כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל

להלן לוח זמנים של אירועים בולטים בהיסטוריה של אזור ארץ ישראל.

עידן המזוזואיקון או תחילת עידן הקנוזואיקון 
 70–65 מיליון לפנה"ס לערך - זוחל ימי מסוג פרוגנתודון מת באזור הנגב. הגולגולת של אותו הזוחל התגלתה במכרה פוספטים בנגב בשנת 1993.

התקופה הפלאוליתית 
התקופה החלה מ-1.5 מיליון שנה לפני זמננו, והסתיימה לפני כ-22,000 שנים.

 380,000 - 200,000 לפנה"ס לערך - מערת קסם הייתה מיושבת על ידי בני אדם.

התקופה האפיפלאוליתית 
התקופה החלה מלפני 22,000 שנים לפני זמננו, והסתיימה לפני כ-11,500 שנים.
 9,000 לפנה"ס לערך - קבוצות של ציידים-לקטים נאטופיות מקימות יישוב קבע באזור יריחו.

התקופה הנאוליתית 
התקופה החלה מלפני 11,500 שנים לפני זמננו, והסתיימה לפני כ-7,800 שנים.

התקופה הכלקוליתית 
התקופה התרחשה בין שנת 5800 לפנה"ס עד שנת 3600 לפנה"ס.

תקופת הברונזה 
התקופה התרחשה בין שנת 3600 לפנה"ס עד שנת 1200 לפנה"ס.
 3,300–2,200 לפנה"ס לערך – מוקמת העיר חברון.
 1700 לפנה"ס לערך - תקופת האבות (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1700 לפנה"ס לערך - הארמון הכנעני בתל כברי נחרב באירוע סייסמי גדול.
 בסביבות 1500–1400 לפנה"ס - העיר יריחו חרבה וננטשה בעקבות אירוע סייסמי גדול.
 1469 לפנה"ס לערך - נערך קרב מגידו באזור מגידו בארץ ישראל בו הביסו כוחותיו של מלך מצרים תחותמס השלישי קואליציה נרחבת של מלכי כנען בראשות מלך העיר קדש. בעקבות הקרב עבר השלטון בארץ ישראל במלואו למצרים.
 1445 לפנה"ס לערך - התקיימה יציאת מצרים אשר במהלכה הוביל משה את בני ישראל ממצרים אל אזור ארץ ישראל. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1300–1020 לפנה"ס – תקופת ההתנחלות ותקופת השופטים. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1050 לפנה"ס לערך – בשל תבוסת בני ישראל בקרב מול הפלשתים נופל ארון הברית בשבי. לאחר כ-7 חודשים החליטו סרני הפלשתים (מנהיגי הערים הפלשתיות) להשיב את הארון לבני ישראל. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1026 לפנה"ס – שאול הפך למלך הראשון של ממלכת ישראל המאוחדת. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1004 לפנה"ס – איש בושת הפך למלך השני של ממלכת ישראל המאוחדת. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1003 לפנה"ס – דוד הפך למלך השלישי של ממלכת ישראל המאוחדת. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 1000 לפנה"ס לערך – התרחשה רעידת אדמה חזקה באזור ארץ ישראל.

תקופת הברזל 
התקופה התרחשה בין שנת 1200 לפנה"ס עד שנת 586 לפנה"ס.
 998 לפנה"ס – דוד המלך כבש את ירושלים מידי היבוסים והקים בה את עיר דוד, בירתה של ממלכת ישראל המאוחדת. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 967 לפנה"ס – שלמה הפך למלך הרביעי של ממלכת ישראל המאוחדת. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 965 לפנה"ס – דוד המלך נפטר. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)

 940 לפנה"ס – הושלמה בניית בית המקדש הראשון בהר המוריה שבירושלים. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 931 לפנה"ס – שלמה נפטר בירושלים. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 930 לפנה"ס – מרד ירבעם בן נבט הביא לפילוג הממלכה: ממלכת ישראל בצפון (כולל הערים שכם ושומרון) וממלכת יהודה בדרום (הכוללת את ירושלים). (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 925 לפנה"ס לערך - במהלך השנה החמישית לשלטונו של רחבעם, שושנק הראשון מלך מצרים כבש את ממלכת יהודה וערך מסע ביזה במספר ערים בכנען בהם ירושלים. שושנק בזז בין היתר את אוצרות בית המקדש והארמון, ואת מגני הזהב שהכין שלמה.
 911 לפנה"ס - רחבעם מלך ממלכת יהודה נפטר.
 908 לפנה"ס - אביה מלך ממלכת יהודה נפטר.
 907 לפנה"ס - ירבעם בן נבט הופך למלך ממלכת ישראל.
 874 לפנה"ס – אחאב הפך למלך ממלכת ישראל.
 853 לפנה"ס – בצפון מערב סוריה של היום נערך קרב קרקר בין אשור בראשות שלמנאסר השלישי לבין קואליציה של מספר מלכים בהם אחאב מלך ישראל.
 850 לפנה"ס לערך – הפלשתים והערבים פשטו על ממלכת יהודה ובזזו את ארמונו של יהורם מלך יהודה תוך שהם שובים את בניו, נשותיו וכל רכושו. רק בנו אחזיהו נותר לפליטה.
 830 לפנה"ס לערך – חזאל מלך ארם דמשק כבש את רוב חלקי כנען.
 733 לפנה"ס – אחז הפך למלך ממלכת יהודה.
 732 לפנה"ס – הושע בן אלה הפך למלך ממלכת ישראל.
 722 לפנה"ס לערך – חורבן ממלכת ישראל עם כיבושה על ידי ממלכת אשור. שלמנאסר החמישי הגלה את בני עשרת השבטים למסופוטמיה, והחליפה אותם באוכלוסייה שגורשה לארץ ישראל מחלקים אחרים של ממלכת אשור.
 696 לפנה"ס – מותו של חזקיהו מלך ממלכת יהודה. (לפי מקורות תנ"כיים בלבד)
 609 לפנה"ס – אזור ארץ ישראל עבר לשליטת ממלכת מצרים לאחר קרב מגידו. יאשיהו מלך יהודה נהרג בקרב מגידו.
 605 לפנה"ס – אזור ארץ ישראל חזר לשליטת ממלכת בבל לאחר קרב כרכמיש אשר במהלכו יורש העצר הבבלי נבוכדנצר הביס את צבאו של פרעה נכו השני, מלך מצרים.
 597 לפנה"ס – הבבלים כובשים את ירושלים לאחר מצור ומחליפים את יהויכין בצדקיהו ומגלים יהודים רבים לבבל (כולל יחזקאל), החלה גלות בבל הראשונה.

התקופה הפרסית 

התקופה התרחשה בין שנת 586 לפנה"ס עד שנת 332 לפנה"ס.
 586 לפנה"ס – ממלכת יהודה נכבשה בידי נבוכדנאצר השני מלך בבל, בית המקדש הראשון נחרב ומתחילה גלות בבל השנייה.
 539 לפנה"ס – כורש מלך פרס כבש את האימפריה הנאו-בבלית ומעניק ליהודים הגולים בבבל את הזכות לשוב לאוטונומיית יהוד מדינתא בארץ ישראל.
 538 לפנה"ס – שיבת ציון.
 516 לפנה"ס – חנוכת בית המקדש השני.
 459 לפנה"ס - עזרא הוביל קבוצה של כ-5,000 יהודים מבבל לירושלים.
 445 לפנה"ס - נחמיה קיבל רשות ממלך פרס ארתחששתא הראשון לחזור ירושלים כמושל יהודה על מנת לשקם חלקים ממנה.

התקופה ההלניסטית 
 332 לפנה"ס – אלכסנדר מוקדון כבש את ארץ ישראל מידי הפרסים.
 301 לפנה"ס – תלמי הראשון כבש את ארץ ישראל מידי יורשי אלכסנדר מוקדון.
 260 לפנה"ס לערך - בית שאן נוסדה על ידי מלך מצרים תלמי השני.
 22 ביוני 217 לפנה"ס – קרב רפיח: קרב מכריע במלחמה הסורית הרביעית אשר נערך ליד העיר רפיח בין כוחותיו של תלמי הרביעי ממצרים וכוחותיו של אנטיוכוס השלישי מהאימפריה הסלאוקית.
 200 לפנה"ס – מלך הממלכה הסלאוקית אנטיוכוס השלישי כובש את אזור ארץ ישראל מידי בית תלמי.
 198 לפנה"ס – המלחמה הקואלה-סורית החמישית מסתיימת בכיבוש קואלה-סוריה על ידי הממלכה הסלאוקית.
 175 לפנה"ס - אנטיוכוס אפִּיפָנֶס הופך למלך האימפריה הסלאוקית.
 174 לפנה"ס - אנטיוכוס ממנה את יאסון לתפקיד הכהן הגדול של ישראל.
 172 לפנה"ס - אנטיוכוס ממנה את מנלאוס לתפקיד הכהן הגדול של ישראל במקום יאסון משום שמנלאוס הציע לו סכום גדול יותר עבור הכהונה.
 סתיו 169 לפנה"ס - אנטיוכוס פשט על בית המקדש בירושלים והחריב את כל אוצרות בית המקדש.

התקופה החשמונאית 
 167 לפנה"ס - אנטיוכוס אפִּיפָנֶס מטיל על היהודים את גזירות השמד, מהגורמים המרכזיים למרד החשמונאים. בית המקדש חולל.
 167-160 לפנה"ס – מרד החשמונאים בהנהגתו של מתתיהו הכהן ובניו.
 164 לפנה"ס - טיהור, חנוכת המזבח ושחרור ירושלים על ידי החשמונאים מידי הכוחות הסלאוקים ביום העשרים וחמישי לחודש כסלו. נקבע לדורות כחג החנוכה.
 160-63 לפנה"ס – שלטון עצמאי של בית חשמונאי.
 161 לפנה"ס - יהודה המכבי נהרג בקרב אלעשה בו נלחמו כוחות החשמונאים בכוחות סלאוקיים.
 152 לפנה"ס - יונתן הוופסי, אחיו של יהודה המכבי, מונה לתפקיד הכהן הגדול על ידי הסלאוקים.
 135/4 לפנה"ס - יוחנן הורקנוס הראשון הפך לנשיא יהודה החשמונאית.
 112–107 לפנה"ס לערך - החשמונאים מחריבים את המקדש השומרוני בהר גריזים ומחריבים את שכם.
 108/7 לפנה"ס לערך - החשמונאים מחריבים את סקיתופוליס.
 104 לפנה"ס - יהודה אריסטובולוס הראשון הופך למלך יהודה.
 103 לפנה"ס - אלכסנדר ינאי הופך למלך יהודה. ינאי עסק רבות במלחמות וכיבושים והרחיב מאוד את שטחה של ממלכת החשמונאים.
 76 לפנה"ס - הורקנוס השני הופך למלך יהודה.
 67 לפנה"ס:
 הורקנוס השני הופך למלך יהודה.
 מלחמת ירושה מובילה למלחמת אחים בקרב החשמונאים ביהודה.

התקופה הרומית 

 63 לפנה"ס:
 אזור ארץ ישראל נכבש על ידי האימפריה הרומית. במהלך הקרב על ירושלים הכוחות הרומאים רוצחים כ-12,000 תושבים יהודים כולל כוהנים רבים במתחם בית המקדש.
 פומפיוס מינה את הורקנוס השני לכהן גדול וזיכה אותו בתואר "אתנרך" ("ראש העם") תחת חסותו של יוליוס קיסר.
 57–54 לפנה"ס – סקיתופוליס הוקמה מחדש על ידי הרומאים.
 47 לפנה"ס – הורדוס מונה למושל הגליל.
 40 לפנה"ס:
 האימפריה הפרתית פלשה לממלכת יהודה, כבשה את ירושלים, והושיבה על כס המלכות בירושלים את מתתיהו אנטיגונוס השני.
 הורדוס מבקר ברונדיסיום במטרה לשכנע את הרומאים שהמלכתו למלך תשרת את האינטרסים של רומא ביהודה. בעקבות כך הסנאט הרומי מחליט להם להכתיר את הורדוס כמלך יהודה.
 37 לפנה"ס – הורדוס כובש את ממלכת יהודה בעזרתם של הרומאים. מתתיהו אנטיגונוס השני נלקח בשבי והוצא להורג באנטיוכיה בפקודת מרקוס אנטוניוס.
 31 לפנה"ס – רעידת האדמה ביהודה: רעידת אדמה מתרחשת בממלכת יהודה שמוקדה היה לפי ההערכות באזור יריחו. רעידת האדמה התרחשה בעיצומו של קרב אקטיום. לפי יוסף בן מתתיהו נהרגו ביהודה כ-30,000 איש.
 29 לפנה"ס – הורדוס מורה להעמיד את מרים החשמונאית למשפט, בו נגזר דינה למוות.
 27 לפנה"ס – המלך הורדוס בנה מחדש את העיר שומרון ושינה את שמה ל"סבסטיה".
 23 לפנה"ס – תחילת הבנייה של ההרודיון על ידי הורדוס.
 22 לפנה"ס – תחילת הבנייה של עיר הנמל קיסריה מריטימה על ידי הורדוס.
 19 לפנה"ס – הורדוס הרחיב את הרמה של הר הבית ובנה מחדש את בית המקדש אשר הפך למבנה מפואר במיוחד.
 10 לפנה"ס – נחנך בנין בית המקדש המחודש.
 10 לפנה"ס לערך – הושלמה בניית העיר קיסריה מריטימה.
 בסביבות 7–2 לפנה"ס – לידת ישו.
 4 לפנה"ס:
 הורדוס נפטר ונקבר בהרודיון.
 בעקבות מותו של הורדוס, יצאה משלחת מארץ ישראל לרומא, במטרה למנוע את המשך שלטון בית הורדוס.
 6 לספירה – הקיסר הרומי טיבריוס הקרים את פרובינקיה יודיאה שהשתרעה על חלק מהאזורים שהשתייכו לפני כן לממלכת החשמונאים ולממלכה ההרודיאנית.
 20 – הורדוס אנטיפס מייסד את טבריה אשר נקראת על שם הקיסר הרומי טיבריוס.
 26-33 לספירה לערך – התאריכים המשוערים לצליבתו של ישו
 39 – הקיסר הרומאי קליגולה הגלה את הורדוס אנטיפס לגאליה ומסר את שטחיו לשלטונו של אגריפס הראשון.
 44 – אגריפס הראשון נפטר ממחלה. לאחר מותו עצמאותה הסמלית של יהודה בוטלה והיא סופחה מחדש ושבה להיות פרובינקיה רומאית.
 בסביבות 62–64 – הסתיימה הבנייה של בית המקדש השני.
 66 – פורץ המרד הגדול במהלך הקיץ.
 67:
 לגיונות של הצבא הרומאי פולשים לארץ ישראל.
 האימפריה הרומית כבשה את גמלא ויודפת.

 70 – האימפריה הרומית כבשה את ירושלים והחריבה את בית המקדש השני. לפי יוסף בן מתתיהו מספר ההרוגים הכולל במהלך המצור על ירושלים נע סביב 1.1 מיליון איש, ומספר השבויים היה כ-97,000 איש. החוקרים המודרניים שוללים את המספרים בהם נקב יוסף בן מתתיהו, ומעריכים שהם מוגזמים מאוד.
 73 – כיבוש מצדה על ידי האימפריה הרומית וסיומו של המרד הגדול.
 106 – הרומאים מספחים את שטחי הנבטים.
 130:
 הקיסר הרומי אדריאנוס הקים על חורבות ירושלים מושבה רומית, אותה כינה "קולוניה איליה קפיטולינה" (Colonia Aelia Capitolina).
 הקיסר הרומי אדריאנוס מקים מקדש חדש המוקדש לאל יופיטר על חורבות הר הבית.
 132-136 – מרד בר כוכבא כנגד שלטון האימפריה הרומית. המרד נחל הצלחה בתחילתו, אך לאחר מכן דוכא ביד ברזל. מאות אלפי יהודים נהרגו והיישוב היהודי בפרובינקיה יודיאה כמעט וחרב. לאחר המרד הקיסר הרומי אדריאנוס שינה את שם הפרובינקיה ל"סוריה פלשתינה" (Syria Palestinae).
 200 – חתימת המשנה, על ידי רבי יהודה הנשיא.
 270 – צבאות האימפריה התדמורית, תחת הנהגתה של זנוביה, כבשה שטחים נרחבים בחלקה מזרחי של האימפריה הרומית, כולל את אזור ארץ ישראל.
 272 – האימפריה הרומית כבשה מחדש את ארץ ישראל.

התקופה הביזנטית 

 325 – בהנחיית הלנה, אמו של הקיסר הרומאי קונסטנטינוס, נבנתה כנסיית המולד בבית לחם אשר מציינת את המקום שבו על פי המסורת הנוצרית ישו נולד.
 326–335 – בהנחיית הלנה, אמו של הקיסר הרומאי קונסטנטינוס, נבנתה כנסיית הקבר בירושלים במיקום של גבעת הגולגולתא אשר מציינת את המקום שבו על פי המסורת הנוצרית ישו נצלב.
 351–352 – מרד גאלוס: מרד של יהודי ארץ ישראל נגד שלטון האימפריה הרומית בתקופת שלטונו של קונסטנטיוס גאלוס. המרד הסתיים בניצחון רומי.
 359 - רבי הלל נשיאה (המכונה "הלל השני") קבע את חשבונות לוח השנה העברי כפי שהוא מקובל עד לימינו.
 363:
 הקיסר הרומי יוליאנוס הכופר הורה לבנות מחדש את בית המקדש ובעקבות כך יהודי ירושלים החלו לבנות את יסודות בית המקדש השלישי.
 רעידות האדמה בגליל: שתי רעידות אדמה אשר התרחשו באזור הגליל ובאזורים סמוכים. רעידות האדמה הסבו נזקים בכל הארץ והחריבו את סוסיתא. כמו כן, רעידת אדמה זו הפסיקה את עבודות בניין בית המקדש השלישי. בסופו של דבר תוכנית בניית בית המקדש השלישי נגנזה בשל רעידת האדמה ומשום שהקיסר הרומי נרצח ביוני 363 ואישורו בוטל.
 400 לערך – הקיסר תיאודוסיוס השני פרסם צו אשר חילק את הפרובינקיה סוריה פלשתינה לשתיים: "פלשתינה פרימה", שהשתרעה על שטחי יהודה ושומרון ומישור החוף, ו"פלשתינה סקונדה" ("פלשתינה השנייה"), שהשתרעה על שטחי הגליל והגולן וחלקים מצפון עבר הירדן.
 425 – האימפריה הרומית מבטלת סופית את נשיאות הסנהדרין.
 438 – ליקיניה אודוקסיה, אשת קיסר ביזנטיון, מאפשרת ליהודים להתפלל בהר הבית.

 484–572 – מרידות השומרונים
 613 – האימפריה הסאסאנית (האימפריה הפרסית) כובשת מספר ערים בארץ ישראל לאורך רצועת החוף.
 מאי 614 – האימפריה הסאסאנית כובשת את ירושלים. כנסיית הקבר הקדוש נהרסה כמעט כליל. הצלב האמיתי יחד עם פטריארך ירושלים זכריה נפלו בשבי הפרסים ונלקחו לפרס.
 629 – לאחר שהצליח להביס את האימפריה הסאסאנית בקרב נינווה שנתיים קודם לכן, הקיסר הביזנטי הרקליוס כבש מחדש את ירושלים ומחזיר לעיר את הצלב האמיתי.
 קיץ 634 – נערך קרב אג'נדיין באזור שפלת יהודה בין צבא האימפריה הביזנטית לצבא האימפריה המוסלמית. הקרב הסתיים בניצחון מוסלמי ובהשמדת רוב הצבא הביזנטי בארץ ישראל.

התקופה הערבית המוקדמת 

 638 – כיבוש ירושלים בידי צבאות ח'ליפות ראשידון (האימפריה המוסלמית) תחת הנהגתו של הח'ליף עומר בן אל-ח'טאב. יהודים מורשים לחזור לירושלים לאחר שלא הורשו לעשות זאת במשך 568 שנות השלטון הרומי והביזנטי בעיר.
 640 – ח'ליפות ראשידון כובשת את קיסריה.
 641 – ח'ליפות ראשידון כובשת את אשקלון ומשלימה בכך את הכיבוש של ארץ ישראל.
 658 – רעידת אדמה מתרחשת בסוריה ובאזור ארץ ישראל. ירושלים ניזוקה באופן מהותי ברעידת האדמה לפי כתביו של ההיסטוריון הביזנטי תאופנס המודה.
 687–691 – הח'ליף עבד אל מליכ מבית אומיה הקים את המבנה המוסלמי כיפת הסלע בהר הבית שבירושלים במקום בו היו קיימים בתי המקדש הראשון והשני, אשר בו לפי המסורת המוסלמית עלה הנביא מוחמד לשמים.

 18 בינואר 749 – רעש שביעית: רעידת אדמה בגליל מחריבה את טבריה, סקיתופוליס, היפוס ופחל. נגרם נזק כבד גם לערים רבות אחרות ברחבי בקעת הירדן. עשרות אלפי אנשים נהרגו ברעידת האדמה.
 750 – הח'ליפים לבית עבאס הביסו את שושלת הח'ליפים הקודמת של בית אומיה.
 808 – רעידת אדמה פוגעת בירושלים. כיפת הסלע ניזוקה באופן מהותי ברעידת האדמה.
 878 – הצבא הטולוני משתלט על שטחים נרחבים באזור הלבנט.
 905 – ח'ליפות בית עבאס כבשו מחדש את אזור ארץ ישראל.
 26 במרץ 937 – פורעים מוסלמים שורפים את כנסיית הקבר ובוזזים את הקפלה של גולגולתא.
 966 – המון מוסלמי-יהודי מצית את כנסיית התחייה, שודד אותה והורג את הפטריארך של ירושלים יוחנן השביעי .
 970 – כליפי קהיר הפאטימים כבשו את אזור ארץ ישראל.
 12 במרץ 977 – רמלה נכבשת על ידי הקרמטים.
 15 באוגוסט 978 – כוחות הצבא של הח'ליפות הפאטימית מביסים את כוחות הקרמטים בחלקה הדרומי של ארץ ישראל.
 18 באוקטובר 1009 – הח'ליפה אל-חאכם באמר אללה הורה להרוס את כנסיית הקבר והמבנים הנלווים אליה.
 4 בספטמבר 1015 – כיפת כיפת הסלע קורסת ברעידת אדמה.
 13 בפברואר 1021 – הח'ליף אל-חאכם נרצח.
 1027 – נחתם הסכם בין הקיסר הביזנטי לח'ליף הפאטימי אשר התיר לבנות מחדש את כנסיית הקבר.
 5 בדצמבר 1033 – רעידת האדמה בבקעת הירדן: רעידת אדמה באזור הלבנט גורמת לכ-70,000 הרוגים ולהרס קיצוני באזור. הרעידה לוותה בצונאמי לאורך חופי ארץ ישראל ונגרם נזק כבד ברמלה, שכם, ירושלים, חברון, יריחו ועזה. חומות ירושלים נחרבו ברעידת האדמה.
 1063 – הח'ליפות הפאטימית הקימה מחדש את חומות ירושלים.
 1068 – רעידת האדמה במזרח הקרוב: העיר רמלה נהרסת כליל ברעידת האדמה.
 1071 – הטורקים הסלג'וקים כבשו אזורים נרחבים במערב אסיה, בהם אסיה הקטנה ואזור ארץ ישראל.
 27 בנובמבר 1095 – האפיפיור אורבנוס השני נשא דרשה בה קרא לכל המאמינים, אבירים וצמיתים כאחד, לשחרר את ארץ הקודש ואת הקבר הקדוש בירושלים מידי השלטון הסלג'וקי המוסלמי.
 26 באוגוסט 1098 – הח'ליפות הפאטמית ניצלה את חולשת הסלג'וקים והאיום הברור מצד הצלבנים של מסע הצלב הראשון ולאחר מצור שנמשך כארבעים יום כבשו את ירושלים מידי הסלג'וקים.

התקופה הצלבנית 

 1096–1099 – תקופת מסע הצלב הראשון אשר במהלכה נוסדה ממלכת ירושלים.
 1099:
 7 ביוני – החל המצור הצלבני על ירושלים, שנמשך 5 שבועות עד לכיבושה
 15 ביולי – כוחות צלבנים כובשים את ירושלים לאחר מצור ממושך וטובחים בתושבים היהודים והמוסלמים.
 12 באוגוסט – הצלבנים מביסים את הפאטימים בקרב אשקלון.
 25 בדצמבר 1100 – נוסדה ממלכת ירושלים.
 23 באוגוסט 1153 – הצלבנים כובשים את אשקלון, ובכך משלימים את כיבוש אזור החוף המערבי של הים התיכון.
 25 בנובמבר 1177 – קרב גזר: כוחות הצבא הצלבני של ממלכת ירושלים בראשות בלדווין הרביעי מצליחים להביס את כוחות הצבא המצרי בראשות צלאח א-דין.
 1187:
 יוני – כוחותיו של צלאח א-דין כבשו את טבריה.
 4 ביולי – בקרב קרני חיטין כוחותיו של צלאח א-דין הסבו תבוסה מוחצת לכוחות הצלבנים שהובילה לכיבוש מחדש של כל שטח ממלכת ירושלים הצלבנית על ידי המוסלמים תוך זמן קצר.
 2 באוקטובר – כוחותיו של צלאח א-דין כובשים את ירושלים מידי הצלבנים.

 28 באוגוסט 1189 – מתחיל המצור על עכו.
 1189–1192 – נערך מסע הצלב השלישי תחת פיקודם של שלושת המלכים האירופאים החשובים של התקופה, פרידריך ברברוסה קיסר האימפריה הרומית הקדושה, פיליפ אוגוסט (השני) מצרפת וריצ'רד הראשון ("לב הארי"), מלך אנגליה.
 1191:
 8 ביוני – ריצ'רד לב הארי מגיע לעכו.
 12 ביולי – הכוחות המוסלמים בעכו נכנעים לכוחות הצלבנים.
 7 בספטמבר – בקרב ארסוף ניצח ריצ'רד לב הארי את צבאותיו של צלאח א-דין. הקרב עלה למוסלמים באבדות רבות וכמעט שליש מהצבא המוסלמי הושמד.
 1192:
 2 בספטמבר – ריצ'רד לב הארי וצלאח א-דין חותמים על הסכם יפו בו הוסכם שאזור מישור החוף יהיה בידי הצלבנים ופנים הארץ יהיה בידי המוסלמים. רמלה ולוד חולקו בין הצדדים, והוסכם שלנוצרים תינתן הרשות לבקר בירושלים במעמד של צליינים.
 9 באוקטובר – ריצ'רד לב הארי עוזב את ארץ ישראל.
 4 במרץ 1193 – צלאח א-דין נפטר בדמשק. הסכסוכים בין בניו, אחיו ואחייניו יגרמו בהמשך להתפרקות האימפריה של צלאח א-דין.
 1204 - הרמב"ם נקבר בטבריה.
 מרץ 1219 – הסולטאן האיובי אל-מלכ אל-מעט'ם עיסא פקד להרוס את חומות ירושלים במטרה לצמצם מבעוד מועד את הכוח הצבאי הפוטנציאלי של הצלבנים במידה והם יצליחו לכבוש את ירושלים.
 18 בפברואר 1229 – פרידריך השני, בהיותו נושא כתר מלך ירושלים, והסולטן המצרי אל-מלכ אל-כאמל חתמו על הסכם יפו, אשר לפיו ירושלים, נצרת ובית לחם חזרו לשליטה נוצרית.
 1244:
 11 ביולי – פושטים ח'ואריזמים כבשו את ירושלים.
 18 באוקטובר – קרב הירביה בין ממלכת ירושלים ובעלי בריתה המוסלמים נגד מצרים האיובית ובני בריתה מסתיים בניצחון של מצרים האיובית.
 1258 – המונגולים מוציאים להורג את הח'ליף העבאסי.
 1260 – קרב עין ג'אלות בין הצבא הממלוכי לבין כוח צבאי מונגולי אשר התקיים בעמק יזרעאל הסתיים בניצחון ממלוכי מוחץ, ועצר זמנית את המשך ההתפשטותם מערבה של המונגולים.
 1265 – הממלוכים כובשים מספר ערים ועיירות ממדינות צלבניות במזרח התיכון, כולל הערים חיפה, ארסוף וקיסריה.
 1267 – הרמב"ן עלה לארץ ישראל לירושלים והחל לשקם את הקהילה היהודית בה. הרמב"ן נחשב לאחד מהאנשים הבולטים ביותר שלקחו חלק בהקמתה מחדש של הקהילה היהודית בירושלים בעקבות השמדתה על ידי הצלבנים ב-1099.
 18 במאי 1291 – המצור על עכו הסתיים בכיבוש העיר על ידי הממלוכים וגירוש הצלבנים מארץ ישראל.

התקופה הממלוכית 
תקופת הממלוכית נמשכה משנת 1291 כאשר הממלוכים כבשו את עכו, ועד 1517 כאשר האימפריה העות'מאנית כבשה את אזור ארץ ישראל.
 1299 – המונגולים פושטים על סוריה וארץ ישראל
 1347–1351 – מגפת המוות השחור הכתה בכל העולם, וכמו גם באזור ארץ ישראל, וגרמה לכמות עצומה של מקרי מוות.
 1428 – גזירת הים - האפיפיור מרטינוס החמישי גוזר איסור על רבי חובלים להוביל בספינותיהם יהודים לארץ ישראל
 1474 – המון ערבי הורס את בית הכנסת היחיד בירושלים שהיה ממוקם ברובע היהודי.
 1479 – שבטים בדואים פלשו לירושלים, חדרו לתחומי הר הבית, פגעו בתושבי העיר ובעולי הרגל, ואף הניסו את הנציב.
 1492 – פרדיננד השני מלך אראגון ואשתו, המלכה איזבלה הראשונה מקסטיליה חתמו על צו אלהמברה, המגרש את כל היהודים מספרד. פרסום הצו מוביל לכך שכמות גדולה של יהודים נהרה לשטחי האימפריה העות'מאנית ולאזור ארץ ישראל.
 1516 – ירושלים נכבשה על ידי כוחות האימפריה העות'מאנית.
 1517 – המלחמה הממלוכית-עות'מאנית: אזור ארץ ישראל נכבש על ידי הסולטאן סלים הראשון. לקראת סוף המלחמה, אירע הטבח בחברון (1517), במהלכו נהרגים ונאנסים רבים מהתושבים היהודיים בעיר, ובתי התושבים היהודים נבזזים. התושבים היהודים שנותרו בחיים נמלטים מהעיר.

התקופה העות'מאנית

המאה ה-16 

 1538–1535 – הסולטאן העות'מאני סולימאן הראשון בונה מחדש את כיפת הסלע בירושלים ואת חומות ירושלים.
 1541 – כדי למנוע את ביאת משיח היהודים, הסולטאן העות'מאני סולימאן הראשון חוסם את שער הרחמים, והקים בית קברות מוסלמי גדול מולו (משום שעל כוהנים נאסר לעבור בבית קברות).
 14 בינואר 1546 – רעידת אדמה גדולה מתרחשת באזור בקעת הירדן. המוקד של רעידת האדמה היה באזור נהר הירדן בחלק שבין ים המלח לכנרת. הערים ירושלים, חברון, שכם, עזה ודמשק ניזוקו קשות ברעידת האדמה.

המאה ה-17 
 1660 – טבריה נפגעה ברעידת אדמה.
 1663-5 – שבתי צבי, ייסד תנועת השבתאות, והטיף בירושלים. בהמשך חזר למולדתו שבאיזמיר שם הכריז על עצמו בתור המשיח.

המאה ה-18 

 1700 – הדרשן היהודי רבי יהודה החסיד עלה לארץ ישראל ממוראביה יחד עם 1,000 חסידיו אשר התיישבו בירושלים, מתוך מטרה לקרב את ביאת המשיח. בעשותם כן הם הכפילו את גודל הקהילה היהודית בירושלים.
 30 באוקטובר 1759 – רעידות האדמה במזרח הקרוב: לפי הערכות שונות נהרגו ברעידת האדמה בין 10,000 ל-40,000 אנשים. הערים צפת, טבריה, עכו וצידון נפגעו במיוחד קשה ברעידת האדמה. תזוזה נוספת במיצד עתרת, חציו זז בחצי מטר. לפי ההערכות מדובר באחת מרעידות האדמה ההיסטוריות החזקות ביותר באזור.
 1798 – נפוליאון בונפרטה מוביל את המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל.
 1799:
 3–7 במרץ – המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל: התרחש המצור על יפו אשר בסיומו נפוליאון כבש את העיר יפו.
 20 במרץ–21 במאי – המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל: מתרחש המצור על עכו אשר במהלכו ניסה נפוליאון ללא הצלחה לכבוש את העיר עכו.
 8 באפריל – המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל: קרב נצרת - כוח צרפתי שכלל 500 חיילים הביס 3,000 חיילים עות'מאנים.
 11 באפריל – המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל: קרב כנה - כוח צרפתי ניצח בקרב גדול מול העות'מאנים
 16 באפריל – המערכה הצרפתית במצרים ובארץ ישראל: התרחש קרב תבור אשר במהלכו כוחותיו של נפוליאון הצליחו לגרש את הכוחות העות'מאנים מעבר לנהר הירדן.

המאה ה-19 
 10 במאי 1832 – כוחות הצבא המצרי בראשות אבראהים פאשא כבשו את עכו מידי האימפריה העות'מאנית לאחר מצור אכזרי שנמשך מעל ל-5 חודשים.
 1834 – מרד הפלאחים: מרד עממי פרץ באזור ארץ ישראל כנגד שלטונו של הואלי מוחמד עלי. במהלך המרד ערכו המורדים הערבים פרעות באוכלוסייה היהודית בארץ ישראל שכללו מעשי רצח, שוד ואונס.

 1 בינואר 1837 – רעידת האדמה בצפת: רעידת אדמה חזקה שפגעה באזור הגליל בארץ ישראל ובלבנון, הותירה אלפי הרוגים והחריבה את העיר צפת וסביבותיה, וכן גרמה לנזקים קשים בעיר טבריה.
 15 ביולי 1840 – המעצמות האירופיות בריטניה, אוסטריה, פרוסיה, ורוסיה חתמו על הסכם עם האימפריה העות'מאנית בו המדינות החותמות הבטיחו למוחמד עלי וליורשיו שלטון קבוע במצרים ובסנג'ק עכו (אשר השתרע על חלק ניכר מאזור ארץ ישראל), בתנאי שהאזורים הללו יוותרו חלק מן האימפריה העות'מאנית.
 1860 – הושלמה בניית משכנות שאננים, השכונה היהודית הראשונה שהוקמה בירושלים מחוץ לחומות העיר העתיקה.
 1874 – האימפריה העות'מאנית העניקה לירושלים את המעמד "מוּטֶצריפאת" אשר הוא מעמד מינהלי עות'מאני מיוחד.
 1882–1903 – תקופת העלייה הראשונה אשר במהלכה בסביבות 25,000 עד 35,000 יהודים עלו והשתקעו באזור ארץ ישראל.
 1887–1888 – סוריה העות'מאנית לסנג'ק ירושלים, סנג'ק שכם וסנג'ק עכו.
 29-31 באוגוסט 1897 – נערך הקונגרס הציוני העולמי הראשון בבזל שבשווייץ אשר במהלכו אושרה הצהרת בזל לפיה המטרה האולטימטיבית של התנועה הציונית היא הקמת בית לאומי עבור העם היהודי באזור ארץ ישראל.
 1898 – הקיסר הגרמני וילהלם השני ערך מסע בארץ ישראל. בעת הביקור הוא פגש את תיאודור הרצל מחוץ לחומות העיר.

המאה ה-20 

 1901 - ארגון קרן קיימת לישראל נוסד במהלך הקונגרס הציוני החמישי בבזל במטרה לרכוש ולפתח קרקעות באזור ארץ ישראל לצורך התיישבות יהודית.
 11 באפריל 1909 - נוסדה תל אביב בפאתי עיר הנמל העתיקה יפו.
 1914 – העות'מאנים נלחמו לצד מעצמות המרכז במלחמת העולם הראשונה.
 מרץ-אוקטובר 1915 - מגפת הארבה של 1915 פורצת בכל אזור החוף המזרחי של הים התיכון.
 16 במאי 1916 – בריטניה וצרפת חתמו על ההסכם המדיני הסודי סייקס–פיקו, אשר קבע את אזורי השליטה של שתי המעצמות בשטחי האימפריה העות'מאנית במזרח התיכון לאחר הנפילה הצפויה של האימפריה העות'מאנית וסיום מלחמת העולם הראשונה. ארץ ישראל נועדה, על פי ההסכם, להתחלק לאזורים שבשליטה בריטית ישירה והם: עבר הירדן המזרחי, הנגב ומובלעת באזור חיפה. הגליל העליון נועד לשליטה צרפתית, ואילו יתר אזורי ארץ ישראל יהיו תחת שלטון בינלאומי.
 1917:
 9 בינואר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב רפיח - כוחות האימפריה הבריטית מביסים את כוחות האימפריה העות'מאנית ברפיח לאחר שכבשו מחדש את חצי האי סיני המצרי.
 26 במרץ - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה הראשון - כוחות האימפריה הבריטית תקפו את הכוחות של צבא האימפריה העות'מאנית בעזה. למרות הצלחתם של הכוחות התוקפים להשיג את יעדיהם, נסתיים הקרב בניצחון של האימפריה העות'מאנית.
 6 באפריל - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: גירוש תל אביב - בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה השלטונות העות'מאניים מגרשים את כל האוכלוסייה האזרחית מיפו ותל אביב על פי צו של אחמד ג'מאל פאשה, המושל הצבאי של אזור סוריה העות'מאנית. אף על פי שהמפונים המוסלמים הורשו לחזור לאחר זמן מה, האוכלוסייה היהודית שפונתה לא הורשתה לחזור והם חזרו לבתיהם בפועל רק לאחר שארץ ישראל נכבשה על ידי האימפריה הבריטית.
 19 באפריל - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה השני - כוחות האימפריה הבריטית תקפו בשנית את כוחות צבא האימפריה העות'מאנית בעזה. כוחות האימפריה העות'מאנית הצליחו להביס בקרב את כוחות האימפריה הבריטית.
 31 באוקטובר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב באר שבע - פרשים אוסטרלים וניו זילנדים מהכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני.
 31 באוקטובר–7 בנובמבר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה השלישי - הכוחות הבריטיים כבשו את עזה ושברו את קו הגנה העות'מאני בחלקה הדרומי של ארץ ישראל.
 2 בנובמבר - התפרסמה הצהרת בלפור, בה הצהירה בריטניה על תמיכתה בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל. מתן ההצהרה היה הישג מדיני חסר תקדים של התנועה הציונית.
 15 בנובמבר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כוחות האימפריה הבריטית כובשים את תל אביב ואת יפו.
 17 בנובמבר–30 בדצמבר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כיבוש ירושלים – כוחות האימפריה העות'מאנית בעיר ירושלים מובסים על ידי האימפריה הבריטית. הגנרל אלנבי וקציניו נכנסו לירושלים ברגל וקיבלו את הכניעה באופן רשמי. בכך באו לקיצן 400 שנות שלטון עות'מאני על ירושלים ועל ארץ ישראל, והחל השלטון הבריטי על ארץ ישראל.
 1918:
 21 בפברואר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כיבוש יריחו – במסגרת הקרב הצליחו כוחות האימפריה הבריטית לכבוש את אזור בקעת הירדן. מהלך זה השלים ייצוב קו הגנה לרוחב ארץ ישראל בין הים התיכון לירדן.
 8–12 במרץ - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב בעל חצור – במסגרת הקרב הצליחו כוחות האימפריה הבריטית לכבוש את הר בעל חצור שהיווה נקודת שליטה אסטרטגית חשובה.
 21 במרץ–2 באפריל - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עבר הירדן הראשון – במהלך הקרב ניסו כוחות בריטים, שחצו את הירדן, להגיע לתחנת הרכבת של עמאן ולחבל במסילת הברזל החג'אזית. תנאי מזג אוויר קשים ותיגבור משמעותי של הכוחות הטורקים שיבשו את תוכנית הקרב ובסופו הבריטים נסוגו בחזרה לגדה המערבית של הירדן, מבלי שהשיגו את משימתם ולאחר שסבלו מנפגעים רבים.
 30 באפריל–4 במאי - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עבר הירדן השני – ניסיון שני לכבוש שטחי האימפריה העות'מאנית ממזרח לנהר הירדן. לאחר קרבות קשים נסוגו הבריטים בחזרה לגדה המערבית של הירדן.
 יוני - נערך מפגש ראשון בעקבה בין המנהיג הציוני חיים ויצמן לבנו של השריף של מכה האמיר פייסל, אשר הוביל את הכוחות הערביים במהלך המרד הערבי נגד האימפריה העות'מאנית, בניסיון לכונן יחסים טובים בין היהודים לערבים במזרח התיכון. פגישה זו הובילה ב-3 בינואר 1919 לחתימת הסכם ויצמן-פייסל אשר הבטיח הכרה ערבית בהצהרת בלפור בתנאי שהבריטים יעמדו במלוא התחייבויותיהם כלפי הערבים, אולם הסכם זה מעולם לא בא לכדי מימוש משום שפייסל סולק מהשלטון בסוריה, והפך לבסוף למלך עיראק.
 19–25 בספטמבר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב מגידו, אשר התחולל באזור השרון ועמק יזרעאל, הסתיים בניצחון הכוחות הבריטיים. הקרבות כללו את כיבוש עמאן, ערערה, עפולה, בית שאן, חיפה, ג'נין, שכם, סמח', חירבת עזון, טבריה וטול כרם.
 30 באוקטובר - המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש של מודרוס - האימפריה העות'מאנית חתמה על הסכם שביתת נשק עם מדינות ההסכמה ובכך הסתיימה מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון.

תקופת המנדט הבריטי 
 1922 – תחילת שלטון המנדט הבריטי בארץ ישראל על פי שיטת מנדט חבר הלאומים.
 11 ביולי 1927 - רעידת האדמה בארץ ישראל: מתרחשת רעידת אדמה חזקה שהמוקד שלה היה באזור צפון ים המלח. רעידת האדמה פגעה קשות בערים ירושלים, יריחו, רמלה, לוד, טבריה ושכם.
 1929 - מאורעות תרפ"ט: סדרה של פרעות אלימות, מעשי טרור ורצח מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ ישראל. במאורעות נרצחו 133 יהודים ו־-339 נפצעו, ויישובים וקהילות ברחבי ארץ ישראל ננטשו ונחרבו; הבולט שבהם היה חברון, בה אירע טבח.
 1936–1939 - המרד הערבי הגדול: נערך מרד מאורגן בתחומי ארץ ישראל המנדטורית במסגרתו ערביי ארץ ישראל דרשו עצמאות משלטון המנדט הבריטי, עצירת גל ההגירה של יהודים בעלייה החמישית, והתנגדות להקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל.
 29 בנובמבר 1947 - האספה הכללית של האו"ם מאמצת את תוכנית החלוקה לפיה אזור המנדט הבריטי על ארץ ישראל יחולק לשתי מדינות, יהודית וערבית, ולשטח בינלאומי באזור ירושלים.

מאז קום מדינת ישראל ואילך 
 14 במאי 1948 – הכרזת העצמאות - הנהגת היישוב היהודי בארץ ישראל מכריזה על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל ביום סיום המנדט הבריטי.
 29 בנובמבר 1947–20 ביולי 1949 – מלחמת העצמאות: מלחמה רחבת היקף בין כוח המגן העברי של היישוב היהודי בארץ ישראל לבין חמש מדינות ערביות וערביי ארץ ישראל אשר חתרו למנוע את ההקמה של מדינה יהודית בארץ ישראל ולהשיג שליטה ערבית ריבונית על כל שטחי ארץ ישראל. המלחמה הסתיימה בניצחו ישראלי לאחר שכוחות היישוב הצליחו להדוף את צבאות ערב ולהרחיב את תחום המדינה מעבר לגבולות שנקבעו למדינה היהודית בתוכנית החלוקה של האו"ם. בסיום המלחמה ירדן, סוריה, לבנון ומצרים חתמו על הסכמי שביתת נשק עם ישראל. ירדן כבשה במהלך המלחמה את הגדה המערבית ומזרח ירושלים ומצרים כבשה את רצועת עזה. במהלך המלחמה ברחו וגורשו מהארץ רבים מערביי ארץ ישראל אשר לא הורשו לחזור לאחר המלחמה. בעקבות המלחמה קרוב למיליון יהודים מארצות ערב ברחו או גורשו ממדינותיהם כאשר רובם היגרו לבסוף למדינת ישראל.
 29 באוקטובר–5 בנובמבר 1956 – מלחמת סיני: מלחמה שהתרחשה בעקבות החלטת מצרים מ-26 ביולי 1956 להלאים את תעלת סואץ. במהלך המלחמה, אשר בוצע ביוזמת בריטניה וצרפת ובשיתוף עם ישראל, פלש צה"ל לחצי האי סיני וכבש אותו, השמיד תשתיות צבאיות רבות, ופגע בצבא המצרי. כתוצאה מלחץ מארצות הברית לאחר סיום המלחמה פינתה ישראל את כל השטח שכבשה.
 5–10 ביוני 1967 – נערכה מלחמת ששת הימים בה ישראל נלחמה בכל שכנותיה: מצרים, ירדן, סוריה ולבנון, שקיבלו גם סיוע ממדינות ערביות נוספות. המלחמה ארכה שישה ימים ובסיומה מדינת ישראל שילשה את שטחה כאשר כבשה את רצועת עזה וסיני ממצרים, יהודה ושומרון וירושלים מירדן ואת רמת הגולן מסוריה.
 6–24 באוקטובר 1973 – מלחמת יום הכיפורים: המלחמה החלה במתקפה פתע מתואמת, בשתי חזיתות, של צבאות סוריה (ברמת הגולן) ומצרים (בתעלת סואץ), אשר בחרו בכוונה להתחיל את המלחמה במהלך יום הכיפורים. במהלך המלחמה עבר צה"ל מהתגוננות ובלימה בשתי החזיתות, למתקפת-נגד בשטח האויב.
 אוקטובר 1974 – הליגה הערבית קיבלה בוועידת רבאט החלטה שהכירה באש"ף כמייצג הפוליטי הבלעדי של העם הפלסטיני באו"ם.
 18 בספטמבר 1978 – ישראל ומצרים חתמו על הסכם שלום מקיף בקמפ דייוויד שבארצות הברית, שכלל את נסיגת ישראל מסיני וסלל את הדרך לחתימה על הסכם השלום בין ישראל למצרים.
 26 במרץ 1979 – נחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר.
 יוני–דצמבר 1982 – מלחמת לבנון הראשונה: במהלך המלחמה ישראל פלשה לאזור דרום לבנון עקב התקפות הטרור התדירות בצפון ישראל מצד ארגוני הטרור הפלסטיניים ששהו בלבנון. המלחמה הביאה לגירוש אש"ף מלבנון, ויצרה אזור ביטחון ישראלי בדרום לבנון.
 21 בנובמבר 1984–5 בינואר 1985 – מבצע משה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי במסגרתו הועלו לישראל כ-8,000 אתיופים יהודים ששהו בסודאן.
 1987–1991 – האינתיפאדה הראשונה: התקוממות אלימה ברובה במהלכה התקוממו התושבים הפלסטינים ביהודה ושומרון וברצועת עזה נגד מדינת ישראל.
 15 בנובמבר 1988 – המועצה הלאומית הפלסטינית, שהיא הגוף המחוקק של אש"ף, הכריזה באלג'יר באופן חד צדדי על "עצמאות פלסטין" ועל "כינון מדינת פלסטין על אדמתנו הפלסטינית ובירתה ירושלים", על בסיס החלטת החלוקה 181 מ-1947.
 24–25 במאי 1991 – מבצע שלמה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי בו הועלו כ-14,400 אתיופים יהודים מאדיס אבבה לישראל תוך כ-34 שעות בכ-18 מטוסים של חיל האוויר הישראלי, 23 מטוסי בואינג של חברת "אל על" ומטוס אחד של חברת התעופה האתיופית אתיופיאן איירליינס.
 13 בספטמבר 1993 – נחתמו הסכמי אוסלו הראשונים בטקס רשמי בוושינגטון די. סי. בנוכחות יצחק רבין, יאסר ערפאת וביל קלינטון.
 26 באוקטובר 1994 – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן.
 4 בנובמבר 1995 – ראש ממשלת ישראל יצחק רבין נרצח לאחר עצרת בכיכר מלכי ישראל בתל אביב בידי יגאל עמיר, סטודנט יהודי ימני קיצוני שהתנגד לדרכו המדינית של רבין.
 2000–2005 (תאריך הסיום המדויק נתון במחלוקת) – האינתיפאדה השנייה: ההתקוממות הפלסטינית השנייה התרחשה ברצועת עזה ובגדה המערבית נגד מדינת ישראל. האינתיפאדה השנייה כללה פיגועי התאבדות רבים שבוצעו נגד האוכלוסייה האזרחית בתוך תחומי מדינת ישראל.
 יוני 2002 – כתוצאה מהעלייה המשמעותית בפיגועי ההתאבדות הפלסטינים בריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל בשנים הראשונות של האינתיפאדה השנייה, ישראל החלה להקים גדר ההפרדה, בעיקר לאורך הקו הירוק ומקצתה בתוך שטחי יהודה ושומרון, במטרה למנוע חדירת מחבלים פלסטינים, ובכללם מחבלים מתאבדים לריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל. הירידה המשמעותית של פיגועי התאבדות במהלך המשך העשור יוחסה בחלקה לבניית גדר ההפרדה.
 23 באוגוסט 2005 – תוכנית ההתנתקות: הושלם הפינוי של 25 יישובים יהודיים ברצועת עזה וביהודה ושומרון.

 12 ביולי–14 באוגוסט 2006 – מלחמת לבנון השנייה: מלחמה שנפתחה עקב חטיפתם של שני חיילי צה"ל על ידי ארגון החזבאללה.
 27 בדצמבר 2008–18 בינואר 2009 – מבצע עופרת יצוקה: מבצע צבאי רחב-היקף שהוביל צה"ל ברצועת עזה אשר במהלכו הותקפו עשרות מטרות ברצועת עזה כתגובה על ירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בעוטף עזה.
 אוקטובר 2011 – עסקת שליט - הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
 14–21 בנובמבר 2012 – מבצע עמוד ענן: מבצע צבאי רחב-היקף שהוביל צה"ל ברצועת עזה בעקבות ירי רקטות מהרצועה על אזרחים ויישובים אל עבר יישובים בעוטף עזה. במהלך המבצע בוצע לראשונה ירי רקטות לעבר ערי המרכז בהן ראשון לציון, תל אביב וירושלים.
 14–21 בנובמבר 2012 – מבצע עמוד ענן: כוחות צה"ל ערכו מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה אשר שבא בתגובה לירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בדרום ישראל. במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות טילים מאז מלחמת המפרץ, וכמו כן רקטות נורו גם לעבר ירושלים.
 29 בנובמבר 2012 – העצרת הכללית של האומות המאוחדות אישרה ברוב גדול את צירופה של הרשות הפלסטינית לארגון כמדינה משקיפה שאינה חברה מלאה חרף התנגדותה של ישראל.
 8 ביולי–26 באוגוסט 2014 – מבצע צוק איתן: כוחות צה"ל עורכים מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות בלתי פוסק מרצועת עזה לעבר האוכלוסייה האזרחית בדרום ישראל.
 6 בדצמבר 2017 – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מכריז בנאומו על כך שארצות הברית מכירה רשמית בירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל, וכן על כוונתו להתחיל בהכנות להעברת שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים (שגרירות ארצות בירושלים נפתחה ב-14 במאי 2018).
15 בספטמבר 2020 – נחתמו הסכמי אברהם הראשונים בין מדינת ישראל לכמה ממדינות ערב.
10 במאי – 21 במאי 2021 – מבצע שומר החומות: כוחות צה"ל עורכים מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות מהרצועה לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל.
7 באוקטובר 2023 – מלחמת חרבות ברזל: חמאס פתח במתקפה רחבת היקף נגד ישראל אשר במסגרתה נורו בתחילה אלפי רקטות לעבר ישראל מרצועת עזה, ובמקביל מעל לאלף מחבלים פלסטינים פרצו את גדר הגבול ונכנסו לישראל ברגל, באמצעות סירות מהים, באמצעות מצנחי רחיפה באוויר ובאמצעות כלי רכב ממנועים כאשר הם ערכו קרבות ירי עם כוחות הביטחון הישראליים, והשתלטו על יישובים ומתקנים צבאיים. בהמשך בוצעו מעשי טבח וירי באזרחים ישראלים, ובהם טבח ליד רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות המדינה, וכמו כן נחטפו 224 אזרחים וחיילים. במתקפה נרצחו מעל ל-1,400 אזרחים וחיילים ישראלים, ונפצעו מעל ל-3,300 אזרחים וחיילים ישראלים. בעקבות המתקפה הכריז הקבינט הביטחוני של ישראל על מלחמה, בפעם הראשונה מאז מלחמת יום הכיפורים ב-1973.

ראו גם 
 היסטוריה של ארץ ישראל
 לוח התקופות בארץ ישראל
 כרונולוגיה של המקרא

הערות שוליים

כרונולוגיות

__noTOC__