מיעוט אחר מיעוט

מיעוט אחר מיעוט היא מידה מדרשית, אחת מ-32 מידות של רבי יוסי הגלילי, ולפיה ניתן להפיק משמעות מן המקרא שאינה כתובה במפורש בכך שהכתוב מביע לשון כפול של שלילה. בכל זאת, אין בכח המידה לנגד את עיקר הבנת פשט המקרא אלא לפרש כוונת המקרא.

במדרש הספרא, התנא רבי יהודה משתמש בלימוד זה יותר משאר חבריו התנאים.

פעולת המידה 

עניין המיעוט במקרא הוא ביטוי שבא למעט דבר כללי אל מקרה ספציפי. אמנם, כשיש מיעוט אחד ואחריו בא מיעוט שני, אומרים שהמיעוט השני אינו בא למעט פעם שנית, אלא אדרבה הוא בא לרבות.

המלבי"ם מגדיר את המידה ככלל ההגיוני שכל שלילה אחר שלילה דינה לא לשלול אלא לחייב. בכל זאת, החיוב הנדרש מוגדר להיות סימילרי ומעין הדבר שעליו מדובר במפורש.

מיעוט שלישית 
במקרה שבא עוד מיעוט אחר השני, קיימים חילוקי דעות בחז"ל האם המיעוט השלישי בא למעט שוב את השני או שמתחילים לספור מחדש כלומר שאין המיעוט השלישי פועל על השני ולא קשור אליו כלל ועיקר

ההיגיון של מיעוט שלישי פורש על ידי המלבי"ם כבא להגביל את המיעוט השני ולמעט את הריבוי שניתן לדרוש ממנו (מחמת המיעוט שהוא גורם) -ולא נרבה כל דבר שרוצים לרבות.

דוגמאות 

המידה מיעוט אחר מיעוט פועלת על לשונות של כפל שלילה כ, ו.

אולם, לימוד יותר מסובך מופיע בסוף חומש ויקרא אודות מצוות חיובו של הכהן להעריך אדם או שדה למעריך שנתדלדל מעושרו שהיה לו בשעת הערכתו -שם מדובר על מיעוט אחר מיעוט בן עשר פעמים;

מספר הכהנים 
אולם, יש חילוקי דעות אודות מספר הכהנים שמזקיקים להיות נוכחים במעמד הערכין, לפי דברי המשנה ופרשנותו של שמואל (אמורא), בערכי שדה ואדם צריכים רק כהן אחד מבין העשר דינים, ואילו לפי דעתו של רב הונא בריה דרב נתן ייתכן לומר שמזמינים חמישה כהנים להיזקק להערכה -כי בעת גמר לימוד שני מיעוטים מתחילים למנות מחדש.

דיון נוסף בשיטת מיעוט אחר מיעוט הוא המחלוקת התנאית אם נתינת הזרוע, לחיים וקיבה לכהנת נחשב כקיום ציווי התורנית. דעתם של  רבי אליעזר בן יעקב שניתן לתרום את מתנת הזרוע, לחיים וקיבה אל כהנת על סמך לימוד של מיעוט אחר מיעוט

הערות שוליים 

מידות שהתורה נדרשת בהן