סרגיי בובקה

סרגיי בובקה (באוקראינית: Сергій Бубка; נולד ב-4 בדצמבר 1963), אתלט עבר אוקראיני שייצג את ברית המועצות עד התפרקותה ב-1991, אלוף אולימפי (סיאול 1988), שש פעמים ברציפות אלוף עולם (הלסינקי 1983 – אתונה 1997) יותר מכל אתלט אחר בהיסטוריה ושיאן העולם בעבר בקפיצה במוט. נחשב לאחד האתלטים הטובים ביותר פעם.

בובקה שבר 35 פעמים את שיא העולם (17 פעמים את השיא באצטדיון פתוח ו-18 פעמים את השיא באולם סגור). הוא היה הקופץ במוט הראשון שעבר גובה של שישה מטרים. עד ספטמבר 2020 החזיק בשיא העולם בקפיצה במוט באצטדיון פתוח – 6.14 מ'. שיאו באולם עומד על 6.15 מטר (שלישי בטיבו), שהחזיק כשיא עולם משנת 1993 עד 2014.

ביוגרפיה
בובקה נולד בלוהנסק ועסק בילדותו במספר ענפי ספורט. החל מגיל 10 תיעל את מאמציו לקפיצה במוט, בהשפעת המאמן ויטלי פטרוב. בגיל 15 עקר יחד עם מאמנו לדונצק, כדי שיוכל להתאמן במתקנים טובים יותר.

ב-1981 התחרה לראשונה במסגרת בינלאומית, כשסיים שביעי באליפות אירופה לנוער. 1983 הייתה שנת הפריצה שלו, כשזכה באליפות העולם באתלטיקה, שנערכה בהלסינקי, עם תוצאה של 5.70 מטר. ב-15 בינואר 1984 שבר לראשונה את שיא העולם באולם. ב-13 ביוני 1985 ניפץ לראשונה את מחסום ששת המטרים בפריז. את רף ששת המטרים ומעלה, שנחשב קודם לכן בלתי עביר, הצליח בובקה לקפוץ 44 פעמים לפני שפרש ב-2001. לאחר הפרישה התמנה לחבר מועצת התאחדות האתלטיקה הבינלאומית (IAAF) והוועד האולימפי הבינלאומי. כמו כן שימש יושב ראש הוועד האולימפי האוקראיני וחבר הפרלמנט האוקראיני.

"קללה" אולימפית
למרות שבובקה שלט במקצוע שלו ללא עוררין במשך כעשור וחצי, הרי שעל הבמה החשובה ביותר - המשחקים האולימפיים - הצליח להביא עליונות זו לידי ביטוי רק פעם אחת, כשזכה בזהב באולימפיאדת סיאול (1988). בראשונה מבין ארבע האולימפיאדות האחרות שנערכו בפרק הזמן שבו היה הקופץ הטוב בעולם, אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), נבצר ממנו מלהשתתף משום שברית המועצות החרימה את המשחקים. המנצח בלוס אנג'לס קיבל מדליית זהב על תוצאה נחותה ב-12 סנטימטרים מזו שהשיג בובקה חודשיים קודם לכן. בברצלונה (1992) ובסידני (2000) נפסל שלוש פעמים בגבהים שבנסיבות רגילות אמור היה לעבור בקלות. ביניהן, מנעה ממנו פציעה השתתפות באטלנטה (1996).

טכניקה

בובקה שילב חוזק, מהירות וחדשנות טכנית. מהירותו לפני הקפיצה עמדה על 35.7 קמ"ש, קרוב מאוד למהירות שמשיג אצן 100 מטרים. חוזקו אפשר לו לשאת מוט כבד יותר, שייצר עבורו רתע נוסף. הוא גם אחז את המוט בנקודה גבוהה יותר ממתחריו ועל כן נהנה ממנוף מוגבר. על כל אלה נוסף המודל הטכני שחידשו הוא ומאמנו פטרוב, ששם דגש על המשכיות הקפיצה וניצול טוב יותר של האנרגיה הנובעת מרתע המוט.

שיא עולם נפרד על כל סנטימטר
העליונות הטכנית והאתלטית אפשרה לבובקה לקדם את קצה גבול היכולת לקפוץ במוט בעשרות סנטימטרים, אבל הוא לא עשה זאת בבת אחת. בדרך כלל נהג לשפר את שיאו בכל פעם בסנטימטר אחד. כך ניצל את האופן המיוחד שבו מתנהלת תחרות קפיצה במוט (וגם קפיצה לגובה) - הקביעה מראש של גובה רף מסוים לפני הניסיון לעברו - כדי להשיג פעמים רבות ככל האפשר את הפרסים הכספיים והאחרים שנלוו לשבירת השיא. מדיניות זו שירתה את האינטרסים של כל המעורבים: של מארגני התחרויות שהיו מעוניינים כל אחד בשיא עולם חדש במסגרת התחרות שלו, של נותני החסות, של הקהל שהגיע לתחרויות ורצה לחזות במו עיניו בשבירת שיא עולם, וכמובן של בובקה עצמו.

קישורים חיצוניים

 

 

חברי הוועד האולימפי הבין-לאומי
אתלטים אוקראינים
אתלטים סובייטים
אלופים אולימפיים: קפיצה במוט (גברים)
אלופי עולם באתלטיקה
מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
מקבלי עיטור לנין
גיבורי אוקראינה
נושאי דגל אוקראינה באולימפיאדה
אתלטים באולימפיאדת סיאול (1988)
אתלטים באולימפיאדת ברצלונה (1992)
אתלטים באולימפיאדת סידני (2000)
זוכי פרס לוריוס: מפעל חיים
זוכי פרס נסיך אסטוריאס לספורט
שיאני עולם סובייטים: אתלטיקה
סובייטים שנולדו ב-1963
אוקראינים שנולדו ב-1963
אלופים אולימפיים סובייטים: אתלטיקה