מרדכי אהרנפרייז

הרב ד"ר מרדכי זאב (מרקוס) אהרנפרייז (בכתיב יידי: עהרנפרייז; בגרמנית: Mordechai (Markus/Marcus) Ehrenpreis; 25 ביוני 1869, למברג – 26 בפברואר 1951, סולטחובאדן, ליד סטוקהולם), סופר עברי, מתרגם, פובליציסט, עורך, רב ופעיל ציוני.

תולדות חייו

מרדכי מרקוס אהרנפרייז נולד בקיץ 1869 בעיר למברג שבקיסרות האוסטרו-הונגרית (כיום לבוב שבאוקראינה).

מצעירותו כתב אהרנפרייז ביידיש. בהמשך רכש השכלה באוניברסיטאות בגרמניה ובבית המדרש הגבוה ללימודי יהדות בברלין, וכן נסמך לרבנות. משנת 1884 כתב בעיתונים העבריים "המגיד" ו"המליץ".

עוד בטרם היווסדות ההסתדרות הציונית העולמית, פעל אהרנפרייז למען קידום רעיון הלאומיות היהודית, שמרכזהּ בארץ ישראל. ב-3–5 בספטמבר 1893 הוביל את כינוסהּ של ועידה-מקדימה בווינה, כהכנה לכינוס קונגרס ציוני כללי בברלין. ב"ועדת הוועידה" ישבו לצד אהרנפרייז וילי במבוס, ו-ל' אסטרמאן (מועצת אגודת "יונג ישראל"). בוועידה המקדימה, שנערכה בדירתו של בירנבוים בסמטת מיסבאך 12, השתתפו גם צבי בלקובסקי, ראובן בריינין ואברהם זלץ. ואולם בהיעדר תמיכה נוספת, נחל הפרויקט כישלון.

כעבור כארבע שנים, בקיץ 1897, סייע ד"ר אהרנפרייז להרצל בארגון הקונגרס הציוני הראשון, ושימש 'מזכיר הוועד להכנת הקונגרס הציוני'. לבקשתו של הרצל, דאג אהרנפרייז לנוסח העברי של ההזמנה לקונגרס. מכאן ואילך, נהנה אהרנפרייז מהכרה בבקיאותו בכל הקשור בתרבות היהודית, והנגיש את הספרות העברית לקהל דוברי הגרמנית.

רעייתו של אהרנפרייז, ד"ר ארנסטינֶה-אסתר אהרנפרייז (Ernestine-Esther), הייתה בין 14 הנשים הצירות שהשתתפו בקונגרס.

אחייניתו של אהרנפרייז היא המשוררת היידית דבורה פוגל שנספתה בגטו לבוב

בין השנים 1896–1900 כיהן אהרנפרייז כרב בקהילת ג'קובו שבקרואטיה.

בין השנים 1900–1914 כיהן כרב הראשי של בולגריה, וישב בעיר סופיה. בנוסף, בתקופה זו ערך מספר עיתונים בלאדינו.

בתקופה שלאחר שנת 1908 שכך עניינו בציונות ובספרות העברית במידה ניכרת, לאחר שספג ביקורות רבות מאגפים שונים בציונות, והוא הקדיש עצמו לעבודה ספרותית ולענייני הרבנות.

בשנת 1914 עברו בני הזוג אהרנפרייז לשוודיה, שם כיהן כרב הראשי של סטוקהולם עד מותו. 
באמצע שנות ה-20 היה עורך מדור הספרות העברית החדשה באנציקלופדיה יודאיקה. בשנת 1928 ייסד את כתב העת Judisk Tidskrift, עסק בתרגום ושימש יועץ לאנציקלופדיות שונות. משנת 1935 עבד כפרופסור של כבוד באוניברסיטת סטוקהולם.

בתחילת מלחמת העולם השנייה נמנע אהרנפרייז מללחוץ על ממשלת שוודיה להעניק ויזות ליהודים שניסו להימלט מהמדינות הבלטיות, בגלל הנייטרליות שנקטה שוודיה במלחמה. בשנת 1942 תרם אהרנפרייז למאמצים להצלת יהודי בולגריה. בהמשך השנה התבקש על ידי יצחק גרינבוים לסייע באישוש הידיעות לגבי השמדת יהודי פולין, אך לא עזר בדבר זה. לקראת סוף יוני 1944 פנו אליו מספר אישים, ביניהם יצחק גרינבוים, בבקשה שיפנה אל מלך שוודיה ויבקש ממנו לשלוח שליח להונגריה כדי להציל את היהודים הנשלחים משם להשמדה. אהרנפרייז העביר את הפניות שקיבל לשר החוץ השוודי ובכך לקח חלק בלחצים שהביאו לשליחות ההצלה של ראול ולנברג. עוד קודם לכן, העלה פליט יהודי בשם קולומן לאואר בפני אהרנפרייז את הרעיון להציע את ולנברג לתפקיד, אולם אהרנפרייז היסס במשך שבועיים לגבי התאמתו של ולנברג לתפקיד, בגלל גילו הצעיר ורצונו לבסס את עבודתו על שוחד, דבר שהעלה כנגד אהרנפרייז טענות על כך שעיכב את יציאתו של ולנברג להונגריה. לקראת סוף שנת 1944 נועץ פולקה ברנדוט עם אהרנפרייז לגבי הדרכים להצלת יהודים שנותרו בחיים במחנות בגרמניה.

לאחר מלחמת העולם השנייה, כאשר הקים הרב שלמה וולבה בית ספר דתי עבור ניצולות שואה, ניסה אהרנפרייז לסכל את הקמת בית הספר, אולם ללא הצלחה.

אהרנפרייז נפטר בחורף 1951 בסולטחובאדן (Saltsjöbaden) שבשוודיה, בגיל 81.

ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.

כתביו שהופיעו בעברית
מרדכי אהרנפרייז, בין מזרח למערב: אוטוביוגרפיה (תרגם: מ. גיורא; ערך: חנוך קלעי), עם עובד, 1953
מרדכי אהרנפרייז, "על הלשון והספרות העברית" (תרגם: חיים אורלן), בתוך: הקונגרס הציוני הראשון – דין וחשבון סטינוגראפי (מהדורה שנייה), תל אביב: תשל"ח
מרדכי אהרנפרייז, לאן? מסות ספרותיות (כינס וצירף מבוא והערות: אבנר הולצמן), ירושלים: מוסד ביאליק, תשנ"ח-1998

לקריאה נוספת
אבנר הולצמן, "מתרועות־תחייה לספרות אילמת. דרכו של מרדכי אהרנפרייז", בתוך: מרדכי אהרנפרייז, לאן? מסות ספרותיות, ירושלים: תשנ"ח

קישורים חיצוניים

 
 מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, דור וסופריו: מרדכי עהרנפריז, בפרויקט בן-יהודה
 
 
 אחד העם, איגרת לד"ר מ. עהרנפרייז, דיאקובר, ברלין, 28 בפברואר 1897, בפרויקט בן-יהודה
 
 לוח זיכרון לזכר מרדכי אהרנפרייז
 תערוכה ארכיון שוודיה

הערות שוליים

ראשוני הציונות
פעילים ציונים בבולגריה
פעילים ציונים באוסטריה
משתתפי הקונגרס הציוני העולמי הראשון
משתתפי הקונגרס הציוני העולמי השני
מתרגמים יהודים אוסטרים
מתרגמים יהודים אוקראינים
מתרגמים יהודים גרמנים
מתרגמים לעברית
סופרי תקופת התחייה
סופרים כותבי עברית
סופרים יהודים בולגרים
פובליציסטים יהודים
פובליציסטים כותבי עברית
עורכי עיתונים יהודים בולגרים
עורכי עיתונים בלאדינו
יהודים גליציאנים
יהודים אוקראינים
רבנים קרואטים
רבנים שוודים
רבנים ראשיים של בולגריה
ילידי 1869
אוסטרים שנפטרו ב-1951
שוודים שנפטרו ב-1951
בולגרים שנפטרו ב-1951