1925 בברית המועצות

1925 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה השמינית למהפכת אוקטובר.

הנהגה 
 ראש הממשלה - אלכסיי ריקוב
 יושב ראש הוועד הפועל המרכזי - מיכאיל קלינין

מעשית, השליטה בניהול המדינה הייתה בידי הטרויקה ("השלישייה"): יוסיף סטלין (המזכיר הכללי של מפלגת הבולשביקים), לב קמנייב (סגן מועצת הקומיסרים העממים) וגריגורי זינובייב (יושב ראש הקומינטרן ויושב ראש הסובייט של פטרוגרד). בדצמבר 1924, בעקבות הוועידה ה-14 של הבולשביקים יוסיף סטלין מרכז בידיו את השלטון במדינה.

אירועים בולטים 
 15 בינואר – לאון טרוצקי מתפטר מתפקיד קומיסר לענייני צבא וצי. התקוממות עממית נגד השלטון הסובייטי באזור מחוז אמור.
 26 בינואר – מיכאיל פרונזה מתמנה לתפקיד קומיסר עממי לענייני הצבא וצי
 20 בינואר – חתימת הסכם בייג'ינג עם יפן. לקראת חודש מאי הכוחות של צבא יפן פונו מצפון סחלין
 25 בפברואר – כינון יחסים דיפלומטיים עם יפן.
 20 במרץ – הסובייט העליון קיבל החלטה על כך שבעלי האחוזות מתקופת טרום מהפכה אינם יכולים לנצל את האדמות שהיו בראשותם ואינם יכולים להתגורר באחוזות שהיו בבעלותם.
 7 באפריל – נפטר פטריארך תיכון, ראש הכנסייה הרוסית. עוד לפני פטירתו תיכון ציין בצוואה את שם מחליפיו לפי עדיפויות. מכיוון ש-2 הראשונים בתור היו במעצר לממלא מקום מונה פיוטר, ארכיבישוף מטרופוליטני.
 27 באפריל – תחילת ישיבות של כנס מפלגתי מס' 14. במהלך הכנס מתקבלת החלטה המאשימה את לאון טרוצקי בפעילות נגד השלטון. יוסיף סטלין מתנגד לעמדות לב קמנייב וגריגורי זינובייב שביחד עם ניקולאי בוכארין רוצים להמשיך במדיניות הכלכלית.
 3 במאי – תחילת הוועידה ה-3 של הסובייטים.
 24 במאי – תחילת הוצאה לאור של עיתון "קומסומולסקיה פרבדה" שהיה העיתון הרשמי של הקומסומול.
 16 ביוני – בחוף הים השחור בחצי האי קרים הוקם מחנה נוער בינלאומי - ארטק.
 18 ביוני – קבלת החלטה של הוועד המרכזי של המפלגה בהקשר למדיניות כלפי סופרים.
 10 ביולי – הקמת סוכנות החדשות של ברית המועצות - טאס"ס.
 27 ביולי – מועצת הקומיסרים העממים מקבלת החלטה על כך שאקדמיה ברית המועצות למדעים תהיה הגוף העליון בארגון המדע.
 6 באוגוסט – נהרג גריגורי קוטובסקי - אחד מגיבורי מלחמת האזרחים ברוסיה
 23 בספטמבר – אישור חוק שרות חובה. משך שרות החובה בצבא נקבע לשנתיים.
 12 באוקטובר – חתימת הסכם עם גרמניה בהקשר לנושאי כלכלה ותחבורה.
 6 בנובמבר – קלימנט וורושילוב מונה לקומיסר עממי לענייני צבא וצי. הוא היה בתפקיד זה עד לשנת 1940.
 6 בנובמבר – הסוכן החשאי היהודי-רוסי סידני ריילי, אשר פעל ברשות סוכנות הביון הבריטית SIS הוצא להורג על ידי המשטרה החשאית של ברית המועצות.
 9 בדצמבר – מעצר של פיוטר, ממלא מקום הפטריארך הרוסי. היה במעצר עד ליום פטירתו בשנת 1937.
 17 בדצמבר – חתימת הסכם עם טורקיה על נייטרליות הדדית.
 18 בדצמבר – תחילת ישיבות של הוועידה ה-14 של המפלגה. בעקבות דיוני הוועידה, לב קמנייב מפסיק להיות חבר של הפוליטביורו וגריגורי זינובייב מאבד את תפקיד ראש המפלגה בלנינגרד. יוסיף סטלין מכריז על מדיניות תיעוש של המדינה.
 21 בדצמבר – תחילת הקרנת סרט אוניית הקרב פוטיומקין

ללא מועד
 תחילת ייצור מכוניות במפעל בעיר ירוסלבל.

נולדו 
 2 בינואר – אירינה ארכיפובה, זמרת אופרה סובייטית ורוסית (נפטרה בשנת 2010)
 28 במרץ – אינוקנטי סמוקטונובסקי שחקן סובייטי (נפטר ב-1994)
 15 במאי – ליודמילה קסטקינה, שחקנית סובייטית (נפטרה ב-2012)
 3 ביוני – אנטולי אפרוס, במאי תיאטרון סובייטי (נפטר ב-1987)
 26 ביוני – פאבל בלייב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1970)
 1 ביולי – קלרה לוצ'קו שחקנית סובייטית (נפטרה ב-2005)
 28 באוגוסט – ארקדי סטרוגצקי סופר סובייטי (נפטר ב-1991)
 15 בספטמבר – קיריל לברוב שחקן סובייטי (נפטר ב-2007)
 8 באוקטובר – אנדריי סיניאבסקי, דיסידנט וסופר (נפטר ב-1997)
 10 בנובמבר – מאיה פליסצקאיה, רקדנית בלט סובייטית ממוצא יהודי (נפטרה ב-2015)
 25 בנובמבר – נונה מורדיוקובה שחקנית סובייטית (נפטרה ב-2008)

נפטרו 

 7 באפריל – פטריארך תיכון ראש הכנסייה הרוסית (נולד ב-1865)
 7 במאי – בוריס סבינקוב, מהפכן ממתנגדי השלטון הסובייטי (נולד ב-1879)
 6 באוגוסט – גריגורי קוטובסקי מגיבורי מלחמת האזרחים (נולד ב-1881)
 16 בספטמבר – אלכסנדר פרידמן פיזיקאי ומתמטיקאי רוסי (נולד ב-1888)
 31 באוקטובר – מיכאיל פרונזה מגיבורי מלחמת האזרחים, קומיסר לענייני צבא וצי (נולד ב-1885)
 28 בדצמבר – סרגיי יסנין משורר רוסי (נולד ב-1895)

קישורים חיצוניים