יהושע מונדשיין

יהושע מונדשיין (ט' בשבט ה'תש"ז, 30 בינואר 1947 – ב' בטבת ה'תשע"ה, 24 בדצמבר 2014) היה היסטוריון, ביבליוגרף, וחוקר חסידות בכלל וחסידות חב"ד בפרט. עבד כספרן מומחה במחלקת כתבי-היד והארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.

ביוגרפיה
נולד בתל אביב למרדכי שמואל ולחיה מונדשיין, משפחה דתית-ציונית. אחיו הוא פרופסור אהרן מונדשיין, מהמחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן. אחיינו הוא הרב פנחס מונדשיין.

מונדשיין למד בישיבת היישוב החדש. כילד קרא את שיחות לנוער וזכה בספר תניא, בעקבות זה נחשף לחסידות חב"ד, עבר ללמוד בשנת תשכ"ד בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, שם היה תלמידו של הרב שלמה חיים קסלמן. בתשכ"ז נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים במרכז חב"ד העולמי.

בכסלו תשכ"ט נשא את רחל לאה, בתו של דוד ברוומן, יו"ר ועד כפר חב"ד. בשנת תשס"ה התאלמן ונשא את דבורה קווין-אלטהויז. אחר נישואיו השתתף בקורס לספרנים חרדים שהתקיים בספריית הרמב"ם בתל אביב. לאחר תקופת מגורים קצרה בכפר חב"ד ובשכונת חב"ד בקרית מלאכי, עבר לירושלים והחל לעבוד כספרן בספרייה הלאומית. מונדשיין היה בעל תואר שני בלימודי ספרנות.

נפטר בב' בטבת, "זאת חנוכה" ה'תשע"ה, בגיל 67, לאחר כמה חודשים שבהם סבל מסרטן.

כתיבתו
מונדשיין התמקד בשלושה תחומים עיקריים:
 ביבליוגרפיה – הוא תרגם את ספרו של הביבליוגרף חיים ליברמן, הוציא לאור שני כרכים מתורת חב"ד – ביבליוגרפיה, ופרסם מאמרים בנושא.
 תולדות החסידות בכלל וחסידות חב"ד בפרט – ערך מהדורה מדעית של "שבחי הבעש"ט". בשנים תשמ"ז–תשנ"ב ערך והוציא לאור ארבעה כרכים של "כרם חב"ד", שהוקדשו לעיון ולחקר משנת חב"ד ותולדות החסידות. הוא הקדיש מחקרים רבים לבירור מקורותיהם, אימותם, וגלגולי הגרסאות של סיפורי חסידים. בנושא זה פרסם באתר "שטורעם" סדרה בת עשרות פרקים בשם "סיפורים וגלגוליהם". במחקרים אלו חשף כי סיפורים שהשתרשו כ"סיפורי חסידים" הם "צ'יזבטים גמורים", כלשונו, ולא יכלו להתרחש מבחינה כרונולוגית או גאוגרפית, או שהם גלגול של סיפור שסופר על אנשים אחרים.
 מנהג – במשך כארבעים שנה עסק מונדשיין בליקוט ורישום מדויק של מנהגי אדמ"ורי חב"ד והשוואתם למנהגי חצרות אחרות ועדות ישראל. הוא פרסם מאמרים בעניין ובשנת ה'תשנ"ה כינס וערך מחדש, בסיוע בנו, את מנהגי החגים ומועדי השנה בשני כרכי "אוצר מנהגי חב"ד".

פרסם כ-200 פרסומים ומאמרים, חלקם בכתבי עת מדעיים (כדוגמת "תרביץ", "ציון", "קתדרה", "בקורת ופרשנות" ו"עלי ספר") וחלקם בקבצים תורניים (כדוגמת "מוריה", "קובץ בית אהרן וישראל", "אור ישראל" ו"היכל הבעש"ט"). על אחדים ממאמריו חתם בשם העט יהושע ד' לבנון.

בנוסף עסק בהוצאה לאור של ספרי חסידות מכתבי יד ומהדורות חדשות מוערות. הוא היה שותף בעריכתם של עשרות ספרים מכתבי אדמו"רי חב"ד, בייחוד כתבי האדמו"ר האמצעי מחב"ד, חתנו "הצמח צדק" והרב הלל מפאריץ'. משנת תשמ"ט היה חבר ועורך ראשי במכון "אהלי שם - ליובאוויטש", שבמסגרתו הוציא לאור כתבי יד וההדיר ספרים שחיברו חסידי חב"ד לדורותיהם.

בתשס"ח ובתשע"ג יצאו לאור לרגל בר המצווה של נכדיו ספרי 'תשורה' שבהם קובצו בין השאר עשרות מכתבים שהחליף עם הרבי מלובביץ', משנת 1960 ואילך.

הוא הותיר אחריו כתבים רבים. לאחר פטירתו הקימו בני משפחתו את מכון "כרמים" להוצאה לאור של כתביו.

דעותיו
מונדשיין החזיק בדעות בלתי מקובלות בקרב רבים מן החסידים, שלעיתים קוממו עליו חסידים אחרים. כך למשל לגבי סיפורי חסידים מקובלים, כמתואר לעיל. הוא לעג לנוהג שהשתרש בקרב חסידי חב"ד "לשלוח" פתקאות שאלה לרבי מלובביץ' על ידי הכנסתן לאוסף מכתביו בספרי "אגרות קודש" והתייחסות למה שנכתב בעמוד בפתיחה אקראית כתשובה מאת הרבי. הוא טען שרוב מכתבי הרבי נפתחים במילים "מאשר קבלת מכתבכם", והצביע על כך שחסידים רבים מקבלים זאת כאישור למה ששאלו בפתקה שהכניסו לספר האגרות. כמו כן הוא חלק בחריפות על הפלג המשיחיסטי בחב"ד.

מונדשיין קבל על כך שכל השקפה ימנית נקלטת בחוגים החב"דיים ללא ביקורת. לדוגמה, הוא הביא את האמונה שהופצה בחוגי הימין ערב תוכנית ההתנתקות, שהתוכנית לא תבוצע, כיוון שמשמיים ימנעו את מימושה. לטענתו, אנשים רבים בחב"ד האמינו בכך, אף על פי שאין מקור לאמונות מסוג זה בתורת היהדות בכלל ובתורת חב"ד בפרט. מאותה סיבה התנגד מונדשיין לסיסמה "לא נשכח לא נסלח" שנופפו בה לאחר ביצוע תוכנית זו וראה בה התרסה כלפי האמונה בהשגחתו הפרטית של הבורא.

הוא גם תמה על מנהגם של תלמידים, חסידים וליטאים – להשמיט בהדפסת כתבי רבותיהם דברים שסברו שאינם "לכבודם" וכדומה.

כתביו

ספרים שכתב

כמה ספרים שההדיר

כמה ספרים שערך

תרגם 
 תרגם מיידיש את אהל רח"ל, חלק שני מאת חיים ליברמן, ונדפס בתור: אהל רח"ל, חלק שלישי, ניו יורק, התשמ"ד, 1984

משפחתו
בכסלו תשכ"ט נשא את רחל, בתו של דוד ברוומן, יו"ר ועד כפר חב"ד. בשנת תשס"ה התאלמן ונשא את דבורה קווין-אלטהויז.
 בנו הרב דוד, משלוחי חב"ד במוסקבה ומנכ"ל 'קרן אור אבנר' - חב"ד
 בנו הרב לוי יצחק, שליח חב"ד ורב העיר סמולנסק
 בנו הלל, עורך במכון הישראלי לפרסומים תלמודיים
 בתו חיה נשואה לרב יצחק אהרן אקסלרוד, ראש ישיבת תומכי תמימים בפתח תקווה, בנו של הרב גדליהו אקסלרוד
 בתו דינה נשואה לרב שניאור זלמן סגל, משפיע ומנהל רוחני בישיבת תומכי תמימים ברינואה, צרפת

עץ משפחתי

לקריאה נוספת
 מנחם מנדל קסטל (עורך ראשי), ספר, סופר וסיפור: יהושע מונדשיין – ספר זיכרון, ירושלים: כרמים, תשפ"א
 שבועון כפר חב"ד, מספר 1588, י"א בטבת תשע"ה

קישורים חיצוניים
 
 
 
מספריו:
 
 
 
 

כמה מאמרים וכתבות:
 סיפורים וגלגוליהם (להורדה) בפורום אוצר החכמה
 
 
 
 
 David Assaf, The Rebbe Was Framed, The Jerusalem Report, December 17, 1992, pp. 46-47

אודותיו:
 קובץ הזיכרון 'עשרה מאמרות' שלושים יום לפטירת הרב מונדשיין, בהוצאת משפחתו, ג' בשבט תשע"ה
 
 חבורת הגאונים הירושלמית שצעדה בהלווית הרב מונדשיין, מתוך עיתון המבשר.
 הרב שלום דובער לוין, זה ספר תולדות אדם: לזכרו של הרה"ח ר' יהושע מונדשיין ע"ה
 
 אשכול לזכרו בפורום אוצר החכמה

הערות שוליים

היסטוריונים ישראלים
ביבליוגרפים ישראלים
חוקרי חסידות
חסידי חב"ד
מהדירי ספרות תורנית
ספרני הספרייה הלאומית
סגל שבועון כפר חב"ד
ביבליוגרפים עבריים
יהושע מונדשיין
יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת חב"ד
בוגרי ישיבת היישוב החדש
בוגרי רשת ישיבות תומכי תמימים
חוקרי יהדות חרדים
ישראלים שנולדו ב-1947
ישראלים שנפטרו ב-2014
ישראלים שנפטרו מסרטן