מרדכי כסלו

מרדכי אפרים ("מַרְדוּךְ") כסלו (נולד ב-8 במאי 1937) הוא פרופסור אמריטוס לבוטניקה ארכאולוגית באוניברסיטת בר-אילן בפקולטה למדעי החיים ע"ש מינה ואבררד גודמן. הוא מומחה בבוטניקה ארכאולוגית בתחום של זרעים ופירות. מחקריו עוסקים בשחזור הנוף הקדום של ארץ ישראל, ראשית החקלאות ואף ההתפתחויות במנהגי ישראל ונושאי תורה ומדע.

ביוגרפיה
כסלו, לשעבר ויכסלפיש, נולד בחיפה למשפחת ויכסלפיש שהייתה משפחה חילונית. הוא עבר עם משפחתו לנהלל, שם למד בגן ובבית הספר. את לימודיו התיכוניים עשה בקריית טבעון ובמקביל היה חניך בתנועת הנוער העובד. כשמלאו לו 17 שנה החל ללמוד חקלאות באוניברסיטה העברית, עד גיוסו. לאחר שנה התגייס בשנת 1955 לנח"ל. במהלך שירותו הצבאי נמנה עם מקימי קיבוץ עין גדי.

אחרי הצבא שב לאוניברסיטה העברית להשלים תואר בביולוגיה, ובד בבד למד במדעי הרוח לשון עברית בהיקף של תואר ראשון ושנה אחת במחלקה לתלמוד. בעבודת הדוקטור עסק בתהליך האבקה של צמחים על ידי חרקים. את הפוסט דוקטורט בנושא בוטניקה ארכאולוגית החל במכון לביו-ארכאולוגיה של אוניברסיטת חרונינגן בהולנד והשלים אותו במכון לארכאולוגיה של הקולג' האוניברסיטאי של לונדון. לאחר הפוסט-דוקטורט כסלו עבר ללמד בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת בר-אילן, והקים בה מעבדת מחקר בנושא בוטניקה ארכאולוגית.  במעבדה זו הוא ממשיך וחוקר עד היום. כחלק מתפקידיו באקדמיה היה חבר בוועדת המינויים ובביה"ד למשמעת. 

כסלו חזר בתשובה שנה וחצי קודם לנישואיו עם רחל אליעזרוב, בתו של הרב דב בער אליעזרוב, רבה של שכונת קטמון בירושלים. לזוג שלושה בנים: איתמר, שמאי ואליקים.

תחומי מחקר 
תחומי המחקר של פרופ' מרדכי כסלו מגוונים. עיקר עיסוקו הוא בוטניקה ארכאולוגית, שמהותה – מבט בוטני על ממצאים ארכאולוגיים. מאמרו הראשון בנושא זה היה מין חדש של חיטה ארכאולוגית – חיטה קטנת-גרגר. תחום חשוב שפיתח היה הגדרה מדויקת של ממצאים ארכאולוגיים באמצעות אוסף השוואה של זרעים ופירות. ענף מחקרי נוסף הוא זיהוי מינים עתיקים שהיו בימי קדם ונעלמו כתוצאה מתנודות אקלימיות. ענף משנה – זיהוי לזנים של גלעיני עצי פרי שנמצאו במצדה בתקופה הרומית, ואימות הזיהוי על-פי זני שזיפים, משמש, אפרסק ועוד, שהשתמרו במשק הערבי המסורתי בישראל. כל אלו הובילו לחקר בוטני-היסטורי-ארכאולוגי, ללמידה ולשחזור הנוף הקדום בתחומים של אקלים, כלכלה ומסחר. בעזרת תלמידו, ד"ר יואל מלמד, שוחזר הנוף הקדום של עמק החולה, בעזרת תלמידיו ד"ר אורית שמחוני ופרופ' אהוד ויס, שוחזר הנוף הקדום של אגן הכנרת, ובעזרתה של תלמידתו ד"ר ענת הרטמן שוחזר הנוף הקדום של עמק הירדן התחתון . תלמידו פרופ' אהוד ויס הקים מעבדה מקבילה לבוטניקה ארכאולוגית במחלקה ללימודי א"י וארכאולוגיה, באוניברסיטת בר-אילן, ובכך ממשיך את דרכו של כסלו. 

חלק ממחקריו המשפיעים ביותר של פרופ' כסלו בתחום זה עסק בניסיון לתארך ולהגדיר את משמעותה של ראשית החקלאות הפרה-היסטורית. המחקר בחן את הנושא מנקודות מבט של חיטה ושעורה לפני שאם החיטה ושעורת התבור הפכו למבויתים, שרידי קטניות קדומות (פול ועדשים) ופירות (תאנים). יתרה מזו, שימוש במתקן ארכאולוגי לקילוף גרגירי שעורים הוביל אותו למסקנה שיש להקדים את ראשית החקלאות לשלהי התקופה הנאטופית, לפני 12,500 שנה.    

תחום מחקר נוסף של פרופ' כסלו וד"ר אורית שמחוני עוסק באנטומולוגיה ארכאולוגית ומושפע מהמודעות ההולכת וגוברת לנושא ההדברה החקלאית. במסגרת זו הוא חקר וגילה בין השרידים הארכאולוגיים מיני חרקים מזיקי מחסן, כגון חדקונית האסמים ונובר התבואה הניזונים, גדלים ומתרבים בגרגירים ובמזונות אחרים המאוכסנים במחסנים. מחקריו של כסלו, שיש להם נקודות השקה רבות להיסטוריה התנ"כית ולתלמוד, מציעים בין היתר פתרון לשאלה כיצד הצליח יוסף להציל את מצרים מחרפת רעב.  

מחקרים נוספים של פרופ' כסלו עוסקים בתפר בין ביולוגיה והלכה, ומתמקדים בתחומי הלכה הקשורים בבוטניקה וזואולוגיה. במחקרים אלו בדק פרופ' כסלו את מידות הנפח הנהוגות בהלכה: במאמריו על 'שיעור כזית', לדוגמה הכמות המזערית של מצה שיש לאכול בליל הסדר, הוא חקר את גודל פרי הזית המשמש כיחידת נפח. במאמריו על 'שיעור ככותבת' מצביע פרופ' כסלו על שיעור הנפח המרבי שמותר לחולה, זקן או יולדת לאכול מדי פעם ביום הכיפורים. כמו כן הוא עסק בשאלות: מהם ההבדלים הבוטניים בין ירק ואילן, מהי ההגדרה הבוטנית של הבאת שליש בתבואה, האם עוברים על איסור כלאים כשמרכיבים אבטיח או מלון על דלעת, האם אנחנו מנענעים בסוכות ערבה כשרה, האם יוצאים ידי חובה בליל הסדר במצה העשויה משיפון. וכן דיון בשאלה, מדוע אכילת מזונות המכילים חרקים מסוימים, יכולה להיות מותרת על פי ההלכה, האם מותר להרוג כינים בשבת; וכיצד כל ישראל יכולים לצאת ידי חובת קרבן פסח בבית המקדש.

כחבר יועץ באקדמיה ללשון עברית, משלב פרופ' כסלו בחלק ממחקריו בין ביולוגיה, השפה העברית ויהדות. ובמחקרו האקדמי דן במונחים שונים, כגון חותָל וחוֹתָם, דבק המשמש לציד ציפורים ובשמותיהם של הצמחים ובעלי החיים בהם הוא נתקל בעבודתו, כגון 'כוי' הזהה לג'מוס, וכן 'צרעה' הכוללת במשמעה גם זבובים המזיקים לבקר ולצאן ואף לבני אדם. יחד עם תלמידיו הוא בנה במעבדתו אוסף השוואה מהגדולים בעולם של זרעים ופירות של צמחי ארץ ישראל והארצות הסמוכות, ופיתח מגדיר זרעים ופירות ממוחשב המקל על הגדרת שרידי הצמחים בצילומי מיקרוסקופ אלקטרוני סורק. אפיונה המיוחד של המעבדה נמצא בחיבור בין לשון, ביולוגיה וארכאולוגיה לבין לימודי יהדות, ובאופן שבו הגילויים והפיתוחים המחקריים בתחומים השונים משפיעים אלו על אלו. עד כה פרסם פרופ' כסלו 220 מאמרים אקדמיים בשפות שונות, וכעת מצרפים את הנתונים החדשים על שרידי הצמחים למהדורה החדשה של Flora Palaestina.                                                            

בין השאר כסלו חקר את הממצאים הבוטניים של מואה הנבטית, שהייתה עיר נבטית באזור הערבה. כמו כן כסלו עוסק רבות בנושאים הקשורים לתורה ומדע, ובין השאר כתב מאמר על עניין הכינה שהותרה להריגה בשבת, ולדברי התלמוד הבבלי הטעם לכך הוא שהיא אינה פרה ורבה, ואילו כיום ידוע שיש לכינים ביצים. בתשובתו הוא מזכיר כי גם התלמוד מכיר שיש מין כנים שיש לו ביצים, זאת מכח האימרה: "יושב הקדוש ברוך הוא וזן מקרני ראמים ועד ביצי כינים". כמו כן כתב מאמר על שיעור כזית המתבסס על ממצאים בעתיקות.

כסלו חבר באגודת "השיבה שופטינו - לכינון בית הדין הגדול", אשר ניסתה להחיות מחדש את רעיון חידוש הסנהדרין.

מאמרים בולטים 
השילוב ההדוק של מחקר בוטני-ארכאולוגי במעבדה הביא לפריצות דרך אשר פורסמו בכתבי עת ראשונים במעלה כגון Science ו־PNAS. להלן חלק ממחקרים אלו: 

 העדות למחלת חילדון התבואה מלפני 3300 שנה, במאמר זה מופיעה תמונה המראה נביטה של הנבג אל תוך הפיונית כסימן להתפשטות המחלה. 
 זיהוי פול ועדשים–הקטניות המבויתות הקדומות ביותר מהתקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב'. 
 עדות בוטנית להשפעה פלישתית קדומה בארץ ישראל. 
 תגלית של חבל שזור ושרידי המחצלת הקדומה בעולם באתר אוהלו II מראשית התקופה האפיפלאוליתית, בן כ-23,000 שנה. 
 עדות לנדידת האדם הקדמון מאפריקה לאירו-אסיה לפני 3/4 מיליון שנה: השימוש הקדום ביותר באש וארגון המחנה באתר גשר בנות יעקב מלפני 780,000 שנה. 
 התאנה המבויתת הקדומה באתר גלגל.
 עדות לגידולי שדה של דגני בר בתקופה הנאוליתית הקדם-קרמית. מתי וכיצד בויתה החיטה. 
 הנבטת זרע עתיק בן 2000 שנה של תמר ממצדה ("מתושלח").

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 מרדכי כסלו, התייחסות ההלכה לחרקים במזון, הרצאת וידאו באתר אוניברסיטה מצולמת 
  ביוגרפיה של פרופ' מרדכי כסלו 
 אתר המעבדה לבוטניקה ארכאולוגית באוניברסיטת בר-אילן

 מ' כסלו. תשמ"ט. "כזית" – פרי הזית כמידת נפח , תחומין י', עמ' 437-427.  
 מ' כסלו. תשס"ה. "הכל לפי דעתו של רואה" – הערכה מחודשת של שיעור 'כזית' , בד"ד 16, עמ' 89-77; 96-95 
 מ' כסלו, א' שמחוני וג' זיו. תש"ע. שיעור ככותבת הגסה , בד"ד 22, עמ' 73-63, 94-93 (עברית ותקציר באנגלית).  מ' כסלו וא' שמחוני. תשע"ג. האם הכותבת הגסה חזרה לארצנו. הליכות שדה 179, עמ' 33-29.  
 מ' כסלו. תשנ"ה. הבאת שליש בתבואה . תחומין ט"ו, עמ' 59-46.  
 מ' כסלו. תש"ס. הרכבת אבטיח או מלון על דלעת . תחומין כ', עמ' 418-412.  
 מ' כסלו וא' שמחוני. תשע"ג. מהי ערבה כשרה, מהי ערבה פסולה ומהי צפצפה . תחומין לג, 277-266 
 מ' כסלו וא' שמחוני. תשע"ב. הכַּשְׁרוּת של מצה העשויה מקמח שיפון. בד"ד 26 עמ' 35-48; 71-70  (עברית ותקציר באנגלית).  
 מ' כסלו. תשמ"ז. הזיזים שבעדשים, היתושים שבכליסים, והתולעת שבתמרים ושבגרוגרות . רתם 22, חלמיש 5, עמ' 99-90; 114 (עברית ותקציר באנגלית); 
 מ' כסלו. תשס"ב. ההורג כינה בשבת כהורג גמל בשבת?  בתוך: י' איזנברג (עורך). שנה בשנה מב. "היכל שלמה", ירושלים. עמ' 166-155. 
 מ' כסלו וא' שמחוני. תשס"ז. החוֹתָל והחוֹתָם של התמר . לשוננו סט, עמ' 50-39, III 
 מ' כסלו. תשנ"ו. ציד ציפורים, מקלות דבק והערף הדביק – ריאליה ומקורות . על אתר א', עמ' 20-7;  
 מ' כסלו. תשנ"ז.	כוי – כשרותו של בעל-חיים מיובא . תחומין י"ז, עמ' 432-415. 
 מ' כסלו. תשנ"ח. זיהויי "צרעה" בתנ"ך ובדברי חז"ל . לשוננו סא, עמ' 60-51; IV (עברית ותקציר באנגלית). 
  Kislev, M.E. 1980. Triticum parvicoccum sp. nov., the oldest naked wheat.  Israel Journal of Botany 28: 95-107.   http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/0021213x.1979.10676861 
 Sallon, S., Solowey, E., Cohen, Y., Korchinsky, R., Egli, M., Woodhatch, I., Simchoni, O. and Kislev, M. 2008. Germination, genetics and growth of an ancient date seed Science 320: 1464.   
 Ancient diet, technology and landscape of Gesher Benot Ya’aqov, near ancient Lake Hula, Israel, 780-770,000 years old (2000: Science 289: 944-947; 2002: PNAS 99: 2455-2460; 2004: Science 304: 725-727; 2009: Science 326: 1677-1680 http://www.pnas.org/content/99/4/2455.full.pdf 
 [http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/301.pdf Ancient diet, technology and landscape of Ohalo II near Lake Kinneret, 23,000 years old] (1994: Current Anthropology 35: 451-458; 2004: P.N.A.S. 101: 6821-6826
  Early agriculture at Netiv Hagdud & Gilgal in the Lower Jordan Valley, 12th millennium BP (2004: P.N.A.S. 101: 2692-2695; 2006: Science 312: 1292; 1372-1374; Science 312: 1608-1610; Science 313: 296; Science 314: 1683a.   http://www.maneyonline.com/doi/abs/10.1179/009346991791549077
 Naama Goren-Inbar, Gonen Sharon, Yoel Melamed, and Mordechai Kislev, Nuts, nut cracking, and pitted stones at Gesher Benot Ya‘aqov, Israel, PNAS, vol. 99  no. 4, February 19, 2002
 Ancient diet, technology and landscape of Ohalo II near Lake Kinneret, 23,000 years old (1994: Current Anthropology 35: 451-458; 2004: P.N.A.S. 101: 6821-6826 				  http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/301.pdf 
 Kislev, M.E. and Simchoni, O. 2007 http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/316.pdf    Hygiene and insect damage of crops and foods at Masada.
 Kislev, M.E. 2015 				  Infested stored crops in the Iron Age I granary at Tel Hadar. 
 http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/191.pdf 
 Kislev, M.E., Simchoni, O., Melamed, Y. and Marmorstein, M. 1995 21  Computerized key for grass grains of Israel and its adjacent regions.  In: H. Kroll and R. Pasternak (eds.). Res Archaeobotanicae, Oetker-Voges, Kiel,  pp. 69-79 .  http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/290.pdf 
 Zohary, M. and Feinbrun-Dotan N. 2012. Flora Palaestina, 2nd ed. Editorial Board:  A. Danin, D. Heller, O. Fragman-Sapir, M. Kislev, H. Vered-Leschner & U. Plitmann (Editor in chief). Part 1. Ferns, Gymnosperms, Angiosperms: Salicaceae–Caryophyllaceae.  Illustrations by: E. Huber, R. Kopel, K. Torn & D. Amsler. Israel Academy of Sciences and Humanities, Jerusalem.
 עדות למחלת חילדון התבואה מלפני 3300 שנה (כולל תמונה המראה נביטה של הנבג אל תוך הפיונית) Kislev, M.E. 1982.  Stem rust of wheat 3300 years old.  Science 216: 993-994.    http://www.hayadan.org.il/ancient-plant-epidemic-0312084 
 פול ועדשים – הקטניות המבויתות הקדומות ביותר מתקופת האבן החדשה הקדם-קראמית  Kislev, M.E. 1985.  Early Neolithic horsebean from Yiftah'el, Israel.  Science 228: 319-320.  http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/73.pdf  
 עדות בוטנית להשפעה פלישתית קדומה בארץ ישראל  Kislev, M.E., Artzy, M. and Marcus, E. 1993.  Import of an Aegean food plant to a Middle Bronze IIA coastal site in Israel. Levant 25: 145-154.  http://www.maneyonline.com/doi/pdfplus/10.1179/lev.1993.25.1.145 
 . תגלית של חבל שזור בן 19,000 שנה השזור הקדום מהתקופה האפיפלאוליתית  Nadel, D., Danin, A., Werker, E., Schick, T., Kislev, M.E. and Stewart, K. 1994.  19,000-year-old twisted fibers from Ohalo II.  Current Anthropology 35: 451-458. https://web.archive.org/web/20160307225159/http://lecturers.haifa.ac.il/en/hcc/dnadel/Documents/Nadel%20etal%20twisted%20fibers%201994.pdf 
 שרידי המחצלת הקדומה באוהלו II מהתקופה האפיפלאוליתית, כלפני 20,000 שנה  Nadel, D., Weiss, E., Simchoni, O., Tsatskin, A., Danin, A. and Kislev, M. 2004.  Stone Age hut in Israel yields world’s oldest evidence of bedding.  P.N.A.S. 101 (17): 6821-6826.  http://www.pnas.org/content/101/17/6821.full 
 עדות לנדידת האדם הקדמון מאפריקה לאירו-אסיה לפני 3/4 מיליון שנה   Goren-Inbar, N., Feibel, C .S., Verosub, K. L., Melamed, Y., Kislev, M.E., Tchernov, E. and Saragusti, I. 2000.  Pleistocene milestones on the out-of-Africa corridor at Gesher Benot Ya'aqov, Israel.   Science 289: 944-947.  http://www.sciencemag.org/content/289/5481/944.short 
 השימוש הקדום ביותר באש, באתר גשר בנות יעקב מלפני 780,000 שנה  Goren-Inbar, N., Alperson, N., Kislev, M.E., Simchoni, O., Melamed, Y., Ben-Nun, A. and Werker, E. 2004.  Evidence of Hominin control of fire at Gesher Benot Ya'aqov, Israel.  Science 304: 725-727.
 עדויות לחלוקת משטחי מחיה באתר הפלאוליתי הקדום גשר בנות יעקב  Alperson-Afil, N., Sharon, G., Kislev, M., Melamed, Y., Zohar, I., Ashkenazi, S., Rabinovich, R., Biton, R., Werker, E., Hartman, G., Feibel, C. and Goren-Inbar, N. 2009.  Spatial patterning revealing hominin behavioral modernity at Gesher Benot Ya'aqov, Israel.  Science 326: 1677-1680.  http://www.sciencemag.org/content/326/5960/1677.short 
 התאנה המבויתת הקדומה באזור יריחו מתקופת האבן החדשה הקדם-קראמית  Kislev, M.E., Hartmann, A. and Bar-Yosef, O. 2006.  Early domesticated fig in the Jordan Valley.  Science 312: 1372-1374 and 1292.  http://www.sciencemag.org/content/312/5778/1372.short 
 עדות לגידולי שדה של דגני בר בתקופת האבן החדשה הקדם-קראמית  Weiss, E., Kislev, M.E. and Hartmann, A. 2006.  Autonomous cultivation before domestication.  Science 312: 1608-1610.   https://www.researchgate.net/profile/Mordechai_Kislev/publication/7005781_Anth ropology._Autonomous_cultivation_before_domestication/links/542bb5140cf277d58e8a27a6.pd  
 מתי וכיצד בויתה החיטה  Hartmann, A., Kislev, M.E. and Weiss, E. 2006.  How and when was wild wheat domesticated?  Science 313: 296. http://europepmc.org/abstract/med/16869032 http://www.sciencemag.org/content/320/5882/1464.short
 הנבטת זרע עתיק בן 2000 שנה של תמר ממצדה ("מתושלח")  Sallon, S., Solowey, E., Cohen, Y., Korchinsky, R., Egli, M., Woodhatch, I., Simchoni, O. and Kislev, M. 2008. Germination, genetics and growth of an ancient date seed Science 320: 1464..   https://www.sciencemag.org/content/320/5882/1464.abstract

הערות שוליים

נהלל: אישים
בוגרי הנוער העובד והלומד
חברי גרעיני נח"ל
ארכאובוטניקה
בוטנאים ישראלים
חוקרי יהדות ישראלים
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
בוגרי יוניברסיטי קולג' לונדון
מדענים ישראלים שחזרו בתשובה
סגל אוניברסיטת בר-אילן: מדעי החיים
ישראלים שנולדו ב-1937