1966 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1966.

אסטרונומיה וחקר החלל 
 3 בפברואר – חללית סובייטית לונה 9 מבצעת נחיתה על הירח
 1 במרץ – הגשושית הסובייטית ונרה 3 התרסקה על נוגה, ובכך הפכה לגשושית הראשונה שהגיעה לפני השטח של כוכב לכת זר
 31 במרץ – הגשושית לונה 10 שוגרה במסגרת תוכנית לונה והפכה כמתוכנן ללוויין המלאכותי הראשון של הירח
 18 ביולי – ג'מיני 10 שוגרה לחלל
 11 בנובמבר – ג'מיני 12, האחרונה במשימות תוכנית ג'מיני, משוגרת לחלל
 15 בנובמבר – אדם בחלל: החללית ג'מיני 12 נוחתת באוקיינוס האטלנטי, עם האסטרונאוטים: באז אולדרין וג'יימס לוול
 15 בדצמבר – יאנוס, אחד מהירחים של שבתאי מזוהה על ידי אדווין דולפס (Audouin Dollfus)
 18 בדצמבר – אפימתאוס, ירח נוסף של שבתאי, מתגלה על ידי ריצ'רד ווקר ( Richard Walker) ונחשב בטעות כיאנוס כיוון שיש לו מסלול כמעט זהה. ההבחנה ביניהם נעשתה רק ב-1978 והוכחה בשנת 1980 על ידי הגשושית וויאג'ר 1

ביוכימיה
 קימישיגה אישיזקה (Kimishige Ishizaka) מגלה נוגדנים מסוג IgE, פריצת דרך בהבנת המנגנון האימונולוגי של אלרגיה
 לין מרגוליס מפרסמת עבודה על התאוריה האנדוסימביותית, ניסיון להסביר את התהליך האבולוציוני של יצירת אברוני התא האיקריוטי

גאולוגיה
 הצגת הגודל מומנט סייסמי, יסוד לסולם מגניטודה לפי מומנט המשמש להשוואת העצמה של רעידות אדמה שונות

כימיה
 גילוי קטליזטור אסימטרי על ידי ריוג'י נויורי וצוות מדענים נוספים

פסיכולוגיה 
 מאסטרס וג'ונסון מפרסמים את ספרם "התגובה המינית האנושית". מחקרם החלוצי בתחום מיניות האדם הביא בין השאר להפרכת תפיסות מקובלות רבות בנוגע למיניות הנשית
 קונראד לורנץ מפרסם את "הרע לכאורה: על התוקפנות בטבע" ו"הצד האחורי של המראה"

רפואה 
 דווח על שימוש מוצלח בתכשיר עם מינון גבוהה של אסטרוגן כ"גלולת היום שאחרי"
 ויקטור א. מק'קוזיק (Victor A. McKusick) מפרסם את הספר "Mendelian Inheritence in Man", מה שהפך מאוחר יותר לבסיס נתונים מקוון המכיל את כל המחלות התורשתיות הידועות באדם OMIM
 אנדריאס רט מאבחן לראשונה את תסמונת רט

פרסים 
 פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – אלפרד קסטלר, על גילוי ופיתוח שיטות אופטיות למחקר תהודה הרציאנית באטומים
 פרס נובל לכימיה – רוברט מוליקן, על עבודתו בעניין הקשרים הכימיים והמבנה האלקטרוני של המולקולות
 פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – פייטון רוס על גילוי וירוסים הגורמים לגידולים וצ'ארלס ב. הגינס (Charles Brenton Huggins) על גילוי הטיפול לסרטן הערמונית באמצעות הורמונים
פרס ישראל:
 מדעי היהדות – שלמה מורג
 מדעי הרוח – יעקב פולוצקי
 מדעי החיים – משה רודולף בלוך
מדליית פילדס – מייקל עטיה, אלכסנדר גרותנדיק, פול כהן וסטיבן סמייל (Stephen Smale)
פרס טיורינג מוענק לראשונה לאלן פרליס על השפעתו בתחום שיטות תכנות מתקדמות ובניית מהדרים

נולדו 
 23 בפברואר – דידיה קלו אסטרונום שווייצרי, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בגילוי כוכב לכת חוץ-שמשי ראשון (2019)
 20 במאי – מנינדרה אגרוול, מדען מחשב הודי, חתן פרס גדל על תרומתו בפתוח אלגוריתם AKS לבדיקת ראשוניות של מספר בזמן פולינומי
 4 ביוני – ולדימיר וואודסקי, מתמטיקאי רוסי זכה במדליית פילדס
 13 ביוני – גריגורי פרלמן, מתמטיקאי רוסי-יהודי, התפרסם בעיקר לאחר שהוכיח את השערת פואנקרה
 7 באוגוסט – ג'ימי ויילס, יזם אינטרנט אמריקאי. יחד עם לארי סאנגר, ייסד את ויקיפדיה
 25 באוגוסט – נועם אלקיס, מתמטיקאי יהודי-אמריקאי.
 6 בנובמבר – לורן לפורג' (Laurent Lafforgue), מתמטיקאי צרפתי זכה במדליית פילדס

נפטרו 
 15 בינואר – סרגיי קורוליוב, ראש מהנדסי ומתכנני הטילים הסובייטיים במהלך המירוץ לחלל (נולד ב-1907)
 20 ביוני – ז'ורז' למטר, אסטרונום, פיזיקאי ואיש דת קתולי, היה הראשון להציע את תיאורית המפץ הגדול (נולד ב-1894)
 5 ביולי – ג'ורג' דה הוושי - כימאי פיזיקלי הונגרי ממוצא יהודי, על תרומתו לפיתוח שיטת הסמנים הרדיואקטיביים והשימוש בה לחקר תהליכים כימיים וביולוגיים זכה בפרס נובל (נולד ב-1885)
 2 בנובמבר – פטר דביי, כימאי פיזיקלי הולנדי, על עבודתו בנושא מבנה מולקולרי דרך מחקריו במומנט דיפול, פיזור קרני רנטגן והסבר של אפקט קומפטון. זכה בפרס נובל (נולד ב-1884)
 2 בדצמבר – לויצן אגברטוס יאן בראואר, מתמטיקאי הולנדי, אבי זרם האינטואיציוניזם בפילוסופיה של המתמטיקה. על שמו קרוי משפט נקודת השבת של בראואר (נולד ב-1881)

קישורים חיצוניים