ישראל באולימפיאדת לונדון (2012)

אולימפיאדת לונדון (2012) הייתה האולימפיאדה ה-15 שבה השתתפה ישראל, מאז החלה את השתתפותה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת הלסינקי (1952). המשלחת כללה 37 ספורטאים (השלישית בגודלה בכל הזמנים) שהתחרו ב-8 ענפים. לאחר חמש אולימפיאדות רצופות שבהן זכתה ישראל לפחות במדליה אחת, לא הצליחה המשלחת הישראלית לזכות במדליה, וההישגים הטובים ביותר היו מקום שישי - מיקום השיא הנמוך ביותר בשבע האולימפיאדות האחרונות. עם זאת נרשמו 8 עליות של ספורטאים ישראלים לגמר (או ספורטאים שדורגו עד מקום 8).

הרכב המשלחת הישראלית 
המשלחת כללה 37 ספורטאים (השלישית בגודלה בכל הזמנים) שהתחרו ב-8 ענפים. בפעם הראשונה היה במשלחת נציג מענף הבדמינטון. לעומת זאת, נעדרו מהמשלחת ללונדון 3 ענפים שהיו באולימפיאדה הקודמת: סייף, לאחר 5 פעמים ברציפות, קאנו/קיאק, לאחר 4 פעמים רצופות, וטקוונדו לאחר פעמיים ברציפות.

ההישגים הבולטים 
למרות הכישלון בהשגת מדליות, היו לא מעט הישגים טובים. נרשמו שמונה עליות לגמרים (או דירוג עד מקום 8), מחציתן בענף ההתעמלות. זהו מספר הגמרים השני בטיבו (אחרי סידני 2000). בכמה ענפים נקבעו הישגי שיא בהיסטוריה האולימפית.
 אלכס שטילוב - התעמלות מכשירים, קרקע - מקום שישי בגמר. הישג שיא של מתעמל ישראלי.
 לי קורזיץ - שייט, גלשן דגם ניל פרייד - מקום שישי. הישג שיא בגלשן לנשים.
 יעקב טומרקין - שחייה, 200 מטר גב - מקום שביעי בגמר. הישג שיא של שחיין ישראלי.
 נטע ריבקין - התעמלות אומנותית, קרב רב אישי - מקום שביעי בגמר. הישג שיא של מתעמלת ישראלית בקרב רב.
 אליס שלזינגר - ג'ודו, עד 63 ק"ג - מקום שביעי.
 אנדי רם ויוני ארליך - טניס, זוגות גברים - רבע גמר (מקום 5–8). הישוו את הישג השיא של טניסאים ישראלים.
 נבחרת ישראל - התעמלות אמנותית, קרב רב קבוצתי - מקום שמיני בגמר.
 סרגיי ריכטר - קליעה, רובה אוויר 10 מ' - מקום תשיעי. ההישג השני בטיבו של קלע ישראלי באולימפיאדות.
 גל נבו - שחייה, 400 מטר מעורב אישי ו-200 מטר מעורב אישי - שניהם מקום עשירי. ההישג הרביעי בטיבו של שחיין ישראלי. ארבע פעמים (יחד עם 2008) בין 13 הראשונים.
 אלכס שטילוב - התעמלות מכשירים, קרב רב - מקום 12 בגמר. ההישג הטוב ביותר של מתעמל ישראלי בקרב רב.
 עמית עברי - שחייה, 200 מטר מעורב אישי - מקום 13 בחצי גמר. ההישג הטוב ביותר של שחיינית ישראלית.

תוצאות

אתלטיקה 

 נשים

 גברים

בדמינטון

ג'ודו

התעמלות

התעמלות אמנותית

התעמלות מכשירים 
 גברים

 נשים

טניס

קליעה

שחייה 

 גברים

יהונתן קופלב אשר קבע קריטריון מלא למשחקים בלונדון נאלץ לבטל את השתתפותו בעקבות ניתוח להסרת התוספתן אותו עבר כשבועיים לפני האולימפיאדה.

 נשים

שחייה צורנית

שיט 

הערות:
המספר בסוגריים הוא השיוט הגרוע ביותר שלא נחשב בניקוד הכללי
בשיוט המדליות מספר הנקודות השליליות מוכפל פי שניים

תהליך אישור המשלחת על ידי הוועד האולימפי 
בדומה לאולימפיאדות הקודמות, גם הפעם הוועד האולימפי בישראל הציב קריטריונים מפורטים משלו כדי לשמור על רמה גבוהה של מתחרים. הספורטאים נדרשו לעבור קריטריונים אלה בנוסף לקריטריון הבינלאומי שנקבע על ידי פדרציית הספורט הבינלאומית. הקלה מסוימת ניתנה לספורטאים צעירים.

ב-12 ביוני 2012 המליצה מנהלת הספורט ההישגי לצרף למשלחת את אמרי גניאל, סוסו פללשווילי וגולן פולק, אף על פי שלא השיגו את הקריטריון הישראלי. פללשווילי קיבל את ההמלצה בזכות מדליית הארד בה זכה באליפות אירופה. גניאל ופולק הומלצו כספורטאים צעירים. המנהלת דחתה את ההכרעה בבקשותיהם של טומי ארשנסקי, גיא מצקין ויובל בוצר לדיון נוסף שהיה אמור להתקיים ב-1 ביולי.

ב-24 ביוני אישרה מליאת הוועד האולימפי את הרכב המשלחת, שמנתה אז 36 ספורטאים, כאשר היא משאירה מקום לאתלט צעיר נוסף רק אם דמיטרי קרויטר או אנסטסיה מוצ'קייב ישיגו תוצאה טובה מספיק באליפות אירופה. שניהם נכשלו במשימה. בכך דחתה המליאה את מועמדותם של ארשנסקי ומצקין. באותה ישיבה נקבע גם שחר צוברי, בעל מדליית הארד באולימפיאדת בייג'ינג (2008), כנושא הדגל במצעד המשלחות.

ב-3 וב-5 ביולי דן בית הדין העליון בערעוריהם של ספורטאים שלא אושרו על ידי הוועד האולימפי. ב-6 ביולי החליט בית הדין לקבל את ערעורו של טומי ארשנסקי והוא צורף למשלחת, אך דחה את ערעורו של מצקין.

כמו כן הוחלט לצרף את דונלד סנפורד, בטענה שהמקום הרביעי באליפות אירופה הוא הישג יוצא דופן.

השחיין יונתן קופלב נאלץ לפרוש מהמשלחת לאחר שעבר ניתוח להסרת התוספתן כשבועיים לפני פתיחת האולימפיאדה.

המועמדים שהשיגו קריטריון בינלאומי בלבד, ולא אושרו על ידי הוועד האולימפי:
 אתלטיקה: מעיין פורמן - קפיצה לגובה נשים
 קשתות: גיא מצקין - יחידים
 שחייה: תום קרמר - 200 מטר פרפר גברים
 שייט: יובל בוצר - דגם לייזר גברים

השתתפות ספורטאים ישראלים באולימפיאדות 
 הג'ודוקא אריק זאבי היה הישראלי השלישי בהיסטוריה שהשתתף בפעם הרביעית, אחרי יואל סלע וגיא סטריק.
 הופעה אולימפית שלישית רשמו ורד בוסקילה, גידי קליגר, אנסטסיה גלושקוב, אינה יופה, יוני ארליך ואנדי רם.
 הופעה שנייה נרשמה לזכותם של אליס שלזינגר, נטע ריבקין, אלכס שטילוב, שחר פאר, גל נבו, לי קורזיץ, שחר צוברי, נופר אדלמן ונמרוד שפירא בר אור.
 מישה זילברמן היה הספורטאי הראשון מישראל שהשתתף בבדמינטון.
 טומי ארשנסקי, שהיה הספורטאי הראשון שנכנס לתחרות, הוא הספורטאי האולימפי ה-300 בתולדות הספורט הישראלי.

הפרסים לזוכים במדליות 
הוועד האולימפי בישראל קבע פרס כספי לזוכי המדליות המייצגים את ישראל. כל זוכה במדליית זהב יקבל פרס של מיליון שקלים. הזוכים במדליות כסף יקבלו 400 אלף שקלים, זכייה במדליית ארד תהיה שווה 250 אלף שקלים, ומקום רביעי יזכה ב-30 אלף שקלים. נוסף לכך, מאמן של ספורטאי שיחזור לישראל עם מדליית זהב, יזכה למענק של 250 אלף שקלים, כשהאגודה אליה הוא ישתייך תקבל 150 אלף שקלים.

דקת הדומייה 

אולימפיאדת לונדון 2012 נערכה במשלחת הישראלית בסימן 40 שנה לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן 1972. ממשלת ישראל ושרת התרבות והספורט לימור לבנת, הפעילו לחץ כבד על הוועד האולימפי הבינלאומי לציין 40 שנה לטבח בדקת דומייה. לקריאה זו הצטרפו נשיא ארצות הברית ברק אובמה, הקנצלרית של גרמניה, אנגלה מרקל ומדינאים נוספים ברחבי העולם. למרות הלחץ, סירב ז'ק רוג, ראש הוועד האולימפי לאפשר דקת דומייה או להזכיר את הטבח. בטקס הפתיחה צעדו חברי המשלחת עם מטפחות שחורות לציון הטבח. לימור לבנת, שנכחה בטקס, עמדה דקת דומייה והרכינה ראשה בעת נאומו של ראש הוועד האולימפי. בתקופת האולימפיאדה ערכה שגרירות ישראל בלונדון טקס אזכרה לחללים, שבו נכחו ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון וראש עירית לונדון.

קמע 
בנובמבר 2011 הודיע הוועד האולימפי בישראל על כוונתו לבחור לראשונה קמע למשלחת הישראלית למשחקים האולימפיים. בבחירות, שהיו פתוחות לציבור ונערכו באמצעות האינטרנט, נבחרה דמות של צבר הנקרא "שפיציק". עם זאת השימוש בדמות זו נאסר על ידי בית המשפט בעקבות תביעה שהגישה הטלוויזיה החינוכית בשל הדמיון בין שפיציק לקישקשתא וטענתה להפרת זכויות יוצרים. בעקבות זאת בחר הוועד האולימפי בתינוק של במבה לשמש כקמע, אולם ביקורת תקשורתית גדולה כנגד השימוש בסמל מסחרי גרמה לוועד האולימפי לחזור בו לאחר יום אחד בלבד. למרות זאת החליטה חברת אסם לתרום לוועד האולימפי את 100 אלף השקלים שהייתה צריכה לשלם תמורת הבחירה בתינוק לקמע המשלחת.

ראו גם
 ישראל במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)

קישורים חיצוניים 

 ישראלים שקבעו את הקריטריון ללונדון 2012 באתר הוועד האולימפי בישראל.

הערות שוליים

לונדון (2012)
2012 בישראל: ספורט
אולימפיאדת לונדון (2012)