יוסף שנברגר

יוסף שנברגר (1912–1982) היה אדריכל ישראלי שהתמחה במיוחד בתכנון מוסדות ציבור, ישיבות, בתי חולים ובתי אבות. תכנן ובנה בתי כנסת שונים בירושלים וביישובים שונים בארץ, בנה מקוואות ברחבי הארץ, תכנן את בית החולים "מעיני הישועה" בבני ברק, וכן תכנן יחד עם האדריכל דוד אנטול ברוצקוס את הקמפוס החדש של המרכז הרפואי שערי צדק בירושלים.

חייו 
שנברגר נולד בשנת 1912 בפרנקפורט-דמיין, גרמניה. גמר לימודיו באדריכלות והנדסה בדרמשטאדט בשנת 1933 ועלה ארצה בשנת 1935. בתקופת המנדט עבד כאדריכל במ.ע.צ. בשנות ה-40 תכנן את הפנימייה של ישיבת מקור חיים ופאסאג' תעשייתי בתל ארזה עבור פאג"י.

עם קום המדינה פעל כסגן מנהל המחלקה לפיתוח ירושלים בסוכנות היהודית, ומאז שנת 1950 עבד כאדריכל עצמאי בירושלים.

בהמשך היה חבר בוועדה לתכנון ובניה בעיריית ירושלים, והיה חבר בוועדת השיפוט של תחרות לעיצוב מבנה עיריית ירושלים בשנת 1963.

הוא שיקם מבני דת ברחבי ישראל, בהם את בית הכנסת העתיק בברעם ואת בית העלמין בצפת. בשנת 1956 הוא זכה בתחרות לשיפוץ קבר רבי שמעון בר יוחאי במירון.

בשנות ה-60 שנברגר תכנן ישיבות רבות בהם את ישיבת טשעבין, מדרשית נעם, ישיבת גרודנא באשדוד וישיבת אופקים.

בנוסף הוא תכנן בתי כנסת, בהם את בתי הכנסת של קיבוץ לביא ושל קיבוץ שלוחות. שנברגר עסק רבות בעקרונות שמאחורי תכנון בתי כנסת והתעניין גם בעיצוב ובאמנות של עתיקות. הוא היה בחבר השופטים שבחר את המוצגים לתערוכה של אמנות שימושית באיטליה בשנת 1954. בסוף שנות ה-50 היו שותף לפרויקט של הקמת סבילים עבור האוכלוסייה הערבית.

לאחר מלחמת ששת הימים נשא באחריות התכנון של רחבת הכותל המערבי, אתר מערת המכפלה בחברון, ואתר קבר רחל. את כל פעולותיו עשה על פי הוראת הרבנים ובהם מורה דרכו הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב מבריסק, הרב מטשיבין, הרב בצלאל ז'ולטי, והאדמו"ר מסלונים שלום נח ברזובסקי. בעת שתכנן את היכל ישיבת גרודנא באשדוד הציע לבנות את היכל הישיבה בצורת מתומן כדי להתאים מבנה המכוון לירושלים לצורת המגרש, אולם הרב יוסף שלמה כהנמן נרתע מהתוכנית החדשנית.
שימש כגורם מפשר בבניית "כביש רמות", ושיקום העיר העתיקה ובאתרים נוספים, בהיותו איש-מקצוע המקובל על מוסדות השלטון ויהודי דתי האמון על הציבור החרדי.

בשנת תשל"ד חיבר ספר בשם "מקואות" המשלב ידע היסטורי, הלכתי וטכני בענייני המקואות, ומתאים לאדריכלים ולמורי הוראה.

החל משנת 1970 צירף אליו את עמיתו אדריכל טוביה קץ כשותף לעסק וכחבר לעבודה.

התגורר בסוף חייו ברובע היהודי בירושלים עד לפטירתו בשנת 1982. זכרו הונצח על ידי עיריית ירושלים בקריאת רחוב על שמו בשכונת רמות.

בתו רחל (ה'תש"ב - ה'תשע"ט) הייתה נשואה לרב ישראל גנס.

גלריית תמונות

לקריאה נוספת
אבא אלחנני ואחרים (עורכים): תוי - כתב עת לאדריכלות, גיליון 12, 1972 - פרויקט שער הבירה

קישורים חיצוניים
 יוסף שנברגר: מקוואות, ה'תשל"ד (גרסה דיגיטלית של הספר באתר "דעת").
 מיכאל יעקובסון: סקירה על בית הכנסת שתכנן בקיבוץ בארות יצחק, באתר 'חלון אחורי', 7.11.12
 מיכאל יעקובסון: סקירה על בית הכנסת שתכנן בקיבוץ חפץ חיים, באתר 'חלון אחורי', 20.4.13
 מיכאל יעקובסון: סקירה על בית הכנסת שתכנן בקיבוץ כפר עציון, באתר 'חלון אחורי', 8.5.14
 מיכאל יעקובסון: סקירה על בית הכנסת בקיבוץ לביא, באתר 'חלון אחורי', 28.5.14
 מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בית הכנסת בקיבוץ שלוחות, באתר 'חלון אחורי', 29.11.17
מיכאל יעקובסון: סיבוב בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, באתר 'חלון אחורי', 13 באוקטובר 2018
מיכאל יעקובסון: סיבוב בישיבת קול תורה בשכונת בית וגן, באתר 'חלון אחורי', 30 בינואר 2019
 מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית הכנסת שהוסב לספרייה בכפר הנוער עיינות, באתר 'חלון אחורי', 20 בינואר 2021

הערות שוליים 

אנשי העלייה החמישית
אדריכלים ישראלים
חרדים ישראלים
העיר העתיקה: אישים
ישראלים שנולדו ב-1912
ישראלים שנפטרו ב-1982