בית בעל מעון

בֵית בַּעַל מְעוֹן (במואבית: 𐤁𐤕 𐤁𐤏𐤋𐤌𐤏𐤍), בעל מעון (במואבית: 𐤁𐤏𐤋𐤌𐤏𐤍) או בֵּית מְעוֹן, היתה עיר בסביבות מידבא, בעבר הירדן המזרחי בתקופת המקרא. על פי המסופר בתנ"ך, העיר הייתה בשליטתם לסירוגין של מואב ושבטי ישראל. חוקרי המקרא הציעו לזהות אותה עם העיר בְּעֹן.

תולדותיה
בספר במדבר מוזכרת העיר "בעל מעון" כאחת מערי עבר הירדן המזרחי, שבו חפצו להאחז בני שבט ראובן וגד; אולם מנהיגי העם ובראשם משה, הוכיחו אותם במילים קשות על השתמטותם למעשה מכיבוש הארץ שנועדה לכלל העם. לאחר שהודיעו נציגי השבטים על מחויבותם להחלץ למלחמה יחד עם שאר השבטים, הובטח להם האזור שבו חפצו. 

בספר יהושע מוזכרת שוב העיר בתחום נחלת שבט ראובן:

במאה ה-9 לפנה"ס, מישע מלך מואב בנה (כלומר שיפץ) את העיר (הניקוד לא במקור ונועד להקלת הקריאה) ובנה בה אשוח (מאגר מים), כפי שמוזכר פעמיים במצבת מישע:

הנביאים האחרונים הזכירו את העיר בנבואותיהם; למשל ירמיהו בנבואת הזעם שנשא על מואב:

העיר הוזכרה באונומסטיקון של אוסביוס (שנכתב בתחילת המאה ה-4 לספירה), ככפר גדול הנמצא תשעה מיל מחשבון.

העיר הקדומה מזוהה על ידי חוקרים עם הכפר מאעין, השוכן שבעה ק"מ דרומית-מערבית למידבא, ואשר במרכזו תל קדום.

ראו גם
 מואב

לקריאה נוספת
 הערך: בֵית בַּעַל מְעוֹן, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 152.

 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.

 עזרא ציון מלמד, האונומסטיקון לאבסביוס, ירושלים: תש"י 1950, עמ' 22-21.

קישורים חיצוניים
 רבי יהוסף שוורץ, ספר תבואות הארץ: ראובן, באתר tevuot

הערות שוליים

אתרי המקרא
מואב
נחלת שבט ראובן