חבזיט

חבזיט היא משפחה של מינרלים טקטוסיליקטיים (סיליקטים במבנה מרחבי) המכילים הרכבים שונים של סידן, נתרן, אשלגן, מגנזיום ואלומיניום, השייכת לקבוצת הזאוליטים.

תכונות

הרכב כימי וקריסטלוגרפיה
החבזיט מופיע בטבע בכמה צורות שכל אחת הוכרה כמינרל בפני עצמו על ידי האגודה הבינלאומית למינרלוגיה על פי סוג הקטיון הבולט.
חבזיט-Ca - Ca,K2,Na2)2[Al2Si4O12]2•12H2O), סוג עשיר בסידן. הסוג הנפוץ ביותר, מוכר גם בשמות אקדיליט ואדיפיט.
פקוליט – חבזיט-Ca בתצורת גבישים תאומים מעוגלת
חבזיט-K - K2,Ca,Na2,Sr,Mg)2[Al2Si4O12]2•12H2O), סוג עשיר באשלגן.
חבזיט-Na - Na2,K2,Ca,Sr,Mg)2[Al2Si4O12]•12H2O), סוג עשיר בנתרן מוכר גם בשם הרשליט.
חבזיט-Sr - Sr2[Al2Si4O12]2•12H2O סוג עשיר בסטרונציום.

כאמור, החבזיט משתייך לקבוצת המינרלים הגדולה של הזאוליטים. בקבוצה זו ישנם שלושה סוגי מבנים, והחבזיט משתייך לזאוליטים במבנה הקרוי בעלי שלד. משפחת המינרלים של החבזיט קרובה בהרכבה ובתכונותיה למשפחת המינרלים של הגמלניט (Na4(Si8Al4)O24•11H2O)

החבזיט-Ca מתגבש במערכת הטריקלינית, חבורת סימטריות נקודתית "טריקלינית רגילה" (או גם טריקלינית-פינקואידית) () וחבורת סימטריות מרחבית "". הפרמטרים של תא היחידה הם : Åa=9.40-9.45, b=9.40-9.44Å, c=9.40-9.44Å, וגודל הזוויות הן α=94.18°-94.33°, β=94.08°-94.36° ו-γ=94.07°-94.45°.

חבזיט-K וחבזיט-Na מתגבשים במערכת הטריגונלית, חבורת סימטריות נקודתית "הקסגונלית סקלנוהדרלית" , וחבורת סימטריות מרחבית "". הפרמטרים של תא היחידה הם: Åa=13.78, c=14.97Å.

תכונות פיזיקליות
הגבישים של החבזיט מופיעים בצורת מעוינון באורך עד 4.5 ס"מ ועשויים להיראות קובייתיים (פסאודוקובייתיים) משום שהזווית בין הפאות קרובה לזווית ישרה. כמו כן המינרל מופיע בטבע במקבצים גרגיריים או חסרי צורה היוצרים קרום. תופעת גבישים תאומים נפוצה בחבזיט, וקיימים הן תאומי מגע והן תאומי חדירה סביב ציר ה-c. לחבזיט יש פצילות גרועה בשלושה כיוונים המקבילים לפאות המעוינון, ומובחנת בכיוון אחד ({1011}). הקשיות של המינרל בינונית נמוכה, 5-4 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הממוצע 2.09 גרם לסמ"ק.

תכונות אופטיות
אופטית המינרל הוא דו-צירי  חיובי או שלילי (חבזיט-Ca, חבזיט-K וחבזיט-Na) או חד-צירי חיובי (חבזיט-Sr). מקדמי השבירה של שלושת הסוגים הראשונים של החבזיט הם:nα=1.478-1.485 , nβ=1.48-1.4895 ו-nγ=1.48-1.49. מקדמי השבירה של החבזיט-Sr הם: nω=1.503 ו-nε=1.507.
גבישי החבזיט הם שקופים עד שקופים למחצה. הם חסרי צבע או לבן, ורוד צהבהב, אדמדם וחום. בשקף מנוסר החבזיט הוא חסר צבע. הברק של החבזיט הוא זגוגי.

גילוי ומקור השם
חבזיט-Ca נתגלה לראשונה ב-1792 על ידי הבוטנאי הצרפתי לואי-אגוסטין בוסק ד'אנטיק (Louis-Augustin Bosc d'Antic; 1828-1759) בקול דל לאר (Colle del Lares) בעמק פאסה (Val di Fassa) בנפת טרנטו במחוז טרנטינו - אלטו אדיג'ה שבאיטליה.

חבזיט-K נתגלה לראשונה בעיר ארקולנו השוכנת למרגלות מתחם סומה-וזוב – הכולל את הר הגעש וזוב - במחוז קמפניה שבאיטליה.

חבזיט-Na נתגלה לראשונה ברופה די אצ'י קסטלו (Rupe di Aci Castello) שבקומפלקס הגעשי אטנה בקטניה שבאיטליה.

חבזיט-Sr נתגלה לראשונה בהר סולוייב (Суолуайв) במסיב לובוזרו (Ловозёрские тундры) בחצי האי קולה במחוז מורמנסק שברוסיה.

מקור שם המינרל ביוונית "חבזיוס", נעימה או לחן, אחת מ-20 האבנים היקרות ששמן מופיע בשיר "פרי ליתוס" המדבר בשבחן של המינרלים. שיר זה מיוחס לאורפיאוס, המייסד האגדתי של כת האורפיזם, שפרחה ביוון במאה השישית לפנה"ס. בוסק ד'אנטיק קרא למינרל בתחילה שבזי (chabasie), והשם שונה אחר-כך.

שמות נוספים של המינרל:
אקדיליט (באנגלית Acadialite) ואדיפיט (באנגלית Adipite) הם שמות נוספים של חבזיט-Ca.
פקוליט (במקור הגרמני Phakolith) – תצורת גבישים תאומים של חבזיט-Ca. מקור השם עדשים ביוונית.
הרשליט (באנגלית Herschelite) – שם נוסף חבזיט-Na. המינרל קרוי על שמו של האסטרונום הבריטי ג'ון הרשל.

שימושים
למינרל יש שני שימושים נפוצים: עבור אספני מינרלים, וכמסננת מולקולרית להפרדת מולקולות. החבזיט, כמו שאר הזאוליטים, בנוי כך שהחללים המולקולריים מתחברים ויוצרים תעלות. הגודל המקסימלי של מולקולות או יונים היכולים לחדור לנקבוביות של החבזיט נקבע על פי קוטר התעלות, ורק מולקולות בגדלים וצורות מסוימים יכולים לעבור.

מקור ותפוצה
החבזיט מצוי בדרך כלל בחללים דמוי השקד שבבזלת ובסלעים דומים כדוגמת אנדזיט יחד עם זאוליטים רבים אחרים. כמו כן, בעורקים הידרותרמיים ובמשקעי טוף שעברו התמרה מזכוכית געשית.

כאמור, החבזיט הוא אחד מסוגי הזאוליטים הנפוצים. בין המקומות בהם ניתן למצוא החבזיט:
בקול דל לאר (Colle del Lares) בעמק פאסה (Val di Fassa) בנפת טרנטו במחוז טרנטינו - אלטו אדיג'ה, ובהר הגעש הכבוי סומה (Suma) – קלדרה עתיקה שהר הגעש וזוב הוא חלק ממנה - במחוז קמפניה שבאיטליה (המקום בו נמצא המינרל לראשונה); גבישים נאים באידר-אוברשטיין (Idar-Oberstein) במדינת ריינלנד-פפאלץ בגרמניה; בנובה סקוטיה שבקנדה; בהר סולוייב (Суолуайв) במסיב לובוזרו (Ловозёрские тундры) בחצי האי קולה במחוז מורמנסק שברוסיה; בכמה מקומות, כולל סוללת הענק במחוז אנטרים שבצפון אירלנד; בפונה שבמדינת מהאראשטרה שבהודו; ובהר פיירי (Fairy Mount), סמוך לקיוגלה (Kyogle) במדינת ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה.

לקריאה נוספת
Deer, W.A., R.A. Howie, and J. Zussman Rock Forming Minerals 4: framework silicates , 1963, Pages 387-400.

קישורים חיצוניים

אתר Mindat
פרויקט rruff
אתר Mineral Galleries

חבזיט-Ca
אתר WebMineral
אתר Mindat

חבזיט-K
אתר WebMineral
אתר Mindat

חבזיט-Na
אתר WebMineral
אתר Mindat

חבזיט-Sr
אתר Mindat

הערות שוליים

זאוליטים
טקטוסיליקטים
מינרלים סיליקטיים
מינרלי מגנזיום
מינרלים