אשל אברהם

אשל אברהם הוא עץ שעל פי המתואר במקרא, ניטע על ידי אברהם אבינו בבאר שבע.

ב כתוב שלאחר כריתת הברית שבין אברהם לבין אבימלך מלך גרר ופיכל שר צבאו. מתוארת פעולתו של אברהם: .

אשל אברהם במקרא 
נטיעת האשל על ידי אברהם בבאר שבע מעוררת שאלות פרשניות ותאולוגיות. אקט נטיעת העץ המתוארת לאחר סיפור כריתת הברית עם אבימלך נראה תמוה ויותר מכך נראה כמורכב ביחס לתאולוגיה המקראית השוללת את האפשרות לעבוד את האל "תחת כל עץ רענן".

מרבית פרשני המקרא מזהים את הפסוק הנוגע לנטיעת האשל על ידי אברהם כמבטא פעילות דתית שאברהם עשה. אך הם נחלקים ביניהם במה שנוגע לטיב הפעילות ולמטרתה. יש ביניהם הרואים פעולה סמלית המביעה זיכרון ויש הרואים בה פעילות פולחנית של ממש.

לדעת מחר בפירוש הקתולי של המקרא, פעולתו של אברהם היא פעולה פולחנית דתית מובהקת. בדומה לבניית המזבח אותו בנה קודם לכן. פירוש זה מתאים גם לדבריו של הרס"ג על הפסוק.

לדעת חוקרים אחרים, אברהם עשה מעשה סמלי שיהיה לו לזיכרון. הבחירה דווקא באשל לשם כך היא בשל כמה תכונות ייחודיות לו, כמו תוחלת חיים ארוכה במיוחד שמסמלת את אינסופיות האל, או בגלל היותו ירוק עד שמסמלת נצחיות האל.

אשל אברהם בספרות חז"ל, בתרגומי התורה ואצל פרשני ימי הביניים 
חכמי התלמוד חשו לא בנוח עם המשמעויות התאולוגיות אותן נושא העץ אותו נטע אברהם. הם דרשו את שם העץ והתעלמו מעניין הפולחן.

דוגמה לכך ניתן למצוא ב:  כלומר, לפי המדרש, אברהם עצמו לא קרא בשם ה' תחת העץ אלא חינך ולימד את אורחיו לקרוא בשם ה' במקום זה.

בהמשך לרוח המדרש, גם תרגום יונתן וגם התרגום הירושלמי הולכים ברוח המדרש ומפרשים את מעשיו של אברהם כגיור המוני במקום העץ.

זיהוי העץ במקורות קדומים 
מסורות קדומות מזהות את העץ עם העץ הידוע בעבר בשם
"עץ אברהם אבינו", שנקרא על שם האשל שנטע אברהם אבינו. היקף גזע העץ הוא כ-10 מטר.

"עץ אברהם אבינו בחברון" מוזכר לראשונה בכתבי יוסף בן מתתיהו. עולי רגל ונוסעים בימי הביניים כתבו בחיבוריהם על "עץ אברהם אבינו בחברון". הירונימוס (חי במאה ה-4) מספר על אישה באיטליה שהיה לה ענף "מעץ אברהם מחברון". ארקופולוס שביקר בחברון ב-670 מספר בחיבורו "De Locis Sanctis" על עץ אלון עתיק שקרוי "עץ אברהם אבינו" שממנו לקחו קיסמים עבור קמעות. רבי פתחיה שביקר בחברון ב-1087 מתאר .

בלוח ארץ ישראל שיצא לאור בשנת תרפ"ה (1925) תואר "אשל אברהם":
אחד מזיהויו המקובלים הוא עץ אלון הנטוע במערב חברון דרומית לאלוני ממרא, והקרוי "אשל אברהם" או "אלון אברהם". לפי הערכה אחרת, העץ הקרוי כיום "אשל אברהם" הוא בן ב-1,000 שנה בלבד. גם לפי הערכה זו מדובר בעץ העתיק מבין אלוני ארץ ישראל

העץ נמצא בשטחה של הרשות הפלסטינית בעקבות הסכם חברון. על פי ההסכם המשטרה הפלסטינית אחראית לאפשר גישה חופשית של יהודים ל"אשל אברהם". המשטרה הפלסטינית לא קיימה את התחייבותה, ומאז מסירת השטח לידיה לא התאפשרה הגעת יהודים ל"אשל אברהם".

אגדות על העץ

לפי האגדה, עץ זה הוא העץ באזור אלוני ממרא עליו מספר המקרא: .

אגדה אחרת מספרת כי "עץ אברהם אבינו בחברון" צמח ממטה שהביא מלאך.

ראו גם
האלון הבודד

קישורים חיצוניים

 "אשל אברהם" באתר היישוב היהודי בחברון

הערות שוליים

חברון
עצים עתיקים בארץ ישראל
עצים בתנ"ך
עצים מפורסמים
פרשת וירא