יואל אליצור (חוקר מדעי היהדות)

יואל אליצור (נולד בט"ז בחשוון תש"י, 8 בנובמבר 1949) הוא פרופסור, חוקר ומרצה בתחומי הגאוגרפיה המקראית, תנ"ך, הלשון העברית והלשונות השמיות.

ביוגרפיה
אליצור נולד בירושלים לחוקר המקרא יהודה אליצור ולסופרת הילדים רבקה אליצור. למד בבי"ס ממ"ד "לדוגמה", בישיבת "נתיב מאיר" ובישיבת כרם ביבנה. את שירותו הצבאי עשה ב"סיירת שקד".

בשנים שלאחר מכן סיים תואר ראשון ותואר שני בחוג ללשון באוניברסיטה העברית בירושלים, לאחריהם כתב דוקטורט בין-תחומי בנושא "שמות מקומות עתיקים שנשתמרו בפי הערבים בארץ - הבחינה הלשונית". במחקרו בחר אליצור 177 שמות עתיקים של מקומות בארץ, שנשתמרו בפי הערבים, וניסח את החוקים הלשוניים השולטים בשינויים החלים בשמות הערביים שמקורם בשמות עבריים או ארמיים, ובכך יצר בסיס מדעי איתן לזיהויים של אתרים עתיקים. עבודתו, הנחשבת לעבודה יסודית וחלוצית בתחום מחקר זה, היוותה את הבסיס לספרו באנגלית: Ancient Place Names in the Holy Land: Preservation and History. הספר יצא לאור בגרסה עברית בשם "שמות מקומות קדומים בארץ ישראל: השתמרותם וגלגוליהם".

בנוסף פרסם אליצור למעלה משישים מאמרים מדעיים בתחומי עיסוקו, וערך את הספר "ישראל והמקרא" המכיל קובץ מאמרים של אביו, פרופ' יהודה אליצור. 

אליצור מרבה להביא בכתביו דברים בשם אביו, והוא מגדיר אותו כמתווה דרכו.

בהקדמה לספרו מעיד אליצור על עצמו, כי חקר ארץ ישראל אינו רק מקצוע אקדמי עבורו, אלא גם מורשת חינוכית אידאולוגית ומחוז חפץ רגשי: "שורשי, מקור התעניינותי בשדות המשולבים של הארץ, ההיסטוריה, אתרים ושמות מקורם בשולחנו של אבא... כשם שבעברית מקראית השורש יד"ע יש בו גם משמעות של להכיר וגם היחס היותר אינטימי שבין גבר לאשה, אבי לימד אותי לאהוב את ארץ ישראל מתוך שאדע אותה בכל משמעויותיה".

אחד ממחקריו המפורסמים של אליצור הוא בזיהוי ערים המוקפות חומה מימות יהושע בן נון, לדעתו, ערים רבות בארץ נחשבות למוקפות חומה, ועל כן חג הפורים צריך לחול בהן בט"ו באדר (ולא בי"ד אדר כמו בשאר הערים). בעקבות מחקריו הורה רבה של העיר לוד הרב נתן אורטנר לחגוג את חג הפורים בעיר גם ביום ט"ו. למאמריו של אליצור הייתה השפעה גם לגבי קביעת מועד פורים ביישובים נוספים (שילה ועוד). דעתו לא התקבלה לגבי מבוא חורון ומקומות נוספים.

אליצור פעיל למען ארץ ישראל השלמה במסגרות ציבוריות שונות: הוא נמנה עם מייסדי גוש אמונים ועם מקימי היישוב עפרה שבהרי בנימין, טיפח ועודד מסורת של טיולים בארץ בנימין ובסביבתה, יסד מניין מתפללים בבית הכנסת העתיק ביריחו וגרעין התיישבות סמוך ליריחו. אחת לחודש הוא מדריך סיור בהר הבית. בראשית 2015 עוכב על ידי משטרת ישראל, כאשר במסגרת הסיור השיב בקריאות "ה' הוא האלוקים", לקריאות "אללה אכבר" של מוסלמים שהקיפו את קבוצתו.

אליצור כותב מאמרים לעיתונות היומית בנושאים פוליטיים ואידאולוגיים העומדים על סדר היום, ומגיש פינה קבועה ברשת א' בנושא "מקום בפרשה". 

הוא הרצה במוסדות אקדמיים שונים: היה ראש החוג ללימודי ארץ ישראל במכללת הרצוג, ראש אשכול לימודי ארץ ישראל במכללה ירושלים והיה חבר באקדמיה ללשון עברית ושימש נציג מטעמה בוועדת השמות הממשלתית.

ב-12 באוקטובר 2023 פרסם באתר סרוגים מאמר דעה שכותרתו "לא הופתעתי: לא נשארה לקב"ה שום ברירה אחרת", ובו טען שהטבח במתקפת הפתע על ישראל הוא חלק מתוכנית אלוהית להתמודד עם ישראלים "שהשליכו את מרחבי הארץ ואת ערי אבותינו ובוחרים בערכי הבל ומטפחים תועבות מיניות". המאמר הוסר לבקשת המחבר. נשיא האקדמיה ללשון העברית, פרופסור אהרון ממן, הוקיע את יואל אליצור על מאמרו, ובעקבות פניית ממן, השעה אליצור את עצמו מהאקדמיה.

משפחתו
לאליצור ארבעה אחים: תמר בן-ארי, הפיזיקאי פרופ' שמואל אליצור, העיתונאי אורי אליצור וחוקרת התלמוד פרופ' ורד נעם.

הוא אב לשישה ילדים. הבכורה היא חוקרת התנ"ך פרופ' נילי סמט. בת נוספת היא ד״ר רבקה אליצור ליימן, בעבר אוצרת במוזיאון ארצות המקרא בירושלים וכיום עמיתת מחקר במרכז ללימודי יהדות באוניברסיטת הרווארד.

ספריו
שמות מקומות קדומים בארץ ישראל - השתמרותם וגלגוליהם, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית ויד יצחק בן-צבי, ירושלים תשס"ט. (יצא לאור במקור באנגלית)
מקום בפרשה - גאוגרפיה ומשמעות במקרא. הוצאת ידיעות ספרים, תל אביב 2014.
עיון לשוני בעשרים שמות מקומות שנשתמרו בפי הערבים, ירושלים תשמ"ד.

קישורים חיצוניים 

 
 
 
 
 יואל אליצור, השתמרות השמות בארץ ישראל - בסיס לחקירת עברה, אתר צידה לדרך, גיליון ראשון, פברואר 2011
 לאה מזור, על ספרו של יואל אליצור, מקום בפרשה: גאוגרפיה ומשמעות במקרא, פברואר 2014
 תיארוך יציאת מצרים וכיבוש הארץ הרצאה מאת פרופ' יואל אליצור בכנס 'מתחת לפני השטח'
 

מאמרים מדעיים:
 אוסף מאמרים, תגובות, הערות, אתר דעת
 
  
 
 
 
 
 
 
 עין גנים, בית הגן וג'נין
 מהו 'כתף' והיכן 'כתף ים כנרת קדמה'
 זרד אוAPEA? , אתר מכון מופ"ת
 קורס מקוון בנושא יסודות ונושאים בגאוגרפיה מקראית
 
 

מאמרים ורשימות בנושאים אקטואליים:
 איך יוצאים מבעית השמיטה, נקודה 114, תשרי תשמ"ח, אוקטובר 87, אתר דעת
 
 מה עושים עכשיו?

הערות שוליים

בוגרי ישיבת כרם ביבנה
בוגרי בית הספר לדוגמה (ירושלים)
לוחמי סיירת שקד
בלשנים ולשונאים ישראלים
חוקרי ארץ ישראל
חוקרי מקרא ישראלים
פעילי גוש אמונים
סגל מכללת הרצוג
בוגרי ישיבת נתיב מאיר
בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
סגל מכללה ירושלים
יואל
בלשנים ולשונאים שמיים
חברי האקדמיה ללשון העברית
פעילי הר הבית ובית המקדש
עפרה: אישים
ישראלים שנולדו ב-1949