מרדכי גיאורגו לאנגר

מרדכי דב גיאורגו (יִיז'י) לַאנגֶר (בגרמנית: M. D. Georg Langer; בצ'כית: Jiří Langer; 19 במרץ 1894 (ברישומים מופיע בטעות התאריך 7 באפריל), פראג – 12 במרץ 1943, תל אביב) היה משורר עברי, חוקר ומסאי, עיתונאי ומורה, הראשון ביהדות המערב בעת החדשה שהגיע מלשון זרה לשירה העברית. כתב בגרמנית, צ'כית ועברית.

ביוגרפיה
מרדכי לאנגר נולד וגדל בעירו פראג בבית יהודי צ'כי מתבולל. כשהיה בן 19 עזב את עירו ויצא לחפש חיבור אמיתי ליהדותו. הוא היה "רדוף כיסופים טמירים שלא עמד על פשרם", כפי שכתב הוא עצמו על נטישת ביתו. הוא הגיע לחצר החסידית של האדמו"ר מבעלז, ושהה שם עת קצרה.

כעבור כמה חודשים שב לחצר הרבי החסידי, הצטרף לקהילה החסידית ולחוג הקרוב אל הרבי מבעלז, ושהה בעיירה בעלז כמה שנים. לקראת סופה של מלחמת העולם הראשונה שב לפראג, הוחזק כמומחה ובקיא בענייני יהדות ומיסטיקה, החל לעבוד בהוראה, והצטרף לכתבי-עת יהודיים שם. בפראג התקרב למקס ברוד, הסופר והמחזאי, ולפרנץ קפקא, הסופר הידוע. מרדכי לאנגר גם נזכר כמה פעמים ביומניו של קפקא, וכתב לזכרו את שירו "למות המשורר".

עבד לפרנסתו כמורה ליהדות בבתי ספר צ'כיים, עד לעלייתו הבלתי לגאלית לארץ, בשנת 1941. בשנות חייו האחרונות היה ידוע חולי וסבל. הוא נפטר בתל אביב ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק. מסותיו, מאמריו ומחקריו נדפסו בכתבי עת צ'כיים וגרמניים. שיריו העבריים היו בשעתו הפתעה גדולה למכיריו, והוא נחשב ראשון המשוררים העבריים המודרניים שלא בא ממזרח אירופה. לאחרונה התעורר עניין ספרותי מחודש בחייו וביצירתו, בין השאר משום שכתב שירה הומואירוטית עברית, והיה בכך לחלוץ ופורץ דרך. ספרו הצ'כי "תשעה שערים: מסתרי החסידות" (Devět bran: chasidů tajemství) זכה להצלחה באירופה ותורגם למספר שפות, אך עדיין לא לשפה העברית.

רוב שיריו שקולים וחרוזים, וסגנונם דומה לסגנון שירת ספרד בימי הביניים (אם כי הוא לא הקפיד על המשקל הכמותי הספרדי). בכמה משיריו הוא הוסיף טעמי מקרא ("ניגון איכה כמנהג הארצות"). עם זאת כמה משיריו ("בליל של סילווסטר" לדוגמה) כתובים בכתיבה חופשית ומושפעים ממשוררים צרפתים בני זמנו - בתחום זה היה לנגר מתקדם הרבה יותר משאר המשוררים בארץ ישראל באותה תקופה.

אחיו, פרנטישק לנגר (František Langer בצ'כית), היה רופא צבאי צ'כי בכיר מאוד וסופר. כמה מספריו תורגמו לעברית. הוא צירף הקדמה ביוגרפית ומשפחתית בפתח ספרו של אחיו, מרדכי.

עם פטירתו פרסם דב סדן רשימת זיכרון והספד בדבר ב-3 במארס 1944.

ארכיונו, ובו בעיקר חומרים בעברית, נשמר אצל דב סדן, ולאחר מכן נמסר לספרייה הלאומית.

ספריו 
 פיוטים ושירי ידידות: נשקל בהטעמה הספרדית שוא נע וחטף נקראים, פראג: יוסף פלעש, תרפ"ט. (משירת ימי הביניים)
 מְעַט צֳרִי: שירים, תל אביב: דבר בסיוע מוסד ביאליק, תש"ג.
 מעט צרי: אסופת כתביו; ערכה והקדימה מבוא: מרים דרור, תל אביב: אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל ועקד ('ספרי נפש על שם יהודה בורלא'), תשמ"ה 1984. (כולל את שיריו שנדפסו בספריו "פיוטים ושירי ידידות" (פראג תרפ"ט) ו"מעט צרי" (תל אביב תש"ג) וכן שירים, רשימות ומאמרים עבריים שנדפסו בעיתונות ובפריודיקה העברית ולא כונסו בספריו הקודמים.)

 Die Erotik der Kabbala, Prague: Verlag Dr. Josef Flesch, 1923.  (Also: Liebesmystik der Kabbala, München-Planegg: Otto-Wilhelm-Barth-Verlag (Dokumente Religiöser Erfahrung), 1956.)
 Devét bran: chasidu tajemstvi, Prague: Evropsky literarni klub, 1937. 
 Talmud: ukazky a dejiny, Prague: Vydava Kulturni komise Svazu cechu zidu v CSR, 1938. 
 Neun Tore. das Geheimnis der Chassidim; aus dem Tschechischen übersetzt von Friedrich Thieberger; Einleitung von Gershom Scholem, München-Planegg: O.W. Barth, 1959.  (Translation of: "Devet bran") (Also: Der Rabbi, über den der Himmel lachte. die schönsten Geschichten der Chassidim, Bern: Scherz Verlag, 1983.)
 Nine gates to the Chassidic mysteries; translated from the Czech by Stephen Jolly, London: J. Clarke; New York: D. McKay, 1961.  (Translation of: "Devet bran")
 Nove porte: i segreti del chassidismo; tradizione dal cèco di Ela Ripellino, Milan: Adelphi Edizioni, 1967.  (Translation of: "Devet bran")
 9 bram do tajemnic chasydow; przelozyla z angielskiego Anna Golewska, Cracow: Znak, 1988.  (Translation of: "Devet bran")
 L’erotique de la kabbale; traduit de l’allemand et annote par Maurice-Ruben Hayoun; introduction de Jacquy Chemounil, Paris: Solin, 1990.  (Translation of: "Die Erotik der Kabbala")
 Erotika Kabbaly; z nemeckeho originalu prelozil Jiří Zydron, Brno: Horus, 1991.  (Translation of: (Die Erotik der Kabbala")
 Jiri Langer: studie, recenze, clanky, dopisy; texty vybrala, k vydani pripravila a poznamkami opatrila Alice Marxova; z nemeckych originalu prelozily Alena Blahova a Zlata Kufnerova; z hebrejskych Eva Adamova a Petr Slacalek, Prague: Sefer (Edice Judaika), 1995.
 Les neuf portes du ciel: les secrets du hassidisme; préface de Jacques Attali; traduit en français par Jacqueline et Cécile Rastoin et Lena Korba-Novotna, Paris: Albin Michel (Spiritualités), 1997.  (Translation of: "Devet bran")
 Zpevy zavrzenych: mala antologie hebrejskeho basnictvi X-XIX stoleti; vybral a z hebrejstiny prelozil Jiri Langer; jako informace o autorovi pouzito textu Frantiska Langra, Prague: Vysehrad (Edice Verse), 2000.

לקריאה נוספת 
 שי בוזגלו, "דמותו של יוסף המקראי כפרדיגמה תשתיתית בפואטיקה של מרדכי דוב גיאורג לנגר", עבודת מחקר לצורך קבלת תואר מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן 2015.
 מנדל זינגר, 'המורה לעברית של קפקא': יז'י לאנגר, אורות ז (תשכ"ט 1969).
 שמואל הכהן, 'תולדותיו של משורר מסתורי מפראג: מרדכי (דוב) גיאורגו לנגר', מבוע יג (תשל"ז), 150–170.
 מרים דרור, 'המשורר ג. מ. לנגר: קווים לביוגראפיה', סימן קריאה 7 (1977), 250–366.
 צבי כרמל, '"הבחור החסיד מפראג": למלאת ל"ו שנה לפטירת מרדכי לאנגר, המשורר המערב אירופי העברי הראשון במאתנו', בצרון' א, 3–4 (תש"ם), 94–101.
 Shaun Jacob Halper, Mordechai Langer (1894–1943) and the Birth of the Modern Jewish Homosexual. University of California, Berkeley 2013
Walter Koschmal, Der Dichternomade. Jiríi Mordechai Langer - ein tschechisch-jüdischer Autor, Köln: Böhlau (Bausteine zur Slavischen Philologie und Kulturgeschichte''), 2010.

קישורים חיצוניים 

 
 
 
 
 
  - על אודות לאנגר וספרו "הארוטיקה של הקבלה"
 
 ארבעה תצלומים של לנגר מתקופות שונות, באוסף הספרייה הלאומית.
 אבנר שפירא, הגיבורים הנשכחים של הקהילה הגאה בישראל, באתר Archive, 4 ביוני 2013
מפרי עטו:
  - מאמר שכתב לנגר לזכרו של קפקא, פורסם במקור 1941 בעיתון "הגה" ב-1941)

הערות שוליים

משוררים יהודים צ'כים
עיתונאים יהודים צ'כים
עולים במלחמת העולם השנייה
משוררים כותבי עברית
עיתונאים כותבי עברית
אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
מסאים יהודים
להט"בים יהודים
אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
ילידי 1894

נפטרים ב-1943