הגנה מרחבית בגובה רב

מיזם הגנה מרחבית בגובה רב (באנגלית: THAAD - Terminal High Altitude Area Defense), הוא טיל נגד טילים, פרויקט אמריקני המגלם מערכת לירוט טילים בליסטיים לטווח קצר ובינוני תוך שימוש בגישת פגע והשמד. הטיל אינו נושא ראש קרב אלא מסתמך על אנרגיה קינטית הנוצרת כתוצאה מההתנגשות בין המיירט למטרה. THAAD תוכנן כנגד טילי סקאד ודומיו ואין ביכולתו לירט טילים בין יבשתיים.

מערכת THAAD תוכננה ונבנתה על ידי לוקהיד מרטין. בין קבלני המשנה היו רייתאון וחברת בואינג. הפיתוח של המערכת תוקצב במעל 700 מיליון דולר בשנת 2004. פריסה מלאה של המערכת צפויה לעלות עשרות מיליארדי דולרים.

הפריסה של THAAD תוכננה במקור לשנת 2012 אבל היא הוקדמה לשנת 2009.

בסוף ספטמבר 2008 הוצב בבסיס נבטים בישראל מכ"ם של THAAD מסוג FBX-T לאחר שהועבר באוויר על ידי מטוסי תובלה כבדים. המערכת נמצאת בפיקוח אמריקני ואסורה לגישה לזרים.

המערכת מאפשרת גילוי טילים ומטוסים מכל הסוגים ומעקב אחריהם במרחק העולה על 2,000 ק"מ. מאפשרת להתריע על איום 13 עד 15 דקות לפני פגיעה.

פיתוח 

הרעיון של THAAD הוצג בשנת 1987. בשנת 1992, בחר צבא ארצות הברית בלוקהיד מרטין כקבלן ראשי לפיתוח THAAD. ניסוי התעופה הראשון של THAAD התרחש בשנת 1995. כל ניסויי התעופה בשלב הדגמה ואימות התכן התרחשו במטווח הטילים וייט סנדס. ששת ניסיונות הירוט הראשונים כשלו. רק בשנת 1999 התרחשו היירוטים המוצלחים הראשונים כנגד טילי הרה.

שלב ההדגמה ואימות התכן

שלב ההנדסה והיצור
ביוני 2000 קיבלה לוקהיד חוזה פיתוח ויצור של המערכת כמערכת אש טקטית ניידת עבור הצבא. הניסויים חודשו בשנת 2006 במטווח הטילים של וייט סאנדס ולאחר מכן עברו הניסויים למטווח הטילים באוקיינוס השקט.

ייצור ופריסה 

טיל THAAD משמיד טילים בהתנגשות תוך שימוש בטכנולוגית פגע והשמד. הדבר דומה לטיל הפטריוט בגרסת ה-PAC-3. בניגוד ל-THAAD, הפטריוט כולל ראש קרב מתפוצץ. לטילי THAAD טווח מוערך של 200 קילומטרים וגובה מוערך של 150 קילומטרים. הטילים מיוצרים באלבמה במתקן של לוקהיד מרטין. במתקן מבוצעת אינטגרציה, הרכבה ובדיקה של הטילים.

מכ"ם ה-THAAD פועל בתחום תדר-X ונבנה על ידי חברת רייתאון. זהו מכ"ם ה-X-Band הקרקעי/נישא באוויר הגדול ביותר בעולם. ה-FBX-T הוא גרסה של המכ"ם שנועדה לאפשר הגנה מפני טילים בליסטיים בין־יבשתיים.

מערכת ראשונה בפורט בליס 
במאי 2008 הפעיל צבא ארצות הברית את הסוללה המבצעית הראשונה כחלק מפיקוד ההגנה מפני טילים. לסוללה 24 מיירטים, 3 משגרי THAAD, מרכז בקרת אש ומכ"ם. פריסה מלאה החלה בשנת 2009.

לפי דיווח העדכני לאוקטובר 2018, ארצות הברית הצטיידה כבר בשבע סוללות, סופקו 300 מיירטים מהתעשייה לצבא ארצות הברית והמערכת פרוסה מבצעית בגואם ובדרום קוריאה.

פריסה מבצעית בהוואי
החל מיוני 2009 נפרסה סוללה מבצעית בהוואי אל מול איום אפשרי על האיים.

פריסה אפשרית לגואם
באפריל 2013, ארצות הברית פרסמה כוונה לפרוס סוללה באי גואם.

ישראל
לפי העיתון "טיים" ממאי 2012, בישראל מוצב מכ"ם של המערכת.

במרץ 2019 נפרסה המערכת לראשונה בישראל בדרום המדינה במסגרת תרגיל בו השתתפו יותר מ-200 חיילים אמריקאים, רכזי בקרים ומכ"מים ובעלי תפקידים נוספים מצבא ארצות הברית ומצה"ל. התרגיל הובל על ידי פיקוד הכוחות האמריקאים באירופה (EUCOM). באפריל 2019 פורסם כי התרגיל עבר בהצלחה.

איחוד האמירויות הערביות
איחוד האמירויות חתמה על חוזה לרכישת מערכת הטילים ב-25 בדצמבר 2011. 

ב-17 בינואר 2022 מערכת ה-THAAD ביצעה את היירוט המבצעי הראשון שלה כשיירטה טיל בליסטי ששיגרו מורדים חות'ים לעבר איחוד האמירויות.

טורקיה
לפי פרסומים אמריקאים, גם בטורקיה מוצב מכ"ם THAAD.

קונים פוטנציאליים ברחבי העולם
לפי דיווחים שונים, עומאן חתמה על חוזה הצטיידות במערכת במאי 2013. ב-2018 פורסם כי סעודיה חתמה על הסכם לרכישת 44 מערכות שנועדו להגן עליה מפני התקפה איראנית, כאשר התשלום שסעודיה תשלם עבור המערכות הוא 15 מיליארד דולר.

ראו גם 
 קלע דוד - טיל נגד טילים בליסטיים לטווח קצר שפותח בישראל
 חץ 2 ו-3 - טילים נגד טילים בליסטיים לטווח ארוך שפותחו בישראל

קישורים חיצוניים

 
 דף הפרויקט של הצבא
 MDA THAAD page
 ההיסטוריה של הפרויקט
 תיאור טיל ה THAAD  ב-www.army-technology.com

הערות שוליים 

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הגנה נגד טילים