הצופה מארץ הגר

הצופה מארץ הגר: עיתון עברי מוקדש לחכמת ישראל וספרותו ולאחר מכן הצופה לחכמת ישראל היה כתב עת לחכמת ישראל שנדפס בעברית בבודפשט בירת הונגריה ("ארץ הגר" בכינויה הרבני) בין השנים תרע"א-תרע"ה (1910–1914) בשם "הצופה מארץ הגר" ובין השנים תרפ"א-תרצ"א (1921–1931) במתכונת דומה מאוד בשם "הצופה לחכמת ישראל". כתב העת לא הופיע בשנות מלחמת העולם הראשונה. השקפת כתב העת ורבים ממחברי המאמרים שבו נבעו מתוך היהדות הניאולוגית.

מטרת כתב העת הייתה  (דברים בפתח החוברת הראשונה של "הצופה לחכמת ישראל"). הוא פרסם מחקרים מקוריים והביא לראשונה בדפוס בעברית קטעי ספרים וכתבי יד יהודיים עתיקים מהגניזה הקהירית ועד מדרשים, פיוטים, חליפת מכתבים בין חכמים ודברי הגות שלא יצאו לפני כן בדפוס. כמו כן שימש כתב העת במה לפרסום וביקורת ספרים חדשים בתחום, שיצאו על ידי מלומדי חכמת ישראל ברחבי העולם, במדור שנקרא "לשכת ספרים").

העורך הראשי של כתב העת היה ד"ר יהודה אריה בלוי , אליו הצטרפו ד"ר הרב צדוק העוועשי (ברוב הגיליונות), ד"ר יחיאל מיכל הכהן גוטמן , ד"ר מאיר צבי וייס, ד"ר מרדכי קליין ואחרים, כולם מורים בבית המדרש לרבנים בבודפשט. צדוק העוועשי היה גם "רב ודרשן בק"ק [קהילת קודש] בודאפעשט".

כתב העת יצא במתכונת של רבעון, פעם בשלושה חודשים; בכל חודש יצאה "חוברת", שאיגדה שלושה-ארבעה "גליונות" בני 64 עמודים. כל ימיו נאבק כתב העת בקשיים כלכליים משום שיצא בהוצאה פרטית, על סמך כספם של המוציאים לאור וכספי המנויים הקבועים (הגיליון נוקב בתמחור עבור מנויים בארצות הברית, בריטניה, גרמניה, צרפת והולנד).

קישורים חיצוניים

סריקות של חוברות "הצופה לחכמת ישראל" באתר היברובוקס
 הצופה לחכמת ישראל, שנה חמישית (1921)  (לאחר ארבע שנות "הצופה מארץ הגר" וההפסקה שנכפתה עקב מלחמת העולם הראשונה)
 הצופה לחכמת ישראל, שנה שישית (1922) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה שמינית (1924) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה תשיעית (1925) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה עשירית (1926) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה אחת-עשרה (1927) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה שתים-עשרה (1928) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה שלוש-עשרה (1929) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה ארבע-עשרה (1930) 
 הצופה לחכמת ישראל, שנה חמש-עשרה (1931), חוברת ראשונה 
 

כתבי עת למדעי היהדות
יהדות הונגריה
חכמת ישראל