המדוזה בת האלמוות

Turritopsis dohrnii (מכונה "המדוזה בת-האלמוות", ובהשאלה גם מדוזת בנג’מין באטן) היא מין במחלקת ההידרתים. היא דמוית פעמון, קוטרה המרבי 4.5 מילימטר והיא בעלת גובה ורוחב דומים. קיבתה היא אדומה בהירה. צורת המדוזה שלה – שלב הבגרות המינית, יכול לחזור לשלב הפוליפ – שלב החיים המוקדם ביותר של האורגניזם ובכך, באופן תאורטי, בהינתן תהליך שחוזר על עצמו פעם אחר פעם, אפשרות לחיי אלמוות. זהו בעל החיים הידוע היחיד המסוגל לחזור לצורתו הלא-מפותחת, במקרה זה – לשלב המושבתי, לאחר שהגיע לבגרות מינית. הדבר נעשה באמצעות תהליך גידול תאים – טרנסדיפרנציאציה. יחד עם זאת, בטבע מרבית ה-Turritopsis, כמדוזות אחרות, נאכלות בשלב הפלנקטון או מתות ממחלה, ולא חוזרות לצורת הפוליפ.

תהליך החזרה לצורת הפוליפ קורה כתגובה לפגיעה פיזית, לתנאים סביבתיים לא מתאימים ולהזדקנות. כאשר המטמורפוזה, שינוי הצורה, מתרחש, המדוזה משתנה לקבוצת תאים לא ממוינת שנקראת "ציסט" ולאחר מכן משתנה חזרה לשלב הפוליפ. במהלך המטמורפוזה, התאים עוברים שינוי.

חוקרים בדקו את הגנים של הפוליפ, המדוזות והציסט כדי להבין אילו תהליכים ביולוגיים מעורבים בהתפתחות ההפוכה הזאת. הם מצאו שכמה תהליכים חשובים מתרחשים בשלב הציסט כמו שינויים ב-DNA והשתקה של גנים מסוימים.

מספר אירועים מורפוגנטים (שינוי צורת הגנום) מתרחשים במהלך החזרה לשלב הפוליפ, אירועים אלה מזכירים מטמורפוזה של פגית. ישנו מחקר שמצא כי חשיפה לכלוריד, שגורם למטמורפוזה בפגיות, יכול לגרום גם לתהליך ההפוך.

חוקרים נוספים השוו את הגנום המלא של המדוזה בת האלמוות Turritopsis duhrnii עם מדוזה שאינה בת אלמוות, Turritopsis rubra וזיהו שינויים בגנים הקשורים לשכפול DNA, תיקון בעיות בגנום ותקשורת בין התאים.

ראו גם 
 מדוזה
 חיי נצח
 הזדקנות
 לובסטר
 צבים
 יסעורון אטלנטי

קישורים חיצוניים 

 שלומי דגןף האם המדוזות יכולות לחיות לנצח? באתר מכון דוידסון, מכון ויצמן למדע, 2010.
 "Does 'immortal' jellyfish have the secret to everlasting life?", 29 באוגוסט 2014, באתר CNN
 
 דודי גולדמן, "לחיות כמו מדוזה", 8 בינואר 2013
 עמית ולדמן, מחקר: סוד חיי הנצח - במדוזה, באתר חדשות 2, 29 בינואר 2009

הערות שוליים

בעלי חיים שתוארו ב-1883
טקסונים שתוארו בידי אוגוסט וייסמן
הידרתים
חיי נצח
הזדקנות