יוסף ענגיל

הרב יוסף ענגיל (כתיב יידי, קרי: אֶנגֶל) (ה'תרי"ט, 1858 - א' בחשוון ה'תר"ף, 1919) היה מחבר ספרות תורנית-למדנית, ראש ישיבה ורבה של העיר קראקא שבפולין. היה בעל שיטת לימוד ייחודית, הנחשב אחד מראשוני מפרשי התלמוד בדרך ההיגיון הנושקת לפילוסופיה. מיעוט מספריו שרד.

ביוגרפיה 
יוסף ענגיל נולד בעיירה טרנוב שבדרום-מזרח פולין ביום השביעי של חג החנוכה ה'תרי"ט (1859). גדל לאב שהיה סוחר ותלמיד חכם. אמו שהייתה שייכת לחסידות צאנז, לקחה אותו בילדותו לבקר אצל האדמו"ר בעל הדברי חיים מצאנז. עוד בהיותו ילד כונה "העילוי מטרנוב". בתחילה למד עם מלמד אך עד מהרה התחיל ללמוד לבדו ורכש בקיאות רבה, בצעירותו למד בחברותא עם קרוב משפחתו, הרב שמואל ענגיל, אב בית הדין של ראדומישלא. כמו כן היה נוהג ללמוד עם חברו, הרב מאיר אריק.

תקופה מסוימת ישב בעיר בנדין ללא אזרחות רוסית, מה שגרם להלשנות. במהלך מלחמת רוסיה–יפן בשנת ה'תרס"ו (1906) החליטו הרוסים 'להלאים' את הבניין בו השקיעה אשתו של רבי יוסף ענגיל את רוב כספם והם נאלצו לעקור לקרקוב, שם קיבל הר"י ענגיל משרה, תחילה כדיין אך מהרה התמנה לאב בית דין עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה.

עקב מלחמת העולם הראשונה נאלץ לעקור בשנת ה'תרע"ד (1914) לווינה האוסטרית, שם שהה עד לפטירתו בא' בחשוון ה'תר"ף (1919). בהלווייתו בעיר ווינה השתתפו כעשרים אלף איש. בתו היחידה הייתה אשת הרב יצחק מנחם מורגנשטרן, נכדו של הרבי מקוצק, שהוציא לאור חלק מכתביו.

לפי הרב מנחם מנדל כשר, הרב ענגיל השתתף באספת רבנים שהתכנסה בווינה לפי דרישת הממשלה האוסטרית, כדי שיחתמו נגד הצהרת בלפור. הוא מנע את החתימה בהכריזו "היד החותמת תיקצץ!".

הגותו 
דרך לימודו, כפי שמשתקפת בספריו, מתאפיינת בשני פרטים עיקריים, הקיימים גם בכתבי בן-תקופתו הגאון הרוגצ'ובי:
 מלאכת הליקוט - ר' יוסף בונה את חידושיו על יסוד מובאות תלמודיות רבות המשלימות זו את זו. מתוך מקורות אלו, שבדרך-כלל עוסקים בסוגיות שונות בתוכנן, מאתר הוא את היסוד המהותי המשותף להם. בשונה מכתבי הרוגצ'ובי שמפאת כתיבתם התמציתית (הכוללת לעיתים ציון מראי-מקומות בלבד) זקוק המעיין להתייגע להבין את כוונת הדברים, היטיב ר' יוסף בכתיבתו הרהוטה להביע את ההגדרות, כאשר ללומד הדברים נותר רק הצורך להתאים את ההגדרה לנושאים השונים.יש לציין, כי בדרך לימוד זו מתייחדים השניים מרוב הרבנים וראשי הישיבות בדורם שהעדיפו להתמקד בנושא בודד, על-פי רוב, ולדלות ממנו את ההגדרות (כאשר הבולט שבהם הוא ר' חיים מבריסק).
 חקירות מחודשות - לדרך ה'חקירה' (דילמה) התלמודית שהתפתחה בעיקר במאתיים השנים האחרונות, תרם ר' יוסף באופן מיוחד בהתמקדו גם בתפיסות מופשטות יותר. דוגמה אופיינית לכך היא 'חקירתו' האם ריבוי הכמות גובר ומכריע ביחס לאיכות, דילמה שהשלכותיה מתפרסות על מגוון נושאים: האם עדיף לתת סכום גדול בבת אחת לצדקה או שמא לחלקו לסכומים קטנים בנתינות נפרדות; האם חומרתן המצטברת של עבירות קלות נחשבת יותר מחומרת עבירה גדולה בודדת ועוד.

חיבוריו 

ספריו מפגינים את בקיאותו הרבה בספרות התלמודית והם נחשבים עד היום לדוגמאות קלאסיות של חריפות ופלפול תלמודי. קונטרס "גבורות שמונים" שלו מכיל שמונים תירוצים על קושיה אחת. הוא היה בקיא גם בתורת הנסתר וכתב חיבורים בענייני קבלה, ככל הנראה הושפע גם בכתיבתו התלמודית מלימודיו אלו.

בגיל צעיר מאוד החל לרשום את חידושיו, ניתן למצוא פעמים רבות בכתביו את הלשון "בעודי בטל ילדותי.." וכדומה. משך כל חייו עסק בכתיבה, עד שהצטברו תחת ידיו חיבורים רבים מאוד, אך רק מעט מהם מצויים בידינו. הרב שמואל וואזנר העיד כי בצעירותו ראה בביתו של ר' יוסף 90 חיבורים תורניים בכתב ידו, וישנן אף עדויות על למעלה מ-120 כרכים.
בית האוצר - אנציקלופדיה למושגים תלמודיים ותורניים. כדרכו של המחבר, אין זה ליקוט ערכים פשוט, שכן רובם של הערכים הוגדר וחודש על-ידו, כמו גם המבנה התוכני. נדפסו רק שני חלקי היצירה הראשונים (ערכים הפותחים באות א' וחלק מאות ב'). נכדו כותב כי הסדרה הושלמה בכתב יד (כעשרים כרכים), אך הם אבדו במהלך המלחמה כרבים מספריו.
לקח טוב - חקירות תלמודיות.
אתוון דאורייתא - חקירות תלמודיות.
שבעים פנים לתורה - שבעים תירוצים לסתירה בתלמוד בבלי בדברי רב אשי (מדבריו בפסחים מב, ב לדבריו בזבחים צז, ב).
גבורות שמונים - שמונים תירוצים לקושיה תלמודית אחת.
אוצרות יוסף - חידושים על שו"ע יו"ד, דיני שביעית בזמן הזה, מאמר הלבנה (על הקבלה) ותשובות שונות.
גליוני הש"ס - חידושים על בבלי וירושלמי סדר זרעים, מועד, נשים ונזיקין.
שב דנחמתא - קונטרס במילי דאגדתא שחובר לזכר אמו.
חוסן יוסף או שארית יוסף - חידושים על מסכת קידושין, על חידושי המהרי"ט לקידושין ועל ספר אבני מילואים (הספר היחיד שצאצאיו הצליחו להציל בשואה).
ציונים לתורה - חקירות תלמודיות (קצרות יחסית).
תפארת יוסף - ליקוט מספריו של הרב על החומש, בצירוף הערות ותולדות חייו, על ידי מכון אוהבי תורה מונסי נ. י.
בן פורת - שו"ת (ב' כרכים)
מאמר הלבנה - מאמרים בתורת הקבלה, נערך והובא לדפוס על ידי הרב אברהם יוסף הלר, ראש כולל אברכים חב"ד בקראון הייטס

בשנים האחרונות נפתח מכון להוצאת חיבוריו מחדש - מכון 'אוהבי תורה' (ראה להלן בקישורים החיצוניים)

לקריאה נוספת
 אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ב, בני ברק, תשמ"ז, עמ' ריז-רמה.
 "חכמי ישראל", מאת דוד הלחמי

קישורים חיצוניים 
 יהושע נויהויזר, קוים למשנתו של ר' יוסף ענגל
 אוצרות יוסף, בית האוצר (חלק א), בית האוצר (חלק ב), גבורות שמונים, גליוני הש"ס - זרעים, גליוני הש"ס - מועד, גליוני הש"ס - נשים ונזיקין, לקח טוב, ציונים לתורה, שארית יוסף, שבעים פנים לתורה 
 
 אברך
 מרדכי קימלמן, רבי יוסף ענגיל – "אתוון דאורייתא", באתר Yeshivat Kerem B'Yavne
 Dovid Markel, Rav Yosef Engel's Talmudic Methodology, Neirot.
 ניגון ל"ישמחו במלכותך" מאת ר' יוסף ענגיל, באתר YouTube
 
 מכון אוהבי תורה להוצאה מחודשת של ספרי הרב ענגיל - כולל אפשרות להורדת ספרים בפידיאף

הערות שוליים 

רבנים פולנים
רבנים אורתודוקסים
רבנים חסידים
ראשי ישיבה חסידים במזרח אירופה
ראשי ישיבה פולנים
אישים הקבורים בחלקות היהודיות של בית הקברות המרכזי בווינה
מחברי ספרות תורנית
פרשני התלמוד
ילידי 1858
פולנים שנפטרו ב-1920