חלום יעקב

חלום יעקב הוא סיפור מקראי, לפיו בעת מסעו של יעקב צפונה, מבאר שבע לחרן, שכב לישון באזור היישוב לוז, בשנתו הוא חולם על סולם שמוצב על האדמה וסופו בשמים, ומלאכים עולים ויורדים בו. בחלום מתגלה האל ליעקב ומבטיח לו את הארץ אשר הוא שוכב עליה, כמו גם הגנה בדרכו.

יעקב קם בבוקר נפעם מהחלום ומצהיר שהמקום בו ישן, הוא בית אלוהים ושער השמים, וקורא למקום "בית אל". יעקב מקים שם מצבה ונודר נדר שאם אלוהים ישמור ויגן עליו, הוא יקבע את המקום כבית אלוהים ויתן מעשר מרכושו לאל כאשר יחזור. יש סוברים שהיישוב בית אל של היום נמצא שם ומכאן שמו, אך יש מזהים את המקום כהר הבית.

לפי ספר היובלים, הגיע יעקב למקום בשנת 2,115 לבריאת העולם, באחד בחודש הראשון, שהוא תחילת שנה חדשה בלוח השנה במגילות קומראן, ומקביל לא' בניסן (ראש השנה למלכים ולרגלים) בלוח העברי.

משמעותו של הסולם
המילה "סולם" מופיעה במקרא פעם אחת בלבד, ב"חלום יעקב". שורש המילה עשוי להיות ס-ל-מ, ובאכדית יש לשורש זה משמעות של גֶרֶם מדרגות, ההולם את ההקשר. אך לא מן הנמנע גם, שכוונת המילה היא אחרת.

נוכחות המלאכים היורדים מהשמים, גורמת ליעקב להבין כי במקום זה ישנה קדושה מיוחדת, ומסיק שהמקום הוא "שער השמים".

פרשנות דתית
בפרשני המקרא ישנן מספר גישות באשר לסמליות החלום:
 יש פרשנים שסוברים שהחלום מסמל את ההיסטוריה של עם ישראל וארץ ישראל: כל מלאך מסמל מעצמה אחת, והמלאכים "עולים ויורדים" - לכל מעצמה ישנה תקופה של עליה, אך אחריה תבוא תקופה של ירידה.
 יש פרשנים שסוברים שהחלום מסמל את הקשר בין ה' לבין האדם, באמצעות הקרבנות, התפילה או הנבואה; המלאכים העולים מסמלים את התפילות או הקרבנות העולים מבני האדם אל ה', והמלאכים היורדים מסמלים את הברכה האלהית או את הנבואה היורדת מה' אל בני האדם. (דעת מקרא)

יאיר זקוביץ ואביגדור שנאן מציגים את סיפור ראשיתו של מקום הפולחן בבית אל כהיפוך הסיפור המקראי על ראשיתה של בבל – סולם יעקב כסיפור חלופי למסורת הבבלית, שהייתה רווחת גם בעם ישראל, בדבר בניית מגדל בבל, המעביר את "שער האל" (משמעות השם "בבל") לארץ ישראל, מרכז האמונה באל אחד.

פרשנות מחקרית
את התגלות האל ליעקב בחלום, כמו לאבות אחרים במקרא, ניתן להשוות להתגלות אל לכרת בשירה האוגריתית ולבלעם בן בעור בכתובת בלעם בחלומותיהם.

פתירת קשיים בסיפור באמצעות השערת התעודות 
הפרשנים המודרניים של ביקורת המקרא סוברים כי חמשת חומשי תורה חוברו בהתבסס על ארבע תעודות שונות, במה שמכונה בשם השערת התעודות. לסברה זאת, גם סיפור חלום יעקב מורכב משתי תעודות. התעודה הראשונה קרויה בשם המקור היהוויסטי (J), כיוון שבה נעשה שימוש בשם "יהוה" ככינוי האל. התעודה השנייה קרויה בשם המקור האלוהיסטי (E), כיוון שבה נעשה שימוש בשם "אלוהים" לתיאור האל. בסיפור חלום יעקוב מתעוררות מספר בעיות, שניתן לפתור רק בחלוקה של הסיפור לשני סיפורים שונים. נוסף על כך, השימוש בשתי תעודות אלה עשוי להסביר את החילוף החוזר בשם האל במהלך הסיפור.

 בפסוק י"ג אלוהים מבטיח ליעקב לרשת רק את המקום שעליו הוא שוכב. דבריו אלו לא עולים בקנה אחד עם דבריו בפסוק י"ד, שבהם הוא אומר ליעקב כי צאצאיו יתפשטו לכל כיוון.

 בפסוק י"ז, לאחר שיעקב הקיץ משנתו, כתוב שהוא היה ירא, כלומר פחד, מההתגלות של אלוהים אליו. נשאלת השאלה מדוע לא היה כתוב זאת כשאלוהים פגש את יעקב, עוד כשחלם חלום.

 בפסוקים כ'-כ"ב, לאחר שיעקב הקיץ משנתו, הוא עונה לאלוהים כי הוא יאמין בו רק אם האחרון ישמור עליו. כיוון שאלוהים דיבר אל יעקב בחלום, נשאלת השאלה מדוע יעקב השיב לו רק אחרי שהוא התעורר ולא בחלום עצמו.

 בנדר שנודר יעקב לאחר שהקיץ משנתו, הוא מדבר על אלוהים בגוף שלישי, ומיד לאחר מכן עובר לדבר אליו בגוף שני.

כדי ליישב את הקושי, הביטוי "אֲשֶׁר אַתָּה שֹׁכֵב עָלֶיהָ" מוחלף בביטוי "אֲשֶׁר אַתָּה רֹאֶה", בדומה להבטחת אלוהים לאברהם: . משוער שזוהי התוספת של העורך המקראי (R), כדי להתאים את דברי אלוהים ליעקב לחלומו של האחרון.

להלן מוצג הסיפור, כשהוא מופרד בין שני המקורות:

התייחסויות בברית החדשה
בבשורה על פי יוחנן אומר ישו לנתנאל: . ישו מנצל את הקרבה הגאוגרפית לבית אל ומתייחס לעצמו כסולם שעליו יעלו מלאכי האלוהים כמו בחלומו של יעקב.

התייחסויות בתרבות

יהודה פוליקר הוציא את היצירה "סולם יעקב" בשיתוף מקהלת "פרחי בית שאן", שהופיעה באלבום "לעיניך הכחולות" בשנת 1992.

הסיפור על חלום יעקב מופיע בשיר "יעקב" שכתב יאיר שדה והולחן על ידי גרי ולודבסקי. השיר בוצע במקור על ידי להקת "ללדין" ב-1994. בווידאו קליפ עצמו השתתף השחקן והמנחה שי אביבי. 

אזכור לחלום יעקב מופיע בשיר "מלאך מסולם יעקב" שכתב יורם טהרלב והלחינה נורית הירש. גם השיר "שער השמים" של ביני לנדאו מבוסס על סיפור חלום יעקב.

הנושא מופיע באמנות הציור באופן נרחב. הצייר מארק שאגאל צייר מספר יצירות הנוגעות לנושא זה, ועונות לשם "סולם יעקב". המפורסמת ביניהן הוא הציור "סולם יעקב" שנגנב ונמצא לאחר כ-20 שנה.
בעקבות פיגוע ההתאבדות הכפול בבאר שבע, בשנת 2004, הוקמה ברחבת בית עיריית באר שבע אנדרטה לזכר 16 חללי הפיגוע. האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל יעקב כהן והיא מבטאת את סולם יעקב, דרכו עולים המלאכים לשמים. גוף האנדרטה הארוך מרמז על שילדת אוטובוס חרוך. בימין האנדרטה כתוב ציטוט מתוך התיאור המקראי של חלום יעקב.

לקריאה נוספת
 
 יאיר זקוביץ, יעקב: הסיפור המפתיע של אבי האומה, הוצאת דביר, 2012, עמ' 50–64
 מרדכי ברויאר, פרקי בראשית, הוצאת תבונות, תשנ"ט, עמ' 510–518

קישורים חיצוניים

 מאמרים באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית
גו' מילגרום ויואל דומן, נרדם, הקץ!
גליה דורון, סולם יעקב
יצחק (איציק) פלג, מהו ה'סלם' שראה יעקב בחלומו?
 
 איתן קופר, "פרשת ויצא: מלאכים נמצאים בתוכנו", ישראל היום, 5 בדצמבר 2019

הערות שוליים

יעקב
סיפורי ספר בראשית
יעקב
פרשת ויצא
ניבוי עתידות ביהדות
בית אל