עמוס גלבוע

עמוס גלבוע (14 במרץ 1939 – 29 בדצמבר 2020) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש חטיבת המחקר של אמ"ן בשנים 1982-1984. היסטוריון וחוקר היסטוריה צבאית ישראלי. תחום התמחותו העיקרי היה מחקר צבאי של צבאות ערב, צה"ל ומלחמות ישראל, בעיקר מלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה 
גלבוע גדל בקריית חיים. הוא החל את שירותו בצה"ל כלוחם בחטיבת גולני, השלים קורס קציני חי"ר ושימש כמפקד מחלקת סיור בגדוד 12 (ברק) ומפקד פלוגה וקצין מבצעים בחטיבת שריון. בשנת 1963 השתחרר מצה"ל ולמד לימודי מזרח תיכון וערבית באוניברסיטה העברית. בהמשך התגייס שוב לצה"ל לחיל המודיעין ומילא בו תפקידים רבים.

שירת כקצין המבצעים של גדוד 12 של גולני. מראשית 1970 שירת כראש המדור הצבאי בענף 5 (אחראי על צבא סוריה, עיראק ולבנון). לאחר מכן למד בפו"ם.

ממחצית 1973 היה בהמתנה להחליף את ראש ענף 5 (סוריה), סא"ל אביעזר יערי, ושירת במחלקה בסיסית. ב-2 באוקטובר, כמה ימים לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים, בישיבת מחלקת המחקר, עדכן יערי כי חטיבה משוריינת 47 שמוצבת בצפון סוריה בעיר חמה עברה למערכים בדרום רמת הגולן הסורי, וכי יש סימנים שגדוד גישור סורי שמוצב בצפון סוריה ירד לחזית רמת הגולן. גלבוע טען כי ירידת החטיבה לחזית הסורית היא סימן מעיד למלחמה, אך למרות ויכוח סוער לא הצליח לשכנע בכך את אריה שלו, ראש מחלקת המחקר, שסבר כי ההיערכות הסורית היא הגנתית. במהלך המלחמה שירת גלבוע בענף 5 כסגנו של יערי.

לאחר המלחמה מונה לעוזר של עוזי יאירי, ששירת כעוזר ראש חטיבת המחקר למבצעים, ולאחר כמה חודשים מונה לראש ענף 5 (סוריה, עיראק ולבנון) במחלקת המחקר. בשנת 1974 השתתף בשיחות על הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה. לאחר מכן שירת כראש הזירה המזרחית, עוזר ראש אמ"ן להערכה (כולל בתקופת המהפכה האיראנית), וראש חטיבת המחקר בשנים 1982–1984. כמו כן שימש סגן הנספח הצבאי בשגרירות ישראל בארצות הברית. בסוף 1982 השתתף במשא ומתן שהוביל להסכם ישראל-לבנון 1983 ובשנת 1984 עמד בראש המשלחת הישראלית לשיחות א-נאקורה שהתקיימו בין נציגי ישראל ללבנון במפקדת יוניפי"ל.

לאחר שחרורו מצה"ל הצטרף גלבוע ב-1 בדצמבר 1985 לסגל העיתון "מעריב" כפרשן לענייני ביטחון, מודיעין, מדיניות והמזרח התיכון. שימש יועץ ראש הממשלה לענייני ערבים ויועץ לשר הביטחון משה ארנס. בסוף 1991 מונה למפקד גלי צה"ל אך בעקבות ריאיון מעורר סערה (בו בין השאר סיווג לפי נטיות פוליטיות את עובדי התחנה ודירג אותם מבחינת איכות) שנתן לרונאל פישר מהעיתון "חדשות" ימים ספורים לפני כניסתו לתפקיד, התפטר גלבוע לאחר שבוע בלבד בתפקיד.

בשנת 1997 הוציא באמ"ן את ספרו "תורת המחקר הלאומית" ("הספר הירוק") שמהווה ספר יסוד על אודות תורת המחקר הלאומית של חטיבת המחקר באמ"ן. מאותה שנה ובמשך 10 שנים יזם וניהל בחטיבת המחקר באמ"ן הוצאה של סדרה פנימית סודית על הצלחות וכשלונות מהותיים בתולדות המודיעין הישראלי בשם עיונים מתודולוגיים, אשר נועדה להביא לעיונם של אנשי חטיבת המחקר באמ"ן עבודות של אנשי מקצוע מתוך קהילת המודיעין, המערכת הביטחונית, והאקדמיה בארץ ובעולם, שעוסקות בתחקור המחקר המודיעיני הרמה הלאומית.

בשנים 2004–2010 כיהן כדירקטור בחברת "מעריב החזקות". שימש מרצה מן החוץ בנושאי מודיעין בבית-ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה במרכז הבינתחומי הרצליה.

באוקטובר 2003 פנה יחד עם אל"ם (במיל') יוסי לנגוצקי לשר הביטחון דאז שאול מופז, בדרישה לפתוח בחקירה נגד אלי זעירא, ראש אמ"ן במלחמת יום הכיפורים, על שחשף את זהותו של המקור הבכיר ביותר של ישראל במצרים באותה עת, אשרף מרואן, ובכך גרם נזק חמור ליכולתה של ישראל לגייס סוכנים. מופז דחה את פנייתם והציע להם, כאזרחים מן השורה, להתלונן בפני היועץ המשפטי לממשלה דאז מני מזוז. ב-2004 הם הגישו יחד עם ראש "המוסד" בתקופת מלחמת יום הכיפורים, צבי זמיר, תלונה ליועץ המשפטי לממשלה, על מנת שיפתח בחקירה בעניין זה. הם ביקשו לקיים את החקירה "לצורך הפקת לקחים ומסקנות למניעת גילויים מעין אלה בעתיד". מזוז לא טיפל בתלונה. גלבוע, לנגוצקי וזמיר המשיכו ללחוץ על הפרקליטות לנקוט הליכים פליליים נגד זעירא, וכשנה אחרי מותו של אשרף מרואן, באוגוסט 2008, הורה פרקליט המדינה למשטרה לפתוח בחקירה נגד ראש אמ"ן לשעבר. בתום חקירה קצרה הומלץ להעמיד את זעירא לדין בגין עבירות ביטחון וחשיפת סודות מדינה. ביולי 2012, כשמונה שנים לאחר הגשת התלונה וארבע שנים אחרי פתיחת חקירת המשטרה, הודיע היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין (שהחליף את מזוז בתפקיד) כי לא יגיש כתב אישום נגד זעירא וגנז את התיק. ויינשטיין כתב שלמרות חומרת המעשים, הוא החליט להתחשב בגילו של זעירא, ובכך שמדובר באדם "עתיר עשיה במאבק על הקמת המדינה ובשמירת ביטחונה".

גלבוע היה בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון וערבית, ותואר שני בלימודי המזרח התיכון מהאוניברסיטה העברית בירושלים.

לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת פרסם במעריב מאמר בו כתב: "כמפא"יניק בן מפא"יניק בעברי, אני גאה להיות אחד מעדר מצביעי הליכוד".

חיים אישיים

התגורר בגני תקווה, נפטר ב-29 בדצמבר 2020, הותיר אחריו אשה, שתי בנות וחמישה נכדים.

תמונות

מאמרים וספרים

בשנת 2008 הוציא ביחד עם אפרים לפיד את הספר מלאכת מחשבת: 60 שנה למודיעין הישראלי: מבט מבפנים, ספר מביא 37 מאמרים שכתבו נושאי תפקידים בכירים במודיעין הישראלי ובהם מפקד יחידת היומינט (המודיעין האנושי), מפקדת יחידת ההאזנה המרכזית של חיל המודיעין וראשי אגפים ויחידות ב"מוסד" ובשב"כ. בשנת 2013 כתב ביוגרפיה על אהרון יריב בשם מר מודיעין - ביוגרפיה אודות האלוף אהרן יריב,, עליה זכה בפרס מולדובן לספרות צבאית מקורית, וכן בפרס למחקרים בביטחון ישראל ע"ש סא"ל מאיר ורחל צ'צ'יק של מרכז יפה באוניברסיטת תל אביב בשנת 2015.

בשנת 2015 הוציא מחקר על ידיעת יחמור, "ידיעת הזהב" - סיפור פרשייה מודיעינית נשכחת חמישה באוקטובר 1973, ידיעה ודאית ממקור שכונה "יחמור" (ועל כן נקראה הידיעה "ידיעת יחמור"), על פיה הסובייטים עזבו לאחר שקיבלו הודעה רשמית ממצרים וסוריה על כוונתן לתקוף את ישראל, בימים שלפני מלחמת יום הכיפורים. הידיעה לא הופצה, בהוראת ראש אמ"ן. הרמטכ"ל, דוד אלעזר, טען לאחר המלחמה כי אם הידיעה הייתה מגיעה אליו עוד באותו הערב, הוא יכול היה להורות על גיוס מילואים ועל הזזת כוחות סדירים, וכך היה ניתן למנוע את הבקעת הקו ברמת הגולן ולצמצם מאוד את ההישג המצרי. באותה השנה הוציא ספר על היציאה מלבנון, "דמדומי בוקר" - הסיפור האמיתי על היציאה מלבנון. הספר נכתב על יסוד ראיונות עומק עם כל בעלי התפקידים החיוניים להבנת הפעולה, ומסמכים שאינם עדיין ברשות הציבור.

בשנת 2016, הוציא מחקר בשם "ידיעות זהב" שלא הוחמצו, על ידיעות זהב שלא הוחמצו במודיעין, אחת על מבצע ארגז - שביית קצינים סורים שהביאה לשחרור טייסים ישראלים מהשבי הסורי, והשנייה על האוניה קארין A, "ידיעות זהב" שהביאו לזיהוי האנייה קארין A, ולכידתה לבסוף. בשנת 2017 הוציא את ספרו דרמה בים האדום - תפיסת קארין A אוניית הנשק הפלסטינית 3 בינואר 2002, על האוניה קארין A, תפיסת אוניית נשק פלסטיני בים האדום ב-2002, לספר יצאה גרסה באנגלית בשנת 2021

ספרים

 עמוס גלבוע, אפרים לפיד, מלאכת מחשבת: 60 שנה למודיעין הישראלי: מבט מבפנים, הוצאת המרכז למורשת המודיעין וידיעות ספרים, 2008
 מר מודיעין - ביוגרפיה אודות האלוף אהרן יריב, הוצאת ידיעות ספרים, 2013,  זכה בפרס מולדובן לספרות צבאית מקורית
 "דמדומי בוקר" - הסיפור האמיתי על היציאה מלבנון, הוצאת המרכז למורשת המודיעין, 2015
 דרמה בים האדום - תפיסת קארין A אוניית הנשק הפלסטינית 3 בינואר 2002, הוצאת המרכז למורשת המודיעין ואפי מלצר, 2017

ספרים באנגלית
 Prof. Sergio Dellapergolla, Brig. Gen. Amos Gilboa, The Jewish People Policy Planning Institute Planning Assessment, 2004-2005: The Jewish People Between Thriving and Decline, Gefen Publishing House Ltd, 2005
 Amos Gilboa, Efrayim Lapid, Israel's silent defender: An inside look at sixty years of Israeli Intelligence, Gefen Publishing House Ltd, 2012
 Brig. Gen. Amos Gilboa, A Raid on the Red Sea: The Israeli Capture of the Karine A, Yonah Jeremy Bob (Editor, Translator), Potomac Books, 2021

ספרים באמ"ן
 תורת המחקר הלאומית" ("הספר הירוק"), מהדורה שנייה, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 1997
 "המאפייה לא פתוחה בשבילכם" - ענף 5 ופרשת חטיבה משוריינת 47 הסורית ערב מלחמת יום הכיפורים, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגים", 18 באוקטובר 1998, באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
 לשגר בבינארי - פרשת ה-רש"קים הכימיים ל-טק"ק העיראקי במלחמת המפרץ בשנת 1991, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 1998
 אביר רועים - פרשת התרעה מודיעינית בגזרה הסורית לבנונית בשנת 1983, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 1999
 שעת לילה - פרשת חיסול מזכ"ל חזבאללה עבאס מוסוי בפברואר 1992, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 1999
 חורף גשום - פרשת התרעה בגזרה הסורית- לבנונית בקיץ 1996, ומשהו על יהודה גיל, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 2000
 בין הסדר למשבר -ההתמודדות המודיעינית בסוגיה הפלסטינית ספטמבר 1999- אוקטובר 2000, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 2002
 תיבת נוח - פרשת ההשתלטות על האוניה קארין-איי בליל 2–3 ינואר 2002, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 2003
 דמדומי בוקר - נסיגת צה"ל מלבנון מאי 2000, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 2005
 הפתעה מודיעינית רבתי - חדירת מזל"ט של חזבאללה לצפון המדינה, 7 נובמבר 2004, אמ"ן מחקר - "עיונים מתודולוגיים", 2005

מחקרים
 
 "ידיעות זהב" שלא הוחמצו, הוצאת המרכז למורשת המודיעין, ספטמבר 2016
 מדוע נכשלה פסגת ג’נבה בין אסד לקלינטון? מבט על “הסיפור האבוד”, ספרו של פארוק אלשרע, מי שהיה שר החוץ הסורי, מרכז המידע למודיעין ולטרור, 22 בדצמבר 2020

מאמרים
 סוריה - תפיסת הביטחון הלאומית, נתיב; כתב עת למחשבה מדינית, חברה ותרבות, גיליון 21, 1991 עמ' 21–23
 תפיסות הביטחון של מדינות ערב בעקבות מלחמת יום הכיפורים, מערכות 361, 1998, עמ' 70–86
 הערכות המודיעין - מדוע אינן קורסות תמיד?, מודיעין וביטחון לאומי, עורכים: צבי עופר ואבי קובר, הוצאת מערכות, 1998, ,עמ' 252–255
 שיגיון ללא היגיון, מבט מלמ 43, 2005, עמ' 44–45
 המודיעין ב-67 לעומת המודיעין ב-73, מבט מלמ, גיליון 49, 2007, עמ' 20–21
 התמודדות עם כמה אתגרים מודיעיניים: לבנון כמקרה מבחן, עיונים במודיעין, כרך 1, גיליון 1, 2007, עמ' 11–24
 משוגעים, יהיה כאן טבח, מבט מל"מ 53, 2009, 37
 הצבא הסורי במלחמת יום הכיפורים, מלחמת יום הכיפורים - קתדרת מפקדים וחוקרים, עורכים: בני מיכלסון, אפי מלצר, 2013, עמ' 251–263
 שלוש נקודות עקרוניות, מלחמת יום הכיפורים - קתדרת מפקדים וחוקרים, עורכים: בני מיכלסון, אפי מלצר, 2013, עמ' 474–475
 Never Again, המודיעין במלחמת יום הכיפורים, תשל"ד — 1973, ארבעים שנה אחרי, 2013, עמ' 42–45
 מה לא היה ”אמת" בדברי זעירא לאבירם ברקאי, ומה ”אמת", הדים למשק כנפי הטעות, 2015, עמ' 10-19
 הייתי שבוי ב"קונספציה", הדים ב' למשק כנפי הטעות, 2016, עמ' 38-43
 הנמר שנשכח מסיפורי הגבורה, מבט מלמ, גיליון 79, 2017, עמ' 44–45
 אלף לילה ולילה, מבט מלמ, גיליון 82, 2018, 60-61
 שלושה סיפורים על אהרל'ה יריב, מבט מלמ, גיליון 84, 2019, עמ' 8–17

פרסומים בעיתונות
 , , , 
 מקצוען, לא ג'יימס בונד, מעריב,  08.06.1990.
 
 
 
 
 מאמריו של עמוס גלבוע, באתר מעריב.
 מאמריו של עמוס גלבוע, באתר IsraelDefense
 מאמריו של עמוס גלבוע, באתר News1 מחלקה ראשונה

הרצאות מוסרטות

ביקורת ספרים
 תא"ל (מיל') עמוס גלבוע, ואל"ם (מיל') ד"ר ראובן ארליך, המסמך העדכני ביותר להבנת המחקר המודיעיני כיום, עמ' 133–142. ביקורת ספרים על הספר: איתי ברון, המחקר המודיעיני - בירור המציאות בעידן של תמורות ושינויים, הוצאת המכון לחקר מודיעין ומדיניות, המרכז למורשת המודיעין, 2015

קישורים חיצוניים

 יורם יובל, , הטלוויזיה החינוכית, 8 במאי 2018
 
 
 
 
 
 אפרים לפיד, עמוס גלבוע – עמוד תווך מודיעיני שהלך לעולמו, אתר IsraelDefense, תאריך 31.12.20
 
 
 Amos Gilboa, in Wilson Center Website
 Uri Bar-Joseph, Thrilling chapter in Israeli military history depicted in new book - Amos Gilboa produces a real-life thriller, The Jerusalem Post, March 4, 2021

הערות שוליים

חיילי אגף המודיעין
ראשי חטיבת המחקר
פובליציסטים ישראלים
סגל מעריב
מפקדי גלי צה"ל
תתי-אלופים בצה"ל
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
פרשנים ישראלים
דירקטורים ישראלים
זוכי פרס מולדובן
ישראלים שנולדו ב-1939
ישראלים שנפטרו ב-2020
זוכי פרס צ'צ'יק
אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
גני תקווה: אישים