יצחק פינדרוס

יצחק זאב פִּינְדְרוּס (נולד ב-20 ביולי 1971, כ"ז בתמוז ה'תשל"א) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת דגל התורה בסיעת יהדות התורה, יו"ר הוועדה המיוחדת לפניות הציבור ויו"ר סיעת יהדות התורה. בשנים 2001–2007 כיהן כראש עיריית ביתר עילית, בשנים 2008–2013 כסגן ראש העיר ירושלים, ובשנים 2016–2019 היה מ"מ ראש העיר ירושלים. מזכ"ל דגל התורה החל משנת 2020.

ביוגרפיה 
פינדרוס נולד בירושלים למשה ולזלדה (לבית הלר), עולים מארצות הברית. הוא למד בתלמוד תורה אדרת אליהו של הרב יצחק שלמה זילברמן הפועל בשיטת זילברמן, ובישיבתו של הרב זילברמן ישיבת אדרת אליהו. בגיל 19 נישא לבתו של הרב מנחם רוטנברג משגיח בישיבת קול תורה, וקבע את מושבו בביתר עילית. בביתר עילית פעל פינדרוס במסגרת ארגוני גמילות חסדים והוא נמנה עם מקימי "קופת הצדקה הכללית" של העיר. במקביל ניהל את האגודה עטרה ליושנה, שעסקה בגאולת נכסים בבעלות יהודית בעיר העתיקה בירושלים, ואת עמותת נר לרחל ובניה, שהפעילה מוסדות חינוך.

פינדרוס שירת בצה"ל וקיבל דרגת רב-טוראי, במהלך כהונתו כסגן ראש העיר ביתר עלית בין אפריל 1998 ודצמבר 1999.

בעיריית ביתר עילית 
את דרכו הפוליטית החל פינדרוס כיועץ ראש המועצה המקומית ביתר משה ליבוביץ, בשנת 1991, תפקיד בו החזיק במשך קדנציה אחת, עד היבחרו כחבר מועצת העיר מטעם מפלגת דגל התורה ב-1996, אז התמנה לכהן כסגן ראש המועצה.

בראשיתה של האינתיפאדה השנייה, כאשר הופעלה אלימות כלפי הנוסעים בכביש 375 לביתר, בזריקת אבנים ובקבוקי תבערה על ידי תושבי הכפר חוסאן הסמוך לעיר, הקים אוהל מחאה על אם הדרך, בקריאה לשיפור המצב הביטחוני. מהלך זה גרם לעימות בינו לבין ח"כ משה גפני (ממפלגתו) שסבר כי על נציגי המפלגה בעיריות להתרכז בנושאים מקומיים בלבד ולא לעסוק בבעיות פוליטיות ארציות.

בשנת 2001 נבחר פינדרוס, בתמיכת רבני החוג הליטאי וחצרות חסידיות שונות, לראשות עיריית ביתר עילית, בגוברו על ראש העירייה הקודם יהודה גרליץ. במשך כהונתו כראש העיר, התקדמה ביתר באופן ניכר ומספר התושבים הכפיל ושילש את עצמו. פינדרוס גם גייס תקציבים בארץ ומחוצה לה למען פיתוח העיר והרחבתה.

במהלך יסוד הקואליציה העירונית לאחר הבחרות פינדרוס לראש העיר, חתם פינדרוס, לדרישת חסידי בויאן, על הסכם רוטציה עם מאיר רובינשטיין, שכיהן כסגנו, בו התחייב שלא להתמודד מולו בבחירות הבאות. בהגיע מועד הבחירות לראשות העיר בשנת 2007, הודיע לו בתחילה מאיר רובינשטיין כי הוא מוותר על הסכם הרוטציה שביניהם, ומאפשר לו לרוץ שוב לראשות העיר. עם התקרב הבחירות, בעקבות השפעתו של ח"כ מאיר פרוש (יו"ר סיעת שלומי אמונים במפלגת אגודת ישראל, שרובינשטיין חבר בה), חזר בו רובינשטיין מוויתורו ודרש לקבל לידיו את ראשות העיר בהסכמה לפי ההסכם. על פי דרישת שולחיו, האדמו"ר מבויאן והרב אלישיב, המשיך פינדרוס בהתמודדות והפסיד בהפרש גדול, בין היתר הודות לתמיכת ש"ס ברובינשטיין.

בעיריית ירושלים 
בשנת 2008, לאחר פרישת שני הגורמים העיקרים במפלגת דגל התורה בירושלים מהעירייה - אורי לופוליאנסקי פרש מהפוליטיקה ואורי מקלב התמנה לחבר כנסת - הורה הרב יוסף שלום אלישיב, מנהיגה הרוחני של מפלגת דגל התורה, למנות את פינדרוס ליו"ר המפלגה בירושלים, מתוך הכוונה להעמיד אותו כמועמד עתידי לראשות העירייה, תפקיד אותו מילא במהלך קדנציה אחת (2008 עד 2013). יחד עם כך מונה פינדרוס לסגן ראש העיר והחזיק את תיקי החינוך החרדי והתברואה. בקדנציה השנייה שלו בעיריית ירושלים (בשנת 2013 עד 2018) החזיק בתיק התברואה ושיפור פני העיר בעיריית ירושלים. ממאי 2016 עד אוקטובר 2018 כיהן כמ"מ ראש עיריית ירושלים.

מלבד פעילותו הפוליטית כיהן פינדרוס לאורך השנים גם כדירקטור בחברות עירוניות, ובהן חברת הגיחון, מט"י (מרכז טיפוח יזמות), רשות ניקוז נחל שורק והחברה לפיתוח מזרח ירושלים.

ניסיון ההתמודדות על ראשות עיריית אלעד 
בספטמבר 2018, הציג את מועמדותו בבחירות המוניציפליות לראשות עיריית אלעד מטעם מפלגת דגל התורה. עקב מועמדותו לראשות עיריית אלעד, הגיש ב-5 באוקטובר 2018 את התפטרותו ממועצת העיר ירושלים ומתפקידו כסגן ראש העיר. ב-17 באוקטובר, כשבועיים לפני הבחירות, פסל בית המשפט את מועמדותו שקבע כי אלעד היא מקום מגוריו הארעי, ולא הקבוע.

עתירתו של פינדרוס לבג"ץ נגד ההחלטה של בית המשפט המחוזי נדחתה ב-22 באוקטובר. לאחר הפסילה פנו מפלגות דגל התורה וש"ס לשר הפנים בבקשה לדחות את מועד הבחירות בעיר. עקב ניגוד עניינים מובנה, העביר שר הפנים אריה דרעי את הסמכות לדחייה לידי השר לשיתוף פעולה אזורי, צחי הנגבי, שדחה ב-25 באוקטובר את הבקשה. תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה עתרו לבג"ץ נגד החלטה זו, אך עתירתן נדחתה.

המכון החרדי למחקרי מדיניות 
בין דצמבר 2018 ואוקטובר 2019 שימש כמנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות, בו היה חבר קודם לכן, כמנהל 'פרויקט הדיור', שנועד לדאוג לסוגיית מצוקת הדיור החרדית, בדגש על השפעה על מדיניות משרדי הממשלה בסוגיה.

בכנסת 
פינדרוס נכלל ברשימת יהדות התורה לכנסת החל מה ועד ל במקומות לא ריאליים. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הוצב פינדרוס במקום הרביעי ברשימת דגל התורה (השמיני ברשימת יהדות התורה) ונבחר לכנסת. לכנסת העשרים ושתיים הוא לא נכנס (המפלגה זכתה רק בשבעה מושבים), ולכנסת העשרים ושלוש הוא נכנס רק ב-19 ביוני 2020, עם התפטרותו של מאיר פרוש במסגרת "החוק הנורווגי". מיד לאחר מכן מונה פינדרוס ליו"ר סיעת יהדות התורה בכנסת. בכנסת זו היה חבר בוועדות הכנסת, הכלכלה, המדע והטכנולוגיה והיה ממלא מקום בוועדת הכספים. כמו כן היה יושב ראש השדולה לעידוד תוצרת הארץ. ביחס לאיזון בין רשויות השלטון, התבטא פינדרוס כי "החלום שלי זה להביא D-9 ולפוצץ את בניין בית המשפט העליון". דבריו גררו את תגובת נשיאת בית המשפט העליון, אסתר חיות, שהצהירה כי דבריו מבטאים "שאיפות מסוכנות כלפי בית המשפט העליון בשפה אלימה ובוטה".

לאחר פיזור הכנסת ה־21 ולאחר שלא נבחר לכנסת ה־22, מונה פינדרוס למזכ"ל מפלגת דגל התורה. בבחירות לכנסת העשרים וארבע קודם פינדרוס למקום השביעי ברשימת יהדות התורה ונבחר לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים וחמש ירד למקום השמיני ולא נבחר, אולם נכנס לכנסת ב-6 בינואר במסגרת "החוק הנורווגי", עם התפטרות שר הבינוי והשיכון יצחק גולדקנופף.

במהלך כהונתו בכנסת העשרים וחמש התבטא פינדרוס נגד קהילת הלהט"ב באמרו כי .

חיים אישיים 
פינדרוס נשוי לשרה ואב לשישה. הוא מתגורר בעיר העתיקה בירושלים.

ח"כ צבי סוכות מסיעת הציונות הדתית הוא בנה של בת-דודתו.

קישורים חיצוניים

 
 
 אבי בלום, בחירות או לא להיות, באתר לדעת.נט
 חזקי ברוך, סגן ראש העיר גילה: הצבעתי לטראמפ באתר ערוץ 7 30 באוקטובר 2016
 בניית תקציב מכספי ציבור, עקרונות, דילמות, לבטים ולחצים, הרצאה של יצחק פינדרוס, באתר בינינו.
 אפרים דוד, "פרופיל עם יצחק פינדרוס", ברדיו קול חי, י״ז בשבט תש״פ 12.02.2020

הערות שוליים 

סגני ראש עיריית ירושלים
חרדים ישראלים
ראשי עיריית ביתר עילית
ראשי רשויות מקומיות מטעם דגל התורה
ראשי עיריות חרדים
חברי הכנסת העשרים ואחת
חברי הכנסת העשרים ושלוש
חברי הכנסת העשרים וארבע
חברי כנסת מטעם יהדות התורה
חברי הכנסת העשרים ושלוש: חברי כנסת מכהנים במסגרת החוק הנורווגי
חברי הכנסת העשרים וחמש: חברי כנסת מכהנים במסגרת החוק הנורווגי
חברי הכנסת העשרים וחמש
ירושלים: אישים
ישראלים שנולדו ב-1971
יושבי ראש הוועדה לפניות הציבור
חברי מועצת העיר ירושלים