1949 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1949.

אסטרונומיה וחקר החלל

 מדידה של קרני רנטגן שמקורם בשמש על ידי הרברט פרידמן (Herbert Friedman) בעזרת מיכשור מדידה ששוגר מחוץ לאטמוספירה על גבי טיל V-2  כדי להתגבר על הבליעה של קרינה זו על ידי האטמוספירה, צעד משמעותי בהתפתחות מדעי החלל בעזרת אסטרונומיית רנטגן
 26 בינואר – הפעלה ראשונה של טלסקופ בקוטר של כ-5 מ' במצפה הכוכבים פאלומר, טלסקופ הייל. היה הטלסקופ הגדול בעולם עד לשנת 1974
 14 ביוני – מקוק רזוס "אלברט השני" היה ליונק הראשון ששרד מסע לחלל באמצעות טיל V-2 ששוגר על ידי ארצות הברית. הוא נהרג במהלך הנחיתה

ביולוגיה 

 ג'ון הלדיין מציע יחידת מידה המודדת שינויים אבולוציוניים במאגר גנים בשם דרווין
 קונראד לורנץ מפרסם את הספר "טבעת המלך שלמה" על מחקר בהתנהגות בעלי חיים

טכנולוגיה 
שעון אטומי ראשון נבנה במכון התקנים הלאומי האמריקאי, בשלב זה פחות מדויק משעון קוורץ
 קלוד שאנון מפרסם מאמר בו הובאו יסודות מתורת הדגימה העוסקת באותות מתמשכים
 המצאת מוניטור הולטר  על ידי הביופיזיקאי האמריקאי נורמן הולטר (Norman Holter)

כימיה 
 פיתוח שיטה לתיארוך פחמן-14 על ידי הכימאי האמריקאי וילארד פרנק ליבי
 גילוי מבנה תלת־ממדי של פניצילין על ידי דורותי קרופוט הודג'קין

מתמטיקה ומדעי המחשב 
 6 במאי – הפעלת EDSAC, מחשב בריטי ראשון.
 ג'ון רנץ' (John Wrench) מבצע חישוב של פאי עד לספרה 2037 באמצעות מחשב ENIAC.
דאטארייה רמאצ'אנדרה קפרקר מראה תכונה מיוחדת של קבוע קפרקר

פיזיקה
 הפיזיקאי הבריטי פרימן דייסון מראה כי הגישות השונות לאלקטרודינמיקה הקוונטית אקוויוולנטיות ומציג את סדרת דייסון

פסיכולוגיה
 ניסוח חוק מרפי

רפואה

בדיקת אולטרה סאונד רפואית ראשונה בוצעה על ידי ג'ון ויילד (John J. Wild) כדי להעריך את עובי דופן המעי בניסיון לאבחן גידול
שימוש במלחי ליתיום כתכשיר מייצב מצב רוח

פרסים 
 פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - הידקי יוקאווה, יפן, על ניבוי קיום מזונים על בסיס עבודתו התאורטית על כוחות גרעיניים
 פרס נובל לכימיה - ויליאם פרנסיס גיאקו, על תרומותיו לתחום התרמודינמיקה הכימית
 פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - וולטר רודולף הס (Walter Rudolf Hess), שווייץ, על מיפוי תפקודי מרכז המוח; אנטוניו אגש מוניש על גילוי הטיפול בלובוטומיה

נולדו
 

 25 בינואר – פול נרס, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2001 על חלקו בגילוי משפחת חלבונים שיש להם תפקיד מרכזי בוויסות מחזור התא
 30 בינואר – פיטר אגרה, רופא וביולוג מולקולרי אמריקאי, חתן בפרס נובל לכימיה ב-2003  על חלקו בגילוי אקוופורינים (Aquaporin), תעלות שמעבירות מולקולות מים דרך קרום התא
 19 בפברואר – פרץ לביא, פסיכולוג ישראלי, חוקר הפיזיולוגיה והפתולוגיה של השינה
 28 במרץ – מייקל יאנג, כרונוביולוג אמריקאי. חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2017, על חלקו במחקר בתחום השעון הביולוגי
 4 באפריל – שינג טונג יאו (Shing-Tung Yau), מתמטיקאי סיני זכה במדליית פילדס לשנת 1982
 6 באפריל – הורסט שטורמר (Horst Ludwig Störmer), פיזיקאי אמריקאי יליד גרמניה, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1998 על חלקו בגילוי צורה חדשה של נוזל קוונטי עם אקסיטציות של מטען שבור
 18 באפריל – צ'ארלס פפרמן (Charles Fefferman), מתמטיקאי אמריקאי זכה במדליית פילדס לשנת 1978
 26 במאי – וורד קנינגהם, מהנדס תוכנה אמריקאי שהגה את רעיון הויקי
 21 באוגוסט – דייוויד פוליצר, פיזיקאי יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2004 על חלקו במחקר בתחום מחקריו בתחום הכרומודינמיקה הקוונטית 
 1 בנובמבר – מייקל גריפין, פיזיקאי ומהנדס אמריקאי, מנהלה ה-11 של נאס"א עד 2009 ותת-מזכיר ההגנה לענייני מחקר והנדסה מ-2018

נפטרו

 22 בפברואר – פליקס ד'ארל (Felix d'Herelle), מיקרוביולוג צרפתי קנדי, שותף לגילוי הבקטריופאג'ים, עסק במחקר על השימוש רפואי בהם, (נולד ב-1873)
 30 במרץ – פרידריך ברגיוס, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1931 על חלקו בפתוח שיטות כימיות בלחץ גבוה, (נולד ב-1884)
 27 במאי – אגידיוס אלינג (Ægidius Elling), מהנדס נורווגי, חוקר וממציא חלוץ בתחום טורבינת גז (נולד ב-1861)
 8 באוקטובר – לאונור מיכאליס, ביוכימאי ופיזיקאי יהודי-גרמני-אמריקאי, שמו ידוע בעיקר בזכות חלקו בפיתוח מודל קינטיקת מיכאליס-מנטן לתיאור הקינטיקה של פעילות אנזימים (נולד ב-1875)

קישורים חיצוניים