כוי

כּוֹי (או כְּוִי), הוא מונח המוזכר במשנה שמתאר בעל חיים שמבחינה הלכתית הוא ספק חיה ספק בהמה, לעניין הגדרותיהם ההלכתיות הנוגעות למגוון הלכות שבהן יש שוני בין חיה לבהמה. הכוי הוא בעל חיים כשר.

זהותו ההלכתית 
התנאים והאמוראים בתלמוד הבבלי חלוקים מהו "כוי". לפי דעה אחת, הוא סוג של אייל הנקרא "אייל הבר" והוא חיה. לעומת שיטה זו סבור רבן שמעון בן גמליאל שה"כוי" הוא בהמה, והוא עצמו מעיד שראה אחד שגידל ממנו עדרים רבים. יש הסבורים שכוי הוא בעל חיים שחז"ל לא ידעו להכריע אם הוא נחשב לחיה או בהמה. התוספות הסבירו לגישה זו, שעל אף שבהלכה יש סימנים מיוחדים לבדיקה אם מדובר בחיה או בהמה; הרי שבדיקה זו לא התאפשרה ב"כוי". דעה נוספת המקובלת על הרמב"ם, לפי שיטת רב חסדא בגמרא, גורסת ש"כוי" הוא יצור כלאיים, שנולד מתיש וצביה, ומאחר שאביו (התיש) נחשב לבהמה ואמו (הצביה) נחשבת לחיה, נוצר ספק למה הוא נחשב, ועל כן הוא ספק בהמה ספק חיה.

זהותו כיום 
יש המזהים את הכוי עם התאו, ויש המזהים אותו (על פי הדעה שהוא "אייל הבר") ככבש הבר. יש הסבורים שהכוי הוא "cow" - הפרה של השבטים הגרמאניים בתקופת האימפריה הרומית, שהייתה חצי מבויתת.

הגישה ההלכתית 
עמדת המשנה לגבי כוי היא שמכיוון וספק אם הוא חיה או בהמה, על כן יש להחמיר בו בכל ההשלכות הנובעות מכך:
 חובה לכסות את דמו אחר שחיטתו (אף-על-פי שחובת כיסוי הדם קיימת בחיה בלבד).
 אכילת חֵלֶב הכוי אסורה (אף-על-פי שאיסור אכילת חֵלב נוהג בבהמה בלבד).
 חייב בשחיטה (בזה שווה הכוי לחיה ולבהמה).
 אסור להרביע כוי עם כל מין חיה או בהמה (כך ששונה בזה מחיה ומבהמה, שמותרים כל אחד מהם במינו ממש).

אופן הגיית השם 
הגיית השם "כוי" מתחלקת לפי ארצות המוצא; האשכנזים, היו רגילים להגותו: כְּוִי (kvi). לעומתם, אצל התימנים, וכן אצל רוב הספרדים, הוא נהגה: כּוֹי (koy). כיום, גם חלק מן האשכנזים התחילו לכנותו כּוֹי, בעיקר מחמת הוצאות הספרים השונות המהדירות את התלמוד בבלי במהדורה מנוקדת, ומנקדות "כּוֹי", ובעקבות מסקנות אנשי המחקר, כדלקמן.

בקרב החוקרים, נוטים להכריע את קריאת השם: כּוֹי (koy) (על משקל "גוי" ו"נוי") בהסתמך בעיקר על כתבי היד העתיקים (בפירוט: בכתב יד פריז, כתב יד וותיקן וכמה פעמים בכתב יד ליוורנו: כּוֹי. באופן דומה: כּוֹיִ, מופיע בכתב יד קאופמן ובנוסח הבבלי. בכתב יד פרמה א מנקד בשני מקומות: כּוּיִ, על משקל פּוּל. ובכתב יד ליוורנו הוזכר לרוב: כָּוִי).

בתרבות 
בשפה העברית נותר הכוי באימרה "כוי פורח על הגג", שפירושה "אירוע שלא היה ולא נברא" (או, בגרסה המלאה: "כוי פורח על הגג ומטיל ביצה").

ראו גם
 בהמה וחיה בהלכה
 כלאי בהמה
 יעז

לקריאה נוספת 
 מרדכי כסלו, כוי - כשרותו של בע"ח מיובא, תחומין יז (תשנ"ז), עמ' 415–432.

קישורים חיצוניים
 מהו כוי, ומה דינו? באתר "shemayisrael"
 פרופ' מרדכי כסלו, כוי – כשרותו של בעל-חיים מיובא

הערות שוליים

כשרות
פולמוסים הלכתיים
כלאיים ביהדות