נחמן אביגד

נחמן אביגד (רייס) (Avigad; כ"ה באלול תרס"ה, 25 בספטמבר 1905 – כ"ג בשבט תשנ"ב, 28 בינואר 1992, ירושלים) היה ארכאולוג ישראלי. חתן פרס ישראל לחקר ארץ-ישראל לשנת תשל"ז (1977).

קורות חיים
אביגד נולד בשם נחמן רייס (Reiss) לפרל (לבית פַארְבּ) וליצחק רייס בעיירה זבלוב (Zawalów) שבגליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית (כיום בפולין), והתחנך בברנו שבצ'כוסלובקיה, שם למד ארכאולוגיה. בשנת 1925 עלה לארץ ישראל, והחל להתעניין באתרים ארכאולוגיים. עבד באתר החפירות של בית הכנסת בבית אלפא ובבית הכנסת בחמת גדר, כעוזרו של אליעזר ליפא סוקניק. בשנת 1952 סיים לימודי דוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים, שבה עסק בעיר הקברים בנחל קדרון. בשנים 1949–1974 היה אביגד חבר סגל האוניברסיטה, ובשנת 1959 קוּדם לדרג פרופסור חבר.

משנת 1953 עסק אביגד בחפירות בבית שערים. כמו כן לקח חלק בסקר במצדה שקדם לחפירות ובחקר המערות במדבר יהודה. 

אביגד התמחה, בין היתר, בחקר הכתב העברי הקדום והכתב הארמי הקדום של תקופות הבית הראשון, הבית השני, המשנה והתלמוד, והיה בכך למומחה בעל שם עולמי. בין היתר הוא שפענח נכונה את כתובת קבר ...יהו אשר על הבית וכתובת בני חזיר מירושלים, כתובות מבית העלמין הקדום של בית שערים וכתובת המשקוף מבית הכנסת הקדום של כפר נבוריה (נברתין). לאחר מותו הוציא לאור פרופ' בנימין זאס מאוניברסיטת תל אביב את אחד ממפעלי חייו של אביגד – קורפוס החותמות והטביעות בכתבים שמיים, שעליו שקד במשך עשרות שנים. אביגד גם ההדיר ופרסם את אחת מן המגילות הגנוזות של מדבר יהודה: המגילה החיצונית לבראשית.

בין השנים 1969–1985 ניהל אביגד את החפירות הארכאולוגיות ברובע היהודי שבעיר העתיקה בירושלים. אחת התגליות החשובות שלו במקום הייתה הקביעה כי היישוב החל בגבעה המערבית של ירושלים בשלהי תקופת הברזל (במאה ה-8 לפנה"ס), תגלית ששיאה היה בחשיפת החומה הרחבה של העיר באותה תקופה. בכך הכריעו הממצאים מחלוקת ארוכת שנים בין חוקרים בשאלה מה היה היקפה של העיר בימי הבית הראשון, והתברר שהעיר התרחבה אז לגבעה המערבית. מן השרידים של ימי הבית השני שחשפה משלחת אביגד ראוי לציין את בתי המגורים של 'העיר העליונה', ובהם הבית השרוף ובית המידות של הרובע ההרודיאני. מבין החפצים הקטנים תצוין חריתה על גבי טיח ובה צורת מנורה מימי בית המקדש, שהוא תיאור חפץ קודש זה מפרק הזמן שקודם לחורבן. מן השרידים של התקופה הביזנטית, הם שרידי כנסיית הניאה, וקטע ניכר מן הרחוב (הקארדו) החוצה את העיר מצפון לדרום.

בשנת 1954 זכה אביגד בפרס ביאליק לחכמת ישראל על ספרו "מצבות קדומים בנחל קדרון", ב-1977 הוענק לו פרס ישראל לחקר ארץ ישראל, וב-1983 הוענק לו פרס רוטשילד בתחום מדעי הרוח. בשנת 1979 זכה בפרס פרשיה שימל המוענק על ידי מוזיאון ישראל בתחום הארכאולוגיה ותחומים קרובים.

בשנת 1984 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים".

אביגד הלך לעולמו בירושלים בראשית שנת 1992, בן 86 היה במותו. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים. על שמו רחוב בשכונת נווה שאנן בירושלים.

ספריו
 מצבות קדומות בנחל קדרון, 1954.
 מגילה חיצונית לבראשית ממגילות מדבר יהודה, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1957 (עם יגאל ידין).
 'בולות וחותמות מתוך ארכיון ממלכתי מימי שיבת ציון', בתוך: "קדם" - מונוגרפיות של המכון לארכאולוגיה (עורך: יגאל ידין), האוניברסיטה העברית ירושלים: 1976.
 תגליות ארכאולוגיות ברובע היהודי בירושלים: תקופת בית שני, ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ומוזיאון ישראל, 1977.
 העיר העליונה של ירושלים: פרשת החפירות הארכאולוגיות ברובע היהודי של העיר העתיקה בירושלים, הוצאת שקמונה, 1980.
 בולות עבריות מימי ירמיהו: אודים מוצלים מארכיון תעודות, ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, 1986.

לקריאה נוספת
 דן בר"ג, "קווים לפעלו המדעי של נחמן אביגד", מדעי היהדות 32, תשנ"ב

קישורים חיצוניים 

 
 מאמר לזכר נחמן אביגד באתר  Jewish Histiry (באנגלית)

הערות שוליים 

ארכאולוגים ביישוב
ארכאולוגים ישראלים
ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
יהודים גליציאנים
אנשי העלייה הרביעית
סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: ארכאולוגיה והמזרח הקרוב הקדום
זוכי פרס ישראל לגאוגרפיה וידע ארץ ישראל
זוכי פרס ישראל לשנת 1977
זוכי פרס ביאליק לחכמת ישראל
זוכי פרס רוטשילד
זוכי פרס פרשיה שימל
בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
עורכי האנציקלופדיה המקראית
יקירי ירושלים
יהודים הקבורים בהר המנוחות
ישראלים שנולדו ב-1905
ישראלים שנפטרו ב-1992