אל מסתתר

אֵל מִסְתַּתֵּר הוא פיוט קבלי ידוע. הדעה הרווחת היא שהוא חובר על ידי הרב אברהם מֵימִין (תלמידו של רבי משה קורדובירו, הרמ"ק) אשר השתייך לחוג מקובלי צפת במאה ה-16.

הפיוט פותח את קובץ שירת הבקשות החלבי-ירושלמי וכן מופיע בחלק מספרי הזמירות של תנועת החסידות: בחסידות צאנז-קלויזנבורג נוהגים לשיר את הפיוט בסעודה השלישית.

תוכן הפיוט 
הפיוט עוסק בנושאים מתורת הסוד והקבלה ובמיוחד בעץ הספירות, כאשר כל בית מעשרת הבתים הראשונים עוסק באחת הספירות, מהגבוהה ביותר לנמוכה ביותר, והבית האחרון עוסק באחדות הספירות. שמו של מחבר הפיוט חתום באקרוסטיכון, באלפבית הפותח של בתי הפיוט.

הפיוט מבוסס על עשר הספירות המציינות, מאחת עד 10, את רמת התגלותו של האל בעולם, ואיכותה. עשרת הבתים הראשונים של השיר מתייחסים כל אחד, לאחת הספירות, מ'כתר' הראשונה, ועד ל'מלכות' האחרונה שבספירות.

הפיוט בנוי מאחד עשר בתים בעלי 4 שורות, כאשר שלוש השורות הראשונות מסתיימות בחריזה המבוססת על חזרה של תנועה זהה בסופי המילים, ואילו השורה האחרונה מסתיימת בשם ה', ללמד שכל הספירות מהוות את דרכי ה' בעולם.

הניגון
לפיוט מספר לחנים. אחד מהם, זה החסידי, מוכר בחסידויות נוספות עבור שירים אחרים: בחסידות חב"ד שרים את המילים "אמר רבי עקיבא זה כלל גדול בתורה" בניגון זה, ובחסידות סקולען שרים את מילות מזמור כ"ג בספר תהילים ("מִזְמוֹר לְדָוִד ה' רֹעִי לֹא אֶחְסָר") באותו ניגון. בחסידות סקולען נהוג לשיר בסעודה שלישית את הבית "הֲדוֹךְ קָמַי" מתוך הפיוט דרור יקרא בנעימה האמורה, וגם בחסידות אמשינוב מקובל הניגון. הרב משה צבי נריה השאיל את הניגון כלחן לשירו "הוי אחים נריע", אחד משירי בני עקיבא בשנות ה-30 של המאה ה-20, וגם המשורר יעקב אורלנד שאל את הניגון, כמה שנים מאוחר יותר, לשירו "הורה מחודשת" ("רב הלילה, רב שירנו...").

ספר הפרוזה החמישי של הרב חיים סבתו נקרא "בשפריר חביון" והפיוט "אל מסתתר" מהווה ציר מרכזי בו, על גלגוליו השונים - כפיוט של יהודי חלב, פיוט חסידי, וניגון המושאל לשירו של יעקב אורלנד.

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים 

 אל מסתתר, באתר הזמנה לפיוט

  אל מסתתר באתר ויקיקבלה.

 הפיוט עם מקורות וביאור מאת הרב יעקב בנימין מתוך "המעין", באתר ישיבת שעלבים
 אל מסתתר בביצועו של בנימין יפת

לחנים ושירה 
 אל מסתתר, מושר בישיבת עתניאל חודש לפני התקפת המחבלים שם
 במנגינת יהודי ארם צובא (חלב) - למנגינה זאת גרסאות והשמעות רבות בין היתר גם ביצוע עכשווי (דודי לוי ואילן דמרי) 
 בסעודה שלישית בחסידות צאנז (צולם אחר יציאת השבת) במנגינה ששימשה מאוחר יותר להורה מחודשת (רד הלילה רב שירנו)
 נגינת כינור ללחנו של בעל הסולם, והשמעה אחרת עם שתי גיטרות, וכן השמעה קולית, בשיבושי לשון קלים ('הדור האחרון')

הערות שוליים

זמירות ופיוטים לשבת
סעודה שלישית
שירת הבקשות
יצירות עם אקרוסטיכון
זמירות ופיוטים לסעודה שלישית