רב אביתר גאון

רב אביתר גאון בן רב אליהו הכהן גאון (מכונה: רב אביתר הכהן; 1042–1112 בקירוב,  (ד'תת"ב - ד'תתע"ג בלוח העברי) נמנה בין גאוני ארץ ישראל בתקופת הגאונים ואחרון ראשי ישיבת ארץ ישראל - "ישיבת גאון יעקב".

ביוגרפיה

רבי אביתר הגאון, נולד בשנת 1042 בקירוב. הוא פעל בתקופת השלטון הערבי של השושלת הפאטמית ממצרים. אביו, רב אליהו הכהן גאון עמד אף הוא בראשות ישיבת "גאון יעקב" ברמלה ובירושלים. רב אביתר כיהן אחרי אביו בראשות הישיבה.
אביתר נולד למשפחת כוהנים גאונים מירושלים מיוחסים לתנא רבי אלעזר בן עזריה ומצאצאי עזרא הסופר. אביו היה בנו של רבי שלמה בר יוסף הכהן גאון. דודו היה רבי יוסף בן שלמה הכהן גאון.

בשנת 1071 עבר עם אביו לפוסטאט (כיום חלק מקהיר), כנראה בשל פלישת הסלג'וקים. 
נמצאה בגניזה הקהירית קבוצת שאלות ותשובות משנת 1071 בהן חתומים ר' אליהו הכהן גאון ובנו ר' אביתר גאון שהוזכרה במחזור ויטרי בתור "רבי משולם בן משה שאל את פי אריות יושבי ירושלים עיר הקודש". לאחר מכן עבר לעיר צור, אליה עברה ישיבת ארץ ישראל ושימש בה תחת הנהגת אביו כאב בית דין. 

לאחר פטירת אביו בשנת 1083 שימש בה כראש הישיבה ואילו אחיו ר' שלמה התמנה לאב בית הדין. מוסד זה בצור היה הסמכות הארץ-ישראלית האחרונה מימי הסנהדרין. בעקבות המחלוקת הקשה עם דוד בן דניאל בן עזריה גאון שניסה לזכות בכוח בהנהגת היהודים מטעם השלטון, נאלץ רבי אביתר ב-1095 לעזוב לסוריה והישיבה התפרקה. לאחר כשנה חזר לצור והישיבה חזרה עמו אך כבר ב-1096 נחרבה הקהילה בצור ור' אביתר העביר את הישיבה לטריפולי. אחיו ר' שלמה הקים בהדרך הסמוכה לדמשק את ישיבת ארץ הצבי שאף עברה בהמשך לדמשק, ובנו של שלמה ר' מצליח הכהן גאון הקים ישיבה בשם דומה בפוסטאט שבמצרים. בניו של אביתר גאון היו ר' אליהו, ר' צדוק וחתנו היה ר' עמרם הכהן.

ידוע שבשנת ד'תתנ"ו (1096) נפוצה אמונה שזו שנת גאולה ושמלחמות הנוצרים במוסלמים בארץ ישראל זוהי מלחמת גוג ומגוג, וחכמי הדור התנגדו לזה וקיבצו מכתבים מגדולי ישראל ביניהם התפרסם מכתב ששלח ר' אביתר נגד אמונה זו אך תוכן המכתב אינו בידינו.

כמו כן ידועים שני פיוטים שחיבר שנמצאו במחזורים, אחד כנראה ליום הכיפורים המתחיל במילים: "שרפי צבא שחק אשר במעונים..." ואחד לחתן וכלה. 

רבי אביתר נפטר בשנת 1112 בקירוב. על שמו קרוי הר אביתר שבגליל העליון. ייתכן שהר אביתר נקרא על-שם "מגילת אביתר", בה מסופר כי לאחר מותו של אביו רבי אליהו הכהן, ראש ישיבת גאון יעקב, בשנת 1083 בצור, נשאוהו "כל ישראל במשא כתף, ולא על הסוסים מהלך שלושה ימים להר הגליל לדלתון, ויקבר בראש ההר אצל רבי יוסי הגלילי...".

מגילת אביתר
מחיבוריו של אביתר לא נשארה אלא מגילה מפורסמת, הידועה בשם "מגילת אביתר" ומספרת על תולדות גאונות ירושלים במאה ה-11. המגילה כתובה בלשון מליצית ומתארת את פרשת מלחמת בית אביו נגד רב דניאל בן עזריה ובנו דוד שניסו בכוח להשתרר על היהודים באותה תקופה תוך דחיקת ההנהגה הקיימת. מן המגילה עולה שהיו לאביתר ידיעות בתלמוד ובמדרשים, ושהיה נוטה לתורת הסוד.

המגילה פורסמה על ידי ש.ז שכטר בשנת 1902 ברבעון האנגלי "Jewish Quarterly Review". במגילה מתייחס אביתר בהדגשה רבה לזכויותיה המיוחדות של ארץ ישראל כלפי ארצות הגולה:

במגילה מסופר עוד שאביתר אכן עבר בעצמו ב-1083 מצור לחיפה כדי "לקדש בה את השנה" (ד'תתמ"ד) כסמל לסמכותו של המרכז הארץ-ישראלי בענייני קידוש החודש.

כמו כן מתואר במגילה הטקס של קבורת אביו אליהו גאון שנפטר בצור והועלה לקבורה בגליל בהשתתפות קהל רב.

כיום ידוע על שני כתבי יד של מגילת אביתר שנמצאו בגניזת קהיר; ידועים היום במספרם t-s 12.729 ו-t-s 10k.7. שני כתבי היד חסרים מספר אותיות ולפעמים מילים שלמות.

לקריאה נוספת
 זאב וילנאי, אנציקלפדיית אריאל כרך "חוקרים-תיירים", עמ' 14.

קישורים חיצוניים
 מגילת אביתר טקסט המגילה מפרויקט הגניזה - אוניברסיטת פרינסטון
 
 אוצר הגדולים אלופי יעקב - חלק ב' סעיף ס"ו - בערך רב אביתר הכהן באתר הספרים העבריים.

הערות שוליים

אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
גאוני ארץ ישראל
ירושלים: רבנים 
כהנים מבני צדוק
סופרים יהודים בימי הביניים
צור
רבנים ארץ-ישראלים
משפחת אהרן הכהן בן מאיר
אבות בתי דין
ילידי 1042
נפטרים ב-1112