פונדקאות להומוסקסואלים ישראלים

השימוש בפונדקאות לגברים הומוסקסואלים בישראל החל להתפתח ולהתעצם מאז שנת 2008. בשנים אלו הלך וגדל מספר האבות החד מיניים שהביאו תינוקות לעולם באמצעות תהליכי פונדקאות שלא נערכים בישראל אלא מחוצה לה, בעיקר בארצות הברית ובקנדה. בעבר יכלו גברים מישראל להיעזר בפונדקאות גם בכמה מדינות לא-מערביות כמו הודו, נפאל ותאילנד. לאחר הלידה מקבלים התינוקות אזרחות ישראלית ומגיעים למשפחתם בישראל, שבה שני אבות או אבא יחידני.

השימוש בשירותי פונדקאות אלו החל להיות נפוץ מאז שנת 2008, אז עלות התהליך ירדה בצורה משמעותית. ירידת העלות נבעה מהפחתת העמלות שגובות הסוכנויות השונות, עלות שעומדת כיום בסדר גודל של מאות אלפי שקלים.

בעבר יכלו זוגות גברים בישראל לאמץ תינוקות ממדינות זרות, אך רבות מהן חסמו אפשרות זו. החלופה של תהליכי פונדקאות מאז שנת 2008 צמצמה בצורה משמעותית גם את הפנייה לפתרונות של הורות משותפת בהם יש מעורבות של אישה ישראלית בתהליך ההיריון ולאחר מכן בגידול הילד.

במאי 2021, השיק שר העבודה והרווחה איציק שמולי עם המוסד לביטוח לאומי והאגודה למען הלהט"ב, תוכנית סיוע מיוחדת להנגשת מידע לחברי הקהילה הלהט"בית, בנושא הקמת משפחה, הסיוע שתעניק המדינה בהליכים המשפטיים, והסיוע הכספי שיינתן בהתאם למצב הסוציו-אקונומי של הפונים, ולקריטריונים שיקבעו. ב-11 ביולי 2021, פסק בג"ץ כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחידניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן תוך חצי שנה כך שתבוטל הפליה זו. התיקון נכנס לתוקפו ב-11 בינואר 2022.

השלכות החוק הישראלי על זוגות חד מיניים

בינואר 2022 עודכן החוק הישראלי המסדיר פונדקאות (חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), תשנ"ו-1996) כך שהוא מתיר לזוגות מאותו המין לעבור תהליך של פונדקאות. עד לתיקון החוק, זוגות רבים מאותו מין, במיוחד של גברים, נאלצו לעבור הליכי פונדקאות מחוץ לישראל. בפברואר 2020 פסק בג"ץ שהחוק פוגע בזכויות לשוויון ולהורות ואינו חוקתי, ושאם לא יתוקן תוך שנה, יתן בג"ץ סעד אופרטיבי לפגיעה.

ב-11 ביולי 2021, בג"ץ פסק כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחדניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן בהוראת בג"ץ, וייכנס לתוקפו תוך חצי שנה.

האילוץ לפנות למדינה זרה לצורך תהליך פונדקאות חייב זוגות גברים להתמודד עם השלכות מורכבות ומכבידות שאינן חלות על זוגות הטרוסקסואלים המקיימים את התהליך בישראל.
 מנגנוני החוק בישראל מטרתם למנוע חשש של ממזרות בתהליך פונדקאות, חשש שלא קיים בתהליכי פונדקאות מחוץ לישראל, בהם האישה הפונדקאית אינה יהודיה. כמו כן נמנע מבני הזוג להבטיח את דתו של התינוק.
 חוויית ההריון שבכל מקרה מלאה בחששות ופחדים, נערכת ממרחק רב ללא אפשרות ללוות את התהליך וללא אפשרות לבצע בדיקות ומעקב בסטנדרטים ישראלים.
 הדרישה לבצע בדיקה גנטית לקביעת האבהות מחייבת את ההורים לדעת מי האב הביולוגי גם אם אין הם מעוניינים לדעת זאת.
 התינוק בלידתו, ברוב המקרים נטול זכויות רפואיות וסוציאליות עד תום הסדרת אזרחותו.
 גם במקרים בהם המדינה בה נולד הילד מכירה בשני ההורים המיועדים כהוריו החוקיים של הילד, משרד הפנים אינו מכיר במסמכים החוקיים של אותה מדינה בניגוד למסמכים זהים שהונפקו לזוג הטרוסקסואלי.
 הסכמי הפונדקאות האלו, ובפרט כאלו הנחתמים במדינות בהם פערים כלכליים גדולים כמו הודו, לטענת פנקס-ארד בערעורם לבג"ץ, עלולים ליצור מצב של פגיעה בזכויות הנשים הפונדקאיות, ללא ידיעתם של ההורים המיועדים.

בדצמבר 2013 הודיעה שרת הבריאות יעל גרמן על כוונתה להוביל לשינוי החוק כך שכל אדם, אשה או גבר, זוג או בודד, יוכל להיכנס לתהליך פונדקאות, באופן שיאפשר גם לזוגות הומוסקסואלים לעבור הליך פונדקאות בישראל. היא הגישה הצעת חוק בשם "חוק השוויון בפונדקאות" וזו אושרה בוועדת השרים לחקיקה במרץ 2014. לפי הצעה זו תהליך הפונדקאות אינו תלוי במצב משפחתי אלא רק באמות המידה הרגילות של גיל ובעיה רפואית המצדיקים פונדקאות.

השוואה למתרחש בעולם
השימוש של זוגות חד מיניים בשירותי פונדקאות כדי להביא ילדים לעולם מתרחש בכל העולם, אך יש הטוענים כי בישראל היקפה גדול במיוחד. אמנם מדובר בשיעור נמוך ביחס לאוכלוסייה כולה, אך יחסית לקהילות דומות מחוץ לישראל התופעה, כך נטען, היא יוצאת דופן. בקהילות שונות בעולם השינוי בדעת הקהל והתפישה הכוללת בנוגע לקהילת הלהט"ב מתבטאת לא פעם בהתרסה כנגד המוסכמות ובתוכן הציפייה להביא ילדים לעולם ולכן להט"בים רבים בעולם רואים הקמת משפחה ככניעה לנורמות החברתיות.

הסבר אפשרי לייחוד הקהילה בישראל הוא חשיבות גידול ילדים בחברה הישראלית, בין אם מתוך ערכי המשפחה, המסורת, או כביטוי משמעותי למימוש עצמי. העובדה כי ישראל היא המדינה בעלת שיעור הפריון הגדול ביותר בעולם המערבי מחזקת הסבר זה. בתהליך הפונדקאות, הסיכוי ללידה של יותר מתינוק אחד גדול יותר ועל פי סוכנויות אמריקאיות מסוימות הריונות של יותר מעובר אחד נפוצים יותר בקרב ישראלים.

שלבי התהליך
שלבים שונים בתהליך הפונדקאות זמינים לאזרח הישראלי במקומות שונים ברחבי העולם, כאשר לכל מדינה ומדינה יש יתרונות וחסרונות שונים המתבטאים באוכלוסייה, ברמה הרפואית ובעלויות. מורכבות זו מביאה גם ליצירת תהליכי פונדקאות חובקי עולם.

הבדלים נוספים בין המדינות נוגעים גם לאזרחות שיכול לקבל הילד בארצות הברית ובקנדה, והזכות לביטוח לאומי לתינוק שנולד, שקיימת בקנדה.

לפני ההריון
התהליך כולל הפקדת הזרע המיועד להפריה. שלב זה מתבצע לעיתים במדינה בה מתבצעת ההפריה ולעיתים נשלח הזרע קפוא במכלים מתאימים. לשלב זה קודמות לרוב בדיקות גנטיות לשני ההורים המיועדים (בניגוד להורים סטרייטים אין משמעות להצלבת התוצאות בין ההורים) וכן בדיקות זרע.

הביצית נתרמת או נמכרת, בהתאם לחוקי מדינת האישה, כשלרוב מדובר בתושבת ארצות הברית, קנדה, דרום אפריקה או מהודו. מאחר שנותנת הביצית קובעת את המטען הגנטי של הביצית, לבחירת זהותה משמעות לגבי המראה של התינוק, בריאותו ותכונות נוספות, דבר שמעניק לבחירה משקל רב בתהליך.

נותנת הביצית עוברת טיפולים מתאימים של הזרקת הורמונים על מנת להגדיל את מספר הביציות שאותן תוכל לתת. תהליך זה דורש מעקב רפואי ולאחריו הליך כירורגי של שאיבת הביציות. ההליך רפואי יכול להתבצע במדינת המוצא של הנותנת ולאחריו הפריית הביציות והטסת העוברים הקפואים אל הפונדקאית, אך הוא יכול להתבצע גם במדינת המוצא של הפונדקאית ואז מתבצע ההליך שם. לדוגמה, בהודו נאסר לייבא ביציות, עוברים או תאי זרע אל המדינה ולכן נותנת הביצית וההורים המיועדים מגיעים בעצמם להודו והתהליך הרפואי כולו מתבצע שם.

לאחר הפריית הביציות בזרע ההורים המיועדים, מתבצעת החדרת הביציות המופרות אל רחם הפונדקאית. במקרה של זוג גברים, לעיתים מפרים חלק מהביציות בזרע של אחד וחלק אחר בזרע של השני. במקרים בהם הדבר מתאפשר על פי חוק, יפרו את הביצית בנוזל זרע מעורבב של שני האבות המיועדים.
ההימנעות משימוש בביצית של הפונדקאית עצמה נועדה להקל עליה בתהליך מסירת התינוק, אך גם מאפשרת להוזיל את התהליך כולו. עלות התהליך כולו מוערכת במאות אלפי שקלים. עלויות התהליך שונות ממדינה למדינה, אך האפשרות לחלק את התהליך למדינות שונות, למשל שימוש בביצית מתורמת אמריקאית ובפונדקאית הודית, מאפשר הפחתה משמעותית בעלות.

עלות של תהליך שמתבצע כולו בהודו (כאשר גם תורמת הביצית וגם הפונדקאית הן הודיות) יכול להגיע לכל הפחות לעשרים אלף דולר ארצות הברית. בארצות הברית לעומת זאת העלות יכולה להגיע אף ל-200 אלף דולר. הפונדקאית מקבלת תשלום וכן כיסוי הוצאות שונות המתעוררות בעקבות התהליך, החל בהוצאות משפטיות וכלה בסיוע בגידול ילדיה. עלות הביציות יכולה להגיע עד ל-15 אלף דולר.
ההתקשרות עם התורמת והפונדקאית נעשית באמצעות חוזים לעיתים על ידי סוכנויות תיווך. החוזים מגדירים גם את ההתקשרות הכספית ואפשרויות פעולה במקרים של בעיות במהלך ההריון או הלידה וכדומה.

ההריון והלידה
תהליך ההריון מלווה בבדיקות רפואיות השונות ממדינה למדינה. בגלל הנורמות השונות, לא פעם יש דרישה לבצע בדיקות נוספות על פי הנהוג בבתי החולים שבהם מתבצע תהליך החזרת העוברים והמעקב אחר ההריון. לרוב מיודעים ההורים המיועדים בכל התהליך.
במקרים בהם מתגלות נסיבות מיוחדות של ההריון (כמו מומים, הפלות או מצוקה של האם או העובר) נסמכת זכות קבלת ההחלטות על החוזה המשפטי בין הצדדים, לכן עריכת החוזה יכולה לכלול ירידה לפרטים לא נעימים שזוג סטרייטים לא נדרש להתמודד איתם כלל אלא אם אותרה בעיה כלשהי.

רמת ההיכרות של הפונדקאית וההורים המיועדים משתנה ממדינה למדינה ואף מפונדקאית לפונדקאית בהתאם לרצון האישי של שני הצדדים. לעיתים אין כלל היכרות ביניהם ולעיתים יש קשרים מתמשכים המלווים בביקורים וקשר רציף באמצעות האינטרנט.

בשל העיתוי הספונטני של הלידה, היא מתרחשת לעיתים ללא נוכחות ההורים. במקרים אחרים יכולים ההורים לנכוח בבית החולים או בלידה עצמה על פי החלטת המעורבים בדבר ולרוב מיד לאחר הלידה מועברים התינוקות לידי ההורים.

במקרים בהם הלידה מוקדמת התינוק נולד פג ונדרש לטיפול רפואי. כיוון שאין אפשרות לבטח את התינוק לפני לידתו, העלויות האפשריות במקרה זה עלולות להיות גבוהות מאוד. בקנדה לדוגמה, בשל חוקי המקום יש זכאות לביטוח לאומי לתינוק שנולד שם ולכן יש סיוע מהמדינה. ביטוח שכזה לא קיים במדינות אחרות כמו הודו או ארצות הברית.

לאחר הלידה
תהליך הבאת התינוק לבית הוריו כולל את הטסתו, הנפקת אזרחות והסדרת המעמד החוקי של ההורים כלפי התינוק. ההסדרים הבירוקרטיים מאלצים את זוג ההורים ואת ילדם שזה עתה נולד לשהות כחודש במדינה שבה נערכה הלידה, עד שמדינת ישראל תאשר את זכאות הפעוט לאזרחות וכניסתו לישראל.
במדינות שבהן התינוק שנולד מקבל את אזרחות המדינה שבה נולד, ניתן להוציא לו דרכון ולהסדיר את קבלת האזרחות בישראל. עם זאת, תהליך זה מונע מהתינוק ביטוח לאומי עד קבלת האזרחות.

מעמד הילד
על פי נוהל של משרד הפנים, מדינת ישראל אינה מכירה באופן אוטומטי ברישום ההורות במדינה שבה התבצעה הפונדקאות, אלא דורשת מההורים המסתייעים בפונדקאית להגיש תביעה להצהרה על הורות בבית המשפט לענייני משפחה, במסגרתה מתבצעת בדיקת רקמות לצורך הוכחת התאמה גנטית בין ההורה הנטען ליילוד. במסגרת הליכים אלו, המדינה עומדת על כך שהיילוד לא יוכנס לישראל עד לקבלת הצהרת הורות מבית המשפט.
הילד מוכר רק להורה הביולוגי, ואילו בן זוגו היה יכול לעבור תהליך אימוץ.
בחודש מאי 2013 הודיע היועץ המשפטי לממשלה בעקבות עתירת זוגות חד מיניים לבג"ץ, כי בן זוג של הורה ביולוגי יוכל להסתפק בצו בית משפט ולא ייאלץ לעבור הליך אימוץ ממושך. בחודש ינואר 2014 הורה בית המשפט העליון למשרד הפנים לרשום את ההורה הביולוגי ואת בן זוגו כהוריה של ילדה שנולדה בפונדקאות מחוץ לישראל, ללא צורך באימוץ או בצו הורות פסיקתי, על פי פסק דין הצהרתי מחוץ לישראל. בפברואר 2020, בעקבות בקשת רשות ערעור של המדינה על החלטות קודמות של בית משפט לענייני משפחה ובית משפט מחוזי, לפיהן צו ההורות יחול רטרואקטיבית משעת הלידה, פסק בית המשפט העליון בהרכב של שלושה שופטים כי צו הורות פסיקתי חל רק מהרגע שניתן.

יהדות הילד
על פי ההלכה המקובלת על מרבית הפוסקים, יהדותו של תינוק נקבעת על פי זהות היולדת, כלומר זהות האם הפונדקאית. מכיוון שבחלק מהמקרים בהם הפונדקאות מתבצעת מחוץ לישראל האם הפונדקאית אינה יהודייה, כך התינוק הנולד אינו יהודי על פי ההלכה. נושא זה כואב במיוחד להומואים המעוניינים בילד יהודי על פי ההלכה, ולכן בשנת 2011 הם ביקשו מ-"הוועדה הציבורית לבחינת הסדרה חקיקתית של נושא הפריון וההולדה בישראל" שתתיר להם פונדקאות. אפשרות אחרת היא באמצעות גיורו. גיור זה, בגרסתו האורתודוקסית, מותנה בכך שהילד יחונך לאורח חיים יהודי הכולל שמירת תורה ומצוות. זוגות גברים יתקשו לשכנע את בית הדין שביכולתם ובכוונתם להעניק חינוך כזה לילד ולכן לא יוכלו לגיירו בגיור אורתודוקסי. עם זאת, בהינתן תנאים מסוימים ניתן לגיירו בגיור אחר, שיוכר על ידי משרד הפנים לעניין מרשם האוכלוסין, אך לא על ידי הרבנות הראשית לישראל.

היבטים משפטיים נוספים
בשנת 2009, קבע המוסד לביטוח לאומי נוהל על פיו ניתנים חופשת לידה ומענק לידה לזוגות שערכו פונדקאות מחוץ לישראל.

בשנת 2010, בעקבות עתירה לבג"ץ בדרישה לאשר פונדקאות לזוגות גברים, הקים משרד הבריאות ועדה חדשה לבחינת הנושא והעותרים משכו את עתירתם.

בתחילה היה נהוג כדבר שבשגרה לאשר אוטומטית בקשות לבדיקת רקמות לצורך הוכחות אבהות. אולם בשנת 2010 הורה בית המשפט המחוזי ברוב דעות שיש להעמיד לילוד אפוטרופוס שייצג אותו בהליכים המשפטיים לאישור בדיקת הרקמות, כדי לוודא שזכויותיו לא תפגענה מהבדיקה.

בסוף אותה שנה, עת הגיע לקיצה התקופה בה הנחה בג"ץ על פי עתירת פנקס-ארד את משרד הבריאות להמציא מענה לסוגיית הפונדקאות הגאה בישראל, החל מאבק מתוקשר של הזוג משה לניאדו וגל פלג במטרה לעורר את המודעות לנושא. הזוג הפיק באופן עצמאי סרטון מחאה שהוצג ביוטיוב וכן החלו לגייס חתימות בעצומה הקוראת לשינוי חוק הפונדקאות.

דיונים בכנסת 
ב־31 באוקטובר 2018, במהלך דיון בנושא שנערך במליאת הכנסת, ולאחר שהקואליציה הצביעה פעם נוספת כנגד הרחבת פונדקאות לזוגות להט"בים, ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר כי הוא מזדהה עם הרצון להביא ילדים לעולם, אך אין את הרוב הדרוש לחוק בקואליציה, ושביקש מחבר הכנסת אמיר אוחנה לגבש הצעת חוק שיהיה ניתן להעבירה בתמיכת כל סיעות הקואליציה, באופוזיציה ביקרו את דברי רה"מ והודיעו שבכנסת ישנה תמיכה רחבה המאפשרת רוב להעברת החוקים אם רה"מ יתגייס.

ראו גם
 הורות הומו-לסבית
 זכויות להט"ב בישראל
 מחאת הלהט"ב

קישורים חיצוניים
 צבי טריגר, מסע אחר: חוויות של הורי פונדקאות ישראלים בהודו, תיאוריה וביקורת 44, קיץ 2015
חיים אברהם, הורות, פונדקאות והמדינה שביניהן, חוקים ט', 2016
 עירא הדר, להיות הורים גאים: פונדקאות, אתר GoGay, 22 בפברואר 2005
 
 הליך פונדקאות בחו"ל, אתר משפחה חדשה, 22 באפריל 2009
 אירית רוזנבלום, בייבי גיי בום - המהפכה של הזוגיות הגאה, אתר משפחה חדשה, 21 ביוני 2010
 
 ויקטוריה גלפנד, אימוץ ילדי פונדקאות: עו"ד ויקטוריה גלפנד מסבירה, אתר הבנ"ה, 20 בדצמבר 2010
 
 גל סבה, "מדריך לפונדקאות" באתר GoGay, 8 ביולי 2015
 
 רועי יולדוס רוזנצוייג, המדינה לא תמנע ממני להיות אבא, באתר mako, 6 באוגוסט 2012
 אורלי אלמגור לוטן, פונדקאות בישראל ופונדקאות של ישראלים בחו"ל: המצב הקיים והצגת המלצות ועדה ציבורית לשינויו, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 29 במאי 2012
 
 

 שחר ליפשיץ, הזכות להורות של בני זוג מאותו המין לנוכח אתיקת ההורות, מחקרי משפט לד, 2022.
 לילך זוהר, זהר שרביט ואחרים, אפשרויות למימוש הרצון להורות בקרב זוגות להט"ב ויחידים - סקירה בין-לאומית של מדיניות ופרקטיקה, סקירה מאת מכון ברוקדייל בהזמנת שירות למען הילד במשרד הרווחה, 2022.

הערות שוליים

אבהות
זכויות להט"ב בישראל
פונדקאות בישראל