הימנותא

הימנותא בע"מ היא חברה בת של הקרן הקיימת לישראל.

היסטוריה
הימנותא נוסדה בשנת 1938 במטרה להוות מכשיר משפטי לקניית וניהול קרקעות שהקרן הקיימת שוקלת למכרם הלאה, ולפיכך לא יכולה לעשות זאת בעצמה בגלל עקרונות הקרן האוסרים זאת. כן נועדה חברת הימנותא להחזיק בנאמנות קרקעות שנמסרו לקרן הקיימת עד למסירתן חזרה לבעליהן. לפני שנת 1938 שימשה חברת הכשרת היישוב בתפקיד דומה לזה של חברת הימנותא. מטרה נוספת שלשמה הוקמה, הייתה להוות מסגרת לביצוע עסקות רכישה מסובכות או חסויות, ולצורך כך נרשמה החברה בלונדון.

הרקע להקמת החברה הייתה רכישת קרקעות של טמפלרים בעמק בית שאן מכספי יהודים בגרמניה ששילמו לבעלים הגרמנים במרקים גרמניים. העסקאות בוצעו על ידי הקרן הקיימת, אולם הבעלות הסופית יועדה להיות של יהודי גרמניה ששילמו עבור הקרקעות.

על שם הימנותא נרשמו מגרשים שונים בתל אביב, ירושלים ובני ברק, ובאוגוסט 1940 נרשם על שמה בית הקרן הקיימת על יד בית דגן, הרכישה הגדולה ביותר של הימנותא עד אז.

רכישת קרקעות ביהודה ושומרון
לאחר מלחמת ששת הימים רכשה חברת הימנותא קרקעות ביהודה ושומרון ובין השאר נעזרה לצורך כך ביעקב חרותי. ביוזמת השר ישראל גלילי הייתה החברה לכלי עיקרי בביצוע עסקות קרקעות ביהודה ושומרון, עקב הרגישות המדינית והצורך לשמור על חיסיון המוכרים ותנאי העסקה. בין השאר רכשה קרקעות בשטחים שסופחו לישראל במזרח ירושלים.

בשנים 2004-2013 התבררה פרשה על פיה קרקעות ביהודה ושומרון שנמכרו להימנותא על ידי סוחרי קרקעות, הושגו במרמה על ידי הסוחרים, בין השאר בסיוע בכירים במנהל האזרחי. בתחילה עלו חשדות כלפי מנכ"ל החברה לשותפות בתרמית, אך תוך זמן קצר נקבע שאין ראיות לכך ולא הוגש כתב אישום נגדו

קק"ל פעלה לאורך שנים לרכישת קרקעות ביהודה ושומרון באמצעות הימנותא, למעט בתקופה שבין ראשית שנות ה-2000 ל-2017. בספטמבר 2017 החליטה ועדת ההנהלה על הקצאת 250 מיליון ש"ח לרכישת קרקעות ברחבי הארץ, כאשר חלק מהתקציב מיועד ליו"ש על אף שאזור זה לא מוזכר בפירוש.

לאחר שעלו חששות לגבי חוקיות השימוש בתקציב שאושר באופן זה, הוגשה להנהלה חוות דעת של השופט בדימוס יוסף אלון המכשירה את ההליך. ההנהלה לא הסתפקה באישור זה וביקשה מעו"ד יהושע למברגר שיכתוב דו"ח בעניין. בדו"ח שהגיש למברגר באוגוסט 2020 הוא מבקר את רכישת הקרקעות ביהודה ושומרון על כך שנעשתה באופן לא שקוף. הדו"ח מבקר את נחי אייל, ארנן פלמן ואלכס חפץ על כך שהתנהלו בניגוד עניינים מוסדי ובחשאיות.

לאחר שהושמעה ביקורת כנגד הליך כתיבת הדו"ח, מונה השופט בדימוס רחמים כהן לבצע בדיקה נוספת. בדו"ח שהגיש כהן בינואר 2022 הוא קובע שהתנהלותם של השלושה הייתה תקינה, אך מדיניות זו זקוקה להסדרה ולאישור בדירקטוריון של קק"ל. בדו"ח נכתב כי החשאיות שנלוותה לביצוע נבעה מחשש לגורלם של מוכרי הקרקעות, אשר צפוי להם עונש מוות אם יתגלה כי מכרו קרקע ליהודים. כהן אף ביקר את למברגר על כך שלא איפשר למבוקרים להגיב לביקורת לפני פרסום הדו"ח.

רכישת קרקעות בסילואן
בסוף שנות ה-80 תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 עסקה הימנותא בקניית קרקעות בסילואן ויישוב יהודים בשכונה באמצעות עמותת אלע"ד. כמו כן, הועברו לרשותה נכסי נפקדים בשכונה בעקבות עסקה עם רשות הפיתוח (המחזיקה בנכסי הנפקדים)  שנחתמה בשנות ה-90.

פרשת הקרקעות של הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית ברחביה

בשנת 2000 נפלה חברת הימנותא קורבן להונאה מתוחכמת, כאשר שני אנשי עסקים הציגו את עצמם בפניה כמקושרים לפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית בירושלים. הם הצליחו לשכנע את הימנותא להקצות 20 מיליון דולר תמורת חכירת קרקעות בשכונות רחביה וטלביה שבבעלותה. בדיעבד התברר שחתימות הפטריארך על העסקות היו מזויפות.

בשנת 2010 תבעה "הימנותא" את עו"ד יעקב וינרוט על סך 20 מיליון דולר, בטענה שוינרוט, ששימש כנאמן בעסקת קרקעות הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית ברחביה, התרשל, ובכך התאפשרה ההונאה בה זויפה חתימתו של הפטריארך היווני. בתום הליך גישור בפני שופט בית המשפט העליון בדימוס תיאודור אור הושגה פשרה בה שילם וינרוט 5.5 מיליון דולר ל"הימנותא".

נכסים
בבעלות הימנותא נכסים רבים, הכוללים, בין השאר: מאות דירות ברחבי הארץ, עשרות אלפי דונמים באזורים שונים, בעיקר בסביבות ירושלים ובגליל. מגרשים במרכז הארץ; כולל בעלות חלקית על מתחם הסיטי בגבעתיים, בו מתוכנן גורד השחקים הגבוה בארץ. שווי נכסי החברה עמד ב-2023 על לא פחות מ-1.7 מיליארד ש"ח.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קרן קיימת לישראל
חברות ישראליות