קרבוקסיפפטידאז

קרבוקסיפפטידאז הוא אנזים אשר מבצע הידרוליזה של קשר פפטידי הנמצא בקצה הקרבוקסילי של פוליפפטיד. בני אדם, חיות וצמחים מכילים סוגים רבים של קרבוקסיפפטידאזות בעלי תפקידים שונים, החל מקטבוליזם ועד לתהליכי עיבוד לאחר תרגום של חלבונים.

תפקידים
הקרבופפטידאזות הראשונות שנחקרו היו אלה המעורבים בעיכול המזון (קרבופפטידאזות המופרשות מהלבלב).
עם זאת, רוב הקרבופפטידאזות הידועות אינם מעורבים בקטבוליזם; אנזימים אלה הם עוזרים ב'הבשלה' של חלבונים או לווסת תהליכים ביולוגים. לדוגמה, הביוסינתזה של פפטידים נוירואנדוקריניים (כגון אינסולין) דורשת קרבופפטידאז. הקרבופפטידאזות הן בעלי תפקיד גם בקרישת הדם, ייצור פקטורי גדילה, ריפוי פצעים, רבייה, ותהליכים רבים אחרים.

סיווג
קרבוקסיפפטידאז הוא שם למשפחה של אנזימים המשתייכים למשפחת העל של פפטידאזות: אנזימים המזרזים ריאקציות הידרוליזה. קיימים, לפחות שתי אפשרויות לסווג את האנזימים המשתייכים למשפחת הקרבוקסיפפטידאזות לתתי משפחות:

לפי מנגנון האתר הפעיל
קרבוקסיפפטידאזות בדרך כלל מסווגות לתתי משפחות על סמך המנגנון הקטליטי שלהן.
מטאלו-קרבופפטידאזות - אנזימים המשתמשים במתכת אחת בתוך האתר הפעיל.
סרין-קרבופפטידאזות - אנזימים המשתמשים בחומצה האמינית סרין באתר הפעיל. 
ציסטאין-קרבופפטידאזות - אנזימים המשתמשים בציסטאין באתר פעיל.

לפי העדפת סובסטרט
מערכת סיווגים אחרת מתייחסת להעדפת הסובסטרט של אנזימים אלה:
קרבוקסיפפטידאז A - קרבוקסיפפטידאזות שיש להן סלקטיביות גבוהה להידרוליזה לפני חומצות אמינו שמכילות קבוצות שייר אליפטיות או ארומטיות.
קרבוקסיפפטידאז B - קרבוקסיפפטידאזות שיש להן סלקטיביות גבוהה להידרוליזה לפני חומצות אמינו שמכילות קבוצות שייר בסיסיות, כלומר אלה המכילות מטען חיובי (ארגינין, וליזין).

שפעול 
חלק, אבל לא כל הפפטידאזות, מיוצרות בהתחלה כאנזים לא פעיל (זימוגן), צורה מקדימה זו נקראת גם פרוקרבוקסיפפטידאז.
לדוגמה, קרבוקסיפפטידאז A  מהלבלב מסונתז כזימוגן לא פעיל, הקרוי פרוקרבופפטידאז A, ההופך לאנזים הפעיל באמצעות האנזים אנטרופפטידאז. מנגנון זה מבטיח שהחלבונים התאיים, בתאים שבהם מיוצר פרוקרבופפטידאז A, אינם מתעכלים בעצמם.

קישורים חיצוניים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אנזימים
ביוכימיה