זמר נוגה

זֶמֶר נוּגֶה (מוכר גם במילותיו הראשונות, הֲתִשְׁמַע קוֹלִי) הוא שיר מאת רחל המשוררת, אשר חובר בתל אביב בשנות העשרים של המאה ה-20. נחשב לאחת הקלאסיקות של הזמר העברי.

בשנת 2009 הגיע השיר למקום ה-16 במצעד של המדינה, תחת לחנו של שמוליק קראוס.

רקע 
בשנת 1913 יצאה רחל מארץ ישראל לצרפת כדי ללמוד חקלאות באוניברסיטת טולוז. בלימודיה פגשה את מיכאל ברנשטיין, שהיה מהנדס במקצועו, והתאהבה בו, ואף שקלה להינשא לו. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופסקו הלימודים, ורחל חזרה לאביה ברוסיה, שם עבדה בבית יתומים. בתום המלחמה חזרה לארץ ישראל, אולם ברנשטיין סירב להצטרף אליה ונשאר ברוסיה, כך שעד יום מותה לא פגשה בו עוד.

זמן קצר לאחר חזרתה לארץ התגלתה אצלה מחלת השחפת, והיא התבקשה לעזוב את קבוצת דגניה בה גרה ועבדה. היא התאשפזה בבית החולים בצפת, ואחר כך התגוררה בתל אביב, ובה כתבה את "זמר נוגה".

בגרסה ראשונה של השיר הייתה השורה המסיימת אותו "כאשר חיכתה סולוויג לדודהּ". סולוויג (Solveig) הייתה אהובתו של פר גינט, גיבור מחזהו של הנריק איבסן, שחיכתה לו בזמן מסעותיו בעולם, וברנשטיין כינה לעיתים במכתביו את רחל בשם זה: "הרחק-הרחק חיה סולוויג"; "סולוויג מן הצפון, שהלכה לארץ התמרים". רחל מסרה גרסה זו לאחייניתה שרה, ושאלה אותה לדעתה על השיר, וזו השיבה שלדעתה עדיף לסיים את השיר עם דמות מן הספרות העברית ולא מן הספרות האירופית. בעקבות זאת שינתה רחל את השורה האחרונה ל"כחכות רחל לדודה", מהסיפור התנ"כי על עבודת יעקב באהבתו לרחל, וכן כרמז לשמה של המשוררת רחל עצמה.

ביצועי השיר וייצוגיו בתרבות הישראלית
השיר זכה למספר לחנים, ובהם אלו של שמוליק קראוס, מרדכי זעירא, זהר לוי ויוסף מוסטקי. לחנו של מוסטקי מוכר בעיקר בביצוע צמד הפרברים ובביצועה של עפרה חזה בתקליט "שירי מולדת". את לחנו של קראוס הקליטה לראשונה להקת החלונות הגבוהים, שבה היה קראוס חבר. מאוחר יותר הקליטו לחן זה זמרים רבים נוספים, והוא הנפוץ מכולם. בשנת 2008 זכה השיר בביצוע החלונות הגבוהים במקום הראשון במצעד שירי ישראל, "מצעד השישים", שנערך על ידי שידורי קשת בערוץ 2. את השיר ביצעה ריטה במשדר המיוחד בהגשת ארז טל וקרן פלס. בשנת 2010 זכה השיר במקום הראשון במצעד שירי שמוליק קראוס שערכה רשת ג', לכבוד יום הולדתו ה-75 של קראוס.

לחן נוסף, שלמעשה מעולם לא יצא לאור, הוא הלחן של פירות חמישה עשר (״שלג על עירי״) של נעמי שמר, שלמעשה במקור הולחן עבור ״זמר נוגה״, ולאחר מכן נגנז, ונעמי שמר חיברה עבורו מילים חדשות, וכך נוצר השיר פירות חמישה עשר.

רונה רמון, אשתו של אילן רמון, בחרה להעלות את השיר "זמר נוגה" בלחנו של קראוס אל מעבורת החלל קולומביה. לאחר שהמעבורת התרסקה, הושמע השיר פעמים רבות ברדיו כזיכרון לאילן רמון ולאסון המעבורת.

באפריל 2019 העניק צה"ל למבצע להשבת גופתו של החלל זכריה באומל, שנעדר 37 שנה מאז קרב סולטן יעקב, את השם: "מבצע זמר נוגה". בשנת 2019, ביצעה שרית חדד את השיר מחדש, ואף הוציאה אותו כסינגל.

לקריאה נוספת
 רחל בלובשטיין, כאן על פני אדמה, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' לח.

קישורים חיצוניים

 מילות השיר, באתר פרויקט בן-יהודה
 ביצוע של החלונות הגבוהים בצילום וידאו נדיר מההופעה החיה באולימפיה, פאריס 1967
 זמר נוגה (התשמע קולי), בביצוע אסתר עופרים, הופעה חיה בהיכל התרבות (תל אביב), 1973

הערות שוליים

שירי רחל המשוררת
שירי אריק איינשטיין
שירי שרית חדד
שירים בעברית
שירים שהולחנו על ידי שמוליק קראוס
ריקודי עם בישראל: שירים