זו הדרך (שיר)

זוֹ הַדֶּרֶך הוא שיר מאת  רחל המשוררת, אשר נחתם בסוף קיץ, תרפ"ט 1929. חובר על ידי המשוררת ללא כותרת, ושמו נקבע על ידי המוציאים לאור של שירתה לאחר פטירתה. 
השיר הוכנס אל מסכת השירים שנהוג  לקרוא או לשיר בטקסים חגיגיים בתקופת יישוב ולאחר הקמת המדינה.

מילות השיר

פרקי השיר ותכניו 
"זו הדרך" ביטא נאמנה את ערכי תנועת העבודה, כפי שנתפסו בתקופת היישוב: חלוציות, נחישות, עקשנות, שתיקה, געגועים והסתפקות במועט, עד להשגת היעדים: הקמת חברה יהודית עמלנית, שתפנית, חופשית וריבונית בארץ ישראל.
השיר המחורז כולל שלושה בתים. כמו בשיריה האחרים, העדיפה המשוררת גם ב"זו הדרך" להשתמש בדימויים ומטפורות מתחום החקלאות האהובה עליה; וכך, היא מדמה את אהבותיה לפרח, ואת חייה, שהנחילו לה אכזבה, לגינה שוממה, שאדמתה "כבדה", שגרגיריה דבוקים זה לזה ללא רווחים המאפשרים אוורור וניקוז ומבלעדיהם לא תיתכן צמיחה. המים המאוזכרים בשיר הם טיפות טל ודמעה המנוגדים כביכול; האחד מסמל את איתני הטבע ואת היופי שבבריאה, והשנייה, מקורה בעין האדם, היא תוצר של העצב והבכי. שני הבתים הראשונים מספרים על החוויה הנפשית הפנימית, ואילו נושאו של הבית השלישי הוא המולת כוחות הנפש בהתנהלות המתמשכת אל היעד הנשגב, התנהלות המכונה "הדרך". כמו באמרתו של יוסף טרומפלדור: טוב למות בעד ארצנו, אין מיצרים למסירות הנדרשת מן החלוץ או החלוצה במאבקם למען תחיית האומה, ובמילותיה של רחל: "אַחֶרֶת אֵינֶנָּה,/ בָּהּ לָלֶכֶת, לָלֶכֶת עַד תֹּם", כאשר התום הוא גם קץ החיים, כמחיר למאבק על היעדים או בדרך הטבע, בעת זקנה ושיבה.

לחן וביצועים לשיר 
הבית השלישי, המתחיל במילים "זו הדרך", הולחן על ידי המוזיקאי אפרים בן-חיים, מגרעין המייסדים של קבוצת קריית ענבים.

לקריאה נוספת
רחל בלובשטיין, [ששוני הזעיר ... הפרח], שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' קלה.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

שירי רחל המשוררת
שירי 1929