בן-ציון יהושע-רז

בן-ציון יהושע-רז (נולד בה' בסיוון ה'תרצ"ו, 26 במאי 1936) הוא סופר, חוקר עמים ויהודים במרכז אסיה ומוציא לאור עברי. חתן פרס הרי הרשון, פרס נשיא המדינה, פרס אקו"ם ופרס גולדברג של הקרן הקיימת לישראל.

ביוגרפיה
בן-ציון דוד יהושע-רז (Benzion D. Yehoshua} נולד בירושלים, לבכורה יוכבד לבית אלקלעי, בת 'היישוב הספרדי הישן' ולמולא רפאל יהושע-רז, שעלה מאפגניסטן בילדותו (1898).

יהושע למד באוניברסיטה העברית מדעי-הרוח, מדעי-היהדות (ספרות עברית ותולדות עם ישראל) ולימודי אסיה והתמחה בחקר תולדות היהודים באיראן, באפגניסטן ובמדינות המוסלמיות של מרכז אסיה.

במשך שנים כיהן כמנכ"ל הוצאת מאגנס באוניברסיטה העברית בירושלים, וכעורך הראשי שלה. בנוסף שימש כמנהל אגף ההסברה והפרסומים בעיריית ירושלים וראש הרשות להסברה ולמידע בשעת חירום בירושלים, נספח תרבות ומנהל המרכז הישראלי למרכז אסיה הסובייטית בטשקנט מטעם לשכת הקשר ("נתיב"), שכלל חילוץ יהודים מאזורי מצוקה במדינות מוסלמיות והעלאתם לארץ. במסגרת תפקידו זה יצא בשליחות הצלה מטעם הספרייה הלאומית וחילץ והעלה לארץ ספרים וכתבי-יד של יהודי מרכז אסיה הסובייטית לשעבר.

יהושע-רז היה חוקר ומרצה-אורח באוניברסיטאות, במכונים ובגופי חינוך ותרבות בארץ: אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת בן-גוריון, מכון בן-צבי, בית התפוצות, משגב ירושלים, בית אריאלה, בית עגנון, משרד החוץ, משרד החינוך, הקמפוס הגאוגרפי הבינלאומי, מרכז אב"א, אוניברסיטת אריאל, מכון הרצוג ועוד.

הוא השתתף במבצע סיני (1956); במלחמת ששת הימים (1967); מלחמת יום הכיפורים (1973) ומלחמת שלום הגליל (1982). במסגרת פעילותו הציבורית כיהן כיו"ר אגודת הסופרים העבריים בירושלים וכחבר ועד האגודה ושימש כמנכ"ל זמני של אגודת הסופרים. יו"ר אתר 'יהודי אפגניסטן בארץ ובתפוצות'.

בשנת תשע"א זכה בתואר יקיר ירושלים. הוא אלמן ואב לשלושה.

ספריו

מחקר
מנדחי ישראל באפגניסטן לאנוסי משהד באיראן (מחקר). הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשנ"ב
מאחורי מסך המשי - עמים ויהודים במרחב האיראני. הוצאת כרמל. ירושלים 2013
מרכז אסיה: בוכרה ואפגניסטן. אפגניסטן: בן-ציון יהושע-רז וצילה זן-בר צור. מכון בן-צבי. ירושלים 2018
The Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor: Norman A. Stillman Columbia University, New York; Brill, Leiden, Holland, 2010. The Jews of Afghanistan by Benzion D. Yehoshua.
The Folktale of Jews from Iran, Central Asia and Afghanistan. By Sarah Sorour Soroudi. With Contributions by Benzion D. Yehoshua, and others, Bremen, Germany, 2008.

סיפורת ורומנים
עיר באופק (סיפורים). הוצאת ראובן מס. הדפסה ראשונה תשל"ב. הדפסה שנייה תשל"ב
פורצי גדר (רומן). סדרה בעריכת נתן יונתן. ספרית פועלים. תל אביב 1987
תה אנגלי בירושלים (סיפורים). הוצאת ירון גולן. תל אביב 1998. הדפסה שנייה 1999
שתיקת התרנגול (רומן). הוצאת אסטרולוג. 2002. הדפסה שנייה 2003
מילואים בשדות האורז (סיפורים), הוצאת אסטרולוג. 2007
יונים מעל החומה (סיפורים), צבעונים הוצאה לאור 2015
סימורג - ציפור האש (רומן). צביון. 2018. 
קץ הפלאות (סיפורים). ספרי ניב. 2021.
[ Benzion D. Yehoshua, Simorgh – An Afghan Jew on the Silk Road (a novel), edition-Tethys, Potsdam, [in the press

מסע
אוק-יול - דרך לבנה - מסע במרכז אסיה. הוצאת משרד הביטחון, 1996. מהדורה שנייה 1997

סיפורי-עם
צוואת אב (סיפורי עם מאפגניסטן). המוזיאון לאתנולוגיה ולפולקלור, ארכיון הסיפור העממי בישראל, חיפה תשכ"ט
תפוח מעץ הדעת (סיפורי עם מאפגניסטן). הוצאת צור אות. ירושלים תשמ"ו. 1986

מסות וביקורת
ריח של לחם חם - על יוצרים ויצירות. כרך א. בציר ירושלים. 2010. 368 עמ'.
ריח של לחם חם - מחקרים ומאמרים. כרך ב. צור אות ירושלים. 2022. 310 עמ'. לינק לקריאה בספר:  https://online.fliphtml5.com/cwxfs/dpfj/

ספרים בעריכתו 
 (עם עורכים נוספים) פרקים בתולדות היישוב היהודי בירושלים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשל"ג-תשל"ו.
 (עם אהרן קידר) אידאולוגיה ומדיניות ציונית, ירושלים: הוצאת מרכז זלמן שזר, 1978. 
 (עם עורכים נוספים) ירושלים – מאסף לדברי ספרות – כרכים ט"ז-כ"ד. אגודת הסופרים העברים, ירושלים ה'תשנ"ח (1998) – תשס"ז (2007).
 מאיראן וממקדוניה לירושלים: סיפוריהן של משפחות בן-אליהו ומנחם. פורמט אלבומי. ירושלים ה'תשס"ב 2002. 78 עמ'.
 תקוה יהושע ז"ל (1938 - 2009).  72 עמ'. פורמט אלבומי. עם דיסק: הסתרת נפשך. מילים: זלדה; לחן: יהודה קדרי. שירה: שירה קדרי (עובדיה).

פרסים 
 פרס הרי הרשון של האוניברסיטה העברית, תשל"א-1971
 פרס נשיא המדינה. תשל"א-1971
 עיטור יקיר ירושלים. תשע"א-2011
 פרס אקו"ם, תשע"ה-2015
 פרס גולדברג של קק"ל-2015

לקריאה נוספת

על יצירתו 
ירון אביטוב, השכונה והחיים, הארץ - מוסף 'ספרים' 11 בספטמבר 2015.
יוסף טובי, מאחורי מסך המשי, אב"א, גיליון 7 (חורף תשע"ד-2014, עמ' 223–227
יוסף טובי, על הספר 'דיוקנה של קהילת האנוסים במשהד שבאיראן' מאת בן-ציון יהושע, פעמים 4, חורף תש"ם 1980, עמ' 98–99.
נורית גוברין, גשר רומנטי משני צדי החבל - אמנות הסיפור של בן-ציון יהושע, מאזנים, כרך פ"ה (אב תשע"א - אוגוסט 2011, עמ' 26–30. נכלל בספרה 'קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה', כרך ו (2015), עמ' 336–343.·
נורית גוברין, ריח של לחם חם (על 'שתיקת התרנגול'), 'אפיריון', גל' 78 (2003), עמ' 14–20. נכלל בספרה 'קריאת הדורות', כרך ד, עמ' 250–260.
נורית גוברין, חדרי חדרים - ביקורת סדרי הלימוד ב'חדר' בספרות העברית לדורותיה (השוואה בין ש. בן-ציון, מרדכי טביב ובן-ציון יהושע), מורשת ישראל, גיליון 1 (כסלו תשס"ה נובמבר 2004), עמ' 56–77. נכלל בספרה 'קריאת הדורות' כרך ג (2008), עמ' 163–184).
נתן יונתן, להיות צופים ומשתתפים במירוץ (על 'תה אנגלי בירושלים'), 'ירושלים - מאסף לדברי ספרות', כרך י"ז (התש"ס-2000), עמ' 200–201).
חוה נתן-צוטרין, 'סימורג – ציפור האש – רומן מאת בן-ציון יהושע', 'דעת – לימודי יהדות ורוח, כתב עת וירטואלי, חינוך והוראה (ביקורת ספרים), גיליון 15 (תשע"ט 2018/19, סוף אוגוסט 2018).
 עמיקם יסעור, חיפה המנדטורית ברומן 'סימורג - ציפור האש', מאת בן-ציון יהושע, מועדון הקריאה של 'הארץ', 16 באוגוסט 2019.
The Human Spirit: Picking up the scent, The Jerusalem Post
חגי קמרט, ניתוח ספרותי-רעיוני של ספרו של בן ציון יהושע: סימורג - ציפור האש בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך.
משה גרנות, הספרון של סבא מתתיהו חנוכה, 'מקור ראשון', מוסף שבת, 23.12.2022.
בלפור והרצל חקק - ב"צ יהושע על החבל הדק בין המחקר ליצירה - הומאז' - 'סלונט', 3.1.2023; חדשות בן עזר, גיליון 1812, 12.1.2023.
חגי קמרט, על ספרו של בן-ציון יהושע: שתיקת התרנגול. באתר של ד"ר לאה מזור – על מקרא, הוראה וחינוך, 16 ביוני 2013. http://mikrarevivim.blogspot.com/2023/06/blog-post_563.html.

עוד מכתביו 
בן-ציון יהושע, ילד לו היה לי, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 195–199, הוצאת כרמל, 2017
Benzion D. Yehoshua. 'Crucigrama jerusolimitano', Antology – Jerusalen celestial - Portada y Lomo. Edited by Yaron Avitov. Ecuadur 2015. ·Pp. 156-164. תרגום לספרדית של הסיפור 'תשבץ ירושלמי' מהקובץ "יונים מעל החומה", 2015, באנתולוגיה המוקדשת לירושלים.
Benzion D. Yehoshua, 'Perdon y benevolencia', Antology – Edited by Yaron Avitov. Ecuadur 2016, pp. 304-308. תרגום לספרדית של הסיפור 'כיפור של חסד' מהקובץ "יונים מעל החומה", 2015, באנתולוגיה המוקדשת לשואה.
Ben-Zion Yehoshua, 'A Rag Merchant's Three Loves', Ariel (A Review of Arts and Letters in Israel)' Jerusalem, Number 59 (1985), pp. 31-41. יצא לאור גם בצרפתית, גרמנית וספרדית.
Ben-Zion Yehoshua, 'A Ram Caught in the Thicket by his Horns', Ariel, Jerusalem, Number 82 (1990), pp.4-16. יצא לאור גם בצרפתית, גרמנית רוסית וספרדית.
Ben-Zion Yegoshua, Tri Luibovi Triyapchnika, NES (Russian), No 1 (20.5.1983), pp. 20-22; Nasha Strana (5.10.1990). תרגום לרוסית של הסיפור 'שלוש אהבותיו של סמרטוטר' מתוך הספר: 'עיר באופק', הוצאת ראובן מס, ירושלים תשל"ב.
בן-ציון יהושע, מכתב מן הדורות הקודמים - על שירתם של הרצל ובלפור חקק. ניוז 1, 17.6.2023 https://www.news1.co.il/Archive/0026-D-161016-00.html
בן-ציון יהושע, 'בתולות אדמוניות ותפוחים אדומים: וולוז'ין של ביאליק', הארץ, תרבות וספרות, יום שישי, 28 ביולי 2000, עמ' ב13;   News 1 (27.6.2023).  https://www.news1.co.il/Archive/0026-D-161175-00.html
Benzion D. Yehoshua & Ariane Sadjed, The Hebrew language among the Jews of Afghanistan in 18th-19th centuries. [in the press]

קישורים חיצוניים

 
 
 
 https://youtu.be/syjccoSp0xU - 'בזכות הדמעות של אימא' - סרט על חייו של בן-ציון יהושע (הטלוויזיה הקהילתית ערוץ 38. שודר לראשונה 30.5.2022). ראו יוטיוב: 'בזכות הדמעות של אמא'.
 .
 הרצל ובלפור חקק, בן ציון יהושע: מירושלים לדרך המשי – ובחזרה - ריאיון לרגל צאת ספרו "מילואים בשדות האורז"
מאמרים מאת בן ציון יהושע-רז באתר אימגו.

בן-ציון יהושע-רז, הלשון העברית שבפי יהודי אפגניסטן, אב"א (איראן, בוכרה, אפגניסטן), גיליון 13 (תשפ"ג), עמ' 88-74; הזירה הלשונית רוביק רוזנטל, 2.2.2023.https://www.ruvik.co.il/במת-אורח/2023/יהושע-על-אפגניסטן.aspx
ריאיון עם העיתונאי הפקיסטני Rahman Bunairee (בירושלים) על השבטים האובדים (קול אמריקה ו-faebook בשפת הפאשטו) - https://www.facebook.com/voadeewa/videos/پښتانه-بني-اسرایل-او-د-قېس-عبدالرشید-اولادونه-دي-د-اسرایلي-مورخینو-دعوا/846127533407850/ [8 בספטמבר 2023].

הערות שוליים 

סופרים ישראלים
יקירי ירושלים
אנשי נתיב
ישראלים שנולדו ב-1936