אדר היקר

אֶדֶר הַיְקָר הוא שם אחד מספריו המוקדמים של הרב קוק. שם הספר הוא ראשי תיבות של (הרב) אליהו דוד רבינוביץ' אשר היה חותנו של הרב קוק. מקור הביטוי "אדר היקר" הוא מ:  הפרק השלם בזכריה הוא משל העוסק בגאולת ה' את עמו. כמו כן, לפני המאמר הראשון בספר מצוטט פסוק מאותו פרק (פסוק ז') ודרשת חז"ל עליו.

בספר זה משרטט הרב קוק בהרחבה קווים לדמותו של חותנו, האדר"ת, תוך שהוא משלב קטעים אוטוביוגרפיים מכתבי האדר"ת, אולם רובו של הספר מוקדש לרעיונות מחשבתיים של מחברו. הספר נדפס לראשונה ביפו בשנת ה'תרס"ו (1906) בידי שמואל קוק, אחיו של המחבר. 

בקיץ תשכ"ז (1967), לאחר שהמהדורה הראשונה הפכה בלתי ניתנת להשגה, הדפיס מחדש בנו של הרב קוק ועורך כתביו, הרב צבי יהודה קוק, את אדר היקר כשהוא מצרף אליו כנספח עשרים איגרות פרי עטו של האדר"ת.
במהדורה זו צירף הרב צבי יהודה ספר נוסף שכתב הרב קוק באותה תקופה - עקבי הצאן. הספר הכולל מאמרים בכמה תחומים, המפורסם שבהם הוא "מאמר הדור". בין המאמרים הנוספים המופיעים בספר - "הפחד" ו"הענג השמחה".

הספר יצא לאור על ידי מוסד הרב קוק.

מתכני הספר
בהיותו בתשתיתו ספר ביוגרפיה של האדר"ת, אחד התכנים בספר הוא ערך סיפור תולדותיהם של צדיקים. לדברי הראי"ה עצם סיפור תולדותיהם של הצדיקים מטהר את העולם:

תגובות לספר
כתגובה לספר כתב הרב אליקים געציל ליובאוונא, מחסידי ברסלב איגרת תגובה, לפיה אילו היה משתמש הראי"ה בכתבי רבי נחמן מברסלב לא היה צריך להשתמש במילים לועזיות: "אילו ידעתם את טוב הספרים האלה ואת שיחם אז לא הוכרחתם לשנות את מלבושכם כל-כך". הוא מבקש מהראי"ה שיבאר את המילים הזרות שנמצאות בספרו, ושיודיע האם כוונתו לתמוך בדרך הציונות.

קישורים חיצוניים 

 
 
 אחד הצעירים, רעיונות ל"אדר היקר", השקפה, 9 בפברואר 1906, עמ' 4
 חיים מיכל מיכלין, בדבר ספר אדר היקר, השקפה, 13 בפברואר 1906, עמ' 6
 חיים יהושע קוסובסקי, הדרי לעולם, חבצלת, 15 בפברואר 1906, עמ' 6
 ישראל הלוי טלר, על "אדר היקר", השקפה, 27 בפברואר 1906, עמ' 7-8
 י"כ, יקר הערך!, חבצלת, 27 במרץ 1906, עמ' 2
 ד"ר יוסף הלוי זליגר, אדר היקר, חבצלת, 13 בנובמבר 1906, עמ' 3
הרב הראל כהן, שיעורים בספר אדר היקר, https://www.yeshiva.org.il/midrash/category/2069.

הערות שוליים

ספרים ביוגרפיים עבריים