רחביה ורדי

רחביה ורדי (ורדיגר) (23 במרץ 1923 – 14 בספטמבר 2006) היה איש מערכת הביטחון הישראלית ואלוף-משנה בצה"ל.

ביוגרפיה
נולד ב-23 במרץ 1923 בפולין, בו יחיד למתילדה לבית ספיבק (הוריה נמנו על מייסדי מגדיאל) ולדוד ורדיגר. ב-1927עלה לארץ ישראל עם סבו וסבתו, שהתיישבו במגדיאל. הוריו, שנותרו בפולין, עלו מאוחר יותר.

הצטרף ל בגיל 14. התגייס לפלמ"ח ועבר לש"י, במלחמת העצמאות שירת כקצין ש"י בנפת השרון ולאחר הקמתו של צה"ל כקצין מודיעין במרחב. שימש כסגן מפקד יחידת המודיעין 154, היא "מודיעין 10", שהפכה ליחידה 504, ובשנים 1952 עד 1957 עמד בראשה. מונה לראש ענף איסוף באגף מודיעין, שירת בתפקיד עד 1962 והשתחרר בדרגת אל"ם.

ב-1963 התפטר איסר הראל מראשות המוסד. ראש אמ"ן, מאיר עמית, נקרא להחליף אותו בבהילות. עמית הביא איתו מאמ"ן את רחביה ורדי, ומינה אותו לעמוד בראש אגף "צומת", המפעיל סוכנים בארצות ערב (ורדי שימש בתפקיד כעשור).

במהלך שירותו היה מעורב במבצעים רבים, בהם, ב-1956 מבצע שנועד לחיסולו של מוסטפא חאפז שהיה מפקד המודיעין המצרי ברצועת עזה, ב-1966 ניהל את מבצע יהלום שבו יוסף שמש יצר קשר והביא לעריקת הטיס העיראקי מוניר רדפא עם מטוסו מסוג מיג 21. 

ב-1972 פרש מהמוסד, ועבר לייצג קבוצת משקיעים מפרס (משפחת אלגאניאן) שבנתה את המגדל השני במתחם בורסת היהלומים הישראלית.

ורדי הוחזר על ידי חברו ושכנו אריק שרון (שכיהן אז כשר הביטחון) לצה"ל כמתאם הפעולות בשטחים (1982–1983), והמשיך לתפקיד מתאם נושאי לבנון ושל"ג, כשסיים את פועלו הביטחוני נבחר כנשיא עמותת גמלאי המוסד וקיבל מידידו יעקב נמרודי מינוי למועצת המנהלים של חברת הכשרת היישוב.

היה בין מקימי הוועד הציבורי למען יונתן פולארד והיה מעורב בניסיונות לשחרר את שבויי קרב סולטאן יעקוב.
היה נשוי לשולמית. לשניים נולדו שני בנים ובת.
רחביה ורדי נפטר ב-2006 ונטמן בבית העלמין במגדיאל.

לקריאה נוספת
 אפרים לפיד, לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי מבט מבפנים, ידיעות ספרים, 2017.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ישראלים ילידי פולין
מגדיאל: אישים
ראשי מחלקת איסוף
ראשי אגף צומת במוסד
אנשי הש"י
לוחמי ההגנה
מתאמי פעולות הממשלה בשטחים
אלופי-משנה בצה"ל
מפקדי עוצבת המודיעין האנושי
ישראלים שנולדו ב-1923
ישראלים שנפטרו ב-2006