ג'רג' לוקאץ'

גֶ'רג' לוקאץ' או גיירג' לוקאץ' (בהונגרית: György Lukács; בודפשט, 13 באפריל 1885 – בודפשט, 4 ביוני 1971), נולד בשם לוינגר (Löwinger), היה קומוניסט, פילוסוף מרקסיסטי ומבקר ספרות הונגרי-יהודי. נחשב למייסד אסכולת המרקסיזם המערבי. הוא היה ממייסדי חוג יום ראשון ומשתתפי חוג גלילאו ולמעשה מייסד אסכולת בודפשט שחבריה התרכזו סביבו.

קורות חיים

לוקאץ' נולד ב-13 באפריל 1885 בבודפשט, שהייתה אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, במשפחה יהודית. אביו היה יוז'ף לוקאץ' (במקור לווינגר), המנכ"ל של הבנק האנגלו-אוסטרי בבודפשט ובעל תואר אצולה שהוענק לו בשנת 1899 על ידי פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה שהיה גם מלך הונגריה. אמו הייתה אדל ורטהיימר. 

לאחר השלמת לימודיו לתואר דוקטור באוניברסיטת ברלין בשנת 1906, ערך לוקאץ' מספר מסעות לאיטליה, ולאחר מכן שהה ארבע שנים בהיידלברג, שם למד אצל הפילוסוף היינריך ריקרט והסוציולוג והפילוסוף מקס ובר. בגרמניה גם הושפע מתפיסות קומוניסטיות-מרקסיסטיות. ב-1919 היה קומיסר העם לענייני תרבות וחינוך בממשלת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית קצרת הימים של הקומוניסט (ממוצא יהודי) בלה קון.
ב-1923, עם שובו להונגריה, פרסם את ספרו החשוב ביותר, "היסטוריה ותודעה מעמדית", שסתר מספר עקרונות מהתפיסה המרקסיסטית הלניניסטית, ולכן הוחרם על ידי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.

לוקאץ' תרם את רעיונות החפצון (ראיפיקציה) והתודעה המעמדית לפילוסופיה המרקסיסטית. בחיבורו "חזיון הראיפיקציה" (1923), הוא מבקר את הפטישיזם הנעוץ בקפיטליזם המודרני, ההופך את העובד לחפץ ולסחורה. בתחום ביקורת הספרות פרסם לוקאץ' את הספרים "הריאליזם בספרות" (1951) ו"הרומן ההיסטורי" (1955), שהשפיעו על המחשבה הריאליסטית בספרות. 

בזמן המרד ההונגרי ב-1956 כיהן לוקאץ' תקופה קצרה כשר התרבות בממשלתו האנטי-סובייטית של אימרה נוג'. עם פלישת הכוחות הרוסים ודיכוי המרד הוא הוגלה, זמנית, כשאר חברי הצמרת המהפכנית לסנגוב, ברומניה. בשנת 1957 הוא שב להונגריה, הצליח לשרוד את הטיהורים של יאנוש קאדאר, ונפטר בשיבה טובה בבודפשט ב-1971.

ביבליוגרפיה נבחרת

בתרגום לעברית

גיאורג לוקאץ', הריאליזם בספרות, 1951
גיאורג לוקאץ', אכזיסטנציאליזם או מארכסיזם?, תרגום: א. ראובני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, בשנת 1950
גיאורג לוקאץ', הרומן ההיסטורי - התפתחות המגמות והצורות בענפי הספרות,  תרגום: אריה סולה, הוצאת ספרית הפועלים, מדע-לכל, 1955

עד 1945

ספרים בתרגום לאנגלית

ראו גם
תאודור אדורנו
מקס הורקהיימר
אנטוניו גראמשי
לואי אלתוסר

קישורים חיצוניים

 
 
 
 

פילוסופים יהודים הונגרים
מרקסיסטים
קומוניסטים הונגרים
קומוניסטים יהודים הונגרים
סופרים אסורים (הונגריה 1944)
מבקרי ספרות יהודים הונגרים
מסאים הונגרים
מסאים יהודים
קומיסרי העם (הונגריה 1919)
בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
המרד ההונגרי: אישים
חברי חוג גלילאו
חברי חוג יום ראשון
יהודים זוכי פרס באומגרטן
בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
אצולה יהודית הונגרית
פילוסופים של המאה ה-20
חברי ועדת הניהול המרכזית (הונגריה)
יהדות בודפשט
בודפשט: אישים
ילידי 1885
הונגרים שנפטרו ב-1971
זוכי פרס גתה