הפרח בגני

הפרח בגני הוא להיט בביצוע זוהר ארגוב, הנחשב לאחד מציוני הדרך המרכזיים של המוזיקה המזרחית בישראל.

הפקה 
את מילות השיר כתב אביהו מדינה על נערה בשם מלכה יוחנן, שמדינה התאהב בה בקיבוץ, ואת הלחן חיבר מדינה עם משה "בן מוש". ננסי ברנדס ביצע את העיבוד המוזיקלי. 

השיר יועד מלכתחילה לשימי תבורי שהיה אמור לשיר אותו במסגרת פסטיבל דרור - למנצח שיר מזמור של רשות השידור. אך תבורי שכבר זכה בפסטיבלים הקודמים עם השירים "שחורה ונאווה", "כינור דוד" ו"משה", ביקש לבצע בפסטיבל מחרוזת משיריו שזכו בתחרות, ואת "הפרח בגני" לבצע במסגרת החלק הלא תחרותי כשיר חדש. לאחר שמדינה סירב להצעה, ויתר תבורי על ההופעה בפסטיבל, העדיף לצאת להופעות בחו"ל, והעביר את השיר לזוהר ארגוב. ארגוב מצדו לא ממש אהב את השיר. לשיר יש איכות של שירת החזנות במזרח אירופה, ייתכן בהשפעת העיבוד של ברנדס, דבר שעזר לשיר להתקבל באוזני הקהל האשכנזי באותה תקופה. 

הפסטיבל היה אז הדרך העיקרית עבור הזמרים המזרחיים לקבל לגיטימציה והכרה ממסדית ולהביא להשמעה תכופה יותר של שיריהם ברדיו ובטלוויזיה. עד הפסטיבל היה זוהר ארגוב זמר חתונות ומועדונים ידוע ודווקא מצליח, אך די אלמוני ברדיו ובטלוויזיה, ורחוק מהכרה ממסדית.

בפסח תשמ"ב - אפריל 1982 הצליח המפיק מאיר ראובני להכניס את ארגוב לפסטיבל הזמר המזרחי שנערך באותה שנה, עם השיר "הפרח בגני". השיר זכה במקום הראשון, וסלל את דרכו של ארגוב ללב הקונצנזוס הישראלי ולצמרת המוזיקה המזרחית, והעמיק את אחיזתה בתודעת הציבור הרחב. 

עוד לפני שידורו ברדיו החלו להפיץ בסביבות התחנה המרכזית של תל אביב קלטת שמע לא מורשית (פיראטית) וקלטות אלו הושמעו בכל הארץ. 

רשות השידור נמנעה באותן שנים מלכלול שירים מזרחיים, של זוהר ארגוב ושל אחרים, במצעד הפזמונים או בתוכניות המוזיקה הרגילות; והן הושמעו אך ורק בתוכניות שיוחדו לסוגה זו. מכיוון ש"הפרח בגני" הושר במסגרת תחרות של רשות השידור הוא כן זכה להיכלל במצעד הפזמונים; ובמצעד הפזמונים העברי השנתי של אותה שנה הוא העפיל למקום הרביעי, והיה השיר המזרחי היחידי מבין שלושים השירים שברשימת הצמרת.

לאחר הצלחתו של השיר "הפרח בגני" בפסטיבל הזמר המזרחי הכליל אותו ארגוב באלבומו "נכון להיום" שיצא באותה שנה. בעקבות הזכייה והוצאת התקליט, פרצה המוזיקה המזרחית לגלי האתר ולתודעת הציבור. השיר "הפרח בגני" היווה אקורד הסיום של פסטיבל הזמר המזרחי, שהופק מדי שנה מאז 1971 והופסק בשנת 1982. החומות שנפרצו ייתרו את הצורך בפסטיבל מגזרי והמוזיקה המזרחית הפכה במידה רבה לנחלת הכלל.

מאז זכה השיר "הפרח בגני" לביצועים רבים, ובהם של להקת אתניקס (באלבומה השני מסאלה) ולהקת "ים של בלוז" (בגרסה בלוזית) של יונתן בר גיורא במסגרת מופע בפסטיבל עכו 1994. שנים אחר כך, ב-2008, ביצעה את השיר בגרסה בלוזית דומה גם רותי נבון. בשנת 2017, ביצע הזמר עידן עמדי חידוש לשיר, אשר יצא ביום המציין 30 שנה לפטירתו של ארגוב. השיר גם זכה לגרסה מעט יותר יוונית-מזרחית מפי הזמר חיים משה במסגרת מחרוזת "הפרח בגני" אשר נכללה באלבומו "להיטי הזהב חלק א'". במצעד הים תיכוני הגדול, ששודר ביום העצמאות ה-67 (אפריל 2015), נבחר "הפרח בגני" ללהיט הים תיכוני הגדול ביותר בכל הזמנים. 

השיר גם זכה לעיבוד היתולי (פארודי), שהפך נפוץ בתנועות הנוער עם המילים של יורם טהרלב בשיר שפורסם בביצועו של אריק איינשטיין הבלדה על יואל משה סלומון.

ב-2017 טען חוקר המוזיקה דודי פטימר כי לחן הבתים של השיר מזכיר את השיר "דלילה" של הזמרת זמירה חן, שפורסם בשנת 1979 והולחן על ידה. עם זאת, פטימר הוסיף שחן ומדינה הכחישו כי הכירו זה את הלחן של זו.

לאחר מותו של ארגוב, הנציחו עיריית הרצליה ועיריית ראשון לציון את זכרו בקריאת רחוב בעירן על שם השיר - "הפרח בגני".

קישורים חיצוניים

 

 הפרח בגני בגרסת הבלוז של להקת "ים של בלוז", מתוך מופע חי בפסטיבל עכו 1994 ששודר בערוץ 2

הערות שוליים

שירים בעברית
שירי זוהר ארגוב
שירי 1982
שירי פסטיבל הזמר המזרחי
שירים זוכי תחרויות
סינגלים בהוצאת האחים ראובני