סרנדיפיות

סֶרֶנְדִּיפִּיּוּת (באנגלית: serendipity; בעברית: תַּגְלִית אַגַּב) היא תגלית שיש בה אלמנט של מזל, שנעשית שלא בכוונה כאשר אדם מחפש דבר אחר. דוגמאות מפורסמות לסרנדיפיות הן גילוי קרני ה-X על ידי רנטגן וגילוי היכולות ההלוצינוגניות של ה-LSD בידי אלברט הופמן.

אטימולוגיה
את המונח סרנדיפיות, שנגזר משמה העתיק של סרי לנקה, טבע לראשונה הוראס וולפול במכתב שכתב לידידו ב-28 בינואר 1751:

בעקבות הסיפור התנ"כי על שאול, אשר "חיפש אתונות ומצא מלוכה" (שמואל א פרק ט'), הציע יובל נאמן את המילה "אתינות" כתחליף עברי לסרנדיפיות.

הסברים לסרנדיפיות
וולפול הגדיר סרנדיפיות כ'תגליות בדרך המקריות ובפיקחות, של דברים שלא תרו אחריהם' ("making discoveries, by accidents and sagacity, of things… not in quest of"). לא מספיקה הטעות עצמה אלא החוכמה להבין את משמעותה. כך, לדוגמה, כריסטופר קולומבוס אמנם גילה את יבשת אמריקה, אך לא עמד על היותה יבשת חדשה; ואלפי תפוחים נפלו מעצים במהלך המאות שלפני ניוטון, אך רק הוא הצליח לקשר אותם לתאוריה פיזיקלית. ניתן לסכם זאת בציטוט של המדען לואי פסטר, שאמר "במדעי התצפית המזל מעדיף את השכל המוכן" (Chance favors the prepared mind).

פרמקולוגיה וכימיה הן שדות המחקר שבהם סרנדיפיות היא הנפוצה ביותר.

דוגמאות לסרנדיפיות
 "יצא לחפש אתונות ומצא מלוכה" - נאמר על שאול המלך, אשר בטרם הפך למלך, יצא לחפש את אתונות אביו, פגש בשמואל הנביא ונמשח, להפתעתו הרבה, למלך ישראל (שמואל א', פרק ט').

 קריאת "אאורקה" של ארכימדס, כשהבין שהעיקרון שגורם לגופו לדחוק מים באמבטיה מאפשר לו למדוד את נפחו של גוף מסובך, כגון כתר זהב.

 על ראשו של אייזק ניוטון נפל תפוח שבעקבותיו ניסח ניוטון, שניסה באותה תקופה למצוא את חוקי הטבע הבסיסיים שיסבירו את התגליות האמפיריות של יוהאנס קפלר, חוקי קפלר, את חוקי המשיכה. 

אלכסנדר פלמינג עסק בחקר זיהום הגורם למחלת השפעת, ותוך כדי המחקר הבחין כי באחת מצלוחיות החיידקים שחקר התפתח עובש וסביבו נוצרה טבעת נקייה מחיידקים; כך נתגלה הפניצילין, קוטל החיידקים, שחולל מהפכה ברוקחות וברפואה והביא למיגורן של מחלות קטלניות.

 הכימאי פרידריך אוגוסט קקולה פון סטראדוניץ בעקבות חלום על אורובורוס, נחש שרץ סביב ויוצר עיגול, מצא פתרון למבנה הכימי הטבעתי של תרכובת הבנזן.

 הכימאי השווייצרי אלברט הופמן ספג בטעות כמות קטנה של LSD בעת שניסה למצוא שימושים רפואיים לפטריה ארגוט שגדלה על חיטה וחווה את טריפ האסיד הראשון בהיסטוריה בעת שרכב חזרה לביתו באופניים ביום שמוכר על ידי צרכני LSD כיום האופניים. על כך אמר:

"נכון הוא שהגילוי שלי של LSD היה גילוי במקרה, אבל הוא היה תוצאה של ניסויים מתוכננים, והניסויים הללו היו חלק ממערכת מורכבת של מחקר כימיקלי ופרמקולוגי. אפשר לתאר זאת בצורה טובה יותר כסרנדיפיות."

 גילוי העיקרון מאחורי מדפסות הזרקת דיו בידי מהנדס של חברת קנון אחרי שהניח את המלחם שלו בטעות על העט שלו ודיו יצא מקצה העט לאחר מספר דקות.

ראו גם 
 תוצאה לא מכוונת

לקריאה נוספת
אהרן קנטורוביץ, מהאמבה עד איינשטיין, אוניברסיטת חיפה וזמורה ביתן, 2002.
 Solomon, Y., & Bronstein, J. (2016). Serendipity in legal information seeking behavior: Chance encounters of family-law advocates with court rulings, Aslib Journal of Information Management, 68(1), 112-134. doi: 10.1108/AJIM-04-2015-0056.
 Solomon, Y. (2017). Temporal aspects of info-serendipity. Temporalités - Revue de Sciences Sociales et Humaines, 24, paper 3523.

קישורים חיצוניים

גילויים סרנדיפיים במדע, אתר הידען 
אהרן קנטורוביץ, יצירתיות עיוורת, גליליאו

 ד"ר יובל דרור, סרנדיפיות: החדשנות בסכנה? בפודקאסט "עושים טכנולוגיה", 23 בנובמבר 2020

הערות שוליים 

היסטוריה של המדע
פילוסופיה של המדע
תגלית