אמבלייז

"אמבלייז" (Emblaze Ltd) הייתה חברת היי-טק שמרכזה בישראל, שנסחרה בבורסה לניירות ערך בלונדון. המשרד הראשי של החברה היה ברעננה.

היסטוריה

שנותיה הראשונות של החברה
בשנת 1994 הקימו אלי רייפמן, שרון כרמל וצור דבוש, שהיו אז בשנות ה-20 שלהם את חברת "גיאו אינטראקטיב" (Geo Interactive), שלימים שינתה את שמה ל"אמבלייז", כשם הטכנולוגיה שפיתחה.

היזמים שימשו בתפקידי מפתח אלי רייפמן בתפקיד סמנכ״ל השיווק וגיוס משאבים, צור דבוש בתפקיד סמנכ״ל תוכן ועיצוב ושרון כרמל כסמנכ״ל טכנולוגיה והם גייסו איש עסקים מנוסה, נפתלי שני, לתפקיד מנכ״ל החברה.

"גיאו אינטראקטיב" פיתחה טכנולוגיה לווידאו דיגיטלי על גבי תקליטורים בתקופה בה המדיה במחשבים הייתה מוגבלת לטקסט ותמונות בעיקר. באמצעות טכנולוגיה זו יצרו השותפים מוצרי הדרכה (כותרים) ובהם סימולטור לזיהוי עמית-טורף לחילות אוויר ונ"מ בעולם, שיעורים בגאוגרפיה לחטיבות ביניים בארצות הברית, כלי הדרכה לבנקים שווייצריים בסחר חוץ ועוד.

פריצת הדרך של החברה הייתה כאשר ב-1996 הציגה החברה טכנולוגיה שפיתחה להזרמת מדיה (וידאו, קול, תמונות ואנימציות) באינטרנט ורשמה על הטכנולוגיה פטנטים, הראשון כבר בשנת 1996. על בסיס הטכנולוגיה באוקטובר אותה שנה הונפקה החברה בבורסת AIM, בורסת משנה חדשה לחברות צמיחה שהקימה בורסת לונדון באותה עת, וגייסה 18 מיליון דולר לפי שווי שוק של 160 מיליון דולר, עוד לפני שהיו לה הכנסות משמעותיות. את שנת 1997 סיימה עם הפסד נקי של 9.8 מיליון דולר מתוך סך מכירות של כ-3 מיליון דולר.

ביוני 1998 גייסה החברה 42 מיליון דולר נוספים בהנפקת מניות שנייה בלונדון, לפי שווי של 276 מיליון דולר אחרי הכסף. בעקבות ההנפקה טיפס שווי החברה למעלה מ-300 מיליון דולר. אך זמן קצר אחר כך הודיעה החברה כי לא תוכל לעמוד בתחזיות האנליסטים, ומחיר מנייתה צנח ממחיר של 1.6 ליש"ט ל-18 פני בלבד. את השנה סיימה החברה הישראלית עם פחות ממיליון דולר מכירות והפסדים של 17.5 מיליון דולר. עקב כך הוחלט לגייס את שי שילר כמנכ"ל. שילר היה קודם מבכירי חברת קומברס, בה שימש כנשיא חטיבת הבילינג, ומנהל חטיבת אסיה ופסיפיק.

שילר מיקד את החברה בפיתוח מוצרים לשוק התאגידי, לחברות טלפוניה וספקיות גישה לאינטרנט ובפיתוח פלטפורמה לבניית יישומים להזרמת מדיה. תוך זמן קצר הכריזה החברה של שורה של שיתופי פעולה טכנולוגיים בעלי פוטנציאל עתידי גדול, בין השאר עם אינטל, סמסונג, נוקיה, אריקסון וחברות נוספות.

בזמן בועת הדוט-קום
בסוף 1999, בשיא של בועת הדוט-קום, הגיע שווי השוק של החברה לכ-2.3 מיליארד דולר. בתחילת שנת 2000 שווי השוק של גיאו כבר עמד על כ-4.4 מיליארד דולר, עלייה של יותר מ-14,000% מאז התמנה שילר למנכ"ל החברה, והחברה הודיעה על ביצוע הנפקה הפרטית הגדולה ביותר של חברה ישראלית עד אז בסך 400 מיליון דולר. ארבעת היזמים המקוריים הספיקו למכור חלק ממניותיהם לפני התפוצצות בועת הדוט-קום ביולי 2000 והרוויחו כך כ-40 מיליון דולר כל אחד. שבמקביל המשיכה החברה באותה עת להכריז על שיתופי פעולה חדשים. בנוסף רכשה שתי חברות בעסקת החלפת מניות.

בספטמבר 2000 הודיע מנכ"ל החברה שי שילר במפתיע על התפטרותו, ובמקומו מונה אלי רייפמן, שהיה אז בן 30. חודש אחר כך הצטרף שילר כשותף מנהל לקרן ההון סיכון קונקורד. זמן קצר אחר כך עזב גם צורי דבוש את החברה והשקיע את הונו ברכישת קליל תעשיות.

לאחר עזיבת שני המייסדים, רייפמן יזם מיזמי טכנולוגיה ובמסגרתם שאף לייצר טלפון סלולרי פרי פיתוח ישראלי. הפרויקט הראשון בתחום הסלולרי, שקיבל את השם "אלפאסל" (AlphaCell), נכשל לאחר שכ-20,000 יחידות נמכרו בישראל. רייפמן המשיך במטרתו למרות הכישלון ורכש מפעל לייצור מכשירים סלולריים בקוריאה. לאחר שנתיים וכ-300 מיליון דולר של מכירות נכשל גם מיזם זה. רייפמן המשיך לנסות ובשיתוף עם חברת שארפ ועוד חברות ישראליות מתחומי הסלולר, הקים באמבלייז את פרויקט "ELSE" לבניית מכשיר סלולרי חדש. פרויקט זה הופסק באמצע 2010.

באוגוסט 2005 רכשה אמבלייז את חברת ויקון (VCON), חברה ישראלית שנוסדה ב-1994 והונפקה בבורסת פריז ב-1998 ויקון סיפקה לארגונים מערכות חומרה ותוכנה לשיחות ועידה בווידאו ואודיו ונקלע לקשיים באותה עת. בינואר 2006 רכשה את חברת "סמארט קונטנט" שנוסדה על ידי נבות וולק.

רכישת השליטה בחברת "פורמולה מערכות"
בספטמבר 2006 רכשה חברת אמבלייז את השליטה בחברת החזקות ההיי-טק פורמולה מערכות שבשליטת דני גולדשטיין וקרן פימי, בתמורה ל-67 מיליון דולר. אמבלייז מימנה את הרכישה באמצעות 40 מיליון דולר שהיו בקופתה ואת שאר הסכום גייסה בהלוואות תמורת שיעבוד מניות החברה.

בעקבות הרכישה, עיקר הפעילות של קבוצת אמבלייז היה בפורמולה מערכות, המעסיקה מעל 5,000 עובדים במחזור שנתי של מעל לחצי מיליארד דולר.

בפברואר 2010 תבעה אמבלייז את חברת אפל וחברת מיקרוסופט על הפרת פטנט שנוגע לווידאו סטרימינג ואף ניסתה להגיע להסכם תמלוגים בגין השימוש בטכנולוגיה שהיוותה בסיס להנפקתה הראשונית.

בספטמבר 2010 מכרה אמבלייז את השליטה בפורמולה מערכות תמורת כ-139 מיליון דולר.

מאבק השליטה בחברה
בשנת 2003 רכש רייפמן את החזקותיהם של שני המייסדים האחרים של "אמבלייז", כרמל שרון (תמורת 115 מיליון שקל) וצורי דבוש (תמורת 85 מיליון שקל), והגיע לאחזקה של כ-30% ממניות החברה. בשנת 2006 החל ניסיון השתלטות על קבוצת אמבלייז מצד קרן גידור אמריקאית בשם "Sturm Family Foundation" מדנוור קולורדו. לאחר שדירקטוריון אמבלייז פנה לקרן בבקשה להצהרת כוונותיה במקרה שישתלטו, הבהירה הקרן באופן רשמי שתוכניותיה כוללות סגירת פעילויות רבות ומכירה של הקבוצה בחלקים.

בתגובה החל רייפמן להגדיל את החזקותיו במניות מתוך הונו האישי (כ-60 מיליון דולר) והלוואות נוספות שלקח מגופים רבים ביניהם איש "השוק האפור" שלי נרקיס. ביוני 2006 הוציאה חברת אמבלייז מקופתה 70 מיליון דולר לרכישת חלק ממניותיו של רייפמן, כדי לאפשר לו לממן את איגרות החוב הפרטיות שהנפיק.

החובות האישיים שצבר רייפמן עקב מלחמות השליטה נאמדים בכרבע מיליארד שקלים. מיד לאחר ניצחונו באספת בעלי המניות החלה התדרדרות מהירה במצבו של רייפמן, כאשר שניים מתוך כ-30 נושיו הגישו לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה לכינוס נכסים. בית המשפט מינה מנהל מיוחד לכינוס נכסיו, והורה לרייפמן להעביר את מניות "אמבלייז" שבידיו לידי המנהל המיוחד. לאחר שלא הועברו המניות במועד שהוגדר לכך, הואשם רייפמן בבזיון בית המשפט ונשלח למאסר של 45 ימים. בעקבות זאת השעה אותו דירקטוריון "אמבלייז" מכל תפקידיו בחברה. ביולי 2011 הרשיע בית המשפט המחוזי בתל אביב את רייפמן, בעבירות של קבלת דבר במרמה, זיוף ושימוש במסמך מזויף. וגזר עליו ארבע שנות מאסר בפועל. ב-2012 תבע שלי נרקיס את אמבלייז בטענה שרייפמן חתם על שטר משכון על פיו משכן לטובת נרקיס מניות שלו בחברת אמבלייז בשווי של כ-99 מיליון שקל.

בתביעת פיצויים סביב פרשת אמבלייז פסק בית המשפט המחוזי מרכז שעורכי דין שייצגו את קרן דאבל יו טריידינג, שהעניקה הלוואה לרייפמן, ישלמו לקרן 5.5 מיליון ש"ח וסכום דומה ישלמו לקרן חברת אמבלייז ומזכירתה, אלי רייפמן ישלם לעורכי דין אלה 9.1 מיליון ש"ח, וחברת אמבלייז ומזכירתה ישלמו לעורכי דין אלה 2.3 מיליון ש"ח ולקרן וינטון - 6.7 מיליון ש"ח.

מכירת החברה לאלכסנדר גרנובסקי
במרץ 2009 הפכה קרן פורטיסימו קפיטל לבעלת עניין בחברה כשהגיעה לאחזקה של 16% מאמבלייז. ב-2010 מכרה החברה את כל פעילותה ונותרה כשלד בורסאי עם קופת מזומנים של כ-140 מיליון דולר. ב-2013 רכש איש עסקים האוקראיני אלכסנדר גרנובסקי את השליטה באמבלייז במטרה לשים יד על קופת מזומנים של החברה. המזומנים יועדו לרכישת השליטה באי די בי חברה לאחזקות, ביחד עם נוחי דנקנר, אך הרכישה לא יצאה לפועל. כמו כן שם החברה שונה לBSD קראון (BSD Crown). בהמשך, השתמש בקופת המזומנים של אמבלייז לרכישת מניות השליטה ביבואנית המזון ויליפוד מידי האחים צבי ויוסי ויליגר תמורת כ-285 מיליון שקל. ביולי 2015, שלוש שנים אחרי שרכש את השליטה, החליט אלכסנדר גרנובסקי לעזוב את עסקיו בישראל ומכר את החברה לאיש העסקים האוקראיני גרגורי גורטובוי.

בינואר 2018, הואשמו גרגורי גורטובוי ואלכסנדר גרנובסקי בעבירות גנבה בידי מורשה, קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים, עבירות הלבנת הון ועבירות דיווח. לפי כתב האישום, גרנובסקי וגורטובוי העמידו את כספי החברות הציבוריות שבשליטתם (BSD לשעבר אמבלייז ווילי פוד השקעות) כבטוחות לטובת בנקים באוסטריה ובאזרבייג'ן, לצורך הבטחת החזר הלוואות שיקבלו חברות פרטיות זרות הקשורות לגרנובסקי, וזאת במסווה של הפקדת כספי החברות הציבוריות בפיקדונות בבנקים. עובדה זו לא הובאה לידיעת החברות הציבוריות, נושאי המשרה שלהן ומוסדותיהן, והוסתרה מהחברות הציבוריות תוך הצגת מצגי-שווא, הימנעות מקבלת אישורים ממוסדות החברות כנדרש וללא דיווחים מתאימים לציבור.

הערות שוליים

חברות ישראליות
חברות ישראליות שעשו אקזיט
רעננה: חברות
פורטיסימו קפיטל
ישראל: חברות שהוקמו ב-1994