גיורא איילנד

גיורא איילנד (נולד ב־22 באפריל 1952) הוא איש ביטחון ישראלי, שירת בצה"ל בדרגת אלוף כראש אגף המבצעים וראש אגף התכנון. בשנים 2004–2006 עמד בראש המועצה לביטחון לאומי. בהמשך שימש כחוקר במכון למחקרי ביטחון לאומי.

ביוגרפיה 
איילנד נולד וגדל בכפר הס שבשרון. אביו ראובן איילנד כיהן כמנכ"ל תנובה אקספורט, מנכ"ל אגרסקו, ומנכ"ל משרד החקלאות. בשנים 1966–1970 למד בבית הספר התיכון על שם רופין בעמק חפר, הנקרא כיום קריית החינוך על-שם בן-גוריון. במהלך 1967 נסע עם משפחתו לשליחות בקראקס שבוונצואלה אך חזר לבדו לישראל לאחר סמסטר לימודים אחד.

כנער היה אתלט מצטיין וזכה במדליית כסף בריצת 800 מטר ובמדליית ארד בריצת 1500 מטר באליפות ישראל לנוער.

שירותו בצה"ל 
איילנד התגייס לצה"ל באוגוסט 1970, הוא ניסה להתקבל לשייטת 13 אך לא עבר את מבחני הגיבוש. התנדב לצנחנים, ושובץ בגדוד 890. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם והשתתף באימונים ופעילות מבצעית במסגרת הגדוד והחטיבה, וכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. לאחר סיום הקורס באפריל 1972 שב לחטיבה, עבר קורס לוחמה זעירה ושירת כעוזר מ"מ בפלוגה בפיקודו של שאול מופז, באוגוסט אותה שנה מונה למפקד מחלקה בגדוד 890. בפרוץ מלחמת יום הכיפורים שירת כחניך בקורס מפקדי פלוגות חי"ר. הוא צורף לגדוד 890 בפיקודו של יצחק מרדכי, שובץ כסגן קצין המבצעים, ולחם עם הגדוד בקרב על החווה הסינית. במלחמת ההתשה במובלעת הסורית שימש קצין המבצעים של הגדוד. באוגוסט 1974 מונה למפקד פלוגת מסלול בגדוד 890. לאחר מכן מונה למפקד הפלוגה המסייעת בגדוד, והשתתף ב-1976 במבצע אנטבה. בתפקידו הבא שימש ממ"ח בקורס קציני חי"ר בבה"ד 1. ביולי 1977 מונה  לסגן מפקד גדוד 890 ולחם עמו במהלך מבצע ליטני ב-1978. בשנים 1980–1981 שימש כמפקד בסיס האימונים החטיבתי של הצנחנים, ופיקד על כוח העתודה במבצע סיגל. לאחר מכן שימש כמפקד קורס קציני חי"ר (גדוד גפן) והוביל אותו במלחמת לבנון הראשונה. בשנים 1982–1984, לאחר שהסתיים השלב הראשון של מבצע שלום הגליל, היה למפקד גדוד הנח"ל המוצנח, ונחשב למג"ד מצטיין ומוערך. ב-1984 סיים קורס חי"ר מתקדם בפורט בנינג שבג'ורג'יה, ארצות הברית, וכשחזר לארץ מונה לתפקיד קצין אג"ם במפקדת קצין חי"ר וצנחנים ראשי (מקחצ"ר). בסוף 1986 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד בית הספר לנ"ט, למדריך בקורס מפקדי פלוגות ולמפקד עוצבת חצי האש, חטיבת צנחנים במילואים. בשנים 1990–1992 פיקד על בה"ד 1 ואף נראה בסרט התיעודי להיות קצין. ובשנים 1992–1993 היה מפקד חטיבת גבעתי.

ב-1993 מונה איילנד לתפקיד קצין חי"ר וצנחנים ראשי (קחצ"ר), בדרגת תת-אלוף. ביוני 1996 מונה לראש חטיבת המבצעים במטכ"ל, ובדצמבר 1999 מונה לראש אגף המבצעים (אמ"ץ) בדרגת אלוף. כראש אמ"ץ היה מעורב בהכנות ליציאת צה"ל מלבנון ולעימות עם הפלסטינים ("האינתיפאדה השנייה"). ב-2001 מונה לתפקיד ראש אגף התכנון (אג"ת), ובמסגרת תפקיד זה הגדיל איילנד את שותפותו של צה"ל במערכה המדינית, מונה ללוות את שר החוץ, שמעון פרס, במגעיו עם יאסר ערפאת וייצג את מערכת הביטחון בשיחות עם גורמים אמריקאיים, פלסטיניים ואחרים. בשנת 2003, עם סיום תפקידו כראש אג"ת, הוצע לו להתמנות לנספח צה"ל בוושינגטון, אך הוא קיבל הצעה להתמנות לראש המועצה לביטחון לאומי ופרש מצה"ל לאחר 33 שנות שירות.

תפקידו כראש המועצה לביטחון לאומי 
לאחר שנעתר איילנד לבקשת ראש הממשלה אריאל שרון להתמנות לתפקיד ראש המועצה לביטחון לאומי (מל"ל), נכנס איילנד לתפקיד בינואר 2004. הוא ראש המל"ל הרביעי בשש שנותיה של המועצה, וכקודמיו – דוד עברי, עוזי דיין ואפרים הלוי – לא הצליח לחדור את החומות שסביב ראש הממשלה. עם זאת, בניגוד לדיין והלוי, שסיום כהונתם התאפיין בהרעה ביחסים עם ראש הממשלה שרון, לאיילנד היו קשרי עבודה תקינים עם ראש הממשלה, למרות מחלוקות ענייניות ביניהם ומאמצי מקורבים אישיים ופוליטיים לחצוץ ביניהם.

עם כניסתו לתפקיד עסק איילנד ביוזמת הפינוי של שרון – אז עדיין במתכונת מצומצמת יותר ברצועת עזה ורחבה יותר ביהודה והשומרון – והסתייג מפרקים מהותיים בה; עם זאת, הוא נרתם לנסח את התוכנית ולהשתתף במגעים שהתקיימו בעניינה במערכת הישראלית ועם הממשל האמריקאי. ביוזמתו הוקמה מנהלת סל"ע ונקבע לתוכנית לוח זמנים מציאותי. "תוכנית ההתנתקות", כפי שהתקבלה בממשלה ובכנסת, היא במידה רבה פרי ניסוחיו של איילנד.

במהלך שנת 2005 התפרסמו בתקשורת ובעיתונאות בישראל מספר ידיעות לגבי הביקורת שמעביר איילנד על תהליך קבלת ההחלטות המדיניות והביטחוניות במדינה. עם סיום ביצועה של תוכנית ההתנתקות הודיע לראש הממשלה כי הגיע למסקנה שמיצה את יכולתו להשפיע על התהליך, וכי החליט לפרוש מתפקידו. ב-1 ביוני 2006 הוחלף איילנד על ידי סגן ראש המוסד לשעבר אילן מזרחי.

לאחר אירוע החטיפה של גלעד שליט בסוף יוני 2006 הופקד על תחקיר האירוע, והרמטכ"ל דן חלוץ, בעקבות המלצותיו, הסתפק בהערות אישיות למפקדים ספציפיים.

פעילות עסקית
בשנת 2006, בעקבות רכישת אס-די-אס (סטאר מערכות ביטחוניות) על ידי סטאר גייט ויציאתה להנפקת איגרות חוב, מונה איילנד לנשיא החברה בשליש משרה. איילנד כיהן בתפקיד זה עד קריסת החברה בשנת 2013.

באוקטובר 2010 התמנה איילנד ליועץ חיצוני בשותפות חיפושי הנפט גבעות עולם לאחר שקודם לכן הודיע כי יצטרף רק אם קיים פוטנציאל אמיתי לנפט בכמות מסחרית בשדה הנפט בו קודחת השותפות. בפברואר 2014 מונה למנכ"ל זמני של גבעות עולם חיפושי נפט. הוא כיהן בתפקיד עד אוגוסט 2014.

איילנד משמש כיועץ בחברת בלאק קיוב.

פעילות ציבורית לאחר פרישתו מהמועצה 
לאחר פרישתו מן המועצה שימש איילנד כחוקר במכון למחקרי ביטחון לאומי. ב-2 בדצמבר 2007 פרסם איילנד בעיתון ידיעות אחרונות קריאה לממשלה לפתוח במשא ומתן עם החמאס, אשר מערכת העיתון פרסמה בהבלטה רבה: "ישראל צריכה להכיר בכך שבעזה מתקיים דה-פקטו שלטון אשר אינו כפוף לרשות הפלסטינית... ישראל והישות העוינת הזאת יכולות להגיע להסדרת היחסים ביניהן, כולל הפסקה הדדית של פעולות האיבה, פיקוח בציר פילדלפי והחלפת אסירים. כל עוד הבנות אלה יכובדו, ישראל תסיר את המצור הכלכלי מהרצועה".

איילנד מתראיין לעיתים קרובות ברדיו, וכותב מאמרי דעה בעיתונות.

במהלך פרשת סרן ר' זכה איילנד לביקורת מהשופט נעם סולברג על שבמהלך משפט דיבה פנה אל התובע בידיעת הנתבעת והמליץ לו למשוך את התביעה.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל הצטרף כחבר בקבינט הקורונה האזרחי.

לאיילנד תואר ראשון בכלכלה ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן.

חיים אישיים

בשנת 2017 עבר ניתוח פרוסטטה, שבו נפגעה מערכת העצבים. בריאיון לעיתון "ידיעות אחרונות" במאי 2018 סיפר על התאבדותו של אביו ב-2004, בגיל 81.

מתגורר במושב צור משה.

ספריו
 לא נרדם בלילות, ידיעות ספרים, 2018 (סיפור קורות חייו)
 במזל סרטן הערמונית – כל מה שחשוב לדעת ומוסתר ממך על ידי הרופאים, ידיעות ספרים, 2019. (על התמודדות עם מחלת סרטן הערמונית)

קישורים חיצוניים 

 
 גיורא איילנד באתר "חדשות מחלקה ראשונה" (NFC)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 יורם יובל,  שיחת נפש עם גיורא איילנד, הטלוויזיה החינוכית, 1 במרס 2016
 
 
 
 
 
 חוט השדרה של צה"ל: המפקד שבגר במלחמה האחרונה, מעריב, 14 בספטמבר 1975
 האתר הרשמי של גיורא איילנד
מאמריו
 סיום כהונת הרמטכ"ל גבי אשכנזי – הערכה, המכון למחקרי ביטחון לאומי, מבט על, גיליון 242,  17 בפברואר 2011.
 צה"ל באנתפאדה השנייה: מסקנות ולקחים, המכון למחקרי ביטחון לאומי, עדכן אסטרטגי, כרך 13, גיליון 3, אוקטובר 2010.
 יסודות המענה של מדינת ישראל, המכון למחקרי ביטחון לאומי, צבא ואסטרטגיה, כרך 2, גיליון 1, יוני 2010.
 סוף מעשה במחשבה תחילה; על נסיגת צה"ל מלבנון בשנת 2000, המכון למחקרי ביטחון לאומי, צבא ואסטרטגיה, כרך 3, גיליון 3, דצמבר 2011.
 שינויים במאפייני האיום על ישראל והשלכותיהם על סדרי הביטחון הנדרשים, בתוך: "צורכי הביטחון של ישראל לקראת הסדר מדיני עם הפלסטינים", אתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2010.
 חלופות אזוריות לרעיון "שתי מדינות לשני עמים", מזכרי מרכז בס"א (מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים) מס' 4, אוניברסיטת בר-אילן, ינואר 2010.
 המשמעויות הביטחוניות והאסטרטגיות העכשוויות של ויתור על רמת הגולן במסגרת הסכם שלום אפשרי בין ישראל לסוריה, אתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 26 באפריל 2009.
 מלחמת לבנון השנייה — לקחים ברמה האסטרטגית, המכון למחקרי ביטחון לאומי, צבא ואסטרטגיה, כרך 1, גיליון 2, אוקטובר 2009.
 מלחמת לבנון השלישית המטרה — לבנון, המכון למחקרי ביטחון לאומי, עדכן אסטרטגי, כרך 11, גיליון 2, אוקטובר 2008.
 מבצע "עמוד ענן" — היבטים אסטרטגיים. בתוך: "לאחר מבצע עמוד ענן (רצועת עזה, נובמבר 2012)". שלמה ברום (עורך), המכון למחקרי ביטחון לאומי, תל אביב 2012, עמודים 11–14.
  המטכ"ל והדרגים הבכירים במלחמת יום הכיפורים, בין הקטבים, גיליון 40, יולי 2023.
 פרשנויות של גיורא איילנד באתר ynet על רקע מבצע "שינוי כיוון" (מלחמת לבנון השנייה):

 .

הערות שוליים

אלופי צה"ל
מפקדי בית הספר לקצינים של צה"ל
מפקדי חטיבת גבעתי
קציני חיל רגלים וצנחנים ראשיים
ראשי חטיבת המבצעים
ראשי אג"ת
ראשי אמ"ץ
ראשי המטה לביטחון לאומי
חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
חברי הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית
סגל המכון למחקרי ביטחון לאומי
מנכ"לים ישראלים
מפקדי חטיבה 551
מפקדי גדודים בחטיבת הצנחנים
מפקדי גדוד גפן
כפר הס: אישים
בוגרי התיכון האזורי ע"ש בן-גוריון בעמק חפר
בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
ישראלים שנולדו ב-1952