עת שערי רצון להפתח

עֵת שַׁעֲרֵי רָצוֹן לְהִפָּתֵחַ הוא פיוט הנאמר על ידי הספרדים ועדות המזרח בתפילת ראש השנה, לפני תקיעות השופר שבין תפילת שחרית לתפילת המוסף. בנוסח איטליה ולוב הוא נכלל בסליחות בתפילת נעילה של יום הכיפורים. יש אף קהילות הנוהגות לאמרו עבור יולדת במהלך הלידה. הפיוט חובר על ידי המשורר רבי יהודה בן-שמואל אבן-עבאס (יליד פאס) במאה ה-12.

מבנה הפיוט
הפיוט פותח בשורות המבטאות את הרעיון המרכזי בפיוט, הזכרת עקידת יצחק ביום הדין, הוא ראש השנה, ממש לפני תקיעת השופר, כאירוע מלמד זכות:

הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט הוא המילים המזכירות את שלושת השותפים בעקדה: 
השיר מסתיים במשפט האופטימי, שעליו חוזר הקהל לאחר החזן:

האותיות הראשונות בכל בית בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של שם המחבר: "עבאס יהודה שמואל".

תוכן הפיוט
תוכן הפיוט הוא סיפור עקידת יצחק. הפיוט מרחיב את המסופר במקרא (בספר בראשית כ"ב, א-יט) ומביא את נקודת המבט של כמה גיבורים בסיפור העקידה: אברהם אבינו (העוקד), יצחק אבינו (הנעקד), המזבח, שהוא כעין דמות רקע פסיבית, אך דרמטית ושרה אימנו, אשר יצחק דואג לה לכשתשמע את הבשורה.

סיפור העקדה שבפיוט מלווה בדברי תפילה. ייעודו, כפיוט לראש השנה, מביא את הפייטן לנצלו לבקשת רחמים וסליחה בזכותם של העוקד והנעקד, ולכן הפיוט מביא את הקהל לרגשות עזים.

יש המבארים את הרגש המיוחד שבפיוט הזה בעקבות הטרגדיה שעבר המחבר (בנו סמואל אלמוגרבי התאסלם באדריביג'אן בשנת 1163). אולי צערו של האב משוקע בתוך הפיוט, הרווי כאב, הוא הריגוש האמיתי שחשים בפיוט זה.

שירת הפיוט בשעת הלידה
משה בר אשר כותב כי היה מנהג אצל יהודי צפון אפריקה לקרוא פיוט זה בשעה שבה האישה כורעת ללדת, ונשקפת סכנה לחייה ולחיי העובר. באותה העת היו מזעיקים מספר גברים, או אף כיתת ילדים עם מלמד, וכאשר צירי הלידה אחזו את היולדת היו קוראים את הפיוט. במקרה בו התקשתה היולדת היו גם תוקעים בשופר, וכך עשו עד שהתינוק נולד. 

מסיבה זו היו נשים שבתודעתן זיהו את תהליך הלידה עם סיפור העקדה.

התייחסות בתרבות

במוזיקה
מספר זמרים שרו את הפיוט:
 הפייטן משה ברששת בביצוע הפיוט עת שערי רצון https://www.youtube.com/watch?v=zg7puIeN79E
הזמר והיוצר טל נאה בשירו "עת שערי רצון"
 הזמר שלמה ארצי באלבומו "עת שערי רצון להפתח".
 הזמר אהוד בנאי באלבומו "שיר חדש".
 הזמרים יואב יצחק וחיים ישראל.
 בשנת 1996 כתב אהוד מנור טקסט על פי הפיוט. השיר הולחן ובוצע על ידי מאיר בנאי באלבום מנגינת הנדודים.
ב-2012 שיתף ארז לב ארי פעולה עם יוני גנוט באלבום "אות לאות", שבו ביצע לב ארי לחן שהלחין גנוט לפזמון "העוקד והנעקד והמזבח".
 להקת המטאל סיילם באלבומה "Playing God and Other Short Stories" (כרצועת בונוס). ביצוע זה אינו כולל את הבית האחרון של השיר העוסק בגאולה.
 בשנת 2012 הוציא גיא זו-ארץ אלבום משותף עם אחיו רועי זו-ארץ בשם "לדינו ופיוט מבית אבא", ובו שירים בלאדינו לצד פיוטים, ביניהם גם עת שערי רצון להפתח.
הזמר והיוצר גבריאל בלחסן ז"ל כלל את השיר העוקד הנעקד והמזבח באלבומו השלישי בשדות שיצא בשנת 2006
הזמר והיוצר יובל מנדלסון מצטט את הפיוט בסוף שירו "הר הגולגולת" שעוסק ברצח מוחמד אבו ח'דיר והופיע באלבום "יובל מנדלסון והמסע לפולין" שיצא בשנת 2019.

בקולנוע
להלן קטע מתוך הסרט "שנה בשנה", בימוי והפקה יצחק ש' רקנטי:

לקריאה נוספת
 שולמית אליצור, עוקד והנעקד והמזבח מאמר על הפיוט, מתוך הספר "שירה של פרשה: פרשות התורה בראי הפיוט", בהוצאת מוסד הרב קוק
 .
 יהודה רצהבי, עיונים בפיוטו של יום - "עת שערי רצון"
 יואל טייב, "בין טעמי המקרא והמוזיקה של השירה", הו! 17, טבת תשע"ט, עמ' 22–27

קישורים חיצוניים
 

 
 פירוש לפיוט עוקד והנעקד והמזבח פרשנות הפיוט לאור זיקתו למדרשים, באתר של אודי צמח
 על הפיוט, באתר "דעת"
 ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
 
 דף לימוד על הפיוט, באתר מדרשת
 
 על הקשר בין שואת יהודי סלוניקי והפיוט, באתר מדרשת
 מספר ביצועים באתר רשות השידור
 ביצוע באתר פזמונים

הערות שוליים

פיוטי ראש השנה
פיוטי יום הכיפורים
שירת ימי הביניים
יצירות המאה ה-12
פיוטי עקידה