אל ארצי

אֶל אַרְצִי הוא שירה של רחל המשוררת על ארץ ישראל. נכתב בתל אביב בשנת תרפ"ו 1926.

השיר נעשה אהוד ביישוב ובחברה הישראלית לאחר הקמת המדינה, ונהוג לשיר ולהשמיע אותו בטקסים ממלכתיים ובימי זיכרון וחגים.

פרקי השיר ותכניו 
"אל ארצי" הוא מסכת דברים שנשאה המשוררת אל ארץ ישראל. הוא נחשב לאחד מהביטויים הפואטיים הנחשבים של ערכי תנועת העבודה במחצית הראשונה של המאה ה-20, ומטיף לערכים של צניעות והסתפקות במועט, עבודה ועמלנות ושאיפה מתמדת אל השלום.

השיר המחורז כולל שני בתים.

בבית הראשון הדוברת פונה באופן מטפורי אל ארץ ישראל, ופותחת בהודעה שלילית לכאורה, כי "לא" שרה לה שירים, ולאחר ההודעה הזאת מפרטת מה עשו ידיה, או מה הייתה עבודתה כחקלאית בארץ ישראל. ובכך מודיעה הדוברת על העדפתה את חיי העמל המאומצים והסדורים, מאשר את סיפורי התהילה של עלילות פאר, מערכות הצבא ודברי שבח והלל על תולדותיה. ומילותיה של הדוברת בשיר מבטאים את עולמה הפנימי הכן של המשוררת, שעל פי תולדות חייה, חפצה היה להיות "עובדת אדמה ובילדותה רצתה להיות ציירת". היא מביעה התנצלות בפני הארץ, הנדמית לה כ"אֵם", דימוי שכיח ומקובל בספרות העברית לדורותיה, על שאינה שרה לה שירי תהילה. אולם ההתנצלות עצמה היא שיר "אל ארצי".

בבית השני, כמו בשיריה האחרים, המשוררת מתארת רגשות ומבעי הזדהות עם ארץ ישראל: עצב על השממה ("עָנְיֵךְ") שבה, ושמחה על הצמיחה שבה.

לחן וביצועים לשיר 
השיר הולחן על ידי יהודה שרת, שזכה לעיבודים רבים והושר, בין השאר, על ידי הזמרת נתנאלה, וחבורת שוהם. לחנים נוספים לשיר חוברו על ידי פאול בן-חיים, אברהם פררה, מרק לברי, פאול בן-חיים ועל ידי דניאל סמבורסקי. גרסה המשלבת בין לחנים של יהודה שרת ואברהם פררה בוצעה על ידי קובי אלדר. המלחין הצעיר דניאל פגיס הלחין את השיר בלחן בעל אופי קלאסי.

לקריאה נוספת
 רחל בלובשטיין, אל ארצי, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' נה.

קישורים חיצוניים

 נתנאלה, אל ארצי, באתר הספרייה הלאומית
 קובי אלדר, אל ארצי, פסטיבל חלב ודבש 2013.

הערות שוליים 

שירי 1926
שירים בעברית
שירי רחל המשוררת
שירים שהולחנו על ידי יהודה שרת
ציונות בתרבות
שירי ההתיישבות העובדת