התקופה העות'מאנית בארץ ישראל - מונחים

התקופה העות'מאנית בארץ ישראל ארכה כארבע מאות שנה, משנת 1517 עד 1917, ומונחים רבים בשפה הטורקית החדשה והערבית, שחלקם שנוצרו או השתמעו בעקבות השלטון העות'מאני, השתרשו מאז בשפה ובתרבות העברית, כמו בתרבות הארצישראלית בכללה. חלקם נוצרו לפני התקופה העות'מאנית, ומקורם משפות הכובשים והפולשים הקודמים: פרסית, מונגולית, וערבית ללהגיה, השתמרו מתקופות קדומות: הערבית, הצלבנית והממלוכית.

הובאו בערך המונחים העיקריים, בתעתיק וההיגוי המקובלים ביישוב, הגם שאופן הגייתם של המונחים השתנה במקצת, בין אתרים ובמשך השנים; ואשר נעשה בהם שימוש בספרות, באמנות, ובאדריכלות הארצישראלית והעברית לדורותיה, בהיסטוריוגרפיה הישראלית, בספרות החוק והמשפט האזרחי והצבאי של מדינת ישראל.

א

ב

ג

ד

ה

ו

ז

ח

ט

י

כ

ל

מ

נ

ס

ע

פ

צ

ק

ר

ש
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית ושפות נוספות !! משמעות
|-
| שבאב, שבב || şebibe ,şebâb, תעתיק טורקי: שֵֶׁבָּאבּ || شباب || شباب || . || מספר מובנים קרובים: 1) נוער, נעורים, עלומים, בחרות. 2) עלם, צעיר, בחור אמיץ לב. 3) צעירים, הדור הצעיר; וכך משמעו בעברית הארצישראלית
|-
| שווֹיֶה || . || . || . || . || לאט
|-
| שוכרה, וגם סוּחְ'רָה || suhra, תעתיק טורקי: סוּהְרָה || سخره ||سخرة || . || עבודת פרך לטובת השלטונות; חטיפת בני אדם לעבודת כפייה עבור הממשלה או הצבא
|-
| שייח', שיך || şeyh, תעתיק טורקי: שֵייהּ || شيخ || شيخ || . || ראש קבוצה חברתית, חמולה, משפחה גדולה, שבט או כפר; קבל את סמכותו בדרך כלל בירושה או כפי הסכמים שנקבעו; מנהל את צורכי הקבוצה ונושא ונותן עם גורמי חוץ שלטוניים ואחרים, וכן, איש נשוא פנים, זקן
|-
| שׁרֵיעָה || şeriat, תעתיק טורקי: שֵׁרִיאָט || شریعت || شريعة || . || ההלכה של האסלאם, ובמשמע נוסף שוקת
|-
|}

ת

מטבעות

ראו גם

 מרשם המקרקעין
 מטבעות ארץ ישראל
 מטבעות עות'מאניים
 לבוש מסורתי ביישוב הישן
 האימפריה העות'מאנית
 התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
 חלוקה מנהלית של האימפריה העות'מאנית

לקריאה נוספת
מחקרים
 דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה הערבית מחוץ לחומות, ירושלים: הוצאת כתר, 1985.
 יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העות'מאני, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו-1955.
 בן-ציון דינור (עורך ראשי), ספר תולדות ההגנה, א, תל אביב: הוצאת מערכות, 1972-1955.
 ישראל ברטל, יהושע קניאל, זאב צחור (עורכים), העלייה השנייה: מחקרים, מקורות, אישים, א-ג, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשנ"ח-1997.

מקורות
 אברהם יערי (עורך), מסעות ארץ ישראל, גבעתיים: הוצאת מסדה, 1976.
 אברהם יערי (עורך), זִכרונות ארץ ישראל, א-ב, רמת גן: הוצאת מסדה, 1974.
 אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, רמת גן, הוצאת מסדה, 1971.
 ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, ירושלים, ברלין, וינה, הוצאת בנימין הרץ, תרפ"א-1921.
 ברכה חבס (עורכת) (בהשתתפות אליעזר שוחט), ספר העליה השניה, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ז-1947.
 קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937.
 דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960]''', תל אביב: הוצאת ידידים: 1961.

מילונים
 מילון לטורקית עות'מאנית מאת Prof. Dr. Mehmet KANAR
 מילון ערבי מאת איילון ושנער
Dictionnaire turc-français par Charles Barbier de Meynard, 1881, E. Leroux. 
Kamus-i Firansavi: Dictionnaire turc-français, Şemseddin Sâmî, 1883, Imprimerie Mihran.

קישורים חיצוניים
 מילון הטורקית הגדול (Büyük Türkçe Sözlük),המוסד ללשון הטורקית  (Türk Dil Kurumu)
 סֵוָאן נִישִַנְיָאן (Sevan Nişanyan), מילון אטימולוגי לטורקית בת זמננו (Çağdaş Türkçenin Etimolojik Sözlüğü)
 מילים שמקורן בטורקית, באתר השפה העברית

הערות שוליים

האימפריה העות'מאנית
תארים עות'מאניים
התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
מילים וביטויים בטורקית
היישוב הישן
האימפריה העות'מאנית: חוק ומשפט
מונחונים