1955 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1955.

אסטרונומיה 
 20 ביוני – ליקוי חמה ארוך במיוחד (7 דקות ו-8 שניות) בדרום-מזרח אסיה. במהלך אלף שנים מתרחשים רק שבעה אירועים מסוג זה.
 יוני - פרד הויל ומרטין שוורצשילד (Martin Schwarzschild) מתארים את המנגנון בו נוצר כוכב ענק אדום.
 תצפיות של יאן אורט מוכיחות כי אור מקוטב שמגיע מערפילית הסרטן הוא תוצר של קרינה סינכרוטרונית.

ביוכימיה
 מריאנה גרונברג-מנגו (Marianne Grunberg-Manago) וסברו אוצ'ואה בודדו אנזים (Polynucleotide Phosphorylase) שמזרז סינתזה של RNA מנוקלאוטידים. ההנחה כי זהו RNA פולימראז התבררה מאוחר יותר כשגויה.
 גילוי DNA פולימראז על ידי ארתור קורנברג.
 26 בפברואר – רוזלינד פרנקלין פרסמה תוצאות צילומי רנטגן של גבישי וירוס מוזאיקת הטבק ובו קביעה כי מקלוני הווירוס אחידים בגודלם, צעד משמעותי לקראת גילוי מבנה הווירוס.
 22 בדצמבר – גילוי כי לאדם יש 46 כרומוזומים על ידי ציטוגנטיקאי סיני ג'ו חין טייו (Joe Hin Tjio) וגנטיקאי שוודי אלברט לבאן (Albert Levan).

גאוגרפיה
 30 בנובמבר – משלחת סובייטית הראשונה לחקר אנטארקטיקה יוצאת לדרך. פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1957. המטרה המרכזית הייתה להקים תשתית לבסיס "מירניי" (Mirny Station) ולאתר מקום להקמת תחנת ווסטוק וסובטצקייה (Sovetskaya).
 המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי יוצאת לדרך. ב-2 במרץ 1958 הם השלימו מסע פנים יבשתי של 3,473 ק"מ דרך הקוטב הדרומי
 הגאוכימאי קלייר קמרון פטרסון מציג תוצאות מדידה של גיל כדור הארץ בעזרת יחס האורניום-עופרת שנמדד במטאוריט ממכתש המטאור שבאריזונה.

זואולוגיה 
 בּרנרד הֵבֶלְמַנְס (Bernard Heuvelmans), זואולוג בלגי, מפרסם את הספר "בעקבות חיות לא-נודעות" (On the Track of Unknown Animals) וטובע את המושג קריפטוזואולוגיה.

טכנולוגיה 
 ז'ורז' דה מסטראל מקבל פטנט על המצאת צַמְדָּן (בלועזית ולקרו ובעברית מדוברת, סקוץ')
 בניית שעון אטומי מדויק ראשון במעבדה הלאומית לפיזיקה  בבריטניה.
 בניית תנור מיקרוגל לשימוש ביתי על ידי חברת Tappan. המוצר היה גדול ויקר ולא התקבל על ידי הציבור.
 נבנה שלט רחוק ראשון לטלוויזיה על ידי חברת זנית אלקטרוניקה
 הושלמה בנייתו של גשר סטרומסונד (Strömsund Bridge) בשוודיה, גשר מעוגן כבלים משמעותי ראשון בתקופה המודרנית

כימיה
 19 בפברואר – סינתזה של מֵנְדֵּלֵבְֿיוּם (Md), יסוד כימי מלאכותי מתכתי ורדיואקטיבי, מס' 101. זהו היסוד ה-9 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים.

מדעי המחשב 
 2 באוקטובר – פעולתו של אניאק, מהמחשבים הראשונים בעולם, הופסקה לאחר שפעל ברציפות מ-1947.
 מוריס וינסנט וילקס פרסם מאמר בנושא מיקרוקוד.
 שימוש ראשון במושג מעבד תמלילים על ידי איש מכירות של מכונות כתיבה של IBM, בעברו אלוף הפלות בלופטוואפה (Ulrich Steinhilper).
 תאגיד ראנד מפרסם טבלת מספרים אקראיים

מתמטיקה 
 השערת טניאמה-שימורה מוצגת לראשונה על ידי יוטקה טניאמה בכינוס ביפן.

פיזיקה 
 גילוי אנטיפרוטון על ידי קבוצת מדענים בראשות אמיליו סגרה.
 יוסף (ג'וזף) רוטבלט מפרסם כי רמת הזיהום בנשורת גרעינית לאחר הניסוי של פצצת מימן שהוטלה באטול ביקיני שבאוקיינוס השקט גבוהה ממה שפורסם רשמית.
 ברטראנד ראסל פרסם בלונדון את עצומת ראסל - איינשטיין, העצומה בחתימת אלברט איינשטיין, מקס בורן, ומדענים מובילים נוספים, נועדה להפנות את תשומת לבם של פוליטיקאים מובילים לסכנות שבפיתוח נשק גרעיני.

רפואה
 נרשם הפטנט על השימוש בטטרציקלין (Tetracycline).
 פרסום תיאור אפקט פלצבו.
 תרכיב סאלק, חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים מאושר לשימוש על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA)

פרסים 
 פרס נובל
 פרס נובל לפיזיקה - ויליס לם, על גילוייו בנוגע למבנה הדק של ספקטרום המימן; פוליקרפ קוש, על הקביעה המדויקת של המומנט המגנטי של האלקטרון.
 פרס נובל לכימיה - וינסנט דו ויניו, על עבודתו על תרכובות גופרית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי
 פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אקסל הוגו תאודור תאורל (Axel Hugo Theodor Theorell), שוודיה, מחקר על אנזימים ופעולתם, במיוחד אנזימים מחמצנים.
פרס ישראל
 מדעים מדויקים - מיכאל פקטה
 מדעי החיים - ישראל רייכרט
 מדעי החיים - יעקב בן-תור
 מדעי החיים - עקיבא פרומן
 מדעי הרפואה - בנימין שפירא
 מדעי הרפואה - שרה הסטרין-לרנר

נולדו
 24 בינואר – אלן סוקל, פיזיקאי אמריקאי, ידוע במיוחד בשל פרשת סוקל, פרסום פרודיה על פוסטמודרניזם
 24 בפברואר – סטיב ג'ובס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, השתתף בהקמת חברת אפל והיה המנכ"ל הראשון שלה, (נפטר ב-2011).
 20 באפריל – סְוָנְטֶה פֶּבּוֹ, גנטיקאי אבולוציוני שוודי, מן האבות המייסדים של תחום הפלאוגנטיקה.
 19 במאי – ג'יימס גוסלינג, מתכנת מחשבים קנדי, אבי שפת התכנות Java.
 8 ביוני – טים ברנרס-לי, פיזיקאי בריטי ממציא WWW) World Wide Web).
 7 בספטמבר – יפים זלמנוב, מתמטיקאי סובייטי-אמריקאי זכה במדליית פילדס.
 28 באוקטובר – ביל גייטס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, ממקימי חברת מיקרוסופט.
 4 בנובמבר – דייוויד ג'וליוס, פיזיולוג וביוכימאי אמריקאי, יהודי, עוסק במדעי המוח, מוכר בזכות הישגיו בהבנת המנגנונים המולקולריים של תחושת כאב וחום, עליהם הוענק לו פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2021)
 22 בדצמבר – תומאס סוּדהוֹף, ביוכימאי אמריקאי-גרמני המוכר בעיקר בגלל מחקריו על העברה סינפטית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2013).

נפטרו 
 11 במרץ – אלכסנדר פלמינג, רופא ומדען סקוטי, מגלה הפניצילין, האנטיביוטיקה הראשונה. חתן פרס נובל. (נולד ב-1881).
 18 באפריל – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1879).
 12 באוגוסט – ג'יימס סאמנר, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1887).
 13 בדצמבר – אנטוניו אגש מוניש, רופא פורטוגזי, חתן פרס נובל (נולד ב-1874).

קישורים חיצוניים

הערות שוליים