עזקה

תל עזקה (זכריה) הייתה עיר קדומה בליבה של שפלת יהודה. התל העליון ממוקם 347 מ' מעל פני הים, 117 מ' מעל לערוץ נחל האלה, ושטחו כ-45 דונם. האתר ממוקם בקצהו הצפוני של רכס שכיוונו צפון-דרום, אשר מהווה את הגבול בין השפלה הגבוהה ממזרח והנמוכה ממערב. עזקה שולטת על הצומת האסטרטגי של הדרך המובילה מכיוון גת פלשתים, דרך עמק האלה לכיוון הרי יהודה שממזרח עם הדרך המקשרת בין בית שמש בצפון ולכיש שבדרום, מסיבות אלה עזקה הפכה באופן טבעי לעיר חשובה. בחפירות באתר נתגלו שרידי יישוב בעיקר מתקופת הברונזה המאוחרת ומתקופת הברזל 2, מצודה, מגדלים, חותמות למלך וממצאים נוספים. בנוסף התגלו באתר מערות מסתור מתקופת מרד בר-כוכבא.

פירוש השם

פירוש המילה עזקה בארמית: גדר, משוכה שמקיפה את השטח מסביב כטבעת. לפי הראב"ע - 'עזקתא' - מילה שמופיעה רק בלשון קדר ופירושה כמו גדר ומשוכה. בתנ"ך מופיעה נגזרת של הפועל ע.ז.ק בישעיהו ה, ב -"ויעזקהו". על פי רש"י פירושו 'סייגו וגדרו סביב מוקף כמין טבעת'. על פי רד"ק: לגדרו, להקיף בגדר. לפי המלבי"ם: הקמת גדר מסביב כדי שלא יבוא נזק מבחוץ.

היסטוריה

עזקה מוזכרת לראשונה בספר יהושע בפרשת בריחתם של חמשת מלכי האמורי. צבא ישראל רדף אחרי מלכי כנען שהתקיפו את גבעון, עד לעזקה.

לפי ספר שמואל, בקרב דוד וגוליית הפלשתים חנו בין שכה לעזקה ממערב בעוד צבא ישראל שכן ממזרח בעמק האלה.

לאחר מכן, מוזכרת עזקה כאחת הערים שביצר רחבעם:

במקרא ובמקורות חוץ-מקראיים, עזקה מתוארת כאחת מערי הגבול העיקריות בממלכת יהודה בין המאות השביעית והשישית לפנה"ס. מיקומו של האתר וחשיבותו היוו הגורם העיקרי לכך שעזקה הייתה היעד הראשון במסעו של סנחריב בשנת 701 לפנה"ס במהלכו החריבה אשור את כל ערי יהודה פרט לירושלים. כתובת עזקה, כתובת אשורית השמורה במוזיאון הבריטי ומיוחסת לסנחריב, מתארת את הכיבוש האשורי:

"הָאֵל אַשּׁוּר אִמֵּץ אֶת רוּחִי וְיָצָאתִי אֶל אֶרֶץ יְהוּדָה. בְּהֶמְשֵׁךְ מַסָּעִי, אֶת הַמַּס שֶׁל מַלְכֵי אֶרֶץ פְּלֶשֶׁת קִבַּלְתִּי. בְּעֶזְרַת הַכּוֹחַ שֶׁל הָאֵל אַשּׁוּר, אֲדוֹנִי, אֶת הַמָּחוֹז שֶׁל חִזְקִיָּהוּ מִיְּהוּדָה כְּמוֹ[...]הָעִיר עֲזֵקָה, מִבְצָרוֹ, אֲשֶׁר בֵּין גְּבוּלִי וּבֵין אֶרֶץ יְהוּדָה, אֲשֶׁר כְּמוֹ קַן נְשָׁרִים שׁוֹכֶנֶת עַל גַּבֵּי רֶכֶס הַר כְּמוֹ פִּגְיוֹנוֹת בַּרְזֶל לְלֹא סְפוֹר נִשָּׂאִים מִגְדָּלֶיהָ לַשָּׁמַיִם. חוֹמוֹתֶיהָ בְּצוּרוֹת וּמִתְחָרוֹת (בגובהן) בהרים הַנִּשָּׂאִים. לְמַרְאֵה עֵינַיִם, כְּאִלּוּ מִן הַשָּׁמַיִם צָץ רֹאשָׁן. צַרְתִּי עַל הָעִיר בְּסוֹלְלוֹת עָפָר כְּבוּשׁוֹת, בְּאֵילֵי-מָצוֹר חֲזָקִים מֻגָּשִׁים, בְּהִסְתַּעֲרוּת חֵיל-רַגְלִים גִּבּוֹרַי...אֶת מִתְקֶפֶת סוּסַי רָאוּ, אֶת קוֹל צִבְאוֹת הָאֵל אַשּׁוּר הָעֲצוּמִים שָׁמְעוּ, וּפַחַד לְבָבָם...אֶת הָעִיר עֲזֵקָה הִקַּפְתִּי וְלָכַדְתִּי, שְׁלָלָם שָׁלַלְתִּי, הָרַסְתִּי, הֶחֱרַבְתִּי וְשָׂרַפְתִּי בָּאֵשׁ"

עזקה נבנתה מחדש במהלך המאה השביעית לפנה"ס. ובראשית המאה השישית לפנה"ס, כאשר יהודה הותקפה על ידי הצבא הבבלי, היא כבר הייתה שוב אחת מערי הגבול החשובות בגבולה המערבי של הממלכה. בעת שהבבלים צרו על ירושלים ערב חורבן הבית הראשון, הנביא ירמיהו תיאר את גורלן של שתי הערים האחרונות שנותרו בשפלת יהודה:

אוסטרקון שנמצא בשכבת החורבן של שער העיר לכיש המתוארך לחורבן הבבלי ב-586 לפנה"ס משלים את העולה מתיאורו של ירמיהו. מגניה של לכיש מדווחים שמשואותיה של עזקה כבו, כלומר שעזקה נכבשה בידי הבבלים ולכיש נותרה לבדה בשפלה.

.

בימי שיבת ציון חזרו כמה משפחות משבט יהודה והתיישבו בעזקה: .

בתקופה הביזנטית, אבסביוס איתר את עזקה בין אלבתרופוליס (בית גוברין) וירושלים, אך במפת מידבא נזכר שם היישוב "בית זכריה", הוא כפר זכריה בימינו ועל שמו קרוי גם התל. ליד הכיתוב במפת מדבא מצוירת כנסייה גדולה ומעל לציור כתובת שתרגומה: "ציון זכריה הקדוש". לטענת אבי יונה חצר הכנסייה נחשבה למקום קבורת הנביא ושהבניין היה חדש ונודע ברבים בזמן שנתחברה המפה. כנראה נתחלף לנוצרים בתקופה הביזנטית זכריה הנביא בזכריה אבי יוחנן המטביל ולכן הבניין כה מפואר. הבניין עצמו נזכר לראשונה אצל אנטונינוס מפלקנטיה (570 לספירה).

חפירות ארכאולוגיות

תל זכריה היה אחד האתרים הראשונים שנחפרו בארץ ישראל. כבר ב-1898 קיבלו הארכאולוגים הבריטים פרדריק בליס ורוברט מקאליסטר מטעם הקרן לחקר ארץ ישראל, רישיון חפירה מהשלטון העות'מאני לחפירה של ארבעה אתרים בשפלת יהודה, תל גודד, מרשה, גת ועזקה. תל עזקה נחפר במשך שלוש עונות שהתמקדו בתל העליון. במהלך החפירות נחשפו מגדלים ללא חומה שקישרה ביניהם אותם תארכו לתקופה הרומית ואת מצודת האקרופוליס בדרום מזרח התל אותה תארכו לתקופת רחבעם על בסיס התיאור המקראי. חלקן העליון של הקירות תוארך לתקופה ההלניסטית. סקר ממוקד התרחש באתר בשנים האחרונות על ידי משלחת החפירות המחודשת כחלק מההכנות לחפירה בפועל התגלו מעל 18,000 חרסים. לפי ניתוח ממצאי הסקר, שגשג התל בשתי תקופות עיקריות, תקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל 2.

חפירות נוספות החלו בשנת 2012 מטעם משלחת משותפת מטעם אוניברסיטת תל אביב, בראשות עודד ליפשיץ ויובל גדות, ואוניברסיטת היידלברג בראשות מנפרד הומינג. חפירות אלה עדיין נמשכות. עונת החפירה הראשונה ב-2012 התרכזה בשלושה חלקים של התל אשר איששו את תוצאות הסקר שתקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל 2 הן תקופות שיא בהיקף היישוב באתר. טרם פרסמו החופרים את ממצאים באופן רשמי.

קישורים חיצוניים

 תל שקלון תל עזקה - מסלול טיול מפורט מאתר טיולים בארץ

 
 אתר משלחת לאוטנשלגר לחפירות עזקה
 דרך ההגעה לתל עזקה

הערות שוליים

אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
יישובים עתיקים בשפלת יהודה
תלים מקראיים
נחלת שבט יהודה
מועצה אזורית מטה יהודה
חבל עדולם
שביל ישראל