שלימזל

שְלִימַזֶל הוא כינוי ביידיש לאדם חסר מזל. מקבילו הארמי הוא הביטוי "ביש-גדא" (בארמית: רע-מזל).

אטימולוגיה
המילה "שלימזל" היא מילת הלחם, אך יש גרסאות אחדות באשר לאופן יצירתה:
 הגרסה המקובלת, המובאת במילון ובסטר ובמילון אבן שושן, גורסת כי מדובר בהלחם בין המילה הגרמאנית עילית-תיכונה "schlim", שפירושה עקום, והמילה מזל בעברית; ביחד: "עקום־מזל". מילון אבן שושן מקפיד על הכתיב "שלים-מזל". 
 פירוש אחר להלחם שלים-מזל מתבסס על כך שפירוש המילה "שלים" בארמית הוא שלם – כלומר, "שלים-מזל" הוא "אדם שמזלו שלם" (לשון סגי נהור).
 לפי גרסה אחרת, מדובר בהלחם של המילים העבריות "שלא-עם-מזל", אשר בהגיה היידישאית נשמעות כ"שלוימזל", ומכאן להגייה שהשתרשה, שלימזל.

שימוש רב לשוני

המילה "שלימזל" היא דוגמה מובהקת לשאילת מילים מיידיש: היא נמצאת בשימוש אצל דוברי שפות שונות, וגם בקרב לא יהודים – בתצורה Shlimazl או Shlimazel באנגלית (שבה היא נחשבת כמילה ביינגליש); Slemázli בהונגרית; Schlamassel בגרמנית ועוד. 

הטיימס של לונדון הכתיר בשנת 2004 את הביטוי כשני מבין עשר המילים הנבחרות (שאינן מקור אנגלי) הקשות ביותר לתרגום ("Top ten non-English words voted hardest to translate") זאת בעקבות סקר בעל אופי מחקרי שנערך על ידי המכון הבריטי "Today Translations" (תרגומי היום), בקרב אלף בלשנים ומתורגמנים.

דוגמה מעניינת לקושי בתרגום המילה ניתן למצוא בספרו של חתן פרס נובל הסופר יצחק בשביס-זינגר, "דער מזל און דער שלימזל" (יידיש: "המזל והשלימזל"), אשר תורגם בשנת 1967 לאנגלית תחת השם "Mazel and Shlimazel". בגרסה העברית, תורגם השם באמצעות שימוש במקבילה הארמית של הביטוי: "גדא וביש-גדא".

הביטוי בשימוש בספרות ובשפה
גם בספרות התורנית מצא הביטוי מקום. ר' נחמן מברסלב מביא בספרו ליקוטי מוהר"ן את המשפט הבא: . הביטוי מופיע גם בספרים נוספים של ר' נחמן.

בדיחה עממית ממחישה את משמעות המונח:

או בגרסה מעט שונה: 
בנוסף נמצא הביטוי ביש-גדא בשירו של נתן אלתרמן - אליפלט, "כאשר עוד היה הוא רק ילד, כבר היה הוא ביש גדא גדול". לפי ההקשר גם שם התכוון אלתרמן לשלימזל.

קישורים חיצוניים

 הערך שלימזל בויקימילון הפולני

הערות שוליים 

מילים וביטויים ביידיש
תרבות יהודית
סלנג