עין דור (אתר מקראי)

עֵין דּוֹר, או עֵין דֹּאר, הייתה עיר מקראית של שבט מנשה בנחלת שבט יששכר. היא זכורה בעיקר כמקום מושבה של בעלת האוב מעין דור.

מיקום
מיקום העיר ואופיה מתוארים בספר יהושע בהנחלת עין דור לשבט מנשה:

בעת החדשה זוהה עין דור המקראי בכפר הערבי אִנְדוּר למרגלות גבעת המורה בעמק יזרעאל. אך הממצאים באתר אינם מוקדמים מהתקופה הרומית, כך שהזיהוי אינו מתאשר, בשנת 1977 הציע הארכיאולוג נחמיה צורי לזהות כאן את עין דור המקראית עם חורבת צפצפות, זיהוי שמקובל כיום (ח'רבת א-צפצפה) הנמצאת כק"מ מצפון מזרח לאִנְדוּר, ושבה אמנם נמצאו חרסים מתקופת הברונזה והברזל ומתקופות מאוחרות יותר.

אירועים בעין דור
בתהילים פ"ג מוזכרת עין דאר כסמוכה לאחת מזירות הקרב המתוארת במזמור - זירת קרב ההכרעה של שבטי ישראל מול מדין (בימי גדעון בן יואש), או זירת הקרב מול יבין מלך חצור וסיסרא (בימי דבורה הנביאה וברק בן אבינעם).

על פי המסופר בספר שמואל, ישבה בעין דור בעלת האוב. שאול המלך בא אליה מחופש ומסתיר את זהותו, להתייעצות טרם צאתו לקרב בגייסות הפלשתים, קרב שתוצאותיו הקשות היו ידועות מראש. הוא ביקש ממנה שתעלה את רוחו של שמואל הנביא באמצעות כוחותיה המאגיים, אף שפעולה זו נאסרה בממלכתו והעוברים עליה היו צפויים לעונש מוות:

ייצוגים בתרבות הישראלית
בספרות העברית החדשה הוזכר עין דור וביקורו של שאול המלך בשירו של המשורר שאול טשרניחובסקי "בעין דור", הפותח במילים:

בשנת 1947, בסמוך לאתר שזוהה כעין דור המקראי, הוקם קיבוץ עין דור. מייסדיו היו חניכי תנועת הנוער "השומר הצעיר". הקיבוץ השתייך לתנועה הקיבוצית המיישבת קיבוץ הארצי.

לקריאה נוספת
 יהודה זיו, נקרא למערה - ונשאל את פיה! : שורשי המסורות על עין-דור ומערת בעלת האוב, בהר ובשפלה ובערבה, תשס"ט-2009, עמ' 181–198.
 יהודה קלאי, עין דור, ארץ-ישראל, 16, תשמ"ב-1982, עמ' 168–170.
 הערך: עין דאר, עין דור, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 822.
 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

נחלת שבט מנשה
יישובי המקרא
עמק יזרעאל
עין דור