יופי תירוש

יופי תירוש (נולדה ב-1970) היא משפטנית, מרצה בכירה ומאוקטובר 2022 סגנית הדקאן בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2017–2020 כיהנה כראש בית הספר למשפטים במכללה האקדמית ספיר. כפעילה ציבורית לקידום זכויות האדם קיבלה אותות הוקרה שונים על השילוב בין פעילות אקדמית וציבורית, ובהם פרס גורני מטעם העמותה למשפט ציבורי בישראל ב-2018.

ביוגרפיה
תירוש נולדה וגדלה במושב מסלול שבצפון-מערב הנגב, בת לאסתי ושלמה תירוש. למדה בתיכון האזורי "מרחבים" ובתיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר.

את התואר הראשון במשפטים למדה באוניברסיטה העברית בירושלים (1997). התמחתה בלשכתו של השופט מישאל חשין בבית המשפט העליון. השלימה תואר שני ושלישי באוניברסיטת מישיגן באן ארבור (2004), ושם גם הייתה עמיתה במכון ללימודים הומאניים (2003–2004). לאחר הוראה של שלוש שנים בבית הספר למשפטים במסלול האקדמי המכללה למינהל (2004–2007) ופוסט דוקטורט באוניברסיטת ניו יורק (2007–2008), הצטרפה לסגל אוניברסיטת תל אביב. בשנת 2013 הועלתה לדרגת מרצה בכיר. שימשה מרצה אורחת בבית הספר למשפטים באוניברסיטת ג'ורג'טאון ובאוניברסיטת קווינס באונטריו, קנדה. מלמדת דיני עבודה, פילוסופיה של המשפט, אפליה, גוף במשפט, ומשפט ואוכל.

תירוש היא פעילה ציבורית לקידום זכויות האדם, ובפרט במאבק בהדרת נשים בישראל. בשנת 2013 יזמה מאבק בהפרדה מגדרית בתוכניות לחרדים באקדמיה. באוקטובר 2014 הוגשה נגד התוכנית עתירה לבג"ץ בגין ההפרדה המגדרית והפליה נגד מרצות, בהובלת תירוש.

בשנה שבה הייתה חברה בהנהלת שדולת הנשים בישראל יזמה את הקמתה של מחלקה בשדולה למאבק בהדרת נשים. בעקבות מינויה לראש בית הספר למשפטים במכללת ספיר ב-2017 פרשה מכהונתה בשדולת הנשים.

כיהנה כחברת הוועדה המייעצת לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, בוועדה הציבורית לבחינת קריטריון הגיל בתור לתרומת איברים מן המת ובוועדה הציבורית לבחינת מודלים לקידום תרומות איברים.

כיהנה בוועד המנהל של "איתך - משפטניות למען צדק חברתי", בוועד המנהל של "תמורה: המרכז המשפטי למניעת אפליה", בוועדה לפישוט העברית המשפטית של לשכת עורכי הדין.

תירוש פועלת נגד התפשטות הדרת הנשים ונרמול המסגרות הנפרדות לנשים וגברים בהשכלה הגבוהה, בשוק התעסוקה, בסקטור השירותים ועוד. היא ארגנה יחד עם פרופ' מנחם מאוטנר את הכנס האקדמי הראשון בנושא הפרדה בין המינים באקדמיה ביוני 2013, ומקדמת את בלימת הדרת הנשים בזירות שונות, בהן חקיקה, בתי משפט ואמצעי התקשורת. נכללה ברשימת 100 המשפיעים של מגזין TheMarker לשנת 2019. היא חברה בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.

תירוש נשואה לד"ר זהר כוכבי, אחיו של אביב כוכבי.

נושאי מחקריה 
מחקריה עוסקים בשוויון ואיסור אפליה, ובממשקים שבין משפט, חברה ותרבות, תוך דגש על תאוריה של שוויון ועל יחס המשפט לגוף האנושי.

על מחקריה בתחום השוויון ואיסור האפליה, והשילוב בין פעילות אקדמית וציבורית לקידום שוויון בין המינים ובלימת הדרת נשים זכתה בפרס גורני מטעם העמותה למשפט ציבורי בישראל (2018), בפרס ע"ש פרופ' יוסי קטן מטעם עמותת רוח נשית, לאקדמאים המשלבים מחקר ואקטיביזם לקידום צדק מגדרי (2017), ובמדליית DeRoy Testamentary Foundation על מצוינות בהוראה אקדמית מאת התכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב. ב-2018 זכתה במענק מחקר של הקרן הלאומית למדע בתחום דיני איסור האפליה.

את ראשית הקריירה המחקרית שלה הקדישה לפיתוח הבנה תאורטית של הממשק שבין המשפט לבין היבטים חיצוניים של זהות ואישיות. תירוש טוענת כי בשונה מהמשפט הישראלי, יחסו של המשפט האמריקאי לסוגיית ההגנה על מראה חיצוני איננו מספק. לדבריה, שיטת משפט זו נכשלת שוב ושוב בהכרה בצורך לאזן בין אינטרסים של מעסיקים או של המדינה לבין אינטרסים של הפרט. תירוש עוסקת גם בסממני זהות אחרים של הפרט, כגון מוגבלויות והשתייכות למיעוטים גזעיים ומגדריים.

תחום עיסוק נוסף של תירוש הוא שוויון ואיסור הפליה, במיוחד בהקשר המגדרי. מחקריה בתחום העדפה מתקנת וייצוג הולם צוטטו בהסכמה בפסיקת בית המשפט העליון כאסמכתא לקביעותיו.

תירוש עושה לעיתים קרובות שימוש בכלי ניתוח טקסטים מתחום הספרות (רטוריקה, מבנה נרטיבי וכדומה) לחילוץ יסודות רעיוניים סמויים בטקסטים משפטיים, למשל התפיסה שאונס בין בני זוג נשואים חמור פחות מאונס רגיל, וקשר בין השקפות שיפוטיות ביחס לזמן הלאומי (בין תקופת חירום לתקופת רגיעה) לבין הנכונות להגן על זכויות האדם.

מבחר פרסומים

הפרט ומראה גוף 
 "בעקבות האהבה והפרט" (תמיכה בהכרה שהעניק בג"ץ לחופש גידול הזקן כחלק מכבוד האדם של העותר).
 Adjudicating Appearance. (הצעה למשפט האמריקאי להעדיף את מושג ה"אישיות" על מושג ה"זהות" כדי לתת מענה מתאים יותר לרצונם של פרטים לשמור על מראם החיצוני).
 "להתיר את הקשירה הפנימית" (מעמדו של האדם השמן בחברה בת ימינו)
 Weighty Speech
 The Right To be Fat, (היחס המשפטי למידות הגוף הוא שאלה של חירות הפרט, ותחום שיש להגן עליו מפני התערבות של המדינה).
 ״משקל גוף: קטגוריה חדשה במשפט הישראלי״

סממני זהות של הפרט 
 אליס בארץ ה (ה)מראה: הרהורים על השתקפויות הגוף הנשי בשיח על שילוב נשים בתפקידי לחימה בישראל, עיונים במשפט, מגדר ופמיניזם בעריכת פרופ' דפנה ברק-ארז ואחרות, נבו תשס"ז, 885.
 A Name of One’s Own: Gender and Symbolic Legal Personhood at the European Court of Human Rights, 33 Harvard Journal of Law and Gender 248-307 (2010) (ההיבט המשפטי של זהותן של נשים כפי שהיא באה לביטוי בשמירה על שמות משפחה שלהן).
 A Noble Cause: A Case Study of Discrimination, Law, and Reciprocity עוסק בהיבט נוסף של סמני זהות חיצוניים - תוארי אצולה. הוא מציע כתיבה מחודשת של פסק דין של בית הדין האירופי לזכויות אדם שסירב לבטל את האפליה המגדרית בהענקת תוארי אצולה בספרד.
 Naked in Front of the Machine: Does Airport Scanning Violate Privacy?, 74 Ohio State Law Journal 1263-1306 (2013), with Michael Birnhack (הטכנולוגיה הביומטרית של סורקי הגוף בשדות התעופה מההיבט של הזכות לפרטיות).

הפרדה בין המינים והדרת נשים 
 ״הסיפור של ההפרדה בין המינים באקדמיה: גילוי, מיפוי, הנאת שינוי״, שהתפרסם במעשי משפט י, 107 (2019) (גלגוליו של המאבק הציבורי והמשפטי בהפרדה בין המינים באקדמיה).
 Diminishing Constitutional Law: The First Three Decades of Women’s Exclusion Adjudication in Israel, 18 ICON: International Journal of Constitutional Law (2020) (הגדרה משפטית לתיקים העוסקים בהדרת נשים וניתוח פסיקתו של בג״ץ בתחום מאז ראשית שנות ה-90. המגמה המסתמנת מהניתוח היא של ירידה בנכונותו של בג״ץ לפתח את הדין בתחום זה ולכתוב פסקי דין עקרוניים).
 הפרדה בין המינים במשפט הישראלי: סיכום מוער של הדין הפוזיטיבי ומבט לעתיד

העדפה מתקנת 
"ייצוג הולם לבני שני המינים בשירות המדינה" (שזכה בפרס ג'ורג' וובר למאמר מצטיין של סטודנט ובמלגה על שם אליס שלוי) (מציע פרשנות ותוכנית עבודה ליישום חוק שירות המדינה (מינויים), שקבע חובת ייצוג הולם לנשים בשירות המדינה)

"ייצוג הולם במשפט הישראלי: סיכום ביניים ריאליסטי"

שוויון ואיסור הפליה 
 הקדמה לג'ון סטיוארט מיל, "שעבוד האישה", (רסלינג, 2009) (עם ד"ר זהר כוכבי)
 Reciprocal Antidiscrimination Arguments, 6 Law and Ethics of Human Rights 229 (2012) (המשגה למקרים שבהם קבלת טענת הפליה של קבוצה אחת עשויה להוביל להעמקת הפגיעה בקבוצה אחרת ואמות מידה להכרעה במקרים כאלה).
אדם שנער ויופי תירוש, ״אמפתיה מתקנת״, עבודה, חברה ומשפט טו, 37 (2017) (ביקורת על השימוש בקריטריון האמפתיה ככלי לבחינת התקיימותה או אי-התקיימותה של הפליה).

ניתוח טקסטואלי של פסקי דין 
 ״תקופה מתקתקת: תפיסות שיפוטיות של הזמן הלאומי וזכויות האדם בישראל"
 "בזכות השתיקה: על מגבלות השיח המשפטי בסרט לאהוב אותך מאז", מעשי משפט, כרך ג', ע' 257–269 (2010)

קישורים חיצוניים 
 יופי תירוש באתר אוניברסיטת תל אביב

 ראיונות והרצאות של יופי תירוש באודיו
 על דינמיקת ההפרטה של ״ענייני נשים״: דברי פתיחה להרצאתה של פרופ' קתרין מקינון באוניברסיטת תל אביב, מאי 2017
 על מדיניות המועצה להשכלה גבוהה להרחיב את ההפרדה בין המינים, בתוכנית לונדון את קירשנבאום בערוץ 10, 28.5.2017, עם פרופ' תמר אריאב
 
 
 דפנה לוי, שפחות, אבל חביבות ושמחות בחלקן, פורסם ב"לאישה"
 

טורי פרשנות בעיתונות:
 
 
 
 דיון על משפט קצב בתוכנית "ראש בראש" בערוץ הכנסת, עם זהבה גלאון וחגי סגל, 2 בינואר 2011

הערות שוליים

בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן
בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן
בוגרות התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר
בוגרי התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר
סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
סגל המסלול האקדמי המכללה למינהל: משפטים
פעילות חברתיות ישראליות
פמיניסטיות ישראליות
ראשי עמותות
דירקטוריות ישראליות
פעילים חברתיים ישראלים
פמיניסטים ישראלים
דירקטורים ישראלים
ישראליות שנולדו ב-1970
ישראלים שנולדו ב-1970