יש עתיד

יש עתיד – בראשות יאיר לפיד היא מפלגת מרכז ישראלית בעלת עמדות ליברליות וציוניות. המפלגה הוקמה בשנת 2012 ומאז עומד בראשה מייסדה, ראש הממשלה ה-14 ויו"ר האופוזיציה יאיר לפיד. המפלגה היוותה בעבר מפלגת שלטון לצד מפלגת ימינה, כחלק מהממשלה ה-36 שכוננה במבנה של ממשלת חילופים.

המפלגה התמודדה לראשונה ב, זכתה להישג בולט של 19 מנדטים ובכך הייתה למפלגה השנייה בגודלה בכנסת. לאחר כשנתיים, בבחירות לכנסת העשרים נחלשה המפלגה ל-11 מנדטים והייתה למפלגה הרביעית בגודלה בכנסת. מהבחירות לכנסת העשרים ואחת ועד לבחירות לכנסת העשרים ושלוש היא התמודדה כחלק מרשימה משותפת בשם "כחול לבן", יחד עם המפלגות "חוסן לישראל" ו"תל"ם" בראשות בני גנץ ובוגי יעלון בהתאמה. ב-29 במרץ 2020 פרשה מרשימת "כחול לבן" ויצרה סיעה משותפת עם "תל"ם" בשם "יש עתיד – תל"ם". לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, 2 הסיעות התפצלו למרכיביהן. בבחירות לכנסת ה-25 הגיעה לשיא כוחה וזכתה ל־24 מנדטים.

הקמה 

המפלגה הוקמה בשנת 2012, לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה. בינואר אותה שנה, הודיע מייסד המפלגה, יאיר לפיד, על עזיבתו את חברת החדשות ועל כניסתו לפוליטיקה לקראת הבחירות הקרובות. על ההחלטה הכריז בד בבד עם קידום בכנסת של הצעת חוק הקובעת תקופת צינון לעיתונאים העוברים לפוליטיקה. לפיד הכריז שמפלגתו תדאג למעמד הביניים, תפעל לשינוי שיטת הממשל, לקידום השוויון בנטל, שינוי תוכנית בחינות הבגרות ומתן תמריצים כדי לסייע למצוקת הדיור.

ב-29 באפריל 2012 רשם לפיד את מפלגתו ברשם המפלגות בשם "יש עתיד – בראשות יאיר לפיד". ב-1 במאי נערך הכנס הראשון של המפלגה, שבו הציג את עיקרי מצע המפלגה. לפי תקנון המפלגה, יושב הראש נבחר על ידי ועידת המפלגה – גוף שבמועד היווסדה כלל רבים מבני משפחתו וחבריו של לפיד, וכהונתו הובטחה עד תום תקופת כהונת הכנסת העשרים, מועד שבהמשך שונה לתום כהונת הכנסת העשרים ואחת, לאחר מכן שונה פעם נוספת לתום כהונת הכנסת העשרים ושתיים ובעקבות המשבר הפוליטי בישראל לתום כהונת הכנסת העשרים וחמש. יושב הראש קובע את רשימת המועמדים לכנסת ומחליט בסוגיות שונות, בהן בחירת צירים חדשים לוועידת המפלגה.

בבחירות לכנסת ה-19 זכתה המפלגה להישג בולט של 19 מנדטים, שהפך אותה למפלגה השנייה בגודלה בכנסת ה-19 לאחר "הליכוד - ישראל ביתנו". במסגרת המשא ומתן הקואליציוני, זכתה המפלגה ל־5 תפקידי שרים בממשלת ישראל ה-33: יאיר לפיד (שר האוצר), שי פירון (שר החינוך), יעל גרמן (שרת הבריאות), מאיר כהן (שר הרווחה והשירותים החברתיים) ויעקב פרי (שר המדע, הטכנולוגיה והחלל).

ראשות המפלגה 

יש עתיד התנהלה מאז הקמתה באופן לא-דמוקרטי. תפקיד היו"ר זכה לסמכויות חריגות ביחס למפלגות אחרות: שתי כהונות רצופות, קביעת הרשימה לכנסת ומינוי כל בעלי התפקידים. שריונו של לפיד כיושב ראש המפלגה אף הוארך עוד פעמיים, בשנת 2016 ושוב בשנת 2019. לא התקיימו בחירות לראשות המפלגה או לגיבוש רשימת המועמדים לכנסת. המפלגה גם נטולת מוסדות פנימיים שיכולים להשפיע על התנהלותה. סוגיה זו עוררה ביקורת מבית ומחוץ על המפלגה, ובייחוד על יושב הראש יאיר לפיד. בשנת 2020 הציע עפר שלח, ממייסדי המפלגה וחבר אישי של לפיד, לקיים פריימריז פתוחים. קריאה זו הובילה לסכסוך מול שלח ולהחרמתו, עד שלבסוף עזב את המפלגה. בסוף דצמבר 2021 הוכרז כי לראשונה ייערכו בחירות למפלגה. יאיר לפיד היה האדם היחיד שהציע את מועמדותו, ולכן זכה להישאר בתפקידו מבלי שהתקיימו בחירות.

אידאולוגיה

מדינית-ביטחונית 
על פי מצע מפלגת "יש עתיד", שנכתב עם הקמתה, היא תתמוך בהיפרדות מהפלסטינים על פי עיקרון שתי מדינות לשני עמים בהסדר אזורי בו גושי ההתיישבות הגדולים (אריאל, גוש עציון, מעלה אדומים) יישארו בתחומי מדינת ישראל ובפינוי התנחלויות מבודדות כחלק מחיסכון תקציבי. המפלגה טוענת כי זו הדרך היחידה להתמודדות עם האיום הדמוגרפי על מדינת ישראל מצד סיפוח מיליוני פלסטינים בשטחי יהודה ושומרון אל תוך ישראל וכלפי המדיניות "מדינת כל אזרחיה" ו-"מדינה דו לאומית" בטענה כי "אינם עולים בקנה אחד עם הרעיון הציוני". עקרונותיה להסדר האזורי הוא פירוז ארגון החמאס מנשקו, הפסקה מוחלטת של ההסתה נגד ישראל במערכת החינוך הפלסטינית, הכרה של שני הצדדים באינטרס המשותף להשאיר את גושי ההתיישבות בידיה של ישראל, התנגדות לזכות השיבה של פליטים פלסטינים לא אל תוך ישראל אלא אל תוך מדינה פלסטינית והשארת ריבונות ישראלית בירושלים המאוחדת.

תוכנית המפלגה בעניין רצועת עזה היא להגביר את ההרתעה מול החמאס ולדבריה, הממשלה בראשותה תגיב בכוח רב על כל ירי משטחי עזה לתוך תחומי ישראל, עם זאת תשאף להקל בתנאי הסגר על עזה מטעמים הומניטריים, ואף תאפשר את פיתוחה ואת שיקומה בתנאי שארגון החמאס יפורק מנשקו ושיתקיים פיקוח קפדני במעברים, על מנת שבחומרים ובסחורות שייכנסו לעזה לא יעשה שימוש בידי החמאס, ובידי שאר ארגוני הטרור להתחמשות ולהתעצמות צבאית לקראת סבב נוסף של עימות אלים עם ישראל. המפלגה מתנגדת נחרצות להחזרת רמת הגולן.

במצע המפלגה שעודכן ב-2021 הושמטה התוכנית להקמת מדינה פלסטינית ואזכור פתרון שתי המדינות.

חברתית-כלכלית 

המפלגה תתמוך במתן זכויות מלאות לקהילת הלהט"ב בישראל בהן נכללות, תיקון חוק הפונדקאות, הכללת אפליה בשל נטייה מינית וזהות מגדרית בחוק הפרשנות, הכרה בהורות ללא צורך באימוץ, תיקון חוק ברית הזוגיות, תיקון סעיף המין בתעודת הזהות, הנגשת שירות רפואי ללהט"בים ואיסור טיפולי המרה. בנושא של לגליזציה של סמים קלים הצביעו חברי המפלגה בעד לגליזציה ובאי הפללת צרכנים בטענה כי "לגליזציה הינה הפתרון למשבר הכלכלי". במהלך מערכת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במרץ 2021 הודיע לפיד כי המפלגה תומכת בלגליזציית קנאביס במודל קולורדו. המפלגה מכריזה על שיויון נשים כערך עליון ומבטיחה לפעול למען נשים עגונות ומסורבות גט, מיגור זנות, העדפה מתקנת לעסקי נשים במכרזים ברשויות המקומיות, צמצום פערי שכר בין גברים לנשים והבטחת ייצוג הולם לנשים במועצות הדתיות.

בנושא ניצולי השואה, המפלגה הודיעה כי היא תומכת במתן תרופות חינם לכלל ניצולי השואה בישראל, מתן קצבה מינימלית של 2,200 שקלים לחודש לכל ניצול, הגדלת הזכאות לשעות סיעוד לניצולים וצמצום הבירוקרטיה למימושה וסיוע של בני נוער לניצולים במיצוי זכויותיהם כחלק מפרויקט "מחויבות אישית". המפלגה הודיעה על הרחבת מעגל הזכאים לקצבת השירותים המיוחדים לאנשים עם מוגבלויות, הגדלת קצבאות חדשות לאנשים עם מוגבלות נפשית ולמונשמים ותוספת קצבה של למעלה מ-1,000 שקלים בחודש להורים לילדים סיעודיים.

על פי מצע המפלגה שנכתב עם הקמתה, יש עתיד תפעל למען חיוב לימודי בסיס של מתמטיקה ואנגלית בכלל מוסדות הלימוד בישראל, חקיקת חוק השוויון בנטל בו יכלול גיוס בני ישיבות בני 18 לצה"ל או לשירות לאומי וביטול חוק נהרי. בשנת 2021 עודכן מצע המפלגה והושמטו ממנו סעיפים אלו.

מבחינה כלכלית, המפלגה תומכת במדיניות מדינת רווחה לצד כלכלה חופשית ושיפור מצבו של מעמד הביניים בו יכללו השוואת קצבאות הנכות לשכר המינימום, הכנסת עובדים סוציאליים למערך החינוכי וקידום חוק שירותי רווחה. בפתירת משבר הדיור בישראל, המפלגה תומכת בחוק מע“מ אפס לרוכשי דירה ראשונה, בניית 5,000 דירות מעונות סטודנטים, יישום חוק הדיור הציבורי המאפשר מכירת דירות הדיור הציבורי לדייריהן והקמת רשות פיקוח על החברות המשכנות. בתחום הבריאות, המפלגה טענה כי תחוקק חוק יצוב מערכת בריאות המקצה 10 מיליארד שקלים, תגדיל את בסיס תקציב מערכת הבריאות ב-1.5 מיליארד שקלים לשנה ותגדיל את מספר הסטודנטים לרפואה בישראל.

דת ומדינה 
"יש עתיד" הינה מפלגה חילונית הדוגלת בהפרדת דת מהמדינה וחופש דת לצד הנחלת המורשת היהודית על ריבוי פניה, בעידוד יצירה, עיון ומחקר בתחומי המורשת היהודית ובחינוך לערכי היהדות על פי מגוון הקולות הקיים בחברה. המפלגה מתנגדת לחוק המרכולים הקובע מי העסקים אשר יישארו פתוחים בשבת ואילו יסגרו. בנושא התחבורה הציבורית בשבת יש עתיד פועלת למען החלתה בערים חילוניות בישראל על ידי משאל עם ברשויות המקומיות לצד התרת נישואים וגירושים אזרחיים לתושבים אשר אינם יהודים על פי ההלכה, חסרי דת וזוגות חד מיניים. המפלגה תומכת בהקמת בית דין פרטיים לגיור. "יש עתיד" תומכת בהסדרה מחודשת של רחבת הכותל המערבי כך שתחולק שווה בשווה בין נשים לגברים.

שלטון החוק ושחיתות 
על פי מצע המפלגה שנכתב ב-2013 תפעל המפלגה למען מאבק בשחיתות שלטונית ותתמוך בחקיקת חוק הקלון הקובע כי אדם אשר הורשע בעבירה שיש עימה קלון לא יוכל לכהן כשר, חבר כנסת או ראש עיר בישראל לצד הגדרתה מחדש של עבירת מרמה והפרת אמונים בה נכללים ניגוד עניינים בקבלת טובות הנאה במרמה ציבורית ובהטעיה מכוונת של עובד ציבור או הסתרת מידע ממנו כדי להשפיע על שיקול דעתו ועל החלטותיו ושימוש פסול במידע פנימי לשם קידום עניין אישי ופעולה או הימנעות מפעולה בניגוד לאינטרס הציבורי. כמו כן היא תפעל להגבלת כהונה של ראש ממשלה לשתי קדנציות בלבד, ביטול שר בלי תיק, צמצום גודל ממשלה ל-18 שרים ו-4 סגני שרים וכתיבת חוקה למדינת ישראל בה חוקי היסוד יחוקקו ברוב של 80 חברי כנסת לפחות. הסמכות לביטול חוקים תהיה נתונה לבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מורחב של תשעה שופטים לפחות. כחלק מחיזוק מערכת אכיפת החוק תתמוך בהקמת תחנת משטרה בכל עיר במדינה ובחקיקת חוק המאבק בשחיתות ציבורית (סירוב להשיב בחקירה פלילית) הקובע כי ראש ממשלה מכהן, שר, סגן שר, חבר כנסת או ראש רשות אשר שומר על זכות השתיקה בזמן חקירה פלילית לא יוכל להמשיך לכהן כנבחר ציבור בגלל סירובו לשיתוף פעולה עם רשויות המדינה והחוק.

ב-2021, אחר הרכבת ממשלת בנט-לפיד המונה 28 שרים, וביניהם שר בלי תיק, עדכנה המפלגה את מטרותיה אצל רשם המפלגות, והשמיטה את תוכניתה לפעול ל"ממשלה יעילה" המונה עד 18 שרים.

איכות הסביבה 
"יש עתיד" רואה בשמירה על הסביבה חלק ממחויבותה, כחלק ממצעה הודיעה כי תפעל לתיקון חוק הנפט, פיתוח מקורות אנרגיה ממקורות מתחדשים לצימצום התלות בדלקים מזהמים הפוגעים בבריאות הציבור ובסביבה והתקנת פאנלים סולריים על כל בניין מגורים. המפלגה תומכת בהסכם פריז ופועלת למען הקמת רשות ים וחופים אשר תיצור איזון בין השימוש במשאבי הטבע לבין שימור הסביבה הימית ותסדיר את היחסים בין המשתמשים השונים – פנאי, קידוחי גז ונפט, תחבורה, תיירות, דיג, נופש ותקשורת.

המפלגה מתנגדת לשימוש בחומרי הדברה מסרטנים ופועלת לאיסורם לצד תמיכתה בזכויות בעלי חיים בהן מציעה הרחבת עיקורים וסירוסים של השירותים הווטרינריים ברשויות המקומיות, עידוד אימוץ בעלי חיים וצמצום המשלוחים החיים של בעלי חיים ממדינה למדינה בישראל למטרת פיטום ושחיטה, כחלק מתעשיית הבשר עד להפסקתם.

היסטוריה

הכנסת התשע עשרה (2013–2015)

לראש הסיעה בכנסת ה-19 נבחר ח"כ עופר שלח. הסיעה הצטרפה לממשלת ישראל השלושים ושלוש בראשות בנימין נתניהו, לאחר משא ומתן קואליציוני שכלל תיאום עמדות בינה לבין מפלגת "הבית היהודי".

בהסכם קואליציוני מול "הליכוד ביתנו" נקבע שמהסיעה ימונו 5 שרים: יאיר לפיד, שי פירון, יעקב פרי, יעל גרמן ומאיר כהן, וסגן שר אחד, מיקי לוי. עוד נקבע שתוקם ועדה ממשלתית בראשות נציג המפלגה שתעביר את "חוק השוויון בנטל", תיקבע תוכנית לימודי ליבה לכלל ילדי ישראל, תבוטל התמיכה במוסדות תורניים בגין לימודי "תלמידי חו"ל", "מיצוי כושר ההשתכרות" יחליף את "ותק הנישואים" כקריטריון לזכאות לדיור במתכונת "מחיר למשתכן", הפלת הממשלה תחייב הצבעת אמון של 65 חברי כנסת בממשלה חדשה, אחוז החסימה יועלה ל-4%, תידרש תמיכה של 61 חברי כנסת לחוקים שעלותם התקציבית מעל 50 מיליון ש"ח, תקודם תוכנית מפלגת "יש עתיד" למען עסקים קטנים וימנע צירוף מפלגות נוספות לקואליציה ללא הסכמת כל המפלגות הקיימות.

בתחילת דצמבר 2014 פיטר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו מממשלתו את שר האוצר, יאיר לפיד. בתגובה התפטרו שאר שרי מפלגת "יש עתיד": שי פירון, יעל גרמן, מאיר כהן ויעקב פרי. צעדים אלה באו לאחר תקופה של מערכת יחסים עכורה בין המפלגות המרכיבות את הקואליציה, וחילוקי דעות חריפים בין נתניהו ללפיד. המצב החדש של ממשלת מיעוט הוביל להכרזה על פיזור הכנסת והקדמת הבחירות.

הכנסת העשרים (2015–2019) 
בכנסת ה-20 ירד כוחה ל-11 חברי כנסת והמפלגה נשארה באופוזיציה.

במאי 2017 הוטלו על מפלגת "יש עתיד", על עמותת "מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל" ועל יו"ר העמותה, חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל קנסות בסכום כולל של 55 אלף שקלים. הקנסות הוטלו על ידי משרד המשפטים לאחר שאביטל העבירה ליו"ר מטה המפלגה קבצים ובהם מידע אישי על ניצולי השואה לפי בקשתו. מידע אשר נאגר בעמותה ללא שנרשם כמחויב בחוק. "יש עתיד" נקנסה בגין פגיעה בפרטיות הניצולים ועל ביצוע הדיוור הישיר לניצולים, ללא פירוט הפרטים המחויבים בחוק.

הכנסת העשרים ואחת (2019)
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת הצטרפו למפלגה מועמדים חדשים ביניהם אנשי כוחות הביטחון לשעבר כמו רם בן ברק, יואב סגלוביץ ואורנה ברביבאי, אנשי חינוך כמו תהלה פרידמן ומשה טור-פז (קינלי), ועידן רול כנציג הקהילה הגאה.

במקביל עזב את המפלגה חיים ילין, שכיהן בכנסת העשרים כח"כ מטעם המפלגה, לאחר ששובץ במקום לא ריאלי ברשימה, והייתה שמועה שגם חברת הכנסת בכנסת העשרים מ"יש עתיד", עליזה לביא, תפרוש גם היא.

ב-8 בינואר 2019 התקיים כנס לפתיחת קמפיין הבחירות של המפלגה באולם "מופת" שבראשון לציון, בה הוצגה סיסמת המפלגה "באנו לשנות".

ב-21 בפברואר 2019 הקימה "יש עתיד", יחד עם מפלגות "חוסן לישראל" ו-"תל"ם" של בני גנץ ומשה יעלון, שהתאחדו קודם לכן, רשימה משותפת בשם "כחול לבן", אליה הצטרף גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי שצורף ל"חוסן לישראל". לפי הסכם האיחוד, תתקיים רוטציה בראשות הרשימה בין יו"ר "חוסן לישראל" בני גנץ שיכהן שנתיים וחצי בתפקיד לבין יו"ר "יש עתיד" שיכהן בתפקיד בשנתיים הנותרות.

בבחירות קיבלה הרשימה כולה 35 מנדטים, בהם נכנסו לכנסת העשרים ואחת 15 נציגי "יש עתיד". בין 15 חברי הכנסת העשרים ואחת מטעם "יש עתיד" היו 5 חברי כנסת חדשים בכהונתם הראשונה, וביניהם יו"ר המטה הגאה של "יש עתיד" עידן רול ויו"ר מטה הצעירים של "יש עתיד" יוראי להב-הרצנו שהוא גם חבר הכנסת הצעיר ביותר בכנסת זו.

הכנסת העשרים ושתיים (2019–2020)
בכנסת ה-22 הכניסה "יש עתיד" 13 חברי כנסת, 2 פחות מהבחירות הקודמות. לעומתם "חוסן לישראל" ו-"תל"ם" הכניסו מספר שווה של חברים לכנסת. עם זאת לאחר התפטרותו של גדי יברקן נכנס יוראי להב-הרצנו מהמפלגה, לאחר שעידן רול, בעצמו פעיל "יש עתיד", ויתר על מקומו בכנסת.

הכנסת העשרים ושלוש (2020–2021)
בכנסת ה-23 שוב הכניסה "יש עתיד" 13 חברי כנסת. ב-29 במרץ 2020 התפצלה סיעת "כחול לבן" על רקע המחלוקת סביב ההצטרפות לממשלת ישראל השלושים וחמש. אל "יש עתיד" הצטרפו 3 חברי כנסת ממפלגת "תל"ם" לצורך הקמת סיעת "יש עתיד – תל"ם", הסיעה השנייה בגודלה בכנסת. ב-19 ביוני 2020 בעקבות התפטרותם של חילי טרופר ומיכאל ביטון מסיעת "כחול לבן" מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי, הושבעו יוראי להב-הרצנו ותהלה פרידמן, אך במסגרת חלון המעברים תהלה פרידמן בחרה להצטרף לסיעת "כחול לבן", לאחר שעזבה את מפלגת "יש עתיד" עוד קודם לכן, על רקע סירובה להצטרף לממשלת האחדות.

בספטמבר 2020 קרא חבר הכנסת עפר שלח לקיום פריימריז במפלגה, בהם ירוץ מול יו"ר המפלגה, יאיר לפיד. לאחר סירובו של לפיד פרש שלח מהמפלגה.

הכנסת העשרים וארבע (2021–2022)
לקראת הבחירות לכנסת ה-24, הוחלט על פירוק הרשימה וריצה עצמאית של כל אחת משתי המפלגות. לאחר מערכת הבחירות, הסיעה השיגה 17 מנדטים והייתה הסיעה השנייה בגודלה. ב-5 במאי 2021, יאיר לפיד קיבל לראשונה את המנדט להקמת הממשלה.

ב־13 ביוני 2021, הקים לפיד ממשלת אחדות יחד עם יושב ראש מפלגת ימינה, נפתלי בנט, ברוטציה. לפיה בנט יכהן כראש ממשלה עד אוגוסט 2023 ולאחר מכן לפיד יחליפו. מטעם ״יש עתיד״ החלו לכהן בממשלה כ-7 שרים בהם אורנה ברביבאי כשרת הכלכלה, מאיר כהן כשר הרווחה והשירותים החברתיים, מירב כהן כשרה לשוויון חברתי, קארין אלהרר כשרת האנרגיה ומשאבי המים, יאיר לפיד כשר החוץ והנושאים אסטרטגיים וראש הממשלה החלופי, אלעזר שטרן כשר המודיעין, ויואל רזבוזוב כשר התיירות. בנוסף מונה מיקי לוי, חבר כנסת מהמפלגה ליושב ראש הכנסת. חבר המפלגה, עידן רול, מונה לסגנו של לפיד כשר החוץ. ויואב סגלוביץ' לסגן השר לביטחון פנים עומר בר לב. לאחר כינון הממשלה, ב-15 ביוני 2021, התפטרו מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי השרים רזבוזוב וברביבאי ובמקומם נכנסו חברות המפלגה הבאות ברשימה, טטיאנה מזרסקי ויסמין פרידמן.

ב-13 בנובמבר 2021, המפלגה הודיעה על הקמת ועידת המפלגה הראשונה, שבה יבחר יושב הראש. יושב הראש הנבחר, שיעמוד בראש הרשימה לכנסת, ייהנה מהאפשרות לשריין ברשימה שני מועמדים בכל עשירייה. יתרה מזאת, תקים המפלגה ועדה שתבחר את יתרת רשימת המועמדים לכנסת.

לאחר שלא התמודדו מולו, זכה יאיר לפיד פעם נוספת בהובלת המפלגה.

במהלך חודש ספטמבר 2022 הוגשה עתירה לבית המשפט העליון מטעם מפלגת "יש עתיד" כנגד ערוץ 14 ובה פורטו סיבותיהם בדרישה לסגור את הערוץ; בעיקר על כך שאנשי השידור בו מהדהדים את מסרי מפלגת "הליכוד" ומתייחסים ליאיר לפיד כ"ראש ממשלת המעבר" וכי ישנן הלצות כנגדו במסגרת התוכניות השונות, בעיקר בערב. המהלך של "יש עתיד" גרם לכך שעיתונאים שמאלנים הצטרפו לקריאות אנשי ערוץ 14 כנגד סגירת הערוץ בטענה כי זהו מעשה העומד בסתירה לחוק חופש הביטוי (במקרה הזה, של מחנה הימין) האקוטי לדמוקרטיה.

הכנסת העשרים וחמש (2022-הווה) 
בבחירות לכנסת העשרים וחמש המפלגה קיבלה 24 מנדטים, והייתה למפלגה השנייה בגודלה בכנסת. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע נמנתה הסיעה עם האופוזיציה.

ב-13 בדצמבר סיים יושב ראש הכנסת מיקי לוי, חבר הסיעה, את תפקידו עם בחירתו של יריב לוין לתפקיד. ב-2 בינואר נבחר מנהיג המפלגה יאיר לפיד לתפקיד ראש האופוזיציה על ידי סיעות האופוזיציה. כמו כן נבחר יושב ראש הסיעה בכנסת בועז טופורובסקי לתפקיד מרכז האופוזיציה, מיקי לוי נבחר לתפקיד יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת העשרים וחמש, והשרה לשעבר מירב כהן נבחרה לכהן כיושבת ראש הוועדה המיוחדת לטיפול בניצולי שואה.

ב-1 בפברואר נכנסה לתוקף התפטרותו מהכנסת של השר לשעבר יואל רזבוזוב, וחברת המפלגה שלי מירון נכנסה לכנסת במקומו.

ב-1 באוגוסט נכנסה לתוקף התפטרותה מהכנסת של השרה לשעבר אורנה ברביבאי, וחבר המפלגה ירון לוי נכנס לכנסת במקומה. השרה התפטרה כדי להתמודד בבחירות המקומיות בתל אביב.

ארגוני נוער וצעירים

נוער יש עתיד
ארגון הנוער של יש עתיד הוקם בשנת 2014 בתמיכת צעירי יש עתיד. הנהגת הנוער היא הגוף שמוביל את הארגון ולעיתים מקבל את ההחלטות בשם בני הנוער. ההנהגה כוללת בתוכה את כל ראשי הצוותים ב-"נוער יש עתיד". נוער יש עתיד מקיימים בכל חודש מספר מפגשים הכוללים עדכונים, פעילויות בנושאים פוליטיים וחברתיים, ימי גיבוש, התנדבויות ומפגשים עם חברי כנסת מטעם המפלגה. נכון לשנת 2021 נוער יש עתיד מונה עשרות בני נוער מכל חלקי הארץ בטווח גילים 14–19.
ראש מטה הנוער של מפלגת יש עתיד כיום הוא דביר פולסקי, בן 17 מפתח תקווה.

צעירי יש עתיד 
צעירי "יש עתיד" מורכבת מסיירות בערים שונות בארץ ובתאים באוניברסיטאות והמכללות. הללו פועלים בהתנדבות בשטח כדי לפרסם את מצע "יש עתיד" ואת פועלה בכנסת ובממשלה. כמו כן, ה"סיירות" של צעירי "יש עתיד" פועלים לצורך גיוס פעילים ומצביעים למפלגה.

ראש מטה הצעירים של "יש עתיד", יוראי להב-הרצנו, נבחר לכנסת ה-21 כשהוא במקום ה-35 ברשימת "כחול לבן". עם מיזוגה של "יש עתיד" לרשימת "כחול לבן", שונה שמם של צעירי "יש עתיד" לצעירי "כחול לבן". בראש המטה עומד תומר וינר. עם פיצול "כחול לבן", התפצלה צעירי "כחול לבן" לצעירי "יש עתיד", אליה הצטרפו רוב חברי התנועה.

סמלים

מנהיגים

נציגי "יש עתיד" בכנסת

תוצאות בחירות

קישורים חיצוניים 

 
 
 
 
  - הראיון הראשון של יאיר לפיד כפוליטיקאי

ביאורים

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
יש עתיד
מפלגות ציוניות
ישראל: מפלגות מרכז
ישראל: מפלגות שלטון
סיעות החברות בממשלת ישראל ה-33
סיעות החברות בממשלת ישראל ה-36
מפלגות שהוקמו ב-2012