זוטי דברים

זוטי דברים היא הגנה העומדת לנאשם במשפט פלילי, בהתאם לסעיף 34יז לחוק העונשין, שבו נאמר: "לא יישא אדם באחריות פלילית למעשה, אם, לאור טיבו של המעשה, נסיבותיו, תוצאותיו והאינטרס הציבורי, המעשה הוא קל ערך".

זוטי דברים היא גם הגנה העומדת לנתבע במשפט אזרחי, בהתאם לסעיף 4 לפקודת הנזיקין, בו נאמר: " לא יראו כעוולה מעשה, שאילו היה חוזר ונשנה לא היה בו כדי ליצור תביעה לזכות נוגדת, ואדם בר-דעת ומזג כרגיל לא היה בא בנסיבות הנתונות בתלונה על כך."

זוטי דברים במשפט הפלילי

מטרות ההגנה 
הסעיף נוסף לחוק העונשין במסגרת תיקון מס' 39 לחוק, שתוקפו מ-23 באוגוסט 1995. דברי ההסבר להצעת החוק מסבירים את הצורך בתיקון זה:

פרופ' ש"ז פלר הוסיף ונימק את הצורך בתיקון:

תומך בולט בתיקון זה, כבר יותר מעשור קודם שאושר בכנסת, היה פרופ' דניאל פרידמן, במאמרו "שיקול דעת שיפוטי בהעמדה לדין פלילי" (הפרקליט, כרך לה, תשמ"ג-1983, עמ' 155).

פרופ' מרים גור אריה הביאה דוגמאות אחדות שבהן לדעתה ראוי ליישם את העיקרון של זוטי דברים:

בהמשך, היות שהשתכנעה בצדקת ביקורות על גישתה, חזרה בה מרים גור אריה מעמדתה והודתה כי גישה זו מצמצמת מדי. בין היתר, משום שממילא ניתן היה לפטור מקרים אלה באמצעות טכניקת הפרשנות התכליתית, וכן כי התביעה ממילא לא תביא מקרים מעין אלה לעיון בית המשפט. לכן, לגישתה, יש לראות בהגנת זוטי הדברים כהגנה פוטרת, אשר יש להעניקה אף במקרים חמורים יחסית - המתאימים הן להגדרה הטכנית של העבירה והן להגדרה העניינית שלה, אך אין זה צודק להטיל בגינם אחריות פלילית:

מימוש ההגנה
מלשון החוק נובע כי יש להתחשב בארבעה מאפיינים קודם ליישום הגנת זוטי דברים:
 טיב המעשה
 נסיבות המעשה
 תוצאות המעשה 
 האינטרס הציבורי
הנטל להוכיח את התקיימות ההגנה רובץ לפתחו של הטוען לה.

זוטי דברים במשפט האזרחי 

הכלל בדבר זוטי דברים נקבע במפורש בסעיף 4 לפקודת הנזיקין: "לא יראו כעוולה מעשה, שאילו היה חוזר ונשנה לא היה בו כדי ליצור תביעה לזכות נוגדת, ואדם בר-דעת ומזג כרגיל לא היה בא בנסיבות הנתונות בתלונה על כך."

גם במקום שבו אין הוראת חוק מפורשת תחול גם הגנת זוטי הדברים. ההיגיון המסתתר מאחורי דוקטרינה זו הוא, שהסדר הציבורי והתועלת הכללית שבהליך השיפוטי דורשים, שבתי המשפט לא יעסקו בעניינים פעוטים של מה בכך, אפילו יש בהם פגיעה מזערית בזכות או גרימת נזק בשיעור נמוך במיוחד.

הדוקטרינה בדבר זוטי דברים הוכרה במפורש גם בדין הישראלי:ד"ר אבישי אדד הביא דוגמה שבה לדעתו ראוי ליישם את דוקטרינת 'זוטי דברים' במשפט האזרחי:

המדד לפגיעה מזערית

במשפט העברי
לפי המשפט העברי אסור להזיק בכל סכום שהוא ולכן הביטוי 'לא יראו כעוולה' אינו תואם את עמדת המשפט העברי. לעניין ההתדיינות בבית דין, דנים בכל נזק החל משווה פרוטה ולכן כמעט ולא ניתן להשתמש בהגנת 'זוטי דברים'.

לקריאה נוספת
א. מגן, "'זוטי דברים' - אך לאו מילתא זוטרתא", הפרקליט מג 38.

קישורים חיצוניים

 
 קפ 105/02 אלון ניר נ' מסע אחר, פסק דין של השופטת ד"ר מיכל אגמון-גונן, העוסק בהרחבה בסוגיית זוטי דברים.

הערות שוליים

דיני עונשין
דיני נזיקין