יהודה ליבס

יהודה ליבס (נולד ב-1947) הוא פרופסור למחשבת ישראל העוסק בחקר הקבלה והמיסטיקה היהודית. חתן פרס א.מ.ת לחקר ההגות היהודית וחתן פרס ישראל לחקר מחשבת ישראל. חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

קורות חייו
יהודה ליבס נולד בשנת 1947 בירושלים ליוסף ומרים ליבס.

בשנים 1960 – 1965 למד בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה והיה תלמידו של יעקב מאיר (ליבס כתב עליו את המאמר "אש ידידותית" לאחר שנהרג במהלך הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים). הוא שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים (1965­ - 1967) ונפצע במהלך שירות מילואים (1969).

בשנת 1967 החל את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים, בחוגים לשון עברית ופילוסופיה יהודית וקבלה. כתב דוקטורט בהנחיית גרשם שלום בנושא "פרקים במילון ספר הזהר" (1976). בשנת 1971 הצטרף לסגל האקדמי של האוניברסיטה העברית, לחוג למחשבת ישראל, ובשנים 1988 – 1991 היה ראש החוג.

בשנת 1977 הצטרף ליישוב עפרה, עם גרעין התיישבות שילה, והתגורר שם מספר חודשים.

באביב 1993 הרצה באוניברסיטת שיקגו. ומונה לפרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית. ב-1999 עמד בראש הקבוצה הבינלאומית לחקר הזוהר במכון ללימודים מתקדמים בירושלים.

החל בשנת 2004 החל לכהן כפרופסור בקתדרה לקבלה על שם גרשם שלום, ומשנת 2008 הוא פרופסור אמריטוס. מחקריו עוסקים בספר הזוהר, בספר יצירה, בקבלת האר"י, בשבתאות ובנושאים נוספים במחשבת ישראל.

לאחר מות אביו, המתרגם יוסף גרהרד ליבס, החל ליבס לעסוק גם בתרגום שירה יוונית קלאסית. את תרגומו לשיר של הסיודוס, הפותח את האפוס "תאוגוניה", הקדיש לזכר אביו שתרגם לעברית יצירות מהספרות הקלאסית.

לכבוד יום הולדתו ה-65 יצא לאור הספר "וזאת ליהודה – קובץ מאמרים המוקדש לחברנו, פרופ' יהודה ליבס", בעריכת מארן ניהוף, רונית מרוז ויהונתן גארב. ביוני 2019, התקבל כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בתחום מדעי הרוח,

בתשע"ז זכה בפרס ישראל בתחום חקר מחשבת ישראל, בנימוקי השופטים נכתב כי ליבס הוא "חוקר מבריק ומוביל בחקר הספרות המיסטית היהודית לדורותיה. מחקריו מתאפיינים ברגישות פילולוגית יוצאת דופן. בין חידושיו הרבים בולטת הארת תפקידיהם של המיתוס והמשיחיות ככוחות מניעים בתרבות היהודית מאז המקרא ועד היום".

עמדותיו
עמדותיו הפוליטיות של ליבס ימניות. הוא תומך במפעל ההתנחלויות ואף התגורר מספר חודשים בהתנחלות עפרה בראשית ימיה.

בכנס שנערך בירושלים ב-27 בפברואר 2007 הציג ליבס בגילוי לב את עמדתו הפוליטית:

בראיון שנתן אחרי כמה שנים למוסף "שבת" בעיתון מקור ראשון הסביר את דבריו:
ב-2021 השעה את עצמו מפעילות באקדמיה למדעים בעקבות מינוי של דוד הראל לנשיא האקדמיה, ב-2023 הביע תמיכה בהרפורמה המשפטית בישראל.

חיבוריו
לאורך השנים פרסם יהודה ליבס כ-243 מאמרים, שרובם שולבו בספריו, בנוסף חיבר 13 ספרים וערך כ-6 ספרים.

ספריו
 פרקים במילון ספר הזוהר, פרסומי המדרשה ללימודים מתקדמים, הפקולטה למדעי הרוח, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשמ"ב, הספר הוא עובדת הדוקטורט שנכתב בהדרכת גרשום שלום.
 חוברת הדרכה ביבליוגרפית בקבלה (יחד עם משה אידל), הוצאת אקדמון, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשל"ט.
 חטאו של אלישע: ארבעה שנכנסו לפרדס וטבעה של המיסטיקה התלמודית, הוצאת אקדמון, מהדורה ראשונה - תשמ"ו, מהדורה שנייה - תש"ן.
 סוד האמונה השבתאית: קובץ מאמרים, 1995 
 תורת היצירה של ספר יצירה, 2000
 עלילות אלוהים: המיתוס היהודי, מסות ומחקרים; הוצאת כרמל, 2009. לקריאה הספר המלא ב"פסיק, הספרייה הדיגיטלית" (זמין לסטודנטים וחוקרים).
 פולחן השחר: יחס הזוהר לעבודה זרה, ירושלים: כרמל, 2011
 מנמוסיני: תרגומי שירה עתיקה, ירושלים: כרמל, 2011.
 לצבי ולגאון: משבתי צבי אל הגאון מווילנא, תל אביב: אדרא, 2017.
 איג'ידיוס ויטרבנסיס, תרגום מבוא ועריכה, הוצאת כרמל, ירושלים תשע"ג.
 ספר גן המלך, פירושי הזוהר לר' נפתלי הרץ בכרך, יחד עם יונתן מ' בן הראש, הוצאת מאגנס, תשפ"ג.

ספרים בעריכתו
 גרשם שלום, מחקרי שבתאות, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ב.
 אפרים גוטליב, הקבלה בסוף המאה הי"ג, הוצאת אקדמון, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשכ"ט.
 מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך ד ירושלים תשמ"ה, כרך י ירושלים תשנ"ב.
 אריאלה דים, זאת הפעם, עשר נשים מתוך התנ"ך, הוצאת ראובן מס, ירושלים תשמ"ו.
 הסיפור הזוהרי יחד עם יונתן בן-הראש ומלילה הלנר-אשד, הוצאת מכון בן-צבי, ירושלים תשע"ז.
 ספר הזיכרון למאיר בניהו, יחד עם מספר עורכים, הוצאת כרמן, ירושלים תשע"ט.

פרסים שקיבל
 1997 – פרס ביאליק
 1999 – פרס גרשם שלום לחקר הקבלה
 2006 – פרס א.מ.ת "על תרומתו הבולטת לחקר המיסטיקה היהודית לדורותיה ולחקר השבתאות, על מחקריו המקוריים בחקר ספרות הזוהר אשר נוגעים בדיסציפלינות שונות ועל עבודתו המדעית במגוון רחב של נושאים בתחום מחשבת ישראל מתקופות שונות"
 2017 – פרס ישראל לחקר מחשבת ישראל

חיים אישיים 
יהודה ליבס מתגורר בירושלים. הוא נישא בשנת 1970 לאסתר (לבית צווייג), ולזוג שלושה ילדים. חתנו מענדי קאהן, הוא מנכ"ל עמותת יונג יידיש. אחותו, תמר ליבס הייתה חוקרת תקשורת.

לקריאה נוספת
יהודה ליבס, "תורת היצירה של ספר יצירה", (תשס"א), ביקורת מאת סיריל אסלנוב, "תרביץ" ע"א, תשס"ב 2002
"על אברהם והמצרים": חיבור יווני-הלניסטי או יהודי-הלניסטי, ביקורת על ספרו של ליבס, מאת בצלאל בר-כוכבא, "תרביץ" ע', תשס"א 2001

קישורים חיצוניים

כרטיס אישי וקורות חיים, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
 יהודה ליבס, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים. כולל מבחר מאמרים של ליבס העוסקים בספרות הזוהרית, בקבלת האר"י ובקבלה המאוחרת, ועוד.
 כיוונים חדשים בחקר הקבלה, פעמים 50, חורף תשנ"ב, עמ' 150–170
 קבלת פרס א.מ.ת
 
 
 
 מאיר בר-אילן, ספר האסטרולוגיה העברי הראשון, קתרסיס 10 (תשס"ט), עמ' 126–155.

הערות שוליים

סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מחשבת ישראל
חוקרי קבלה
חוקרי שבתאות ישראלים
חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
זוכי פרס א.מ.ת.
זוכי פרס ביאליק לחכמת ישראל
זוכי פרס גרשם שלום
פרשני ספר הזוהר
יהודה
בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
זוכי פרס ישראל למחשבת ישראל
בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
ישראלים שנולדו ב-1947