תמונת הילד היהודי מגטו ורשה

תמונת הילד היהודי המרים ידיו עם חיסול גטו ורשה היא מהתמונות המפורסמות של שואת יהודי אירופה. התמונה צולמה במסגרת דו"ח שטרופ שחיבר קצין האס אס הבכיר יירגן שטרופ למפקדו היינריך הימלר בעקבות חיסול הגטו. את התמונה צילם קצין האס אס פרנץ קוֹנרַד , ששימש המנהל האדמיניסטרטיבי של תפיסת הרכוש היהודי בוורשה. התמונה צולמה בסוף אפריל או בתחילת מאי 1943. בכיתוב לתמונה רשמו מחברי הדו"ח: "הוצאו מהבונקרים בכוח".

לאחר הצילום הועלו כל היהודים שבתצלום לאומשלגפלץ וגורשו למחנה ההשמדה מיידנק או לטרבלינקה.

תיאור התמונה 
התמונה מתעדת את פינויָם של יהודים מגטו ורשה במהלך הכנעת המרד, לקראת שילוחם אל האומשלאגפלץ ומשם ככל הנראה אל מחנה ההשמדה טרבלינקה.

הילד שמרים ידיים לא זוהה בוודאות. בין האפשרויות שהועלו:
 לוי זילינווארגר (Zelinwarger), שנספה בשואה. זוהה על ידי אביו, אברהם, שעלה לישראל ומסר עדות בעניין התמונה. על פי עדותו, הצילום בוצע ברחוב קוּפּיֶיצקָה (Kupiecka) שליד רחוב נָאלֶבקי (Nalewki).
 צבי נוסבאום (Tsvi Nussbaum) , נולד ב-1935 בתל אביב, שרד את מחנה ברגן-בלזן, נפטר ב-2012 בארצות הברית.
 אריה לודוויג סימונסון, גר באנגליה, נפטר ב-26 במרץ 2017.
 ארטור דאב סמיוטק (Artur Siemiatek) - נולד ב-1935 בלוביץ'. בנם של לאון ושרה. ידוויגה פייסצקה (Jadwiga Piesecka), תושבת ורשה, העידה ב-1978 כי הוא הילד בתמונה.
 ישראל רונדל.

האישה שמשמאל לילד היא חנה (הניה) זיילינווארגר (Chana Zeilinwarger). הילדה שבשמאל התמונה היא הַנקָה (חנה) לָמֶט (Hanka Lamet), שנרצחה במיידנק, ולידה אמה, מתילדה למט גולדפינגר (Matylda Lamet Goldfinger), אשר ניצלה, עלתה לישראל והקימה משפחה.

האישה שמאחורי הילד המרים את ידיו זוהתה כגולדה סטאברובסקי (Golda Stavorowski) – תושבת העיר גרודנו, פולין, אמם של פרופ' מנדל סטבורובסקי ומרדכי (מורי) סטאר. נכדותיה הקרויות על שמה הן: זהבה סטבורובסקי, רופאה בכירה בבית החולים "איכילוב", וגולדה שולקס-סטאר תושבת מלבורן באוסטרליה.

הנער נושא השק גם הוא לא זוהה בוודאות. אפשרות אחת היא שזהו ליאו אהרון אליעזר קרטוז'ינסקי, שנספה באושוויץ זמן קצר לאחר מכן. הוא זוהה על ידי אחותו, שאף היא עלתה לישראל; אפשרות נוספת היא שזהו הארי-חיים נישוור.

החייל הגרמני
החייל הגרמני המכוון את נשקו הוא יוזף בּלֶשֶה (Blösche), רוטנפיהרר (רב-טוראי) אס אס שנודע לשמצה באכזריותו. לאחר המלחמה הוא שהה בשבי הסובייטי, ונפצע בתאונת עבודה על ידי קרון משא, שבעקבותיה פניו עוותו ללא הכר. עובדה זו סייעה לו להתחמק מעונש, והוא אף הקים משפחה. רק ב-1967 התגלתה זהותו האמיתית, והוא נעצר ונחקר על ידי השטאזי. בחקירתו הוא רשם על גב התמונה כי: "התמונה מראה כיצד אני כאיש גסטפו בגטו ורשה יחד עם קבוצה של אנשי אס אס מוציאים קבוצה גדולה של יהודים מבניין. מדובר בעיקר בנשים, ילדים וזקנים... משם הועברו לתחנת הרכבת באומשלגפלאץ".
הוא נשפט בגרמניה המזרחית, נמצא אשם במעורבות בשילוח מאות אלפים מיהודי הגטו וברציחתם של אלפי יהודים, ונידון למוות שבוצע בירייה על ידי כיתת יורים ב-29 ביולי 1969.

מעמד התמונה 
תמונת הילד היהודי מגטו ורשה נבחרה על ידי "ידיעות אחרונות" כאחת התמונות הבולטות של המאה ה-20, תחת הכותרת: "שואה 1939–1945", "נקמת דם ילד קטן" כתב חיים נחמן ביאליק, "עוד לא ברא השטן".

העיתון האיטלקי "קוריירה דלה סרה" בחר בתמונת הילד היהודי כאחת מתמונות המאה (ערב חג המולד 1999), והציע להציב עותק שלה בכל בית ספר באיטליה. "מבט אחד אל תוך עיניו של הילד מסביר טוב יותר ממאה שיעורים והרצאות את מה שיש ללמוד". תמונה זו יחד עם התמונה המתארת את נחיתתו של האדם על הירח נבחרו על ידי קוראי העיתון כצילומים החשובים ביותר של המאה העשרים. (התמונות הוצגו בעמוד הראשון בגיליון החגיגי).

ראו גם
 גטו ורשה
 מרד גטו ורשה

לקריאה נוספת 
 דן פורת, הילד: מסע בעקבות תצלום, דביר, 2013.
 Richard Raskin. A Child at Gunpoint. A Case Study in the Life of a Photo. Aarhus University Press, 2004. 
 "תמונת הילד היהודי מגטו ורשה"  (lens.blogs.nytimes.com/2010/10/12/the-ghetto-the-nazis-and-one-small-boy)
 "תמונת הילד היהודי מגטו ורשה" - סמל ההתנגדות האולטימטיבי: מרד גטו ורשה (timesofisrael.com/the-ultimate-emblem-of-resistance-the-warsaw-ghetto-uprising)

קישורים חיצוניים

 תחקיר אולפן שישי בקשר לתמונה - סרטו של עמנואל רוזן 
 דף העוסק בזהות הילד
יגאל סרנה, "הילד המרים ידיו. גטו ורשה.", 7 באפריל 2013
 יהודה בלו, הילדה האמיצה מן התצלום המפורסם ביותר של גטו ורשה, ניתוח התמונה בבלוג "רשימות מן התיבה הלבנה", אפריל 2011

הערות שוליים

גטו ורשה
הנצחת גטו ורשה
השואה: תצלומים
תצלומי גברים
יהודים שזהותם אינה ידועה
טיים מגזין: 100 התמונות המשפיעות ביותר בכל הזמנים
יצירות משנת 1943
זיכרון שואת יהודי פולין