יעקב יונדוף

יעקב (יאנוש) יונדוף (י"ח באייר ה'תרע"ו, 21 במאי 1916 – נובמבר 1972) היה ממקימי תנועת החרות ויחד עם יעקב מרידור היה ממנהיגי האצ"ל בין הגולים באפריקה.

ביוגרפיה
יעקב (יאנוש) נולד בבריסק בשנת 1916 לנחום ופינקלה לבית משפחת פרידמן. למד בגימנסיה העברית "תרבות". בגיל צעיר הצטרף לקן בית"ר ומונה למפקד קן בית"ר בקובל.
לאחר שנתיים התמנה יאנוש לחבר מפקדת הגליל של בית"ר.

בשנת 1933 עלה לארץ ישראל. עבד במפעל האשלג בים המלח. בשנת 1938 ייסד יאנוש את הסתדרות העובדים הלאומית בחיפה והיה בקשר הדוק עם האצ"ל. באותה שנה נעצר יאנוש עם חברי אצ"ל והועבר למבצר בעכו ואחר לצריפין שם הכיר את דוד רזיאל והיה לאיש אצ"ל פעיל. אחרי השחרור חזר לחיים אזרחיים ושימש חבר הוועד הפועל של הסתדרות העובדים הלאומית, בא בעת מילא תפקידים כקצין בשירות הידיעות באצ"ל, תחילה בהשגת מימון ונשק ומאוחר יותר בתכנון וביצוע פעולות נגד הבריטים. כינוייו במחתרת היו: ירדני, אברהם, שמעון, ברקאי.

בשנת 1944 נעצר שנית והועבר למחנה המעצר בלטרון. באותה שנה הוגלה עם 251 אנשי אצ"ל ולח"י לאריתריאה, שם שימש כמתווך בין העצורים לכולאיהם.
יאנוש יחד עם יעקב מרידור וחבר נוסף ברחו ממחנה המעצר קרתגו שבסודאן בתחתית מכל מים. בלב המדבר נמלטו מהמכלית ונשארו בלב המדבר ללא מים ומזון- מחופשים כאנשי אינטיליג'נס במדים פולניים. כעבור שלושה ימים נתפסו במדבר והוחזרו למחנה. לאחר מכן הנהיג, בשיתוף עם מרידור, מספר ניסיונות בריחה. עם קום המדינה הוחזרו העצורים ארצה.

יאנוש היה בין מקימי תנועת ה"חרות" נבחר למועצתה הארצית והיה בין קובעי רשימת החברים לכנסת הראשונה. אולם לאחר זמן קצר פרש מפעילות בתנועה והחל לעסוק במסחר. בשנת 67–1966 בזמן המשבר עם עו"ד שמואל תמיר חזר לפעילות לתקופה של שנתיים. 
לימים פרסם בעיתון "המשקיף", תחת שמו מהמחתרת: "ירדני", רשימות מפרשת הבריחה מסודאן.

יאנוש נפטר בישראל בנובמבר 1972.

לקריאה נוספת
 גדול האלמונים, ברוך נאדל/ידיעות אחרונות/ 10.11.72

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

לוחמי האצ"ל
בורחים מכליאה: לוחמי האצ"ל
גולי אפריקה
אנשי העלייה הרביעית
פעילי הסתדרות העובדים הלאומית
רוויזיוניסטים
אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
ישראלים שנולדו ב-1916
ישראלים שנפטרו ב-1972