יובל נח הררי

יובל נח הררי (נולד ב-24 בפברואר 1976) הוא היסטוריון ישראלי ופרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים. ספריו "קיצור תולדות האנושות", "ההיסטוריה של המחר" ו-"21 מחשבות על המאה ה-21" תורגמו ל-65 שפות ונמכרו בכ־45 מיליון עותקים (נכון ל-2023).

ביוגרפיה
הררי נולד במשפחה בת שלושה ילדים וגדל בקריית אתא. סביו עלו ארצה מלבנון וממזרח אירופה. אביו עבד כמהנדס ברפא"ל. הוא למד בכיתת מחוננים במרכז חינוך ליאו באק בחיפה. הוא התחיל בלימודי היסטוריה ויחסים בינלאומיים כבר בגיל 17, במסגרת העתודה האקדמית. הוא החל לשרת בחיל השריון, אולם שוחרר לאחר כמה חודשים בשל בעיה רפואית.

בשנים 1993–1998 למד לתואר ראשון ולתואר שני בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים. התזה לתואר השני עסקה בלוגיסטיקה ואספקה בימי הביניים. הוא עשה דוקטורט ב-Jesus College שבאוניברסיטת אוקספורד, בהדרכתו של ד"ר סטיבן גאן (Gunn), בשנים 1998–2002. עבודת הדוקטורט עסקה בהשוואה של זיכרונות לוחמים מהמאות ה-15–16 לזיכרונות לוחמים מהמאה ה-20, וראתה אור כספרו הראשון. הוא השלים בתר-דוקטורט בהיסטוריה כעמית יד הנדיב בשנים 2003–2005.

הררי התמנה למרצה בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בשנת 2005, למרצה בכיר בקביעות בשנת 2008, ולפרופסור חבר בספטמבר 2014. בשנים 2003–2011 היה מתאם התוכנית להיסטוריה עולמית באוניברסיטה העברית. בחודש נובמבר 2012 נבחר לחבר באקדמיה הצעירה למדעים.

מחקריו עוסקים בעיקר בשלושה תחומים: היסטוריה צבאית של ימי-הביניים, ההיסטוריה של חוויית המלחמה, והיסטוריה עולמית.

נחשב מומחה גם בתחום האתיקה של בינה מלאכותית.

ביולי 2018 בביקור בלוס אנגלס החליט הררי לא לשתף פעולה עם הקונסוליה הישראלית בעיר, בנימוק שמבחינתו מדובר ב"זרוע ארוכה של מדיניות ממשלת ישראל אשר מגבילה את חופש התקשורת, הביטוי, היצירה והמחשבה", זאת כמחאה בין היתר על חוק הפונדקאות וחוק הלאום. בראיון עימו אמר הררי כי “הספרים שלי מצליחים לשנות לטובה את הדימוי של ישראל בקרב קהלים מגוונים, מסין ועד טורקיה. עם זאת, אני מעדיף שלא להופיע כנציג רשמי של ממשלת ישראל הנוכחית, מכיוון שעבודתי כחוקר וכסופר מושתתת על היכולת לחקור, לחשוב ולכתוב באופן חופשי, ואילו ממשלת ישראל הנוכחית מערערת באופן שיטתי ומכוון את חופש התקשורת, חופש הביטוי וחופש המחשבה בישראל".

בתחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה, הצהיר הררי על תמיכתו באוקראינה. בראיון עם ערוץ הטלוויזיה האוקראיני Freedom, אמר "אני מאמין שבזכות העובדה שהאוקראינים עוצרים את הטנקים הרוסיים בידיים חשופות, כל העולם יכול להיות בטוח. העם הזה הראה והוכיח לעצמו ולעולם שהוא באמת אומה חופשית".

בשנת 2023 יצא נגד הרפורמה המשפטית, שאותה הגדיר כהפיכה משטרית המובילה את ישראל לדיקטטורה.

פרסים
 הררי זכה בפרס "מונקאדו" למאמרים על היסטוריה של החברה להיסטוריה צבאית
 פעמיים (ב-2009 וב-2012) זכה בפרס פולונסקי למקוריות ויצירתיות במדעי הרוח שמעניקה האוניברסיטה העברית
 ספרו "קיצור תולדות האנושות" זכה בפרס הספר האקדמי של השנה של איגוד המוציאים לאור האקדמיים הבריטי
 ספרו "ההיסטוריה של המחר" זכה בפרס הנדלזבלאט שמוענק בגרמניה לספר כלכלי משפיע ומעורר מחשבות ובפרס "הספר החכם של השנה" של האוניברסיטה היגלונית
 ספרו "21 מחשבות על המאה ה-21" כובד כספר הידע של השנה על ידי כתב העת הגרמני Bild der Wissenschaft.
 בשנת 2015 זכה בפרס סטימצקי, המחולק לסופרים שספריהם היו הנמכרים ביותר בשנה החולפת.

בשנת 2018 היה מועמד לפרס יאן מיכלסקי, על ספרו "ההיסטוריה של המחר".

זכויות בעלי חיים
במהלך המחקר שערך בנושא המהפכה החקלאית והמהפכה התעשייתית לצורך כתיבת ספרו "קיצור תולדות האנושות", נחשף הררי ליחס האדם כלפי בעלי החיים והחליט לאמץ אורח חיים טבעוני. לטענתו, הכלכלה, החברה, הפוליטיקה והדת בנויות על ניצול בקנה מידה עצום של מיליארדי חיות משק, תוך הכחשת הסבל שלהן. הררי לוקח חלק בפעילויות התנועה לזכויות בעלי חיים: בדצמבר 2013 השתתף עם גארי יורופסקי בשני כנסים בנושא זכויות בעלי חיים שנערכו בתל אביב וברמת גן. במאי 2015 השתתף עם אלכס הרשאפט בכנס לזכויות בעלי חיים שנערך באוניברסיטה העברית.

עיסוק במדיטציה
בספרו "ההיסטוריה של המחר", בפרק התודות, מספר הררי כי הוא מודט ויפאסנה, שיטה שלמד ממורו ס.נ. גואנקה (ספרו זה אף מוקדש לאותו מורה). הררי כותב שם "לא יכולתי לכתוב את הספר הזה בלי הניסיון והידע שרכשתי באמצעות תרגול ויפאסנה במשך כ-14 שנים". הררי השתתף בקורסים ויפאסנה בני 10 ימים, ואף בקורסים ארוכים בהרבה של עד 60 יום, בארץ ובעולם, והיום הוא מורה עוזר (Assistant Teacher) ומנחה קורסי ויפאסנה במרכזים המלמדים זאת על פי גואנקה. במאמר בנושא במוסף הארץ תוהה הררי "אולי יש מקום לרתום את הטכניקות הללו (מדיטציות שונות כגון ויפאסנה) לטובת המחקר המדעי של התודעה?". בעקבות כך אימץ הררי אלמנטים מהבודהיזם, בהם כפירה בקיום של נשמה ואני קבוע וראיית הקיום כרצף של חוויות ותופעות ארעיות וחולפות; ושימת דגש על אושר וסבל.

טרנס-הומאניזם
הררי הביע פעמים רבות תפיסות עולם, אשר יש המפרשים אותן כקרובות לטרנס הומניזם. זוהי גישה פילוסופית המנסה להבין ולהעריך את האפשרויות להתגבר על 'מגבלותיו הביולוגיות' של האדם באמצעות קדמה טכנולוגית, וחיבור בין גוף האדם למכונות. 

בספרו קיצור תולדות האנושות, משנת 2011, כתב: "נכון הוא הדבר, שאין לנו עדיין היכולת להשיג זאת, אך ניכר שאין מכשול טכנולוגי בלתי-עביר, אשר ימנע מאיתנו לייצר בני-אדם עליונים (Superhumans). המכשולים המרכזיים הינם התנגדויות אתיות ופוליטיות, אשר האטו את המחקר בבני באדם. ולא משנה כמה משכנעים טיעונים אתיים אלה עשויים להיות, קשה לראות כיצד הם יוכלו לעצור בעדו של הצעד הבא לאורך זמן, במיוחד כאשר מה שעל השולחן הינו האפשרות של הארכת חיי אדם לנצח, כיבוש מחלות בלתי-ניתנות לריפוי, ושדרוג של יכולותינו השכליות והרגשיות".

בינואר 2018 נשא הרצאה בוועידה של הפורום הכלכלי העולמי, שכותרתה: "האם העתיד יהיה אנושי?". אותה שנה אמר באירוע של הפורום: "אנחנו אחד הדורות האחרונים של הומו-סאפיאנס. בדור הבא, אנחנו נלמד כיצד להנדס גופים ותודעות". בנובמבר 2019 בראיון לרשת החדשות CNN, אמר כי: "... הדבר החיוני ביותר לדעת בנוגע לחיים במאה ה-21, הוא שבני אדם הם כעת חיות הניתנות לפריצה". בכנס נוסף של הפורום הכלכלי העולמי, התייחס הררי לאחד מספריו, ואמר: "השאלה הפוליטית והכלכלית הגדולה של המאה ה-21, תהיה: בשביל מה אנו זקוקים לבני אדם? או לכל הפחות: בשביל מה אנו צריכים כל-כך הרבה בני אדם?". כאשר שאל אותו המראיין באותו אירוע: "האם יש לך תשובה לכך בספרך?", ענה הררי עם חיוך לצחוק הקהל: "בהווה, הניחוש הטוב ביותר שיש באמתחתנו הוא: שמור אותם שמחים עם סמים ומשחקי מחשב... אך הדבר אינו נשמע כעתיד מושך במיוחד". ביוני 2023, קבע הררי כי הבינה המלאכותית תוכל בקרוב "לכתוב תנ"ך חדש". 

באתר האינטרנט שלו הביע הררי את העמדה לפיה הוא "איננו טרנס-הומאניסט", גרס כי "אמירותיו בעניין פריצה לבני אדם נועדו להזהיר מפני מה שממשלות רודניות עלולות לעשות באמצעות טכנולוגיה מתקדמת", וחידד כי הוא מאמין "שלאפשר שדרוג של בני אדם באמצעות בינה מלאכותית הוא רעיון מסוכן"..

יחסיו עם הפורום הכלכלי העולמי
הפורום הכלכלי העולמי מקדם בין השאר גם נושאים החשובים להררי, כגון המאבק במשבר האקלים וטבעונות. הררי הוא חבר בפורום הכלכלי העולמי, מרבה להשתתף בכנסיו, ומשתף פעולה עם יוזמותיו של בעליו ומנכ"לו, קלאוס שוואב. בשנת 2020, תרם הררי כמיליון דולרים לארגון הבריאות העולמי, אשר פועל בשיתופי פעולה רבים עם הפורום הכלכלי העולמי.

פעילות פוליטית
במהלך שנת 2023 השתתף הררי בהפגנות בישראל כנגד הרפורמה המשפטית ואף נאם בהן. הוא מתח ביקורת חריפה על הציונות הדתית, שלדבריו פונה נגד ערכי הדמוקרטיה והשוויון ומובילה לחורבן הבית. ביולי 2023, פרסם מאמר דעה ובו כתב, בתמצות עיקרי הדברים, כי "הממשלה קרעה את העם לגזרים", "יש לייצר חוזה חברתי חדש כי החוזה החברתי הנוכחי בישראל מת", "צריך לכונן אספה לאומית חדשה במקום כנסת ישראל הנוכחית", ונכון "לעצור את כל התהליכים במדינה עד שהדברים הללו יתרחשו". מספר ימים לאחר מכן, התראיין להסכת של לקס פרידמן, בו נשאל בנוגע לדעותיו על בנימין נתניהו. בראיון זה חזר על הטענות ממאמר הדעה שפרסם זמן קצר קודם לכן. כן הוסיף, בתמצות עיקרי תשובותיו: "הם (חברי הממשלה) מנסים בגלוי להשיג כוח בלתי-נדלה, ומדברים בגלוי על כך שמן העת שיהיה להם את (הכוח) הזה, הם ייקחו את זכויותיהם של ערבים, של חברי הקהילה הגאה, של נשים, של יהודים חילונים... לכן יש מאות אלפי ישראלים ברחובות... אני הולך לרבות מן ההפגנות הללו... אם ישראל, כמעצמה גרעינית, תהפוך לדיקטטורה פונדמנטליסטית, הדבר יכול להצית אש במזרח התיכון... מדוע חברות פרטיות שובתות? אין לכך תקדים. זה נובע מההבנה שהצלחה כלכלית לא תסייע לנו תחת דיקטטורה משיחית...".

חיים אישיים
יובל נח הררי נשוי לאיציק יהב, בעבר מפיק מופעי תיאטרון וכיום מנהלו האישי. השניים נישאו בקנדה. מתגוררים בכרמי יוסף.

ספריו
קיצור תולדות האנושות - יצא לאור בשנת 2011 בהוצאת דביר. הספר סוקר את מהלך ההיסטוריה האנושית מהופעת האדם ועד ימינו, תוך התמקדות בנקודות המפנה החשובות ותהליכי המפתח של ההיסטוריה. הספר זכה להצלחה עולמית, תורגם לכשלושים שפות ומכר כשמונה מיליון עותקים. עתיד לשמש בסיס לפרויקט דוקומנטרי, אותו יביים אסיף קפדיה  ויפיק רידלי סקוט. המחזה צעד — תמונות מחיי המין האנושי נכתב בהשראת הספר על ידי צבי סהר. ההצגה הועלתה על ידי אנסמבל עיתים בקאמרי ביולי 2023.

ההיסטוריה של המחר - יצא לאור במרץ 2015 בהוצאת דביר. הספר חושף את האמונות והסיפורים שעיצבו את חיינו. הספר זכה בפרס יאן מיכלסקי.
21 מחשבות על המאה ה-21 - יצא לאור באוגוסט 2018, בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר. הספר מאגד מספר מאמרים, חלקם מבוססים על מאמרים שפורסמו כבר בעבר, ודן בסוגיות הטכנולוגיות, הפוליטיות, החברתיות והקיומיות של המין האנושי בהמשך המאה ה-21.
תולדות האנושות / היסטוריה מאוירת - ספר בשני חלקים, החלק הראשון יצא לאור באוקטובר 2020 והחלק השני יצא במרץ 2022 בהוצאת כנרת זמורה ביתן. הספר הוא גרסת קומיקס דיגיטלית המציגה את התפתחותו של האדם בכל רחבי כדור הארץ. זהו מסע הרפתקני אל העבר.
היצורים שלא עוצרים: איך בני האדם השתלטו על העולם - יצא לאור באוקטובר 2022 בהוצאת דביר.

Renaissance Military Memoirs: War, History and Identity, 1450-1600
הספר "Renaissance Military Memoirs: War, History and Identity, 1450-1600" ("זכרונות צבאיים מתקופת הרנסאנס: מלחמה, היסטוריה וזהות") יצא לאור בשנת 2004 בהוצאת Boydell & Brewer. הספר מבוסס על עבודת הדוקטור של הררי.

Special Operations in the Age of Chivalry, 1100-1550
הספר "Special Operations in the Age of Chivalry, 1100-1550" ("מבצעים מיוחדים בעידן האבירות") יצא לאור בשנת 2007 בהוצאת Boydell & Brewer.
הספר מתאר את המבצעים המיוחדים בימי הביניים, כגון התנקשויות, חטיפות, פעולות חבלה והסתננויות. הוא מנסה להראות שהם מילאו תפקיד מכריע בעולם המלחמה של ימי הביניים ולעיתים היטו את הכף במערכה או במלחמה.

The Ultimate Experience: Battlefield Revelations and the Making of Modern War Culture, 1450-2000
הספר "The Ultimate Experience: Battlefield Revelations and the Making of Modern War Culture, 1450-2000" ("החוויה האולטימטיבית: התגלות בשדה הקרב ויצירתה של תרבות המלחמה המודרנית, 2000-1450") יצא לאור בשנת 2008 בהוצאת Palgrave-Macmillan. הספר עוסק במקום של חוויית הפרט בתרבות המלחמה המערבית, ובוחן את הצורה שבה אנשים חווים מלחמה וחושבים עליה. הוא מתאר את היווצרותה של תרבות המלחמה המודרנית.

הערכת פועלו 

ספרו של יובל נח הררי, קיצור תולדות האנושות, נבחר על ידי נשיא ארצות הברית לשעבר ברק אובמה כאחד הספרים החשובים לקריאה והוא השווה אותו לביקור שלו בפירמידות של גיזה. 

דורג במקום השני ברשימת עשרת ההיסטוריונים המשפיעים ביותר כיום על ידי האתר academicinfluence.com.

ביקורת 

יש המותחים ביקורת על הררי בשל קביעות שאינן מבוססות ולעיתים אף סותרות את הקונצנזוס המדעי, ומצביעים על כשלים וסתירות פנימיות בשיטתו או בכתביו.

הפילוסוף פרופסור מאיר בוזגלו, מבקר חלק מהקביעות של הררי וטוען כי יש בספר תיאורים חדים ואף מבריקים, אולם לעיתים הם אינם עומדים בפני הביקורת, כמו הטיעון כי "ביסוד הפוליתיאיזם עומדת תפיסה מטפיזית האומרת שיש אל יחיד אדיש", או ההגדרה של אושר וסבל כמאזנים שונים של תחושות גופניות, וכן בדוגמאות נוספות. עם זאת, בוזגלו מאוד ממליץ לקרוא את ספריו של הררי, משום שיש בהם הרבה אינפורמציה, הרבה מאוד תובנות מרתקות, מעוף ובעיקר עניין.

הכלכלן ד"ר אורי כץ טוען כי כתיבתו של הררי בנושאים כלכליים לוקה בבורות, חוסר הבנה ותקיפת אנשי קש. כך למשל תיאורו לגבי מקורות המהפכה התעשייתית עומד בסתירה מוחלטת לספרים ולמאמרים של בכירי החוקרים בהווה ובעבר, ובניגוד ל"עשרות ספרים עבי כרס" שנכתבו בנושא.

ד"ר משה רט כתב כי "למרבה הצער, עיון בספריו מגלה שההילה שנקשרה לאיש רחוקה מאוד מלהיות מוצדקת. ספריו ומאמריו של הררי מלאים בכשלים, שגיאות, סתירות עצמיות וחוסר הבנה מביך של רבים מהנושאים עליהם הוא כותב" וכי "מאמרו של הררי (בנוגע לתרומה השולית של היהדות לאנושות) לוקה בכשלים לכל אורכו". ביחס למאמר זה כתב הרב והפילוסוף מיכאל אברהם כי "יובל נוח הררי לא מאכזב. כל כך הרבה שטויות, דמגוגיה, הנחות המבוקש והנחות לא מבוססות, במאמר אחד. זה קשקוש שהוא אפילו יותר מרוכז מאשר בספריו".

הרב חיים נבון כתב כי "שני ספריו של יובל נח הררי ("קיצור תולדות האנושות" ו"ההיסטוריה של מחר") הם פרויקט מרשים של היסטוריה ופילוסופיה, אך בכמה סוגיות אנושיות מרכזיות נראה שהאידאולוגיה גוברת על האמת".

קו ביקורת נוסף מתמקד בכך שהררי מציג את מצבו של המין האנושי כיום דרך עדשה צרה של אתוס אינדיבידואליסטי נאו-ליברלי. דני גוטוויין קובע שספרו של הררי "21 מחשבות על המאה ה-21" מציג עמימות מכוונת שנמנעת מלבקר את מוקדי הכוח והשיח אותו הם מקדמים: "הוא מפקיע סוגיות אלה מהקשריהן החברתיים, מציג אותן כבלתי פתירות מבחינה פוליטית והופך את ההתמודדות אתן לעניין אישי". בדומה לגוטוויין, גיל חיזי טוען שהפרשנות שהררי מציג למגפת הקורונה ממשיכה להציב במרכז את יחסו של הפרט אל טכנולוגיות המידע, בהמשך לנטייתו של הררי להמעיט את הדיון בנושאי רווחה, התאגדויות חברתיות ותפיסות עולם תלויות תרבות. תומר לביא מוסיף ומזהיר שעל פי תורתו המוסרית של הררי, היחיד עסוק בזכויותיו הפרטניות ונמנע מלהתחייב לחמלה לשאר בני המין האנושי.

בעקבות הסכמת הררי להשמטת דברי ביקורת על שלטון פוטין מהתרגום לרוסית של ספרו "21 מחשבות על המאה ה-21", נמתחה ביקורת על בגידת הררי בערכים שהוא עצמו מטיף להם. הררי השיב לביקורת זו שללא הסכמתו לשינויים מעטים בספר, הספר לא היה מאושר לפרסום ברוסיה. הוא הוסיף שרוסיה היא מדינה לא דמוקרטית והוא לא היה מוכן לשנות את הרעיונות והמסרים המרכזיים אך את הדוגמאות היה מוכן לשנות כדי שהספר יצא לאור גם ברוסיה. הוא ציין "אני חושב שהתשלום של שינוי דוגמאות ספורות שווה את הרווח של הגעה לקהל הרוסי".

קישורים חיצוניים 

 

 
 סרטונים
 
 יובל נח הררי, היסטוריה עולמית, 25 הרצאות מצולמות שהועברו במסגרת תוכנית 'אבני פינה' של האוניברסיטה העברית 
  יובל נח הררי בריאיון מיוחד ל"אולפן שישי" 10.03.23
 הרצאות TED של יובל נח הררי
ראיונות
 קובי מידן, ריאיון עם יובל נח הררי בתוכניתו "חוצה ישראל", דצמבר 2011, חלק א, חלק ב
 
 קובי מידן, ריאיון עם יובל נח הררי בתוכניתו "חוצה ישראל", מאי 2015, חלק א, חלק ב
 ריאיון עם יובל נח הררי בידיעון האוניברסיטה העברית בירושלים, נובמבר 2011
 ריאיון עם יובל נח הררי באתר "הגורם האנושי"
 
 
 
 
 
ממאמריו
 טרור מהו? מימי-הביניים ועד למאה העשרים ואחת, זמנים 108, סתיו 2009
 
 
 
 
 
 
 
 
 האלים השתגעו, באתר בית אבי חי, 16 בינואר 2014
 
 
 
 
 
 
 
 

ביקורות

הערות שוליים

היסטוריונים צבאיים ישראלים
היסטוריונים של ימי הביניים
סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: היסטוריה
חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
אתאיסטים ישראלים
טבעונים ישראלים
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אוקספורד
זוכי פרס סטימצקי
בוגרי מרכז חינוך ליאו באק
חוקרים להט"בים ישראלים
זוכי פרס יאן מיכלסקי
כרמי יוסף: אישים
ישראלים שנולדו ב-1976