רבי יוחנן בן נורי

רבי יוחנן בן נורי היה תנא בדור השלישי, חבר ובר פלוגתא של רבי עקיבא. על פי המסופר במקורות, רבי יוחנן התגורר בגניגר, בבית שערים ובציפורי. היה עני, ויצא עם הנמושות ללקט פאה.

משנתו
במשנה כמעט לא מוזכרות אגדתות בשם רבי יוחנן בן נורי, אך לעומת זאת מוזכרות בשמו כ-42 אמרות הלכתיות.
איסי בן יהודה, שהכיר את גדלותו של רבי יוחנן בהלכה, כינה אותו "קוּפָּה של הלכות" (רש"י: מה רוכל זה שבא לעיר, שואלין ממנו: 'אפרסמון עמך?' אומר הן. 'קינמון עמך?' אומר הן. כך נצרך אדם לשאול דבר במקרא רבי יוחנן משיבו, וכן בגמרא, וכן במדרש וכן באגדה).

כמו כן היה דקדקן גם בקיום ההלכה ונעשה סמל ליראת חטא. 'הרואה רבי יוחנן בן נורי בחלום יצפה ליראת חטא' (אבות דרבי נתן פרק מ').

נאמנות
רבי יוחנן בן נורי היה נאמן למוסד הנשיאות. הגמרא מספרת כי לאחר פטירתו של רבן גמליאל, נכנס רבי יהושע לבית המדרש ורצה לבטל הלכות שנקבעו על ידי רבן גמליאל בחייו; קם רבי יוחנן בן נורי על רגליו, ואמר: , ולא היה אדם שערער על דבריו.

גנותו של הכעס
חז"ל גינו אנשים כעסנים, וכך נאמר במסכת שבת בשמו של רבי יוחנן בן נורי: .

דאגה לממונם של ישראל
רבי יוחנן חס על ממונם של ישראל, ופסק הלכות בהתאם ליכולתם הכלכלית. המשנה מבררת בנושא נרות שבת ויום טוב "במה מדליקין, ובמה אין מדליקין", ועונה המשנה: "חכמים מתירין בכל השמנים בשמן-שומשמין, בשמן-אגוזים, בשמן-צנונות, בשמן-דגים, בשמן-פקועות, בעטרן, ובנפט". רבי טרפון אומר: . עמד רבי יוחנן בן נורי על רגליו ואמר לרבי טרפון: ; כלומר: אל תחמיר מעבר למה שפסקו חכמים.

קברו
נהוג לזהות היום את קברו במערה שמאחורי קבר רבי מאיר בעל הנס, שם קבור גם רב כהנא האמורא.

קישורים חיצוניים

 
 
 
 סולומון שכטר ושמואל מנדלסון,

ביאורים

הערות שוליים

הדור השלישי לתנאים
קברי צדיקים בטבריה
אישים שחיו במאה ה-2