הוועד הישראלי לאונסק"ו

הוועד הישראלי לאונסק"ו מייצג גופים שלטוניים וציבוריים וארגונים לא ממשלתיים בתחומי החינוך, המדע, התרבות, מדעי האדם והחברה, מידע לכל ומורשת עולמית. הוועד הוא גוף מייעץ לממשלה בקביעת מדיניות מול מטה אונסק"ו ופעולותיו בישראל.

היסטוריה

ב-16 בספטמבר 1949 מדינת ישראל הצטרפה לארגון אונסק"ו. במהלך השנים הראשונות מעורבות אונסק"ו בישראל הייתה מינימלית. על אף יכולתה הגבוהה בתחומי העניין של אונסק"ו מדינת ישראל הפעילה את השפעתה בארגון בעיקר על פי המצב המדיני-פוליטי באזור המזרח התיכון.

מעמדה הבינלאומי של ישראל עבר תהפוכות; עד שנת 1992 הייתה ישראל מבודדת יחסית, והפעילות באונסק"ו תפסה מקום שולי אצל מקבלי ההחלטות בישראל. לאחר מכן, התהדק שתוף הפעולה עם מטה הארגון בפריז ועם ועדים לאומיים של מדינות חברות בארגון.

ב-14 באוקטובר 2016 הורה שר החינוך נפתלי בנט להשעות כל פעילות עם אונסק"ו כתגובה להצבעת הארגון להחלטה שניסחה הרשות הפלסטינית בנוגע לשלילת זיקה בין היהודים לכותל המערבי והר הבית.

דרכי פעולה
מליאת הוועד הישראלי מתכנסת לפחות פעם בשנה. לצד הוועד פועל צוות היגוי המתכנס בדרך כלל מספר פעמים בשנה ודן בעניינים שוטפים.

למזכירות הוועד הישראלי ועדות תחום: חינוך, תרבות, מדע, מידע לכל, מדעי האדם והחברה ומורשת עולמית. לוועדות אילו צוותי משנה העוסקים בין היתר בחינוך גבוה, בתי ספר מסונפים לאונסק"ו, הידרולוגיה, האדם והביוספרה, איכות סביבה, אוקיינוגרפיה, מוזיקה, מורשת לא מוחשית, מגדר וחברה. לכל ועדה צוותי עבודה / חשיבה וועדות משנה (כ-100 פעילים).

תיקי מורשת עולמית של אונסק"ו מטופלים בישראל על ידי הוועד הישראלי לאונסק"ו, הנמצא תחת פיקוח משרד החינוך והתרבות. שרת החינוך יפעת שאשא-ביטון היא נשיאת אונסק"ו בישראל. ועדת מורשת עולמית של אונסק"ו ישראל היא שמחליטה כל שנה אילו אתרים ישראלים יוגשו להכרזה העולמית.

תפקידי הוועד

 לקיים קשרי עבודה ומידע שוטפים לתאם ולבצע תוכניות פעולה עם מטה הארגון, עם ועדים לאומיים של מדינות חברות ועם ארגונים בינלאומיים לא ממשלתיים.
 לייצג את ישראל ולהשתתף במפגשי ועדות בין-ממשלתיות וכנסים מקצועיים, הוועידה כללית והוועד המנהל של אונסק"ו.
 ליזום, לעודד ולארגן פעולות וכנסים בישראל ומחוצה לה בהתאם ליעדי אונסק"ו.
 להפיץ מידע על פעילויות ויוזמות הוועד הישראלי לאונסק"ו למדינות חברות.
 ליישם אמנות בינ"ל (מורשת תרבות עולמית, תרבות לא מוחשית, מורשת תת-ימית, מניעת אפליה בחינוך, זכויות אדם).
 להפעיל ועדות בתחומי הפעולה של אונסק"ו; חינוך, תרבות, מדע, מידע לכל, מדעי אדם וחברה, מורשת עולמית.
 לתאם פעילות גופים ממשלתיים וארגונים לא ממשלתיים עם ועדות אונסק"ו.

מבנה ארגוני

המבנה הארגוני של הוועד הישראלי לאונסק"ו משקף את מבנה מטה אונסק"ו בפריז ומותאם לקונטקסט הישראלי. הרעיון המונח בבסיס המבנה הוא: ייצוג ממשלתי יחד עם ייצוג של החברה האזרחית.

הוועד המנהל -  פועל על פי תקנון מאושר על ידי הממשלה. מורכב מ-21 חברים המתמנים בתוקף תפקידם ומומחיותם: בוועד חברים גם מומחים ומשקיפים בתחומי העניין של אונסק"ו. כל יו"רי ועדות תחום, צוותי עבודה וועדות משנה חברים בוועד (44 נציגים). תפקידי הוועד המנהל הם לאשר את תוכנית העבודה והתקציב הדו-שנתיים ולמנות חברים חדשים ויו"רי ועדות. תדירות פגישותיו הם פגישה אחת לשנה.
 צוות היגוי -  חברי צוות ההיגוי הם יו"רי ועדות אונסק"ו ונציגי משרדי ממשלה, מרכז הצוות הוא מזכ"ל הוועד הישראלי לאונסק"ו (14 חברים). תפקידיו של צוות ההיגוי הם: לקבוע קווים מנחים לפעילות השוטפת של מזכירות הוועד הישראלי לאונסק"ו ולעקוב אחר ביצוע תוכנית העבודה של הוועד הישראלי לאונסק"ו.
 מזכירות -  צוות המזכירות כולל שני עובדים; מזכ"ל וראש לשכה.

חברי הוועד
בוועד הישראלי לאונסק"ו יושבים נציגי הממשלה, ממשרד החינוך, החוץ, המדע, התרבות והספורט ונציגי גופים נוספים, כמו האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, המכון הגיאולוגי לישראל, המכון לחקר הימים והאגמים, המועצה להשכלה גבוהה ועוד.

נשיא הוועד הוא שר החינוך, יושב הראש הוא מנכ"ל משרד החינוך, והמזכ"לית היא ד"ר דלית אטרקצ'י.

ראו גם

 רשימת אתרי מורשת עולמית
 רשימת אתרי מורשת עולמית בישראל

הערות שוליים

ישראל: ארגונים ממשלתיים
אונסק"ו
יחסי האו"ם–ישראל