דניאל הרשקוביץ

הרב דניאל הרשקוביץ (נולד ב-2 בינואר 1953, ט"ו בטבת ה'תשי"ג) הוא מתמטיקאי ופוליטיקאי ישראלי, מכהן כנציב שירות המדינה וכרב שכונת אחוזה בחיפה. הוא פרופסור אמריטוס למתמטיקה וכיהן כיו"ר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח (המולמו"פ), כנשיא אוניברסיטת בר-אילן, כשר המדע והטכנולוגיה, כיושב ראש מפלגת "הבית היהודי" וחבר הכנסת מטעמה בכנסת ה-18, וכדיקן הפקולטה למתמטיקה בטכניון.

ביוגרפיה
דניאל הרשקוביץ נולד בחיפה לדוד אהרן הרשקוביץ ושרה נעמי לבית שלזינגר, ניצולי השואה מהונגריה. האב, ניצול אושוויץ, נפצע במלחמת העצמאות ועבד במשרד המסחר והתעשייה. האם, נצר למשפחת רבנים (אביה היה צאצא דור 11, בן אחר בן, מרבי מרדכי יפה "בעל הלבושים"), ניצלה בילדותה בבודפשט ברכבת קסטנר, ובישראל לימדה במכללת שאנן. הרשקוביץ סיים בגיל 16.5 את לימודיו התיכוניים בתיכון הדתי לבנים "יבנה" בחיפה ולאחר מכן למד בישיבת מרכז הרב בירושלים, אך לדבריו "לא הפכתי להיות קוקניק". שירת למעלה מחמש שנים בחיל המודיעין והגיע לדרגת רב-סרן. את השכלתו האקדמית רכש בטכניון – תואר ראשון, תואר שני ותואר דוקטור – כולם במתמטיקה. במשך כשלוש שנים כיהן כפרופסור באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון בארצות הברית. החל משנת 1996 מכהן כפרופסור מן המניין בפקולטה למתמטיקה שבטכניון (כיום הוא פרופסור אמריטוס). בין השנים 1996–1999 שימש כראש היחידה ללימודי המשך ולימודי חוץ של הטכניון, בין השנים 2000–2004 כיהן כדיקן הפקולטה למתמטיקה, ובשנים 2005–2009 כיהן כיו"ר ארגון הסגל האקדמי בטכניון. הוא מחזיק בקתדרה ע"ש יוג'ין ומרלין שפירו.

הרשקוביץ פרסם כ-90 מאמרים מדעיים. שימש חבר בוועדות המארגנות של כינוסים מדעיים בינלאומיים רבים, ובחלק מן המקרים אף עמד בראש הוועדה המארגנת. היה העורך הראשי של כתב העת המדעי "The Electronic Journal of Linear Algebra" ועורך בכיר של כתב העת המדעי "Linear Algebra and its Applications". בין 2002 ל-2008 כיהן כנשיא האגודה הבינלאומית לאלגברה ליניארית. שימש כנשיא אוניברסיטת בר-אילן מאוקטובר 2013 עד אוקטובר 2017. בתחילת מרץ 2018 מונה ליו"ר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח (המולמו"פ). שר המדע והטכנולוגיה, אופיר אקוניס, אמר כי "פרופ' דניאל הרשקוביץ מביא לתפקיד שילוב ייחודי של עולם האקדמיה והמחקר עם היכרות מעמיקה מבפנים של עולם הממשל והמדיניות. שילוב זה עושה אותו ראוי ומתאים במיוחד לתפקיד."

לצד עיסוקיו האקדמיים, מכהן הרשקוביץ כרבה של שכונת אחוזה בחיפה. הוא הוסמך לרבנות על ידי הרב שאר ישוב כהן, הרב שלמה שלוש והרב נחמיה ראטה (תשנ"ה), ובעל כושר לרבנות שכונה מהרבנות הראשית לישראל (תשס"א). לפי בקשת הרב בנימין זאב בנדיקט והקהילה הדתית בשכונת אחוזה, החל למלא מניסן תשנ"ז (1997) את מקומו של הרב בנדיקט בפעילויות השונות באחוזה (העברת שיעורי תורה, תשובות לשאלות הלכתיות, מכירת חמץ, סידור חופה וקידושין ועוד). בניסן תשס"ג (2003) הוכתר רשמית כרב השכונה. הרב הרשקוביץ מעביר שיעורים ביהדות בקהילות שונות בחיפה וברחבי הארץ.

בין הפעילויות הציבורית שלו בעבר ובהווה: נשיא בית הדין המשמעתי של הטכניון, יו"ר חבר הנאמנים של מכללת שאנן, חבר בחבר הנאמנים של בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים - מכון לב, חבר במועצה האקדמית של המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה, חבר בחבר הנאמנים של המכללה האקדמית נתניה, חבר מועצת ההסמכה של לשכת המבקרים הפנימיים בישראל, חבר ועדת החינוך של עיריית חיפה, חבר בפורום לאחריות לאומית, חבר במועצת החוקה - חיפה והצפון של "חוקה בהסכמה" מטעם המכון הישראלי לדמוקרטיה, חבר בוועדת ההיגוי העליונה ללימודי מדע וטכנולוגיה של מערכת החינוך, יו"ר הוועד המנהל של המרכז להשתלמות מורים במדעים וטכנולוגיה, חבר הוועד המנהל של המרכז לחינוך יהודי באוניברסיטת חיפה, עמית במכון לאסטרטגיה ציונית, חבר ועדת האתיקה וועדת החולה הנוטה למות של בית החולים כרמל, וחבר בארגון הרבנים "בית הלל" שפועל ליצור מנהיגות תורנית מחוברת לחברה הישראלית. נמנה עם חבר השופטים להענקת פרס ישראל לשנת תשע"ה.

על פועלו, זכה הרשקוביץ להוקרה רבה, בישראל ומחוצה לה. בין היתר, קיבל בשנת 1982 את פרס לנדאו למחקר. בשנת 2008 קיבל את מגן נגיד רוטרי לסובלנות. בשנת 2011 קיבל את התואר עמית כבוד של בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים, בשנת 2013 קיבל את עיטור הכבוד "Marin Drinov "with ribbon של האקדמיה הבולגרית למדעים, בשנת 2014 קיבל תואר כבוד של המכללה האקדמית נתניה, בשנת 2015 קיבל את התואר עמית כבוד של מכללת שאנן, ובשנת 2017 קיבל את עיטור הכבוד Order of Merit של ממשלת הונגריה . הרשקוביץ קיבל גם את אות יקיר העיר חיפה לשנת 2021.

פעילותו הפוליטית והציבורית
הרשקוביץ נמנה עם מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים ציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכו') ואף חתם עליה יחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין ומהשמאל.

ב-8 בדצמבר 2008, נבחר ליו"ר מפלגת "הבית היהודי", התארגנות פוליטית חדשה שהורכבה מהמפד"ל, מולדת ותקומה. הבחירה נעשתה על ידי מועצה ציבורית עצמאית, מבין שלושה מועמדים אחרים והוצב בראש הרשימה. זמן קצר לאחר מכן, עוד בטרם הוגשו הרשימות, פרשו מולדת ותקומה מהבית היהודי והתמודדו במסגרת האיחוד הלאומי שהוקם מחדש. הרשקוביץ נבחר לכנסת ה-18 לאחר ש"הבית היהודי" זכו ב-3 מנדטים בכנסת ה-18. עם הצטרפות המפלגה לממשלת ישראל ה-32 הוא מונה לשר המדע והטכנולוגיה, משרד שנולד מפיצול משרד המדע, התרבות והספורט למשרד המדע והטכנולוגיה ומשרד התרבות והספורט.

ב-2009 הביא למינויו של שר-שלום ג'רבי, למנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה. המינוי זכה לתמיכת היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז, חרף קביעתה של ועדת מינויים, בראשות נציב שירות המדינה, שג'רבי אינו מתאים לתפקיד. בעקבות עתירה של התנועה לאיכות השלטון, ביטל בג"ץ את המינוי וקבע כי ההחלטה חורגת ממתחם הסבירות המינהלית.

מאז בחירתו פעל הרשקוביץ ליצירת שילוב בין תורה למדע, ובמסגרת זו הוציא קול קורא לתמיכה ממשלתית ביוזמות מסוג זה. הרשקוביץ עמד בראש ועדת השרים לשיקום מפוני גוש קטיף וצפון השומרון, והיה אחראי על מנהלת השירות הלאומי, שנכנסה תחת חסות משרד המדע והטכנולוגיה.

באוקטובר 2013, לקראת הבחירות לכנסת ה-19 והפריימריז למפלגת הבית היהודי, הודיע הרשקוביץ על פרישתו מהמירוץ על ראשות המפלגה ועל תמיכתו בחה"כ זבולון אורלב. לאחר שאורלב נוצח בהפרש ניכר על ידי נפתלי בנט, פרש מהחיים הפוליטיים, ושב לתפקידו בטכניון, אך לא הספיק להרצות בטרם נבחר לשמש כנשיא אוניברסיטת בר-אילן.

נציב שירות המדינה 
ב-12 בספטמבר 2018 אישרה הממשלה את מינויו לנציב שירות המדינה. הוועדה למינויו בראשות השופט חנן אפרתי אישרה את המינוי אך גינתה את ניסיונו בעבר למנות את מזכ"ל הבית היהודי למנכ"ל משרד המדע. כמו כן קבעה הוועדה כי השכלתו של הרשקוביץ אינה רלוונטית לתפקיד.

הוא ביקש להאציל סמכויות ניהול שוטפות בגזרת ההון האנושי למנכ"לים של משרדי הממשלה ויחידות הסמך. לגישתו, הנציבות תתמקד בגיוסים, הכשרות ובניית עתודות ניהוליות. גם ביקשו להרחיב את העבודה מהבית.

בתקופת כהונתו היה עיכוב ניכר במינוי בכירים, בהם מנכ"לים של משרדי ממשלה, פרקליט המדינה, מפכ"ל המשטרה, נציב בתי הסוהר, החשב הכללי, מנהל אגף התקציבים ומנהלי רשויות ממשלתיות. זאת בעקבות המשבר הפוליטי.

כחלק מהרפורמה שהעבירה הנציבות בהמשך לפיילוט משנת 2017 (לפני תחילת כהונתו של הרשקוביץ), שהעבירה סמכויות קביעת תקנים של כוח אדם בשירות המדינה ממנה לגופים הממשלתיים: משרדי הממשלה, יחידות הסמך ובתי החולים יוכלו לקבוע בעצמם משרות, תקנים, דרגות ומסלולי קידום. אישר הרשקוביץ מינוי של בעלי תפקידים ללא מכרז.
הגופים חולקו ל-3 קבוצות מבחינת העברת הסמכויות: תקינה מלאה (כל הסמכויות עוברות), חלקית (רק חלק מהסמכויות עוברות) וקבוצה שתיוותר מחוץ לאצילת הסמכויות.

בתפקידו כנציב שירות המדינה קבע כי אדם פסול לשרת בתפקיד ציבורי, אפילו אם החוק מתיר לו, במידה והוא כשל מוסרית. הרשקוביץ פסל מינוי של רופא, שזכה במכרז של שירות המדינה, כי בעברו הורשע בפדופיליה. אותו רופא תבע את הנציבות בבית הדין לעבודה - וזכה בתביעה. הרשקוביץ, בשם הנציבות, עתר לבג"ץ, שהפך את פסיקת בית הדין לעבודה והצדיק את העיקרון שקבע הנציב הרשקוביץ.

ב-2023 בעקבות עבודה משותפת של הסתדרות עובדי המדינה עם הממונה על משרדי הממשלה ואגף בכיר גיוס ומכרזים בנציבות שירות המדינה, הכריז על פיילוט לשנתיים לפיו עובדי מדינה ותיקים, ללא השכלה אקדמית, יוכלו להתמודד במכרזי כוח אדם בשירות המדינה, כאשר הם בעלי ניסיון מקצועי רלוונטי, עשיר ומשמעותי.

ביקורת על תפקודו כנציב שירות המדינה 
ביקורת רבה הופנתה לתפקודו של הרשקוביץ כנציב שירות המדינה. בכלל זה על מינויים לא ראויים, על משרות שלא אוישו זמן רב, על תלונות לנציבות שנותרו ללא מענה ועל הפרות בכירים שלא טופלו על ידו. אלה כללו בין השאר את מינויו הזמני של צחי ברוורמן לתפקיד מנכ"ל משרד ראש הממשלה, במקביל לתפקידו כמזכיר הממשלה, למרות ניגוד העניינים המוסדי; מינויו של שילה אדלר, מנכ"ל מועצת יש"ע לתפקיד ראש מנהל תכנון ופיתוח התשתיות במשרד התחבורה, שנטען כי תנאי המכרז הממשלתי הוגמשו כדי להתאימם אישית לו; עבירות משמעת הנוגעות לעיסוק בפוליטיקה שבוצעו על ידי צחי ברוורמן בהיותו מזכיר הממשלה, שלא טופלו כראוי; התנהלותה של דרורית שטיינמץ, מנהלת תחום תקציבים ופרויקטים במשרד ראש הממשלה, שמבקר הפנים של המשרד כתב אודותיה דוח חמור, לרבות חשש לעבירות פליליות ומבקר המדינה מתניהו אנגלמן מתח ביקורת על ריכוז הסמכויות הגדול שבידיה, שהטיפול בה נגרר במשך שנים; מינויו של משה בן זקן, מקורבה של מירי רגב ואיש ליכוד, לתפקיד מנכ"ל משרד התחבורה, חצי שנה לאחר שאותה ועדה בהרכב שונה שללה את המינוי מפאת חוסר ניסיונו הרלוונטי לתפקיד, ומינויה של מירב שטרן, יועצת עסקית בעלת עסק פרטי, ללא ניסיון בניהול חברות גדולות ומוכרות וללא ידע או ניסיון קודם בתחום הרגולציה והמגזר הציבורי, למנהלת הרשות לקידום מעמד האישה.

הופנתה ביקורת גם לכך שהרשקוביץ לא קידם את הרפורמה בכוח האדם של שירות המדינה, שאותה הוביל וקידם קודמו בתפקיד משה דיין. מבקר המדינה מתניהו אנגלמן הקדיש דוח ביקורת לנושא זה.

ביולי 2023 הורה הרשקוביץ להפסיק לפרסם מכרזים וחוזרים על תפקידים באמצעות לוכסן המאפשר פנייה לשני המינים, ולפרסמם רק בלשון זכר. מוסדות אקדמיה וחברות ציבוריות תקפו הנחיה זו בטענה לאי שוויון מגדרי והצהירו כי המדיניות שלהם תמשיך לכלול פנייה לשני המינים.

עמדותיו
בריאיון לערוץ 7 הצהיר הרשקוביץ על מחויבתו לעקרון של "ארץ ישראל לעם ישראל לפי תורת ישראל" ולערכי הציונות הדתית.

על ההתנתקות אמר: "כעיקרון הייתי נגד ההתנתקות, אבל חלק גדול מההתנגדות שלי לא נבע מטעמים הלכתיים. חשבתי שלפינוי יישובים יש היבט ערכי חמור, ושעצם הנסיגה מסוכנת כי היא מעודדת טרור, ושבכל מקרה אסור לוותר באופן חד צדדי על קלפי מיקוח."

ערב פגישת ראש הממשלה בנימין נתניהו עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה בחודש מאי 2009, ובעת שגורמי שמאל מחו על פרסומה של תוכנית ממשלה להרחבת יישוב בבקעה, אמר הרשקוביץ: "שוב מסתבר שהבעיה של מדינת ישראל אינה אובמה. מדובר בניסיון ציני של גורמי שמאל לחנוק את ההתיישבות בכל מחיר וליצור תקרית מדינית מדומה, על רקע סיור קבלנים בבקעת הירדן".

חיים אישיים 
דניאל הרשקוביץ מתגורר בחיפה ברחוב איינשטיין בשכונת אחוזה. הוא נשוי לשמעונה, לשעבר מנהלת בית הספר "אבן גבירול" שהוא חטיבת ביניים ותיכון חינוך מיוחד. לזוג שלושה בנים ושתי בנות. בתו הבכורה היא ד"ר פנינה נויבירט - שופטת בבית המשפט המחוזי בירושלים, שהייתה נשואה לרב רונן נויבירט, ממייסדי ארגון הרבנים "בית הלל". ילדו השני הוא הרב ד"ר צחי הרשקוביץ - מרצה בכיר במחלקה לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן, ובעבר רב קהילת "נצח שלמה" בפתח תקווה ור"מ בישיבת אורות שאול.

מכתביו ומאמריו התורניים
 
סוכת פרגולה ("תחומין" כרך י"ט)
קידוש במקום סעודה ("תחומין" כרך כ"ב)
 קריאה לאב בשמו ("דברים שיש להם שיעור", מכון צומת)
שותפות בין לומדי תורה לבין אנשי צבא ("תחומין" כרך כ"ט)
ברכת העולה לגדולה ("תחומין" כרך ל')
 תוכנת המחשב "כתוּבּה כהלכתה" להכנת כתוּבּוֹת מדויקות על פי הכללים ההלכתיים השונים.

לקריאה נוספת
 הערך "דניאל הרשקוביץ" בלקסיקון החיפאים, אישים ודמויות בחיפה, מאת ד"ר שי חורב, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 143, 2018, חיפה.

קישורים חיצוניים

 הדף של פרופ' הרשקוביץ, באתר הטכניון
 
 
 שאלות ותשובות עם הרשקוביץ, ערב הבחירות לכנסת ה-18, אתר כיפה
 
 הרצאות של פרופ' הרשקוביץ על משוואות דיפרציאליות רגילות בYouTube.
 
 אורי אלון - "חזון דניאל" כתבה במגזין בר שיח של אוניברסיטת בר-אילן, גיליון 1, תמוז ה'תשעד, יולי 2014
 "דתיים לא חוששים מהאקדמיה" - כתבה במגזין עולם קטן
 
 
 יהודה יפרח, "המשימה הלאומית החשובה ביותר היא שילוב החרדים", באתר "מקור ראשון", 13 בפברואר 2020
 
 
 ראיונות ומאמרים - הרב דניאל הרשקוביץ, באתר ערוץ 7

הערות שוליים

בוגרי ישיבת מרכז הרב
בוגרי תיכון יבנה (חיפה)
חברי הכנסת השמונה עשרה
חברי כנסת מטעם הבית היהודי
חברי הכנסת: אנשי מחקר ואקדמיה
חיפה: רבני שכונות
מתמטיקאים ישראלים
מתמטיקאים יהודים
נשיאי אוניברסיטת בר-אילן
סגל אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
בעלי תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
סגל הטכניון: מתמטיקה
ציונות דתית: חברי כנסת
ראשי המפד"ל
ראשי הבית היהודי
רבני הציונות הדתית בישראל
רבנים פרופסורים
שרי החדשנות, המדע והטכנולוגיה
רבנים חברי הכנסת
מדענים חברי הכנסת
רבנים שרי ממשלות ישראל
ישראלים שנולדו ב-1953