מדד הדמוקרטיה

מדד הדמוקרטיה הוא מדד שנערך ומפורסם על ידי קבוצת האקונומיסט, המוציאה לאור של מגזין האקונומיסט הבריטי. מטרת הדו"ח לנסות ולהציג מדד כמותי של רמת הדמוקרטיה ב-167 מדינות ברחבי העולם. המדד פורסם לראשונה בשנת 2006, תחילה עודכן בכל שנה זוגית, ובהמשך החל להתעדכן בכל שנה. המדד לא פורסם במסגרת אקדמית, והוא לא נבדק בתהליך של ביקורת עמיתים.

מתודולוגיה
כל מדינה המופיעה במדד מקבלת ציון על סולם הנע בין 0 ל-10, כאשר ציון של עשר מציין רמה דמוקרטית גבוהה. כך למשל, ב-2008 זכתה שוודיה לקבל את הציון הגבוה ביותר במדד לאותה שנה (9.88), בעוד קוריאה הצפונית דורגה במקום הנמוך ביותר עם ציון של 0.86. המדינות מדורגות גם על פי סולם איכותי החל מ"דמוקרטיה מלאה" ("Full Democracy", ציון 8 - 10), "דמוקרטיה פגומה" ("Flawed Democracy", ציון 6 - 7.99), "משטר כלאיים" ("Hybrid Regime", ציון 4 - 5.99) וכלה ב"משטר אוטוריטרי" ("Authoritarian Regime", ציון הנמוך מ-4).

ציונה של כל מדינה נקבע על פי שכלול של ציון ממוצע של חמש קטגוריות מרכזיות: תהליך הבחירות, תפקוד הממשל, מעורבות פוליטית, תרבות פוליטית וזכויות האזרח. הדירוג בקטגוריות נעשה על פי סט של 60 שאלות סגורות זהות הנענות מדי שנה על ידי מומחים. עם זאת, שמות המומחים או שיוכם הלאומי אינם מפורסמים ברבים.
 תהליך הבחירות ופלורליזם – למשל, האם מתקיימות במדינה בחירות חופשיות? האם המצביעים יכולים להצביע באופן חופשי ואנונימי? האם ניתנת בחירה בין מגוון אפשרויות פוליטיות? האם מתקיימות בחירות מקומיות חופשיות? האם כל האזרחים הבוגרים בעלי זכות הצבעה?
 תפקוד הממשל – למשל, האם הפוליטיקאים שנבחרים על ידי הציבור הם אלו שיש להם את היכולת לקבוע את מדיניות הממשלה בפועל? האם יש מערכת יעילה של בלמים ואיזונים בין הרשויות הממשלתיות? האם הממשלה חופשייה לקבל החלטות, או נתונה ללחצים כבדים מצד גורמים צבאיים, ממשלות זרות או ארגוני טרור?
 מעורבות פוליטית – למשל, מהו אחוז ההצבעה בפועל? האם מיעוטים אתניים זוכים לייצוג ראוי במערכת הפוליטית המקומית? האם ישנו ייצוג סביר לנשים בפרלמנט? מהו אחוז האזרחים שחברים במפלגות או ארגונים פוליטיים? עד כמה מוכנה האוכלוסייה לקחת חלק בהפגנות חוקיות?
 תרבות פוליטית – למשל, האם ישנו קונצנזוס חברתי רחב שבעד דמוקרטיה מתפקדת? מהו אחוז האוכלוסייה התומך במשטר צבאי? עד כמה נפוצות בציבור תפיסות דוגמת "דמוקרטיה טובה לשמירה על הסדר הציבורי"? עד כמה ישנה במדינה מסורת של הפרדת דת ומדינה?
 חירויות האזרח – למשל, האם יש תקשורת חופשית? האם יש חופש ביטוי ומחאה? האם השיח התקשורתי מכיל מגוון דעות באופן פתוח וחופשי? האם יש הגבלות גישה על האינטרנט? האם לאזרחים יש ביטחון מספק מפני אלימות שמגיעה מצד הממשל? עד כמה עצמאיים בתי המשפט כנגד הממשלה? מהי מידת הסובלנות לדתות מיעוטים, ועד כמה ניתן לקיים פולחן פומבי לדתות אלו? עד כמה שווים כל האזרחים בפני החוק, והאם חלק מהאזרחים מקבלים יחס מועדף?

הגדרות
 דמוקרטיות מלאות הן מדינות שבהן חירויות האזרח וחירויות היסוד הפוליטיות אינן זוכות רק לכבוד, אלא גם מחוזקות על ידי תרבות פוליטית אשר מסייעת לשגשוג של ערכים דמוקרטיים. למדינות אלו יש מערכת תקפה של בלמים ואיזונים, מערכת משפט עצמאית שהחלטותיה נאכפות, ממשלות שמתפקדות כראוי ואמצעי תקשורת מגוונים ועצמאיים. למדינות אלה יש רק מעט בעיות בתפקוד הדמוקרטי.
 דמוקרטיות פגומות הן מדינות שבהן הבחירות הוגנות וחופשיות, וחירויות אזרחיות בסיסיות מכובדות, אך עשויות להיות להן בעיות, למשל: פגיעה בחופש התקשורת ודיכוי קל של אופוזיציה פוליטית ומבקרים. למדינות אלו יכולים להיות פגמים משמעותיים גם בהיבטים דמוקרטיים נוספים, כגון תרבות פוליטית לא מפותחת; רמות נמוכות של השתתפות בפוליטיקה; וסוגיות בתפקוד הממשל.
 משטרים היברידיים הם מדינות בהן מתבצעות הונאות בחירות באופן קבוע, מה שמונע מהן להיות דמוקרטיות הוגנות וחופשיות. למדינות אלה יש בדרך כלל ממשלות שמפעילות לחץ על אופוזיציה פוליטית; רשויות משפט לא עצמאיות; שחיתות נרחבת; הטרדה ולחץ המופעלים על התקשורת; שלטון חוק אנמי; תרבות פוליטית לא מפותחת; רמות נמוכות של השתתפות בפוליטיקה; וסוגיות בתפקוד הממשל.
 משטרים אוטוריטריים הם מדינות שבהן פלורליזם פוליטי אינו קיים, או שהוא מוגבל מאוד. מדינות אלו הן לרוב מונרכיות אבסולוטיות או דיקטטורות. ייתכן שיהיו בהן כמה מוסדות דמוקרטיים קונבנציונליים, אך לאלה תהיה משמעות זעומה. הפרות וניצול לרעה של חירויות האזרח הן דבר שבשגרה; הבחירות (אם הן מתקיימות) אינן הוגנות או חופשיות; התקשורת היא לרוב בבעלות המדינה או בשליטתן של קבוצות הקשורות למשטר; מערכת המשפט אינה עצמאית; וצנזורה ודיכוי של ביקורת על השלטון הם דבר שבשגרה.

מבט על 
לאורך השנים 2006–2019 הממוצע העולמי הראה תנודות משתנות, שנעו על טווח הציון 5.55-5.44. ירידה משמעותית יותר החלה החל משנת 2020, בה התמודדו מדינות העולם עם מגפת הקורונה, באופן שהגביל באותה עת את חירויות האזרח עם פרקטיקות דוגמת סגרים. במדינות רבות הייתה התאוששות של מדד הדמוקרטיה בשנת 2022, על רקע היציאה מתקופת הקורונה, אולם מדינות אחרות אימצו את ההגבלות באופן קבוע יותר.

נכון למדד של שנת 2022, המדדים של השנים 2008, 2014 ו־2015 היו המדדים בעלי הממוצע העולמי הגבוה ביותר, והמדד של שנת 2021 היה עם הממוצע העולמי הנמוך ביותר.

מדד הדמוקרטיה על פי סוג המשטר 

הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד משנת 2022:

אוכלוסיית העולם בנתונים אלו היא סך כל האוכלוסייה של 167 המדינות שנסקרו במסגרת המדד.

מדד הדמוקרטיה על פי אזור 
הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד לשנת 2022:

אמריקה הצפונית 
במדד רק קנדה וארצות הברית מסווגות לאמריקה הצפונית, ומאחר ששתיהן בעלות דירוג גבוה יחסית (8.88 ו-7.85 בהתאמה) אמריקה הצפונית היא בעלת הממוצע הטוב ביותר. מאז תחילת המדד האזור שמר על רמת דירוג אחידה למדי, על טווח של 8.64-8.56, עד לשנת 2021, אז הצטרף האזור למגמת ההיחלשות העולמית וירד אל מתחת ל־8.4.

מערב אירופה 
מדינות מערב אירופה בעלות ציון ממוצע גבוה, כאשר 8 מתוך 10 המקומות הראשונים בטבלה העולמית מגיעים מאזור זה, וכל המדינות המסווגות לאזור זה הן בעלות משטרים דמוקרטים - מלאים או פגומים, ונמצאים בטווח דירוג בין 7.38 ל-9.81 - למעט מדינה אחת והיא טורקיה, בעלת משטר כלאיים ודירוג 4.35.

הדירוג הממוצע של אזור זה עמד בתחילת המדד על 8.60, אולם לאחר המשבר הכלכלי של 2008 ירד בחדות ל-8.45, ומאז שמר על טווח דירוג של 8.45-8.35, למעט השנים 2020 ו־2021 (דירוגי 8.29, 8.22 בהתאמה) בהם הצטרף האזור למגמת ההיחלשות העולמית במדד על רקע מגפת הקורונה. נכון למדד של שנת 2022, אזור מערב אירופה הפגין את ההתאוששות המהירה ביותר מירידת הדירוג העולמית של תקופת הקורונה.

אמריקה הלטינית 
בשנים 2006–2015 עמד האזור על טווח יציב של 6.43-6.36, אולם החל משנת 2016 החל להתדרדר בהדרגה עד לדירוג של 5.79 במדד של 2022. הממוצע מושפע באופן מהותי מהתחזקות סממנים סמכותניים במספר מדינות, ביניהן וונצואלה, אל סלוודור, ניקרגואה ובוליביה, אולם הוא מכיל בתוכו גם התקדמות משמעותית בדמוקרטיזציה במדינות שונות כמו קולומביה ואורוגוואי, שעלתה למקום ה־11 בדירוג העולמי ונמצאת לצד צ'ילה וקוסטה ריקה במעמד הדמוקרטיות המלאות של האזור.

בדו"ח ציינו חלק מהאתגרים העומדים בפני הדמוקרטיזציה של האזור, ובהם בעיית הקיטוב, חוסר אמון האזרחים במוסדות השלטון, שחיתות שלטונית, ופעילותם של ארגוני פשיעה בינלאומיים.

אסיה ואוסטרלאסיה 
נכון לשנת 2022, זהו האזור היחיד בו השתפר ממוצע הדירוג מאז תחילת המדד.

מצב הדמוקרטיה באסיה תנודתי מאוד לעיתים, כאשר למשל בשנת 2019 טיפסה תאילנד 38 מקומות בדירוג, כאשר השתפרה מ-4.63 ל-6.32, ומנגד באותה השנה ירדה הודו 10 מקומות עם ירידה מ-7.23 ל-6.90. בשנת 2020 הפכו לדמוקרטיות מלאות קוריאה הדרומית, יפן וטאיוואן שהצטרפו לניו זילנד ואוסטרליה בפסגה האזורית. בתחתית הדירוג האזורי נמצאות אפגניסטן (0.38), מיאנמר (0.74) וקוריאה הצפונית (1.08).

מזרח אירופה 
מדד מדינות מזרח אירופה תנודתי מאז תחילת המדד ובתקופות שונות עולה ויורד לסירוגין, כאשר מצד אחד ישנה עליה בדמוקרטיה במדינות שונות דוגמת ארמניה ואלבניה, וירידה באחרות דוגמת בלארוס וקירגיזסטן. בסך הכל מסקנות עורכי הדירוג הוא שתמונת המצב בעשור זה מצביעה על תרבות פוליטית חלשה שמקורה בשילוב נסיבות של קושי בשמירה על שלטון החוק, נורמות של שחיתות סביב מוקדי כוח, נטייה לדחייה של ערכים דמוקרטים-ליברלים, מידה של כמיהה למנהיג "חזק" שיידע לעקוף חסמים ביורוקרטים. נסיבות אלו הן קרקע המקשה צמיחה איכותית של דמוקרטיה. לצד זאת, בתקופת הפוסט קורונה, המאופיינת בקשיים כלכליים, ובהשפעת הפלישה הרוסית לאוקראינה על האזור, החלה מגמה חיובית יותר של מעורבות אזרחית בפוליטיקה המקומית. בראש המדד באזור זה נמצאות צ'כיה (7.97) ואסטוניה (7.96), ובתחתיתו טורקמניסטן (1.66) וטג'יקיסטן (1.94).

אפריקה שמדרום לסהרה 
באפריקה שמדרום לסהרה נפוצים במיוחד משטרים סמכותניים, כאשר משטרים סמכותניים מלאים פעילים בכמחצית מהמדינות המדורגות מאזור זה. בשנים 2011–2018 עלה במקצת הדירוג האזורי בהשוואה לשנים של תחילת המדד, והחל משנת 2019 הייתה התדרדרות נוספת שהתחזקה על רקע המגמה העולמית של ההתדרדרות שהייתה בשנים 2020–2021. במדד של שנת 2022 ציינו מחברי הדו"ח שיפור מסוים בתרבות הפוליטית במדינות שונות באזור, שגרמו להתנגדות ציבורית בולטת יותר למשטרים הצבאיים במדינה. לצד זאת, ציינו שאחד האתגרים של השלטונות המקומיים הוא העדר משילות על האזורים המרוחקים מהערים המרכזיות, לצד חוסר הסכמה על לגיטימיות השלטון המרכזי על כל הטריטוריות. אזורים שונים באפריקה בעלי מגמות שונות בהקשר הדמוקרטי: בראש המדד באזור זה נמצאות מאוריציוס (8.14), בוטסואנה (7.73), כף ורדה (7.65) ודרום אפריקה (7.05) - בעיקר מדינות אפריקה הדרומית ומדינות-אי, ובתחתיתו הרפובליקה המרכז אפריקאית (1.35), הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (1.48) וצ'אד (1.67) - הנמצאות שלושתן בלב היבשת. מערב אפריקה הוא אזור שחווה התדרדרות בשנים האחרונות, שבשיאן מספר הפיכות צבאיות במדינות האזור (לצד ניסיונות הפיכה אחרות שלא צלחו). בחלק מהמקרים סייעה להתדרדרות השפעה ממדינות חיצוניות, בראשן רוסיה, המשפיעה על מדינות רבות באפריקה.

המזרח התיכון וצפון אפריקה 
זהו האזור עם הממוצע הנמוך ביותר. בשנים הראשונות של המדד, עד שנת 2014, הדירוג האזורי היה תנודתי ונע על טווח רחב יחסית של 3.73-3.43. החל משנת 2015 החלה התדרדרות הדרגתית ועקבית בדירוג האזורי – התדרדרות שהמשיכה גם בשנת 2022, בניגוד למגמה העולמית. ההתדרדרות בדירוג מושפעת בין היתר מחוסר יציבות עקבי של מספר מדינות באזור, שחלקן התדרדרו למלחמות אזרחים בשנים האחרונות, לצד חוסר התמדה והתדרדרות דמוקרטית במדינות שהחלו לעלות בציון המדד לאורך השנים, דוגמת תוניסיה והרשות הפלסטינית. לצד זאת ישנם אתגרים אזוריים נוספים דוגמת מיליציות מקומיות, קבוצות מורדים וכוחות צבאיים של מדינות זרות הפועלים בשטחן של מדינות במשבר.

בראש המדד באזור זה נמצאת ישראל (7.93) – המדינה היחידה באזור שנמצאת בחצי העליון של הדירוג – ואחריה תוניסיה (5.51) ומרוקו (5.04), ובתחתיתו סוריה (1.43), תימן (1.95) ועיראק (1.96). רוב המדינות בעלות הדירוג הנמוך ביותר באזור, מרוכזות באזור הלבנט.

דירוג המדינות 
הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד משנת 2022:

המדינות

המדינות שעברו את השינוי הגדול ביותר 
מאז תחילת המדד, מרבית המדינות במדד עברו לאורך השנים שינויים בדירוג, כאשר בדרך כלל נשארת המדינה באותה קטגוריה בה הייתה (דמוקרטיה מלאה / דמוקרטיה פגומה / משטר כלאיים / משטר סמכותני) ובמקרים מסוימים אף משתנה סיווג המשטר. נכון לדירוג של שנת 2022 רק בישות מדינית אחת השתנה סיווג המשטר בשתי רמות מאז תחילת הדירוג בשנת 2006: הרשות הפלסטינית שירדה מדירוג 6.01 כדמוקרטיה פגומה לדירוג של 3.86 כמשטר סמכותני.

המדינות עם השיפור הגדול ביותר בדירוג

המדינות עם הפיחות הגדול ביותר בדירוג

דירוגה של ישראל 
ישראל שעלתה בדירוג בעשור וחצי האחרונים ביותר מחצי נקודה, מדורגת במדד ב-2022 במקום ה-29 העולמי ונחשבת על פי המדד ל"דמוקרטיה פגומה" – מונח המתאר את מרבית המדינות בהן מתקיימות בחירות חופשיות והוגנות לצד שמירה בסיסית על זכויות אדם, אולם תחומים משמעותיים בהן לוקים בחסר. התחומים שאחראים להורדת הדירוג של ישראל הם (ב-2022) חירויות הפרט (5.88), תרבות פוליטית (6.88) ותפקוד הממשל (7.86). לעומת זאת בתהליך הבחירות ופלורליזם ובמעורבות פוליטית, ישראל מקבלת ציונים גבוהים (מעל 9 בשניהם).

ישראל מדורגת במקום החמישי במדינות המוגדרות דמוקרטיות פגומות אחרי יוון, צ'כיה אסטוניה ופורטוגל. עם זאת, ישראל מובילה את הדירוג האזורי של אזור המזרח התיכון וצפון אפריקה, והיא המדינה היחידה באזור זה שנחשבת לדמוקרטיה.

בשנת 2021 קיבלה ישראל את הציון 7.97 (0.03 מלהיחשב כדמוקרטיה מלאה), ודורגה במקום ה-23, הגבוה בתולדותיה, בעיקר בזכות ממשלת בנט לפיד ששיתפה את הרשימה הערבית המאוחדת בקואליציה, צעד שהעלה את הציון בקטגוריות של שיפור תהליך הבחירות, פלורליזם ותפקוד מוסדות ממשלתיים.

בשנת 2022, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע בה לא חברה מפלגה ערבית, ירד הציון ל-7.93, השני בגובהו אי פעם. כמו כן הובע בדו"ח חשש מהניסיון להעביר בכנסת את פסקת ההתגברות, שעל פי האקונומיסט עלולה לסכן את חירויות האזרח בישראל.

ראו גם
 דו"ח חירות בעולם (Freedom in the World Report)
 מדד הדמוקרטיה הישראלית
 מדד הפיתוח האנושי
 מדד האושר העולמי

קישורים חיצוניים

מדד הדמוקרטיה לשנת 2022, באתר יחידת המחקר של האקונומיסט, פורסם בשנת 2023 (נדרשת הרשמה)

הערות שוליים

דמוקרטיה
מדע המדינה

זכויות האדם
דמוקרטיה