שרה בת-טובים

שרה בת-טובים (בהגייה אשכנזית: "שׂוֹרֶה בַּס טוֹיְבִים"; סוף המאה ה-17 – ראשית המאה ה-18) היא מחברת שניים מספרי התחינות הנפוצים ביותר בקרב נשות יהדות אשכנז.

חייה
נולדה בעיירה סאטאנוב שבפודוליה. לדברי ישראל צינברג, שם משפחתה "בת-טובים" מהווה אינדיקציה לכך שמוצאה משושלת מכובדת; ואכן: אביה מרדכי היה מלומד גדול, אבי-אביה יצחק היה רב בסאטאנוב, ואביו שלו, מרדכי, היה רב בבריסק (ברסט ליטובסק); בבריסק חיו במחצית השנייה של המאה ה-17 שני רבנים בשם מרדכי – מרדכי זיסקינד (מת ב-1684) ומרדכי גינצבורג (מת ב-1688), וקרוב לוודאי כי שרה הייתה נינה של אחד מהם, ומכאן שחייתה במחצית הראשונה של המאה ה-18. בחייה האישיים לא האיר לה המזל פנים; היא בילתה זמן-מה בנדודים. קרוב לוודאי כי בת-טובים הייתה "זאָגערין" (חזנית בתפילות לנשים), אשר שפכה את לבה למוד הסבל והמרירות בתחינות שחיברה.

התחינות פרי עטה

שני אוספי תחינות מפרי עטה של שרה בת-טובים השתמרו: "שקר החן" ו"שלושה שערים".

"שקר החן"

בעמוד השער של הספר נכתב כי .

במבוא כתבה שרה בת-טובים:

"שלושה שערים"

הספר "שלושה שערים" (בהגייה אשכנזית: "שלוֹישֶה שֶעוֹרים") הוא המפורסם והפופולרי יותר. הספר, שנכתב לקראת סוף חייה, הוא מעשייה נושאת מוסר השכל המבוססת על סיפור חייה. שרה מגוללת את סיפורהּ כאישה צעירה וגאוותנית, שנהגה לפקוד את בית הכנסת מקושטת בתכשיטים, ללכת רכיל, ללגלג ולהתבדח במהלך התפילה, ומספרת על כך שבילתה את חייה בנוודות. בהקדמה היא מבקשת כי .

התייחסות בתרבות

שרה בת-טובים עצמהּ נעשתה לדמות באגדה היהודית. דמותהּ מופיעה למשל בסיפורו דמוי ה'סינדרלה' של י"ל פרץ, 'דער זיווג, אָדער, שרה בת טובים' (יידיש: 'הזיווג, או, שרה בת טובים'), שבו היא מגלמת כעין פיה טובה העוזרת למי שקורא באמונה מתחינותיה (ומשאירה אחריה זוג נעלי בית מוזהבות, אשר בסופו של דבר מובילות גבר צעיר למצוא את כלתו היעודה). ב'ספר הקבצנים' של מנדלי מוכר ספרים (פרק ד) מוזכרים ספרי תחינותיה כחלק ממרכולתו של סוחר יהודי ביריד ירמוליניץ.

היות ששמהּ היה ידוע כל כך, משכילים בני המאה ה-19 שחיברו תחינות לפרנסתם צירפו פעמים רבות את שמהּ ליצירותיהם.

שמהּ של שרה בת-טובים הפך שם נרדף לבחורה חסודה; כך למשל בבדיחה זו מתוך קובץ הבדיחות היהודיות של אלתר דרויאנוב:

לקריאה נוספת
 ישראל צינברג, תולדות ספרות ישראל, כרך ד: ספרות אידיש: מראשיתה ועד לתקופת ההשכלה; תרגם: מרדכי אמיתי; ערך: דוד כנעני; השלמות: פּיֶקאז', מרחביה: ספרית פועלים; תל אביב: י. שרברק, 1958, עמ' 127–128.
 שמואל ניגער, 'די ייִדישע ליטעראַטור און די לעזערין', אין: בלעטער געשיכטע פון דער ייִדישער ליטעראַטור, ניו יורק 1959 (מהדורה ראשונה: 1912), עמ' 35–107, ובעיקר עמ' 83–85. 
 שלמה אשכנזי, דורות בישראל, כרך ב, תל אביב: דון, תשל"ז, עמ' 222–224.
 דב סדן, 'שרה בת-טובים', פאלק און ציון 59 (תשמ"ד), 25–27. 
 י"ח בילצקי, אוצרות יידיש, תל אביב: פפירוס, 1989, עמ' 85–86.
 נפתלי הרץ טוקר, 'דמותה של סינדרלה ב"הזיווג או שרה בת טובים" לי"ל פרץ', מהות (כתב-עת ליצירה יהודית) כא (תשנ"ט), 33–39.

 Sol Liptzin, A History of Yiddish Literature, Middle Village, NY: Jonathan David Publishers, 1972, , pp. 16–17.
 Israel Zinberg, A history of Jewish literature, V. 6: Old Yiddish Literature from its Origins to the Haskalah Period (trans. from Yiddish: Bernard Martin), Ktav Pub Inc., 1975, pp. 252–254. (גם בעברית, לעיל)
 Norman Tarnor, '"Three Gates Tehinno": A seventeenth century Yiddish prayer,' Judaism 40,3 (1991), 354-367.
 Sarah Bas Tovim, "Tkhine of Three Gates", In: Tracy Guren Klirs (compiled and introduced), The Merit of Our Mothers: A Bilingual Anthology of Jewish Women’s Prayers (translated by T. G. Klirs et al.) (Yiddish and English), Cincinnati 1992, pp. 12–45.
 Chava Weissler, '"For the human soul is the lamp of the Lord": The "tkhine" for "laying wicks" by Sarah bas Tovim,' Polin 10 (1997), 40-65.
 Chava Weissler, Voices of the Matriarchs, Boston 1998, pp. 31–33, 76–85, 126–146.

קישורים חיצוניים
 חוה וייסלר, 
 חוה וייסלר, 

סיפורו של י"ל פרץ:
 ,

הערות שוליים 

ילידות 1601
יהודים אוקראינים
יהודים פולנים
ספרות יידיש
סופרות כותבות יידיש
נשים ביהדות
אישים שחיו במאה ה-17
אישים שחיו במאה ה-18

נפטרות ב-1800