לוחיות ברכת כהנים

לוחיות ברכת כהנים הן שתי לוחיות כסף זעירות שנמצאו גלולות היטב שעליהן נמצא כיתוב בכתב עברי קדום שפוענח ככולל טקסט הדומה מאוד לברכת כהנים. הלוחיות נחשבות לממצא הארכאולוגי הקדום ביותר של טקסט מקראי, ומשערים שהן שימשו כקמע.

הלוחיות, שנמצאו בשנת 1979 בכתף הינום שמדרום-מערב לעיר העתיקה, הן הממצא המרשים ביותר שנתגלה במאספה בחפירות כתף הינום.

מציאת הלוחיות
בריאיון לעיתון ישראל היום תיאר הארכאולוג גבי ברקאי את סיפור חשיפת הלוחיות:
פתיחת הלוחיות התעכבה במשך שלוש שנים עד שנמצאה טכנולוגיה מתאימה לפתיחת הלוחיות מבלי שייגרם להן נזק. עם פתיחתן נמצא כי הן מכילות שורות חרוטות בכתב האלפבית העברי העתיק. גבריאל ברקאי הצליח לקרוא רק מילים בודדות, בהן את שם הויה, ואלו פורסמו בקדמוניות. לקראת הצגת הלוחיות במוזיאון ישראל בתערוכה שנפתחה בסוף יוני 1986, ביקשה מיכל דייגי-מנדלס מפרופסור יוסף נוה לנסות לפענח את הכיתוב על הלוחיות. נוה הפנה אותה לעדה ירדני שהתמחתה בציור כיתובי כתב על קמיעות. ירדני ציירה במדויק את הכיתוב על הקמיעות וזיהתה שבסוף הקמיעות מופיע נוסח המהווה וריאציה מקוצרת של ברכת הכהנים. לאחר למעלה מעשור, הצליח צוות של מדענים להביא לפענוח חלקים נוספים מהכתובת, בעזרת שיטות מתקדמות של צילום. שתי לוחיות הכסף, בנוסף לכלים נוספים אשר נמצאו במאספות, מוצגות כיום במוזיאון ישראל.

נוסח הלוחיות

נוסח המסורה של ברכת כהנים (בספר במדבר) הוא , על לוחית הכסף הראשונה מופיע הפסוק הראשון ותחילתו של הפסוק השני, סיומו של פסוק זה אינו ברור. על לוחית הכסף מכתף הינום נכתב:  שהוא שילוב של הפסוק השני והשלישי שבנוסח המסורה.

תיארוך הלוחיות 
תיארוך הלוחיות נתון במחלוקת. יש מן החוקרים שתיארכו את הלוחיות למאה השביעית לפני הספירה על סמך שיקולים פלאוגרפיים ועל סמך ממצאים נוספים מהאתר, או לראשית המאה השישית לפנה"ס. חוקרים אחרים איחרו את זמן של הלוחיות, לתקופת שיבת ציון על סמך היעדר מגילות כסף מוכרות מתקופת הבית הראשון ובגלל הכתיב המלא יחסית של מספר מילים בכתובת.

השפעת הלוחיות על חקר המקרא 

חוקרי המקרא חלוקים ביניהם ביחס לשאלת המועד בו נכתבו ספרי המקרא. על פי תורת התעודות, המקרא הוא אסופה ערוכה של כתבים שנוצרו בתקופות שונות על ידי כותבים שונים, כשתיארוכם נע בדרך כלל מזמנו של חזקיהו ואילך עד לחורבן בית שני. מציאת טקסטים מקראים המתוארכים לסוף המאה השביעית לפני הספירה על פי השיטות המקדימות, מספקים את המועד המוקדם ביותר, הידוע לחוקרים, לחיבורם. ממציאתן של שתי נוסחאות שונות בשתי הלוחיות, מסיק גבי ברקאי ששתיהן מבוססות על נוסח המסורה שבטקסט המקראי בספר במדבר ומקצרות אותו. לפי זה ניתן לקבוע שחיבור הטקסט המקראי של ברכת כהנים קדם למאה השישית שלפני הספירה.

בלוחיות מופיע גם בבירור שמו של אלוהי ישראל "יהוה" חמש פעמים. זהו הממצא הראשון של שם 'יהוה' בירושלים בתקופת בית ראשון.

ראו גם 

 רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית

קישורים חיצוניים

 
 
  (פורסם גם בתוך: מקרא ועולמו, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, עמ' 421–432)
 שמואל אחיטוב, עוד על לוחיות הכסף מכתף הינום, קתדרה 144,  תמוז תשע"ב, 155–166

הערות שוליים

כתבי יד עבריים
ארכאולוגיה מקראית
התקופה הישראלית
כתובות בכתב עברי עתיק