פריקה וטעינה (מצווה)

מצוות פריקה וטעינה הן מצוות עשה לעזור איש לרעהו בפירוק המשא מעל הבהמה שיגעה ממשאה בדרך, ובטעינת הבהמה במשא. מצווה זו נדחית בזקן ואינה לפי כבודו.

בראשונים כתבו כי מצווה פריקה קיימת גם בנוגע לאדם הנושא משאוי.

מקור המצוות
מקור מצוות פריקה נזכר בתורה בפרשת משפטים: מצוות טעינה נזכרת בפרשת כי תצא: .

דיני המצוות

מצוות פריקה
מצווה על האדם הרואה את בהמת כל אדם (החל ממרחק של ריס - כ-60 מטר) שהתעייפה מנשיאת המשא באמצע הדרך, לעזור לבעל הבהמה לפרוק את המשא מעל הבהמה.

מצוות טעינה
מצווה על האדם הרואה (החל ממרחק ריס) בהמה שמשאה נפל, לעזור לבעל הבהמה ולהטעין את המשא שוב על הבהמה. מהציווי "הָקֵם תָּקִים עִמּוֹ" למדו חז"ל, שהאדם מצווה לעזור רק כאשר בעל הבהמה משתתף עמו בטעינה, אך כאשר בעל הבהמה אינו נוטל חלק בטעינת הבהמה, או אז פטור האדם מלעזור לבעלים.

צער בעלי חיים
לפי התלמוד (מסכת בבא מציעא לב,ב) מצוות פריקה היא המקור לכלל "צער בעלי חיים דאורייתא", שכן החובה לפרוק את המשא מעל הבהמה נובעת גם מכך שיש למנוע ממנה סבל. לפיכך האדם המצווה לפרוק את המשא מעל גבי הבהמה אינו רשאי לתבוע תשלום בעד עזרתו, בעוד שהמצווה לטעון, שאין כרוך בכך צער לבעל החיים - זכאי לדרוש תשלום תמורת השתתפותו בטעינה. מטעם זה נפסק גם שאם אדם נתקל בשתי בהמות, אחת רובצת תחת משאה וטעונה פריקה, והאחרת משאה מפורק ממנה והיא זקוקה לטעינה - יש להקדים את מצוות הפריקה למצוות הטעינה, משום צער בעלי חיים.

טעמי המצוות
על-פי ספר החינוך, מטרת המצוות הללו היא להחדיר באדם את מידת החמלה, ולא רק שיש לחמול על אדם המצטער צער גוף, אלא יש לחמול אפילו על המצטער צער על ממון ורכוש. כאמור, מצוות הפריקה נובעת גם מהחובה למנוע צער לבעל החיים.

לקריאה נוספת 
 הרב ברוך ספיר, "סוגיות פריקה וטעינה", כתב העת 'מקדמי ארץ', כרך ט', חלק א', הוצאת ישיבת קדומים, ה'תשפ"א, 2021, עמ' 431–452.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

תרי"ג מצוות
מצוות שבין אדם לחברו
מצוות עשה
מצוות הנוהגות בזמן הזה
בעלי חיים ביהדות
גמילות חסדים
פרשת משפטים
פרשת כי תצא