היחידה הממלכתית לאבטחת אישים ומשלחות

היחידה הממלכתית לאבטחת אישים ומשלחות (יחידה 730), היא יחידה השייכת לאגף האבטחה של שירות הביטחון הכללי (שב"כ). משימת היחידה היא לדאוג לסידורי האבטחה של אנשי ממשל בכירים ולהגנתם מפני איומים, בעיקר מטרור. היחידה הוקמה בשנת 1958.

היחידה אחראית ישירות על ביטחונם של שבעה אישים הנחשבים עקרונית ל"סמלי שלטון":
 נשיא המדינה
 ראש הממשלה
 שר הביטחון
 שר החוץ
 יושב ראש הכנסת
 ראש האופוזיציה
 נשיא בית המשפט העליון

היחידה משמשת כאחראית מקצועית גם על אבטחת אישים שאינה מאבטחת בעצמה ומאובטחים על ידי יחידת מגן.

הכשרה
המאבטחים האישיים הם יוצאי יחידות קרביות בצה"ל, הנבחרים בקפידה ומתחייבים לשלוש שנים בתפקיד. מאבטחי השב"כ, ובכלל זה מאבטחי היחידה לאבטחת אישים ומשלחות, מאומנים במתקני השב"כ ועוברים קורס מאבטח לוחם מקיף הכולל בין היתר אימונים והכשרות שונות בתחום הלוחמה בטרור, כושר גופני, אימוני ירי, קרב מגע, לוחמה בשטח בנוי ואימון חובשים. המאבטחים האישיים מאומנים יותר משנה לפני שהם מצטרפים לפעילות האבטחה השוטפת.

היסטוריה

היחידה לאבטחת אישים הוקמה בשנת 1958 תחת השם יחידת הליווי של ראש הממשלה. בעקבות אירוע שבו הושלך רימון יד בכנסת באוקטובר 1957, ונפצעו ראש הממשלה דוד בן-גוריון והשרים משה חיים שפירא וגולדה מאיר. את אנשיה אימן בתחילה דוד בקרמן (דייב), איש חיל הנחתים האמריקני בעברו שהתמחה בלוחמה זעירה וקליעה באקדח. בשנת 1968, בעקבות חטיפת מטוס אל על לאלג'יריה, נתבקש בקרמן להצטרף לשירות הביטחון הכללי כמדריך ירי באקדח. בקרמן אימן את מאבטחי השירות בירי באקדח ובתרגולות לוחמה בטרור. באותה עת כונו אנשי היחידה "הגורילות". בשנת 1972 מיסד וכונן בקרמן את תחום הדרכת והכשרת המאבטחים. בקרמן אף רצה כי משימת חילוץ בני ערובה ממטוסים תוטל על מאבטחי השב"כ, אולם הקצח"ר עמנואל שקד, אשר היה מופקד על תחום המבצעים המיוחדים והלוחמה בטרור, התנגד. לבסוף כפשרה הוחלט שהמאבטחים יצורפו לכוח צה"ל במקרים אלו, כלוחמים בכוח הפורץ. בין היתר פעלו חניכיו בסיכול מתקפת הטרור ב-18 בפברואר 1969 כנגד מטוס אל על, שהתכונן להמראה בנמל התעופה הבינלאומי ציריך-קלוטן ופעולת החילוץ של מטוס סבנה. ב-27 בדצמבר 1985 תקפו מחבלים פלסטינים את דלפקי חברת אל-על בנמלי התעופה בווינה וברומא. מאבטחי השירות ברומא לחמו במחבלים, הרגו שלושה מהם ופצעו אחד באורח קשה. בווינה ערכו שוטרים אוסטרים ומאבטחי השירות מרדף רכוב אחר המחבלים הנמלטים, הרגו אחד מהם ועצרו את השניים הנוספים.

רצח רבין
רצח רבין הוא כישלון חרוץ של היחידה לאבטחת אישים. כחלק מהמסקנות בעקבות הרצח, הפכה אבטחת האישים להדוקה וקפדנית במידה ניכרת. לדוגמה, השתתפותו של אדם מאובטח בכנס מלווה בבדיקות קפדניות של כל הנכנסים לאולם הכנס.

רצח רחבעם זאבי
בעקבות רצח השר רחבעם זאבי ב-2001, הושמעה ביקורת בציבור על כישלונה של היחידה לאבטחת אישים. בתגובה טענו בשב"כ כי השר זאבי לא הסכים שיצטרפו אליו מאבטחים למרות התרעותיו החוזרות והנשנות של השב"כ בנושא. זאבי נפגש עם ראש השב"כ אבי דיכטר לבקשתו של האחרון, ובפגישתם לא הסכים כלל לדבר על הצמדתו למאבטח.

לאחר הרצח תוקן הנוסח להחלטת הממשלה 411 ונוסף בו הסעיף האומר כי על בכיר להסכים לאבטחה או לוותר עליה באופן רשמי.

ראו גם 

 השירות החשאי של ארצות הברית
 היחידה המטכ"לית לאבטחת בכירים
 יחידת מגן
 שירות הביטחון הנשיאותי של רוסיה

לקריאה נוספת
 דרור מורה, "שומרי הסף", הוצאת ידיעות ספרים, תל אביב, 2014.
 אברהם רותם "האמת, חבר", הוצאת ספרות עכשיו, תש"ן 1999. (מנהל היחידה שלעבר על הכשלים באבטחה)

קישורים חיצוניים
  היחידה לאבטחת אישים ומשלחות, בערוץ היוטיוב של השב"כ

הערות שוליים 

שירות הביטחון הכללי
ארגוני אבטחת אישים