפרעונים האלה לכוש.

סברות אחרות שוללות את היחס לממלכת כוש. יש הסוברים כי הכוונה היא אל הכשים. סברה שלישית מייחסת את הפלישה לשבטים ערביים בנגב (המכונים "כושים") ושגודל הצבאות הוערך בגוזמה.

במורשת ישראל
במדרש אסתר רבה, פרשה א, פרק יב "על כיסא מלכותו" אומר רבי שמואל בר נחמן כי כיסא שלמה המלך נגזל בידי שישק, ממנו נלקח על ידי זרח הכושי, והוחזר לירושלים בידי אסא. (ואחר המשיך להתגלגל ברחבי העולם עם הכיבושים השונים). בדומה לכך אומר רבי שמעון במסכת פסחים כי שישק מלך מצרים לקח את הרכוש שהוציאו ישראל ממצרים, משם הוא עבר לזרח, ומשם לאסא, וכן הלאה.

במדרש איכה רבה פתיחתא ל' (כלומר הפתיחה השלושים למגילת איכה) מביא זבדי בן לוי ארבעה מלכים ממלכי יהודה שיכולת הלחימה שלהם יורדת. אחד מהמלכים הוא אסא שרדף את זרח הכושי אך הניצחון הסופי היה ניסי.

ראו גם
 מלחמת אסא והכושים

לקריאה נוספת
 בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, כרך ב, יחידה 4 פרק 4.6.2 "המלחמה בזרח הכושי" בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה
 מדרש רבה, מגילת אסתר באתר דעת

הערות שוליים

כושים
אישים בספר דברי הימים