מדע פופולרי

מדע פופולרי הוא דיווח על תאוריות מדעיות,  השערות מדעיים, ניוסיים ותגליות מדעיות באופן המובן לקהל הרחב ולהדיוטות, אבל שאינו מספק את צורכיהם ודרישותיהם של העוסקים במדע, כחוקרים, סטודנטים או בעלי מקצועות המיישמים ידע מדעי.

מאפיינים
המדע הפופולרי מופץ לציבור בטורים ומדורים בעיתונים הפונים לקהל הרחב, במגזינים פופולריים המיוחדים לענייני מדע (להבדיל מכתבי עת מדעיים), בספרי עיון, בפינות בתוכניות טלוויזיה ורדיו, בתוכניות מדע פופולרי וכמעט בכל מדיום הפונה אל ההמונים.

מדע פופולרי מכיל תת-סגנונות. ספר עיון מתחום המדע הפופולרי שנכתב על ידי איש מדע עבור ההמונים, יהיה שונה מטור מדע פופולרי בעיתונות, בכך שהעיתונות סוקרת לעיתים קרובות ידע מדעי עכשווי ומחקרים אחרונים, והיא נכתבת על ידי עיתונאים. לעומת זאת, ספר מדע פופולרי שנכתב על ידי איש מדע, אינו מתמקד רק במחקרים האחרונים, אלא מכסה תחומים נרחבים, ולרוב כולל גם הקדמה, המסבירה יסודות וחומר רקע הדרושים להבנת הנושא. 

ספרי מדע פופולרי רבים מכילים גם מידע היסטורי וביוגרפיות של הנפשות הפועלות (למשל, ספר מדע פופולרי על תורת היחסות יכיל מידע ביוגרפי על אלברט איינשטיין, כגון ילדותו, הקריירה המדעית שלו ועוד). ספרים עשויים להכיל גם 
היסטוריה של המדע שיכולה להבהיר כיצד התפתחה תאוריה מדעית מסויימת וכיצד נזנחו תאוריות אחרות. דבר זה יכול להיות כלי עזר חשוב לצרכי הוראת מדע לתלמידים וסטודנטים ואפילו לתת השראה לחוקרים בתחום.  
  
תוכניות מדע פופולרי בטלוויזיה הן בדרך כלל פחות מקיפות בנושאים שהן מכסות ומצטמצמות לנושאים או תגליות ספציפיות. יתרונן הוא שלרוב הן מכילות אנימציות (בדרך כלל אנימציות ממוחשבות) ושחזורים, הממחישים את הנושא בצורה ויזואלית. בשנים האחרונות קיימים גם ערוצי מדע פופלארי באתרים כמו יוטיוב שעשויים להתמקד בתחום מסויים ולהעמיק בו. 

מחברים של ספרי מדע פופולרי נזהרים שלא לכלול בהם מידע שקהל היעד יתקשה להבינו. הפיזיקאי סטיבן הוקינג הציג שיקול זה בפתח ספרו הפופולרי "קיצור תולדות הזמן":

על מנת לתת בכל זאת מידע שעשוי לעניין חלק מהקוראים, יש ספרי מדע פופולרי שבהם נושאים כמו הוכחות ונוסחאות מרוכזים בנספחים בסוף הספר.

בישראל

בישראל מדע פופולרי מופיע בצורת כתבי עת, ספרים, תוכניות רדיו, הסכתים ובאינטרנט.

בשנת 1945 החל לצאת לאור בארץ ישראל "הטכנאי הצעיר" - ירחון למדע פופולרי לנוער ולמבוגרים, והוצאתו לאור נמשכה עד אמצע שנות ה-50. בשנת 1951 כתב העת החל להופיע כסדרת ספרים שזכתה להצלחה עצומה ונמכרה שנים רבות אחרי שכתב העת הפסיק להתקיים. הכתבות והמדורים התבססו בעיקר על תרגומים מן העיתונות המדעית הלועזית וחלקם חומר מקורי, המבוסס בין השאר על ראיונות שקוימו עם מדענים ישראליים.

בשנת 1956 החל לצאת לאור כתב העת "מדע", שנועד לנוער ולמבוגרים ויצא לאור עד שנת 1991. בכתב העת התפרסמו מאמרים בעיקר בתחומי הנדסה, מדעים מדויקים ומדעי הטבע. מדורים קבועים עסקו בחדשות מדע וטכנולוגיה, ובסקירת ספרים בתחומים אלה. כתבי עת נוספים, כגון "פשוש" ו"גליליאו צעיר", פנו לילדים. יצאו לאור גם כתבי עת המתמקדמים בתחום מדעי מסוים, כגון "פי האטום", שעסק בפיזיקה ו"גליונות מתמטיקה", שעסק במתמטיקה. "מחשבות" היה כתב עת להגות ומדע שיצא לאור במשך כ-30 שנה, החל מאמצע שנות ה-60, בהוצאתה של חברת יבמ ישראל ובעריכתו של צבי ינאי. כתב עת זה פרסם מאמרי מדע פופולרי בכל תחומי הידע - לא רק במדעי הטבע אלא גם במדעי הרוח ובמדעי החברה. במרוצת השנים יצאו לאור כתבי עת נוספים למדע פופולרי, ובהם גרסה עברית של הירחון "סיינטיפיק אמריקן", היוצאת לאור מאז 2002 וגרסה עברית של הירחון "Popular Science"  או בעברית "מדע פופולרי".

בשנות ה-50 של המאה ה-20 יצא לאור ספרו של פרופ' אברהם הלוי פרנקל, "מבוא למתמטיקה" (בחמישה כרכים), שהוא סקירה עבור הקורא הכללי על יסודותיה והתפתחותה של המתמטיקה המודרנית, והוא הראשון מסוגו שנכתב בעברית. במהלך השנים יצאו לאור עוד ספרים מעטים של מתמטיקה פופולרית. הצלחתו הגדולה של הספר "המשפט האחרון של פרמה" מאת סיימון סינג הובילה לפריצת דרך בתחום זה, ובעקבותו יצאו לאור בעברית ספרי מדע פופולרי רבים, מרביתם מתורגמים מאנגלית, ובהם ספרים מאת מריו ליביו, מרכוס דו-סוטוי ואיאן סטיוארט.

חלוץ המדע הפופולרי ברדיו היה שדרן הרדיו יוסף טרגין, בתוכניות "עולם המדע" שלו, ששודרו למעלה משלושים שנה ב"קול ישראל", ברשת א' וברשת ב'. בגלי צה"ל משודרת החל משנת 1977 סדרת "אוניברסיטה משודרת" שהיא סדרת הרצאות בנושאים אקדמיים מגוונים, בשיתוף אוניברסיטת תל אביב. ערכה והפיקה את התוכנית מראשיתה תרצה יובל ועמדה בראש הפרויקט עד לפטירתה בדצמבר 2000. רוב הקורסים המשודרים יוצאים לאור גם כספר.

התפתחות האינטרנט הביאה גם ליצירתם של אתרי אינטרנט למדע פופולרי, בהם "הידען" ו"לא מדויק" - בלוג המתמטיקה של גדי אלכסנדרוביץ'. כמו כן, ישנם מספר הסכתים (פודקאסטים) העוסקים בענייני מדע, כגון "המעבדה" ו"שלושה שיודעים" של כאן 11.

ראו גם 
תוכניות טלוויזיה בעברית:
 גלילאו (תוכנית טלוויזיה)
 החפרנים
 מה זה מוזה

כללי:
 מדענות
 היסטוריה של המדע
 הוראת המדעים
 פסיכולוגיה פופולרית
 היסטוריה פופולרית
 מוזיאון מדע, טכנולוגיה וטבע
 ועידת TED
 קוסמוס (סדרת טלוויזיה)
 קוסמוס: מסע לחלל
 קיצור תולדות האנושות
 הגן האנוכי
 ידיעת הטבע
 סרט טבע

קישורים חיצוניים 

 
 
 A scientific approach to life: A science toolkit, Understanding Science 101, אוניברסטית ברקלי

הערות שוליים

מדע וטכנולוגיה
סוגות ספרותיות