סנטינל 1

סנטינל 1 (Sentinel 1) הוא מערך של לוויני חישה מרחוק של כדור הארץ, המפותח כחלק ממיזם GMES האירופי. מטע"ד הלווינים הם לוויני מכ"ם, המאפשר תצפית על כדור הארץ ביום, בלילה ובכל מזג אוויר.

סנטינל 1 הוא מערך הלווינים בתוכנית קופרניקוס של סוכנות החלל האירופית.  משימה זו מורכבת ממערך של שני לוויינים, סנטינל 1A ו- סנטינל 1B, שחולקים את אותו מישור מסלול. הם נושאים מכשיר מכ"ם מפתח סינתטי (SAR) הפועל בתדרי C (טווח תדירויות 4-8GHz), שמאפשר איסוף נתונים בכל מזג אוויר, ביום ובלילה. מכשיר זה הוא בעל רזולוציה מרחבית של עד 5 מ' ופלח של עד 400 ק"מ. הלווינים חגים במסלול שמש סינכרוני, כמעט קוטבי (98.18°). מחזור המסלול הוא 12 יום, ובכל מחזור יש 175 מסלולים.

הלוויין הראשון, סנטינל 1A, שוגר ב-3 באפריל 2014, וסנטינל 1B שוגר ב-25 באפריל 2016. שני הלוויינים המריאו מאותו מיקום בקורו, בגיאנה הצרפתית סנטינל 1C ו-1D נמצאים בפיתוח ועדיין לא נקבע להם תאריך השקה.

יש שימושים רבים לנתונים הנאספים על ידי לוויני סנטינל 1. חלקם לניטור של ים ויבשה, התראות מפני אסונות טבע ויישומים כלכליים. המטרה העיקרית של המשימה הייתה לספק נתוני SAR בתחום ה- C-band. לאחרונה, סנטינל 1 עבד בשיתוף עם SMAP (Soil Moisture Active and Passive), לצורך שיפור האומדן של לחות הקרקע. תצפיות משני המכשירים משלימות זו את זו, מאחר שהן משלבות נתונים שונים על לחות הקרקע.

בהתאם למדיניות של ה- ESA והנציבות האירופית משתמשים שונים יכולים להשתמש בנתונים של לוויני סנטינל 1  למטרות ציבוריות, מדעיות או מסחריות בחינם.

כלים 

חלליות סנטינל 1 נועדו לשאת את המכשירים הבאים:
 C-band - מכ"ם מפתח סינתטי (C-SAR). מכשיר זה מספק דיוק רדיומטרי dB עם תדר מרכזי ב הנתונים שנאספו ב- C-SAR נעשו רצופים לאחר סיום המשימה הקודמת (Envisat mission).
 מכלול אחסון וטיפול נתונים מבוסס SDRAM (DSHA), עם קיבולת אחסון נתונים פעילה של כ-1,443 Gbit (168 GiB), שמקבל זרמי נתונים מ- SAR-SES על פני שני קישורים עצמאיים האוספים קיטוב SAR_H ו- SAR_V, עם קצב נתונים משתנה עד 640 Mbit / s בכל קישור, ומספק 520 יכולת Mbit / s X- רצועת משתמשים קבועה למטה להורדת נתונים על פני שני ערוצים עצמאיים לכיוון הקרקע.

מאפיינים 
מפרט לווייני סנטינל:
 7 שנות חיים (12 שנים עבור חומרים מתכלים).
 משגר: סויוז.
 Near-קוטבי (98.18 מעלות) עם מסלול מסונכרן-שמש.
 גובה: .
 מחזור חוזר של 12 יום.
 175 סיבובים למחזור.
 תקופת מסלול של 98.6 דקות.
 ייצוב גובה: 3 צירים.
  מסת שיגור.
 מידות: 3.9 מ' × 2.6 מ' × 2.5 מ'

מצבי תפעול 
לסנטינל -1 יש ארבעה מצבים תפעוליים:
 מצב רצועת מפה (SM) כולל  ברזולוציה מרחבית ו  סוואט.
 השימושים היחידים ב- SM הם לפקח על איים קטנים וכן על ניהול חירום לאירועים יוצאי דופן על פי בקשה.
 מציע מוצרי נתונים בקיטוב יחיד (HH או VV) או כפול (HH + HV או VV + VH).
 מצב אינטרפרומטרי רחב רוחב (IW) כולל  ברזולוציה מרחבית  סוואט.
 IW הוא המצב התפעולי העיקרי על פני היבשה.
 IW מבצע אינטרפרומטריה באמצעות סינכרון פרץ.
 מציע מוצרי נתונים בקיטוב יחיד (HH או VV) או כפול (HH + HV או VV + VH).
 מצב רחב במיוחד (EW) כולל  ברזולוציה מרחבית  סוואט.
 EW משמש בעיקר לניטור אזורי חוף רחבים אחר תופעות כגון תעבורת ספנות וסכנות סביבתיות אפשריות כמו דליפות נפט או שינויים בקרח הים.
 מציע מוצרי נתונים בקיטוב יחיד (HH או VV) או כפול (HH + HV או VV + VH).
 מצב גל (WV) כולל רזולוציית וקצב נתונים נמוך. זה מייצר  מדגמים תמונות לאורך המסלול במרווחים של 
 מצב זה הוא המצב התפעולי העיקרי מעל האוקיינוס הפתוח.
 מציע מוצרי נתונים רק בקיטוב יחיד (HH או VV)

מוצרי נתונים 
לסנטינל 1 יש ארבעה סוגים של מוצרי נתונים:
 נתונים גולמיים ברמה 0.
 נתונים מעובדים ברמה 1 של מבט יחיד (SLC):
 תמונות מורכבות של אזורים שצוינו.
 נתוני רמה 1 מזוהים עם טווח קרקע (GRD):
 רק עוצמה מרובת מבטים מופצת באופן שיטתי.
 נתוני אוקיינוס ברמה 2 (OCN):
 נתונים של הפרמטרים הגיאופיזיים של האוקיינוס.

כל הנתונים זמינים לציבור באינטרנט חינם תוך 24 שעות מזמן התצפית.

יישומים 
סנטינל 1 יספק המשכיות של נתונים ממשימות ERS ו-Envisat, עם שיפורים נוספים מבחינת ביקור חוזר, כיסוי, עדכניות ואמינות השירות.

סיכום היישומים העיקריים של סנטינל 1 כולל:
 ניטור ימי
 מפלסי קרח ים.
 דליפות נפט באוקיינוס.
 פעילות ספינות.
 רוחות ימיות.
 פיקוח על קרקעות
 חקלאות.
 יערנות.
 שקיעת קרקע.
 מכשיר ה- C-SAR מסוגל למדוד שקיעת קרקע באמצעות יצירת תמונות מכ"ם אינטרפרומטרי (InSAR). הניתוח של שינויי פאזה בין שתי תמונות מכ"ם או יותר שצולמו בזמנים שונים יכול ליצור מפות של הגובה הדיגיטלי ולמדוד את העיוות של שטח הקרקע של אזור. רזולוציות מרחביות (20 מ') וטמפורליות (6 ימים) מאפשרות ל- S1 לשפר את טכניקות InSAR הנוכחיות ולספק המשכיות שיטתית לנתונים.
 תגובת חירום
 שִׁיטָפוֹן
 גשמים והתפרצויות געשיות
 רעידות אדמה
 זמן קצר לאחר רעידת האדמה של דרום נאפה באוגוסט 2014, הנתונים שנאספו על ידי סנטינל 1A שימשו לפיתוח מכ"ם צמצם סינתטי אינטרפרומטרי, או InSAR, של האזור הפגוע. לווייני סנטינל 1 צפויים לבצע ניתוח של רעידות אדמה בטכניקות InSAR באופן פשוט ומהיר יותר.

צוות 

הקבלן הראשי של המשימה הוא Thales Alenia Space Italy, היחידה לניהול חלליות (SMU).

טכנולוגיות אחרות כגון מודולי T/R, אנטנת מכ"ם צמצם סינתטי עם רצועת ה- C, מערכות המשנה לניהול נתונים והעברת נתונים ומחשב הלוח פותחו בל'אקווילה ובמילאנו.

קבלן הקרקע הראשי הוא "Astrium" וקבלני המשנה "Telespazioו" "WERUM". אימות הבדיקה הסופי של הלוויין הושלם בחדרים של Thales Alenia Space ברומא ובקאן.

חלליות 
 סנטינל 1A - שוגר ב-3 באפריל 2014.
 סנטינל 1B - שוגר ב־25 באפריל 2016. בדצמבר 2021 התגלתה תקלה במערכות החשמל של הלווין שמנעה המשך סדיר של המשימה. לאחר סדרה ארוכה של בדיקות, הוחלט באוגוסט 2022 לסיים את תפעולו ולבצע הורדת מסלול מבוקרת.
 סנטינל 1C - חוזה פיתוח שנחתם עם Thales Alenia Space באיטליה בדצמבר 2015. שיגור מתוכנן לאפריל 2023.
 סנטינל 1D - חוזה פיתוח שנחתם עם Thales Alenia Space באיטליה בדצמבר 2015. שיגור מתוכנן למחצית השנייה של 2024.

גלריה

ראו גם
סנטינל 2
סנטינל 3
סנטינל 4
סנטינל 5

קישורים חיצוניים

 
 סנטינל 1 באתר לווייני סנטינל
 מידע טכני על הלוויין
 
 Sentinel-1 ב- Sentinel Online של ESA
 Sentinel-1 ב- Earth Online של ESA
 סנטינל -1 בתצפית על כדור הארץ של ESA
 מרכז הנתונים המדעי Sentinel-1 מאת ESA
 גיליון עובדות על Sentinel-1 של האיחוד האירופי
 תוכנית קופרניקוס

הערות שוליים 

GMES
תוכנית החלל האירופית
לוויינים אירופאיים