1963 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1963.

 הקמת המכון האוניברסיטאי בחיפה, המוסד יוכר ב-1972 כאוניברסיטת חיפה

ארכאולוגיה 

 גילוי גבקליטפה, אתר מתקופת האבן בטורקיה
אוקטובר – תחילת החפירות במצדה על ידי יגאל ידין

אסטרונומיה וחקר החלל 
 15 במאי – סיום תוכנית מרקורי בטיסה המאוישת מרקורי-אטלס 9
 16 ביוני – ולנטינה טרשקובה - אישה ראשונה בחלל
 26 ביולי – נאס"א משגרת את Syncom 2 הלוויין הגיאוסינכרוני הראשון
 1 בנובמבר – הפעלת מצפה ארסיבו עם רדיו-טלסקופ הגדול בעולם לאותה עת

ביולוגיה
 גילוי גנום מיטוכונדריאלי על ידי חוקרים באוניברסיטת סטוקהולם
 הגנטיקאי ג'ון הלדיין טובע את המושג שיבוט (clone)
 הביולוג המולקולרי אמיל צוקרקנדל  והכימאי הפיזיקלי לינוס פאולינג מציגים תחום מחקר בשם פלאוגנטיקה, חקר הדנ"א והגנים של אורגניזמים קדומים
 ניקולאס (ניקו) טינברגן מציג את ארבע השאלות של טינברגן, השאלות שיש לשאול בחקר התנהגות בעלי חיים
 קונרַאד לוֹרֶנְץ, חוקר טבע אוסטרי, אבי מדע האתולוגיה, מפרסם את ספרו "On Aggression" (הופיע בעברית בשם "הרע לכאורה: על התוקפנות בטבע" בתרגומו של יצחק כפכפי)

גאוגרפיה 

 סירטסיי, אי וולקני איסלנדי מופיע מעל פני הים בעקבות התפרצות געשית בעומק 130 מטרים.
 הצגת היטל רובינסון, שיטה להמרת פני השטח הכדוריים של כדור הארץ לפני שטח של מפה שטוחה, על ידי הקרטוגרף Arthur H. Robinson

טכנולוגיה 
 הוצאת קלטת שמע ראשונה על ידי חברת פיליפס.
 מלוטרון, דוגם הצלילים הראשון משווק על ידי חברה אנגלית בשם מלוטרוניקס.

מדעי המחשב 

 המצאת עכבר על ידי דאגלס אנגלברט
 המצאת שפת תכנות BASIC

מתמטיקה
 הגדרת המושג אפקט הפרפר על ידי אדוארד לורנץ, מחלוצי תורת הכאוס

פסיכולוגיה 
 פרסום ראשון של תוצאות הניסוי של סטנלי מילגרם על ציות לסמכות 
 פרסום ספרה של חנה ארנדט  "אייכמן בירושלים: דו"ח על הבנאליות של הרוע"

רפואה
 תחילת שימוש רחב בבדיקת אולטרה סאונד רפואית בעקבות פיתוח מכשיר מסחרי.
 ביצוע ראשון של השתלת כבד על ידי טומס שטרזל  (Thomas Starzl).
 ביצוע ראשון של השתלת ריאה על ידי ג'יימס הארדי (James Hardy)
 תחילת שימוש בדיאזפאם, סם מרגיע ממשפחת הבנזודיאזפינים (שם מסחרי אסיוָל®, ואליום®).
 מופץ חיסון מורשה נגד חצבת, אחראי לירידה של 74% בשיעור התמותה העולמית לאחר תחילת השימוש הנרחב בו (1980).

פרסים 
 פרס נובל
 פרס נובל לפיזיקה - יוג'ין ויגנר, ארצות הברית, על תרומתו לתאוריה של גרעין האטום והחלקיקים האלמנטריים, בפרט באמצעות גילוי ויישום של עקרונות סימטריה יסודיים.
 פרס נובל לכימיה - קרל ציגלר, ג'וליו נטה, על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים.
 פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - סר ג'ון קריו אקלס, אוסטרליה, אלן לויד הודג'קין בריטניה, אנדרו פילדינג הקסלי בריטניה, על תיאור ההולכה של דחפים חשמליים בעצבים.
פרס ישראל
 מדעי הרוח - נתן רוטנשטרייך
 מדעי החיים - אברהם פאהן

נולדו
 4 בינואר – מיי-בריט מוֹסֶר, היא פסיכולוגית ונוירוביולוגית נורווגית, חקרה את המנגנון בו נעזר המוח כדי לתאר את המרחב, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה.
 9 בפברואר – בריאן גרין, פיזיקאי אמריקני יהודי, ממובילי תאוריית העל-מיתרים.
 20 בנובמבר – טימותי גוורס (William Timothy Gowers), מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס.

נפטרו 
 6 באפריל – אוטו שטרובה (Otto Struve), אסטרונום רוסי-אמריקאי (נולד ב-1897).
 6 במאי – תיאודור פון קרמן, מתמטיקאי, פיזיקאי ומהנדס אווירונאוטיקה וחלל (נולד ב-1881)
 17 באוקטובר – ז'אק אדמר, מתמטיקאי צרפתי יהודי, בין המתמטיקאים הבודדים במאה ה-20 שתחום עבודתם הקיף את מרבית ענפי המתמטיקה (נולד ב-1865).
 25 באוקטובר – קרל פון טרזגי (Karl von Terzaghi), מהנדס אזרחי וגאולוג אוסטרי ממייסדי מכניקת הקרקע (נולד ב-1883). 
 5 בנובמבר – תומאס גריפית' טיילור, גאוגרף, אנתרופולוג וחוקר ארצות אנגלי (נולד ב-1880).

קישורים חיצוניים