כבוד הכהנים

כבוד הכהנים  היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות  המחייבת את עם ישראל לכבד את שבט הכהנים שבתוכם .

אחת הדוגמאות של יישום מצווה זו היא ההקפדה לתת לכהן להיות העולה לתורה הראשון בכל קריאת התורה.

מקור המצווה
בחירת אהרן וזרעו לכהונה מוזכרת בספר שמות בשני מקומות:

 .

  .

הצווי המורה לעם לכבד את הכוהנים מובא בספר ויקרא, פרשת אמור:

 .

דיני המצווה
בתלמוד מבואר שמצווה זו נוהגת גם בזמן החורבן אפילו שאין הקרבת קרבנות ונוהגת אף בחוץ לארץ, וכך נפסק להלכה.

כהני חזקה

קיום המצווה בזמן הזה שנוי במחלוקת כיוון שהיום אין בידינו ספרי יוחסין, וחלק מהכהנים נחשבים רק ככהנים מכח חזקה. 
המגן אברהם כתב על אי-זהירות בקיום המצווה בפועל:

יש שהבינו את דבריו רק כביאור בן-זמנו כמצב של דיעבד - אך לכתחילה יש לקיים המצווה על סמך כלל ההלכתי ספק דאורייתא לחומרא.
לעומת זאת, יש שכתבו כי למעשה אין דעת המגן-אברהם להקל במצווה, ומכיוון שכך אין להטיל ספקות בכהני זמנינו, כי יש לסמוך על תורת חזקה וכן על הכלל ההלכתי "כל המשפחות בחזקת כשרות.

כהן קטן
קיימים חילוקי דעות בין הפוסקים אם חייבים לקדש כהן שעומד לפני גיל המצוות; לפי דעת בעל שולחן ערוך הרב אין חיוב. לעומתו יש סוברים כי כן מקדשים כהן קטן, והואיל שהמצווה היא מדאורייתא יש להחמיר ביישום המצווה.

יישומים
חז"ל פרטו מקרים מסוים, כדוגמה, בהם מקיימים את מצוות "וקדשתו". היישום הנפוץ ביותר במאמרי חז"ל הוא יישום של התנא רבי ישמעאל כפי שהוא מופיע בברייתא בתלמוד:

לפתוח ראשון
לדעת רש"י הכוונה ל"כל דבר כבוד בין בתורה בין בישיבה הוא ידבר בראש". לדעת הרמב"ם הכוונה לעלות ראשון בקריאת התורה, וכפי שנוהגים בדבר עד היום כל קהילות ישראל, לעלות את הכהנים בקריאה הראשונה.

למעשה במשנה ברורה פסק שיש לכבד את הכהנים הן בדברי קודש והן בדברי חול:

לברך ראשון
יש שמפרשים שהכוונה לברכת הזימון, כך שבכל פעם שאוכלים עם כהן, יש לכבד אותו לזמן. בשולחן ערוך הרב, כתב המחבר שלא מועיל מה שאומרים בזימון "ברשות הכהן" אם הכהן אכן לא מחל במפורש על כך.

רש"י בפירושו על התלמוד כתב שבכלל חיוב זה, יש לכבד את הכהן באמירת "ברכת המוציא", לפני כל המסובים.

מנה יפה ראשון
כיבוד זה הוא אף בענייני חול, שיש להקדים את הכהן בכל חלוקה שהיא.

מלשון הברייתא "ליטול מנה יפה ראשון" ולא סתם "ליטול מנה יפה", כתבו התוספות, שמדובר כשכל החלקים יפים ומאותו סוג בעיני הבוחרים, אזי נותנים לכהן בכבוד לבחור חלקו לפני כל הנאספים, אך איו חיוב לתת לכהן יותר משאר כל האנשים..

יש גורסים בברייתא דבי רבי ישמעאל ליטול שמשמעו ייקח בעצמו, ויש גורסים לתת לו שמשמעו שיתנו לו בכבוד ולא יכריחנו לטרוח לקחת בעצמו.

יש מפרשים את משמעות "ליטול מנה יפה ראשון" בחלוקת לחם הפנים, אולם משמעות זו לא התקבלה כי הכהנים הם מחלקים את הלחם בין עצמם בלי אפשרות לישראל לקדשו בכך.

דינים נוספים
חז"ל הוסיפו מקרים נוספים בהם רצוי להראות קדושה כלפי הכהן. בספרי מובא שאין להכריח את הכהן לצאת מחוץ למחיצתו לעזור לעם להביא את קרבנותיהם. כמו כן, פרשני המקרא הסבירו שאל למצורע להכריחו לצאת ממקומו יותר מדי.

בתלמוד ירושלמי מופיע שבהליכה של קבוצת אנשים, יש לתת לכהן את המקום האמצעי והמכובד ביותר.

יש לתת דין קדימה לכהן שמבקש צדקה בתור עני, לפני ישראל. ההלכה קובעת גביית תשלום מופרז לאדם שמבייש כהן ברבים.

האיסור להשתמש בכהן
בכלל החיוב לכבד את הכהנים, נאסר גם על בזיונם. ולכך אין להשתמש בכהן כפועל או בעבודה כל שהיא, אפילו עבודה קלה. סיבת האיסור הוא כיוון שהכהן נחשב כקודש ההשתמשות בו לעבודה של חול נחשבת כמעילה. האיסור חל אפילו בזמן שאין בית המקדש קיים.

יש שכתבו שהרשות נתונה לכהן לוותר על קדושתו, בתנאי שהוא מוחל מרצון עצמו. יש דעה שהאיסור זה הוא מדאורייתא, ובהתאם לכך אף להשתמש בכהן קטן (לפני בר מצווה) אסור.

לפי פסק השולחן ערוך הרב הכהן רשאי למחול על ההשתמשות בו רק כאשר ניתַן לו תענוג או שכר כלשהו בשימוש המבוקש. הרב אברהם שפירא הדגיש כי על אף האיסור לאחרים להשתמש בכהן, אין הכהן פטור ממצוות חסד.

כהן לעומת זקן ותלמיד חכם 
סדרי הקדימות של קדושת הכהן לעומת החיוב בכבודו של אדם זקן לא נכתב בספרות ההלכה והפוסקים. אכן בתלמוד ירושלמי על-פי המשמעות בתורה מבואר כי יש להעדיף את הכהן על פני הזקן.

אמנם כבוד תלמידי חכמים קודמים לכבוד הכהן, שמעלת התלמיד חכם גדולה יותר, ולכן כאשר ישנם תלמיד חכם וכהן, יש להעדיף ולהקדים את כבודו של התלמיד חכם, כדברי המשנה במסכת הוריות . ואפילו אם התלמיד חכם מוחל על כבודו, אסור לכבד את הכהן עם הארץ, אלא אם כן התלמיד חכם עצמו נותן רשות לכהן לברך, שבכך ניכר כי התלמיד חכם הוא החשוב.

ראו גם
 טומאת כהן
 איסורי נישואים לכהן
 בת כהן

לקריאה נוספת

ספר קדושת הכהנים כהלכתה, הרב משה הכהן גרוס, בית שמש תשס"ה
ספר כבוד הכהן, בני ברק תשס"ה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

תרי"ג מצוות
מצוות עשה
כהונה
מצוות הנוהגות בזמן הזה
פרשת תצוה
פרשת אמור
מניין מצוות שמירת הלשון לפי החפץ חיים
כבוד בהלכה