דו"ח חירות בעולם

דו"ח חירות בעולם (באנגלית: Freedom in the World Report) הוא דו"ח המתפרסם מדי שנה על ידי ארגון ה-Freedom House האמריקאי. מטרת הדו"ח לנסות ולהציג מדד כמותי לרמת הדמוקרטיה והחופש הפוליטי במדינות ובטריטוריות שונות בעולם. הדו"ח מדרג את רמת הזכויות הפוליטיות והחירויות האזרחיות במדינות ובטריטוריות השונות בסולם של 1 (הכי חופשי) ועד ל-7 (הכי פחות חופשי). על פי דירוגים אלה, מחולקות המדינות לקטגוריות – "חופשית" (Free), "חופשית חלקית" (Partly Free) ו"לא חופשית" (Not Free). פרסום המדד החל בשנת 1973 על ידי הסוציולוג ריימונד גסטיל. 

חוקרים משתמשים בדו"ח לעיתים קרובות על-מנת לכמת דמוקרטיה, ויש מתאם גבוה בינו לבין מדדי דמוקרטיה אחרים, כמו מדד ה-Polity data series. כמו כן, הושמעו גם ביקורות כנגד חלק מהערכותיו של הדו"ח. 

הדירוגים המוצגים על ידי המדד זוכים לשימוש רב ולעיתים קרובות הם נחשבים לסמכות בתחום. המדד מופיע רבות בתקשורת, זוכה לשימוש רב במחקרים אקדמיים וכן משמש את האומות המאוחדות, הבנק העולמי והסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי של ממשלת ארצות הברית. המדד נחשב בקרב קהילת החוקרים כ"קנה מידה למדידת הדמוקרטיה".

שנת 2022 

בראשית שנת 2023 פורסם הדו"ח העוסק בשנת 2022. הוא מציין שיפור במדינות רבות ובלימת המגמות השליליות שהסתמנו בשנים קודמות. מספר המדינות בהן חל שיפור דומה למספר המדינות בהן חלה נסיגה (כ-35 מתוך 195 לכל כיוון). ההתקדמות מיוחסת בעיקר להסרת המגבלות שהוצבו במדינות שונות בגלל מגפת הקורונה. יחד עם זאת מלחמת רוסיה באוקראינה הייתה התפתחות שהגבירה את הסכנות לחופש בעולם. הדוח מציין שקיימת תופעה רחבה של נסיגה ברמת חופש הביטוי ובקיומה של תקשורת חופשית. לגבי ישראל הדוח קובע שישראל היא דמוקרטיה רב מפלגתית חזקה עם מערכת משפטית חזקה שהגנה על הזכויות לחופש. יחד עם זאת הדוח מציין שקיימת אפליה כללית וגם מצד הממסד הפוליטי נגד מיעוטים. מערכת המשפט לא הצליחה לעצור תופעה זו ב-2022.

שנת 2020 
בראשית שנת 2021 פורסם הדו"ח העוסק בשנת 2020. כותרת הדו"ח היא "דמוקרטיה במצור" והוא עוסק, בין השאר, בפגיעה בדמוקרטיה שהתרחשה במספר מקומות בעולם בעת מגפת הקורונה. גם בדו"ח שנתי אחר של הארגון, הדו"ח על רמת החופש ברשת האינטרנט (Freedom on the Net Report), תוארו מגמות עולמיות שליליות בעקבות המגפה, ובהן ניצול של מספר ממשלות את המגפה כעילה להגבלת הגישה למידע במקביל להצפת מידע מוטעה שמונע מאזרחים גישה למידע שאינו נוח לממשלה; הגברת איסוף נתונים על האזרחים על ידי הרשויות באופן שעלול לפגוע בפרטיות; "פיצול" של האינטרנט הגלובלי כך שמדינות שונות מטילות מגבלות על זרימת מידע לשטחן.

דו"ח 2019

הנתונים המופיעים מטה הם נתוני מהדורת 2019 של הדו"ח. עבור כל מדינה, הסטטוס הסופי ("חופשית", "חופשית חלקית" או "לא חופשית") נקבע על ידי הממוצע של הציון עבור זכויות פוליטיות והציון עבור חירויות אזרחיות. מדינות שממוצע הציונים שלהן הוא בין 1.0 ל-2.5 נחשבות לחופשיות, אלו שממוצע הציונים שלהם הוא בין 3.0 ל-5.0 נחשבות לחופשיות חלקית ואלו שממוצע הציונים שלהם הוא בין 5.5 ל-7.0 נחשבות ללא חופשיות. המתודולוגיה מוסברת באתר הרשמי של Freedom House.

כוכבית (*) מציינת מדינות שנחשבות לדמוקרטיות אלקטורליות. על מנת להיחשב לדמוקרטיה כזו, על מדינה לעמוד בתנאים הבאים:

מערכת פוליטית תחרותית ומרובת מפלגות.
זכות בחירה לכל האזרחים המבוגרים. (תיתכנה הגבלות לגיטימיות כנגד אזרחים שהורשעו בפשעים מסוימים).
קיום של בחירות באופן קבוע, וביצוע הבחירות בתנאים של חשאיות וביטחון סביר. כמו כן אסור שתהיה רמה גבוהה של זיופים ותרמיות בבחירות.
אפשרות משמעותית של המפלגות הפוליטיות לפנות לציבור באמצעות התקשורת ובאמצעות קמפיינים פוליטיים פתוחים.

בדו"ח של שנת 2019 114 מדינות קיבלו סטטוס של דמוקרטיות אלקטורליות, שתיים פחות מבדו"ח של השנה הקודמת. בהוטן וקוסובו נוספו לרשימת הדמוקרטיות האלקטורליות, ואילו בוסניה והרצגובינה, קומורו, נפאל וטנזניה איבדו את מעמדן כדמוקרטיות אלקטורליות.

בטבלאות שלהלן:

PR – זכויות פוליטיות (Political Rights)

CL – חירויות אזרחיות (Civil Liberties)

* – דמוקרטיות אלקטורליות על פי ההגדרה שהובאה לעיל.

מזרח אירופה, מרכז אירופה ומדינות ברית המועצות לשעבר

מערב אירופה ודרום אירופה

אמריקה

אסיה והאוקיינוס השקט

אפריקה שמדרום לסהרה

המזרח התיכון וצפון אפריקה

טריטוריות הקשורות למדינות או שנויות במחלוקת
טריטוריות השנויות במחלוקת או הקשורות למדינות מדורגות בנפרד בדו"ח. (בסוגריים מופיעים הגורם או המדינה השולטת בשטח, שעמה קיימת המחלוקת או שאליה קשורה הטריטוריה)

דירוגה של ישראל לאורך השנים
ישראל מדורגת בדו"ח כל שנה מאז שיצא לראשונה. להלן דירוגה של ישראל לאורך השנים.

יש לשים לב - דירוג נמוך יותר (הסעיפים CL ו-PR) משמעו מצב חופש טוב יותר; אולם כמות נקודות נמוכה יותר משמעה מצב חופש גרוע יותר.

ראו גם
 מדד הדמוקרטיה
 מדד הפיתוח האנושי

קישורים חיצוניים
 Freedom in the World – האתר הרשמי.

הערות שוליים

מדדים

זכויות האדם
דמוקרטיה