קדש (יששכר)

קֶדֶשׁ שבנחלת שבט יששכר מזוהה עם תל אבו קודֵיס, כשלושה ק"מ מדרום-מזרח לצומת מגידו. 

קדש (יששכר) מופיעה בספר יהושע כאחת מ-31 הערים אותן כבש יהושע (). ברשימה זו היא מופיעה אחרי תענך ומגידו. לאחר מכן הייתה קֶדֶשׁ חלק מנחלת יששכר ונמסרה כעיר לויים לִבְנֵי גֵּרְשׁוֹם: . 

בפסוק המקביל בספר יְהוֹשֻׁעַ, העיר נקראת בשם "קִשְׁיוֹן": . יש המפרשים לכן שמדובר באותו מקום, או במסורות זיהוי שונות, או בשיבוש שחל באחת או בשתי הרשימות.

למרות קרבתה למגידו, אין קשר בינה לבין קדש נפתלי, עירו של ברק בן אבינועם, המזוהה בח'ירבת קדיש שממזרח לפוריה. ואולם ייתכן כי היא העיר קדש, הסמוכה למקום מושבה של יעל אשת חבר הקיני:  ().

כמו כן, אין לבלבל בין קדש שבנחלת שבט יששכר לבין קדש שבגליל העליון, המכונה "קדש בגליל בהר נפתלי" (), קדש זו מזוהה בגן הלאומי "תל קדש", כשני ק"מ ממערב לצומת ישע.

הארכאולוגים אפרים שטרן ויצחק בית אריה ערכו במקום חפירה בשנת 1968 מטעם אוניברסיטת תל אביב, ובה נתגלו שכבות יישוב אחדות, ביניהן ארבע שכבות שונות מתקופת הברזל, ששתיים מתוכן חרבו כתוצאה ממלחמות. באחת משכבות אלו נתגלה מזבח קטורת ולו ארבע קרנות, עשוי אבן גיר.

לקריאה נוספת
 אפרים שטרן, "תל קדש", האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 4, עמ' 1347–1348

הערות שוליים

ישראל: גאוגרפיה
יישובי המקרא
נחלת שבט יששכר
עמק יזרעאל: אתרים ארכאולוגיים