יאיר גולן

יאיר גולן (נולד ב-14 במאי 1962) הוא פוליטיקאי ישראלי, שכיהן כסגן שרת הכלכלה והתעשייה בשנים 2021–2022, וכחבר כנסת בשנים 2019–2022. הוא אלוף במילואים בצה"ל, ובמהלך שירותו הצבאי כיהן, בין היתר, כסגן הרמטכ"ל, מפקד פיקוד העורף ומפקד פיקוד הצפון.

ביוגרפיה 
גולן נולד וגדל בראשון לציון. אביו, גרשון גולדנר, נמלט עם הוריו לארץ ישראל מגרמניה הנאצית בשנת 1935. אביו שירת בצה"ל ובתפקידו האחרון היה עוזר טכני בכיר לקצין קשר ואלקטרוניקה ראשי בדרגת סגן אלוף ובמילואים קודם לדרגת אלוף-משנה ופיקד על גדוד לוחמה אלקטרונית. אמו, רחל, נולדה בתל אביב במשפחתם של אריה רפופורט שעלה בשנת 1921 מהעיר קמניץ-פודולסקי שבאוקראינה וחנה (לבית סלומון), ילידת נחלת יהודה. אחיו הבכור הוא פרופסור ארנון גולן מאוניברסיטת חיפה, ואחותו הקטנה, רוני, היא גננת לילדי חינוך מיוחד במרכז הרפואי שמיר.

גולן למד בבית הספר חביב ובבית ספר "ידלין" בראשון לציון ובבית ספר אורט סינגאלובסקי בתל אביב.

היה ראש מועצת קן בנוער העובד והלומד.

שירות צבאי 

בשנת 1980 התגייס לצה"ל. אף שעבר את מבחני קורס הטיס, בחר גולן להתנדב לצנחנים בעקבות אחיו ששירת בחטיבה. שירת בפלוגת העורב החטיבתית ובהמשך יצא לקורס קציני חי"ר. כצוער בקורס לחם במלחמת לבנון הראשונה בקרבות מול הצבא הסורי ומול מחבלי אש"ף בביירות. בסיום הקורס מונה למפקד צוות בפלנ"ט צנחנים. בשנת 1984 שימש מפקד פלוגה בגדוד הנח"ל המוצנח של הצנחנים, ובהמשך שימש מפקד פלוגת ה"עורב" (הפלנ"ט), והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. בין היתר, פיקד על פלוגת ה"עורב" במבצע "רפואה שלמה" במהלכו ירה כוח מן הפלוגה מספר טילי נ"ט על המכללה האסלאמית של חזבאללה בכפר צדיקין ובמבצע עיניים ירוקות בשנת 1987, במהלכו תקפו במשולב כוח מפלוגת הנ"ט של הצנחנים בפיקודו וכוח צלפים מיחידת שלדג את בסיס החזבאללה במיידון. לאחר מכן שימש גולן סגן מפקד גדוד 890, קצין אג"ם חטיבתי ומפקד גדוד 890.

בשנים 1993–1994 פיקד על גדוד גפן של בית הספר לקצינים. בשנת 1994 שימש קצין אג"ם של אוגדת איו"ש. בשנים 1996–1997 פיקד על החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון. בשנת 1997 נפצע בהיתקלות עם חוליית מחבלי חזבאללה סמוך למוצב סוג'וד אולם חרף הפציעה המשיך לפקד ולנהל את הקרב נגד המחבלים. בשנים 1998–2000 שימש ראש מחלקת מבצעים באגף המבצעים.

בשנים 2000–2002 פיקד על חטיבת הנח"ל. יחד עם קבוצת מפקדים נוספים היה מהדוחפים לפעול כנגד מקורות הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה, בקסבות ובמחנות הפליטים, למרות היותם מרחבים עירוניים צפופים ומסובכים ללחימה. גולן הוביל את החטיבה במבצע חומת מגן ובמבצעים נוספים ברחבי יהודה ושומרון כנגד תשתיות הטרור הפלסטיני.

הועלה לדרגת תא"ל ובשנים 2003–2005 פיקד על עוצבת הגליל. בעקבות תקרית בה הרגו צלפי חזבאללה שני חיילים במוצב "נורית" קיבל גולן הערה פיקודית. בשנים 2005–2007 פיקד על אוגדת אזור יהודה ושומרון. ב-2006 ביצעה האוגדה תחת פיקודו את פינוי עמונה. בניגוד להוראת הדרג המדיני, ניהל משא ומתן עם מתנחלי חברון על פינוי השוק הסיטונאי בעיר, ועל כך ננזף על ידי הרמטכ"ל דן חלוץ. נזיפה נוספת קיבל מהרמטכ"ל גבי אשכנזי, על כך שכמפקד אוגדת איו"ש איפשר לחייליו להשתמש בנוהל שכן, בניגוד לפסיקת בג"ץ בנושא. קידומו עוכב בתשעה חודשים. ב-2008 הועלה לדרגת אלוף, מונה למפקד פיקוד העורף, ופיקד עליו במהלך מבצע עופרת יצוקה.

ביולי 2011 נכנס לתפקיד מפקד פיקוד הצפון. סיים את תפקידו ב-2 בנובמבר 2014. בתקופתו כמפקד הפיקוד התמודד עם זליגת מלחמת האזרחים בסוריה לרמת הגולן. את עוצבת געש החליפה בגזרה אוגדת הבשן כאוגדת ביטחון שוטף. בפברואר 2013 החליט לראשונה לקלוט בישראל פצועים ממלחמת האזרחים בסוריה.

ב-15 בדצמבר 2014 נכנס לתפקידו כסגן ראש המטה הכללי. לטענת שר הביטחון משה יעלון, טרם מינויו של גדי איזנקוט לרמטכ"ל בפברואר 2015, העדיף ראש הממשלה בנימין נתניהו את גולן על פני איזנקוט. בנאומו בטקס יום השואה תשע"ו 2016 במכון משואה כסגן הרמטכ"ל, אמר: "אם יש משהו שמפחיד אותי בזיכרון השואה, הוא זיהוי תהליכים מעוררי חלחלה שהתרחשו באירופה בכלל ובגרמניה בפרט, אז לפני 70, 80 ו-90 שנה ומציאת עדות להם כאן בקרבנו כיום". בעקבות הביקורת שעוררו דבריו הודיע גולן למחרת כי "לא הייתה לו שום כוונה להשוות בין צה"ל ומדינת ישראל לתהליכים שהתרחשו בגרמניה לפני 70 שנים".

ב-11 במאי 2017 סיים את תפקידו כסגן הרמטכ"ל.

באוגוסט 2018, לקראת סיום כהונתו הצפוי של גדי איזנקוט כרמטכ"ל, עלה שמו של גולן כאחד המועמדים להחליפו. כמאה משפחות חללי צה"ל מארגון "בוחרים בחיים - פורום משפחות שכולות" פנו לשר הביטחון אביגדור ליברמן בדרישה לפסול את מועמדותו על רקע אמירותיו. ליברמן הגיב שהמהלך אינו ראוי ולא ישפיע על הבחירה. לבסוף בחר לתפקיד הרמטכ"ל את האלוף אביב כוכבי, וגולן פרש משירות פעיל בדצמבר 2018.

לאחר מכן פרסם הבהרה כי לא התכוון להשוות את מדינת ישראל לגרמניה הנאצית. לימים טען גולן כי דבריו אלו בלמו את מינוי לרמטכ"ל, וכי אינו מתחרט על דבריו.

ב-7 באוקטובר 2023, עם תחילת מתקפת הפתע על ישראל, חילץ גולן, במספר גיחות נפרדות כשהוא לבדו ועם רכבו האישי, צעירים רבים מהטבח במסיבת הטבע ליד רעים. זאת, בעקבות פניות שקיבל מהורי מבלים שהיו לכודים בשטח.

פעילות פוליטית 
ביוני 2019 נמנה עם מייסדי מפלגתו של אהוד ברק, ישראל דמוקרטית. לאחר שמפלגתו הצטרפה לרשימת המחנה הדמוקרטי הוצב גולן במקום השלישי ברשימה זו לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים ונבחר לכנסת. שימש כחבר בוועדת החוץ והביטחון.

לאחר פיזור הכנסת ה-22, על רקע אי-הסכמות בין חברי רשימת המחנה הדמוקרטי על תנאי האיחוד המחודש, חבר גולן למפלגת המדף הבחירה הדמוקרטית וחתם עם מרצ על הסכם איחוד מפלגות. בסופו של דבר, התמודד מטעם מרצ, ושובץ לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש במקום ה-7 ברשימת העבודה-גשר-מרצ על חשבון המכסה של מרצ, דבר שהוביל להגשת עתירה לבית הדין המפלגתי של מרצ מצד חברי מרצ עיסאווי פריג' ומוסי רז שנדחקו למקומות נמוכים יותר ברשימה. בית הדין הורה לקיים הצבעה בעניין בוועידת המפלגה, שאישרה את האיחוד (וכפועל יוצא מכך את הצבתו של גולן במקום ה-7 ברשימת העבודה-גשר-מרצ) ברוב גדול. גולן נבחר לכנסת לאחר שהרשימה קיבלה 7 מנדטים.

בדצמבר 2020 הודיע על התפקדותו למרצ ובשנה שלאחר מכן, נבחר מטעמה ל.

ביולי 2021 מונה לסגן שרת הכלכלה והתעשייה. במסגרת תפקידו זה הודיע כי בכוונתו לעסוק בין היתר בריכוז תחום הבטיחות והבריאות בעבודה והתמודדות עם משבר תאונות העבודה בישראל.

ב-11 במאי 2022 במהלך ההצבעה על הצעת החוק של ח"כ יואב קיש להקמת ועדת חקירה ממלכתית לפרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל התראיין גולן לחדשות 12 ולא נכנס למליאה ובכך גרם לניצחון של האופוזיציה ברוב של 59 בעד ו-58 נגד.

ב-6 ביולי 2022 הודיע על התמודדותו לראשות מפלגת מרצ לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש. הוא הפסיד לזהבה גלאון, אך נבחר במקום הרביעי בבחירות לרשימה ושובץ במקום החמישי. מרצ לא עברה את אחוז החסימה בבחירות אלו, וגולן לא נבחר לכנסת.

בעקבות השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע בדצמבר 2022, הצטרף גולן למחאה נגד הרפורמה המשפטית שהחל להוביל שר המשפטים יריב לוין. בראיון בתוכנית הרדיו "בחצי היום" ב-27 ביוני 2023 קרא למרי אזרחי רחב היקף לשמירה על הדמוקרטיה באמצעים לא אלימים שנמצאים בשוליים של החוק.

השכלה וחיים אישיים 
גולן הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני במדיניות המינהל הציבורי מאוניברסיטת הרווארד שבארצות הברית.

נשוי לרותי, אב לחמישה ילדים וסב. מתגורר בראש העין.

עמדותיו
גולן מגדיר את עצמו כאיש שמאל ציוני. גולן תומך בפתרון שתי מדינות לשני עמים, אך לא בחזרה לגבולות הקו הירוק, אלא על בסיס גושי ההתיישבות. הוא מתנגד לנסיגה ישראלית מרמת הגולן. בנוגע למדיניות כלפי עזה, גולן מאמין במדיניות של "גזר ומקל". הוא תמך במתן סיוע אזרחי לתושבי רצועת עזה, אך באם יופעל טרור נגד ישראל, גולן תומך בלחימה קרקעית ותת קרקעית נרחבת ברצועת עזה.

גולן מתנגד לתנועת BDS, ולדעתו יש לה גוונים אנטישמיים, וצריך "להילחם בה עד חורמה". בראיון משנת 2021 אמר כי הוא מתנגד לשימוש במילה "כיבוש" ביחס ליהודה ושומרון, משום ש"בסופו של דבר כור מחצבתנו הוא שטחי יהודה ושומרון וירושלים", אך הדגיש כי "אנחנו חייבים להבין שלטובתנו – אסור לנו לשלוט על עם אחר ומבחינה בין-לאומית זה פשוט בלתי מקובל. לכן אנחנו חייבים להיפרד מהפלסטינים". בראיונות אחרים אמר כי "צה"ל הוא צבא כיבוש" וכי הוא "מכיר את מציאות הכיבוש היטב" בעקבות פיקודו על יהודה ושומרון, אך הבהיר שהוא מעדיף לא להשתמש במילה "כיבוש" לתיאור המצב בשטחים מפני שיש לה קונוטציה שלילית. 

בהקדמה לגיליון "בין הקטבים" שכתב הציג כי לדעתו: "היחס בין ההשקעה בבט"ש לבין הכשירות למלחמה ימשיך ללוות את צה"ל כסוגיה חשובה ומהותית, בעיקר ביבשה. עם זאת עלינו לזכור כי משימתו העיקרית של הצבא היא לנצח מלחמות - זהו המבחן העליון. מדינת ישראל יכולה לשאת כישלונות בבט"ש, גם אם אלה ודאי אינם רצויים. מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה כישלון במלחמה, ולכן צה"ל חייב לשים לעצמו את משימת ההתכוננות כראשונה בחשיבות, גם אם מציאות הבט"ש תוחמר ביחס למציאות הנוחה שבה אנו מצויים כיום."

בדצמבר 2021 התייחס לטענה כי בתגובה לפיגוע הירי בחומש בו נרצח יהודה דימנטמן, מתנחלי חומש תקפו גבר מהכפר בורקה, גרמו נזק לבתים וחיללו קברים. גולן אמר כי: "אותם אנשים שבאים להתיישב שם, פורעים בכפר בורקא, מנתצים מצבות, עושים פוגרום. במצבות אנחנו מתעללים? אלו לא אנשים, אלה תתי אדם, אנשים בזויים, קלקולו של העם היהודי". השימוש בביטוי "תתי אדם" עורר ביקורת רבה, וגולן אמר שזו הייתה "התבטאות לא מוצלחת".

לקריאה נוספת 
 
 

 גיורא איילנד, לא נרדם בלילות, ידיעות ספרים, 2018
 מפרי עטו
 "על הפיקוד", הוצאת אמ"צ-תוה"ד, 2011

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 שרה ליבוביץ-דר, תהליכים של שחיקה, מגזין ליברל, דצמבר 2020.

ראיונות:
 
 
 
 
 סגן הרמטכ"ל היוצא בריאיון מיוחד לאתר צה"ל: "לא חשבתי שאני אומר דבר שנוי במחלוקת, טעיתי – אך לא חוזר בי", אתר צה"ל, 10 ביולי 2017
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 שבע השנים הרעות, הסכת הבריקדה, 2 במאי 2023
מכּתביו:
 
 
 
 
 
 הפרחים לצד"ל, במחנה,  21 במאי 2010, עמוד 22–23, כפי שהועלה באתר פרש
 
 
 אז מה עושים עם עזה?, באתר מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון, 16 באפריל 2019
 
 
 
 יאיר גולן וגל פרל פינקל, על התמרון והאימונים לקראתו, מערכות 490,  מאי 2021, עמודים 10–15

הערות שוליים 

מפקדי עוצבת הגליל
מפקדי אוגדת אזור יהודה ושומרון
מפקדי חטיבת הנח"ל
מפקדי פיקוד העורף
מפקדי פיקוד הצפון
אלופי צה"ל
סגני רמטכ"ל
מפקדי גדודים בחטיבת הצנחנים
מפקדי גדוד גפן
מפקדי החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון
ראשי מחלקת המבצעים
סגל מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון
פעילי מפלגת העצמאות
חברי כנסת מטעם מרצ
בוגרי אוניברסיטת תל אביב
חברי הכנסת העשרים ושתיים
חברי הכנסת העשרים ושלוש
חברי הכנסת העשרים וארבע
קציני צה"ל בכירים בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קציני צה"ל בכירים בפוליטיקה הישראלית
רשימת חברי הכנסת
ראשון לציון: אישים
בוגרי בית הספר חביב
בוגרי תיכון אורט סינגאלובסקי
בוגרי הנוער העובד והלומד
ראש העין: אישים
חברי הכנסת: אנשי צבא
ישראלים שנולדו ב-1962