חושף שחיתות

חושף שחיתות (מכונה באנגלית ובשפות נוספות: whistleblower, מילולית: "שורק במשרוקית") או מַתְרִיעָן הוא עובד או חבר בארגון פרטי או ציבורי, המדווח על התנהגות מושחתת בארגון שבו הוא עובד או חבר, לאנשים או לגופים שבכוחם לנקוט צעדים מתקנים. אותה התנהגות שאינה הגונה עשויה להתבטא בהפרה של חוק, תקנון, או הסדר, או לאיים על האינטרס הציבורי, על ידי מעשה מרמה, או מעשה לא חוקי, לא מוסרי, אסור, לא בטוח, שחיתות או הפרת תקנות.  

במדינות רבות נחקקו חוקים על מנת להגן על חושפי שחיתות מפני התנכלויות שונות. ברוב המקרים חל איסור לפטר עובד משום שחשף שחיתות במקום עבודתו. בישראל משמשים לכך חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז-1997 וסעיף 45א-ג לחוק מבקר המדינה.

על הגורל המר הצפוי לחושף שחיתות בישראל עמד הפרשן המשפטי משה נגבי:

בישראל פועלות עמותות וארגונים הנלחמים בשחיתות ומסייעים לחושפי השחיתויות. בין היתר ניתן למנות את התנועה למען איכות השלטון בישראל, החושפת ומטפלת במקרים של שחיתות ציבורית, ואת עמותת עוגן, הפועלת למתן ייצוג משפטי ללא תשלום לעובדים חושפי שחיתות.

בעקבות פרשת אסף גרטי ערערה התנועה לאיכות השלטון לבית הדין הארצי לעבודה כדי לקבוע "נורמה עקרונית", הערעור התקבל ונקבע שפיצוי כספי צריך לכלול גם החזר מלא בגין כל התקופה בה היה חושף השחיתות מפוטר ונמנע ממנו לעבוד.

ראו גם
 מיה קוך
 עמותת עוגן
 שחיתות

קישורים חיצוניים

 הגדרת "מתריע - חושף שחיתות", על פי אתר עמותת אומ"ץ
 הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז 1997 - נוסח החוק, באתר משרד הכלכלה
  הגנת מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור על חושפי שחיתות ועל מבקרים פנימיים - מצגת של עו"ד שלומית לוירר מנציבות תלונות הציבור, באתר לשכת המבקרים הפנימיים בישראל
 
 
 
 
 התיבה הבטוחה, התנועה לחופש המידע

הערות שוליים

שחיתות
מאבק בשחיתות
מחאה אנטי תאגידית
אקטיביזם