שקל חדש

שקל חדש או שקל ישראלי (בראשי תיבות: ש"ח, סמל: ₪, בערבית: شيكل جديد או شيكل إسرائيلي) הוא ההילך החוקי של מדינת ישראל. שטרות ומטבעות של השקל החדש הוכנסו למחזור לראשונה ב-4 בספטמבר 1985, במסגרת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, אולם המעבר הסופי, שכלל נקיבת מחירים בשקל חדש, נקבע ל-1 בינואר 1986. השקל החדש החליף את המטבע הקודם, השקל, לפי שער המרה של 1,000 שקלים = שקל חדש אחד. השקל החדש מחולק ל-100 אגורות. המעבר לשקל החדש נעשה בהתאם לחוק מטבע השקל החדש, התשמ"ה-1985.

השקל החדש מסומן באמצעות הסימן ₪, שבא אחרי המספר.
הסימון הרשמי של השקל על-פי תקן ISO 4217 הוא ILS (Israeli Shekel), אם כי במקרים רבים מסמנים אותו גם בראשי התיבות של שמו באנגלית - NIS (New Israeli Shekel).

החל מ-26 במאי 2008 השקל החדש הוא מטבע בר-המרה, לאחר שישראל צורפה באופן רשמי למערכת הסליקה הבינלאומית.

ב-23 בדצמבר 2017 פורסם באתר TheMarker כי במשרד האוצר מעוניינים לקדם הנפקת מטבע דיגיטלי על ידי בנק ישראל - "שקל דיגיטלי", במטרה להגביל את השימוש בכסף מזומן, וכך לצמצם את פעילות השוק האפור.

מטבעות 
עם הנפקתו של השקל החדש הוחלפו שטרות של 1,000 שקלים ישנים במטבע של שקל חדש אחד. ערכו של השקל באותה תקופה היה גבוה יחסית בכוח הקנייה שלו. זמן קצר אחר כך הונפקו שטרות בערך נקוב של שקל חדש אחד. הציבור התקשה בהתחלה להסתגל למטבע החדש. מידתו הקטנה הקנתה לו את הכינוי "ג'וק", וביקורת הושמעה על כך שקל מאוד לאבד את המטבעות היקרים.
עם הזמן ועם ירידת ערך המטבע התרגל הציבור למטבעות השקל החדש, והשטרות המקבילים הוצאו מהמחזור.

מטבע עשרה שקלים חדשים היה המטבע הראשון המורכב משתי מתכות שהוכנס לשימוש בישראל. המטבע תוכנן כך שקשה יהיה לזייפו. אף על פי כן, בתחילת המאה ה-21 הופצו זיופים של המטבע בדרגות שונות של דיוק. מאוחר יותר הופצו מטבעות מזויפים גם בערך של חמישה שקלים חדשים.

בסוף שנת 2007 הונפקו מטבעות בערך נקוב של שני שקלים חדשים. מטרת ההנפקה הייתה לשפר את אמצעי התשלום הנמצאים בידי הציבור.

מטבעות עם פרטים מיוחדים 
במשך השנים הונפקו סדרות של מטבעות עם מאפיינים ייחודיים.
הדוגמה הבולטת ביותר לכך היא של סדרה בה הוטבעה בצד הנושא תמונתה של האישיות שהופיעה על השטר באותו ערך שקדם למטבע.

על מטבע של חצי שקל חדש הוטבע דיוקנו של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, על מטבע שקל חדש הוטבע דיוקנו של הרמב"ם, על מטבע 5 שקלים חדשים הוטבע דיוקנו של לוי אשכול או דיוקנו של חיים ויצמן, ועל מטבע 10 שקלים חדשים הוטבע דיוקנה של גולדה מאיר.

בשנת ה'תשמ"ח הוצאה מהדורה מיוחדת של מטבעות. בסדרה זו הוטבע על חלק ממטבעות השקל החדש הכיתוב "מ' שנים לישראל".

מדי שנה מונפק מאפיין ייחודי נוסף ובו הטבעת חנוכייה והמילה "חנוכה" באנגלית ובעברית משני צדדיה, תחת המילים "שקלים חדשים".

בשנת 2021 יצאה מהדורה מיוחדת של מטבע 5 שקלים כאות הוקרה לצוותים הרפואיים שפעלו בתקופת מגפת הקורונה בישראל.

שטרות

סדרה א'
השקל החדש הוכנס למחזור ב-4 בספטמבר 1985 (אך בפועל נכנס כהילך רשמי ב-1 בינואר 1986), כאשר יצאו לאור שטרות 5 ש"ח, 10 ש"ח ו-50 ש"ח, כמה חודשים לאחר מכן נוספו שטרות 1 ש"ח ו-100 ש"ח, ב-1988 נוסף לסדרה שטר 20 ש"ח, וב-1992 נוסף שטר 200 ש"ח. השטרות מעוצבים במראה אופקי והם בגודל אחיד: 138×76 מ"מ. עיצוב שטרות 1 ש"ח, 5 ש"ח ו-10 ש"ח זהה לעיצוב שטרות 1,000 שקל, 5,000 שקל ו-10,000 שקל (בהתאמה) שקדמו להם.

סדרה ב'
סדרה ב' של השקל החדש הוכנסה למחזור ב-3 בינואר 1999, עם הנפקת שטרות 20 ו-100 ש"ח. ב-31 באוקטובר של אותה שנה הונפקו גם שטרות 50 ו-200 ש"ח.
השטרות מעוצבים במראה אנכי והם בגודל אחיד: 138×71 מ"מ. בסדרה זו ערך השטר מוטבע באופן בולט בפינת השטרות על מנת לסייע לכבדי ראיה.

דיוקנאות האישים בסדרה זו עוצבו בסגנון אמנות ASCII - ציור המורכב מתוים. כל דיוקן בסדרה הורכב מאותיות ראשי התיבות של שם האיש. כך, למשל האותיות שיצרו את דיוקנו של משה שרת על גבי שטר 20 שקלים חדשים, היו מ' ו-ש'.

את הסדרה עיצבו נעמי ומאיר אשל.

עם הנפקתה של סדרת השטרות הנוכחית, עוצב גם שטר בערך 500 שקלים חדשים עם דיוקנו של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין. בהודעה שהוציא בנק ישראל בשנת 2001, בה גם נחשפה תמונתו הקדמית של השטר, נמסר שהשטר מיועד להיכנס למחזור בשנת 2002. הכנסתו למחזור נדחתה לזמן בלתי-ידוע עקב שיעורי אינפלציה נמוכים שנמשכו זמן רב. על-אף שבכספת הבנק מונחת גלופה של שטר זה, עקב חוסר כדאיות כלכלית שנמשך זמן רב להוצאת שטר בערך זה, ובשל סדרה ג' אשר החליפה את סדרה ב', שטר זה לא ראה אור בסדרה זו.

שיעורי אינפלציה נמוכים היו גם הסיבה לדחייה בהחלפתו של שטר 20 השקלים החדשים במטבע, ולעת עתה בנק ישראל ממשיך להנפיקו. בשנת 2006 שופרה רמת הגימור של שטר זה להקטנת הבלאי הגבוה שלו, ומ-13 באפריל 2008 הוא הודפס על גבי פולימר במקום על נייר, דבר שאמור להאריך את חייו פי ארבעה. שטר הפולימר מעוצב בצורה כמעט זהה לקודמו, פרט למספר הבדלים בסימני אבטחה הכוללים חלון שקוף בצורת מגן-דוד ובתוכו מוטבע המספר "20" ובפינה הימנית התחתונה נוספו ניקובים בצורת המספר "20". בנוסף, במועד הנפקת שטרות אלו, הונפקה מהדורה מיוחדת בת 1,800,000 שטרות לציון 60 שנה למדינת ישראל. שטרות אלה נושאים את הכיתוב "שישים שנה למדינת ישראל" בצבע אדום בגב השטר.

סדרה ג'
בדצמבר 2009 פורסם, כי הוועדה לעיצוב שטרי כסף, מעות ומטבעות זיכרון של בנק ישראל בראשות יעקב טירקל, החליטה על הנפקת סדרת שטרות חדשה.

על-פי ההחלטה המקורית של הוועדה, נבחרו דמויותיהם של יצחק רבין, מנחם בגין, בנימין זאב הרצל ודוד בן-גוריון לעטר את השטרות, אולם עקב מחלוקת ציבורית שהתעוררה באשר לרשימת הדמויות הנבחרות, הוחזרה הרשימה לדיון מחודש בוועדה.
אחת הטענות העיקריות שעלתה עסקה בחוסר הייצוג לנשים ברשימת הדמויות הנבחרות. בשל כך הורה נגיד בנק ישראל לחזק את הוועדה בייצוג נשי ומזרחי, וארבע חברות ועדה חדשות הצטרפו לדיונים.
לאחר דיונים בוועדה המורחבת, וכשנה ורבע לאחר ההחלטה המקורית, הוחלט לבסוף שהדמויות שתעטרנה את השטרות תהיינה של רחל המשוררת,
לאה גולדברג, שאול טשרניחובסקי ונתן אלתרמן. השיוך בין הדמות לשטר נקבע על פי תאריך הפטירה של הדמות, לדמות שנפטרה מאוחר יותר ניתן עריך גבוה יותר. רחל המשוררת שנפטרה ב-1931 מופיעה על שטר 20 שקלים, טשרניחובסקי שנפטר ב-1943 – על 50 שקלים, לאה גולדברג שנפטרה ב-1970 על 100 שקלים, ונתן אלתרמן שנפטר ב-1970 – על 200 שקלים. גם צבע השטר נקבע לפי הדמות, לדמותו של טשרניחובסקי שהיה רופא נבחר הצבע הירוק המזוהה עם בתי חולים. עם הצגת השטרות החדשים לציבור נמתחה ביקורת על כך שכל האישים בשטרות הם אשכנזים.

את הסדרה עיצבה אסנת אשל. על השטר חתומה נגידת בנק ישראל קרנית פלוג. בתחילה הודפסו השטרות בימי כהונתו של הנגיד סטנלי פישר, לשימושם של חברות המייצרות כספומטים ומכונות אוטומטיות לשם התאמת המכונות, אך לאחר פרישתו של פישר נגנזו כל השטרות בחתימתו. כיום קיימים בשוק כמה מאות שטרות בלבד בחתימתו של פישר, כשאספנים מעריכים את שווים באלפי שקלים לשטר.

ערכי השטרות מודפסים בגודל רב יותר מאשר בסדרה ב': 2.2 סנטימטרים. כל השטרות עשויים מ"מצע כותנה מחודש", שצפוי להאריך את עמידותם בתנאי המחזור ואת משך חייהם. לאחר שהונפק שטר 20 ש"ח מסדרה ב' העשוי מפולימר, תוכנן להנפיק את שטרות סדרת ג' על גבי פולימר גם כן, אך לבסוף רעיון זה נגנז; לפי בנק ישראל - "הנפקת שטרות 20 השקלים החדשים מפולימר נעשתה במסגרת ניסוי לבחינת מצע השטרות. לאחר שנתגלו קשיים טכניים ותפעוליים ומשהוחלט על הנפקת סדרה חדשה ובה סימני ביטחון שלא ניתן לשלבם במצע זה, הוחלט לבחור במצע של נייר משודרג ולא להנפיק שטרות נוספים על גבי מצע הפולימר".

השטר בערך של 50 שקלים חדשים נכנס למחזור ב-16 בספטמבר 2014. נכון לינואר 2017, כ-90% מהשטרות הישנים בערך זה כבר הוחלפו בשטרות מסדרה ג'. השטר בערך של 200 שקלים חדשים נכנס למחזור ב-23 בדצמבר 2015. נכון לינואר 2017, מעל 50% מהשטרות הישנים בערך זה כבר הוחלפו בשטרות מסדרה ג'. השטרות בערכים של 20 ו-100 שקלים חדשים נכנסו למחזור ב-23 בנובמבר 2017.

סימני עזר לעיוורים
בוצעו מספר פעולות למען ציבור העיוורים ולקויי הראייה:

 השטרות החדשים עוצבו באורכים שונים, דבר שיסייע להבחין ביניהם (הגדלים השונים הצריכו היערכות מצד בעלי מכונות אוטומטיות וכספומטים). את הרעיון הציע אורי אורבך, השר לאזרחים ותיקים.

 בצדי כל שטר נמצאים מלמטה למעלה זוגות קוים בולטים: בשטרות 20 - זוג אחד, בשטרות 50 - שני זוגות, בשטרות 100 - שלושה זוגות, ובשטרות 200 - ארבעה זוגות.

תפוצה
נתוני בנק ישראל לשנת 2014 מראים כי בשנת 2014 סך כל השקלים החדשים במזומן עמד על כ-63 מיליארד ש"ח, כאשר כ-97% מהסכום היה שטרות כסף, שכמותם עמדה על 450 מיליון שטרות. על פי אותם נתונים, השטר בעל ערך של 100 ש"ח היה הנפוץ ביותר במחזור בעשור הראשון של המאה ה-21 ותפוצתו הייתה בין 53% בשיא ל-41% בסיום העשור. בעשור השני החלה ההובלה של שטר 200 ש"ח וב-2014 הוא היווה כ-47% מהשטרות. זהו גידול משמעותי לעומת שנת 2000, בה עמד אחוז התפוצה של שטר זה רק על 13%. מבחינת מטבעות המטבע הנפוץ ביותר ב-2014 היה 10 אגורות, שתפוצתו עמדה על כמיליארד ורבע מטבעות, ולאחריו מטבע 1 ש"ח בתפוצה של כ-481 מיליון מטבעות, 1/2 ש"ח בתפוצה של כ-160 מיליון מטבעות, ומטבעות 2, 5 ו-10 ש"ח עם תפוצה של 60–80 מיליון מטבעות לכל סוג.

סימן השקל החדש

הופעתו בטיפוגרפיה העברית

הסימן ₪, (המייצג שילוב של האותיות ש' וח', ראשי תיבות של שקל חדש) עוצב ב-1985 על ידי משה פרג (מופיע בתמונה באפור). הגופנים העבריים הספורים שהיו קיימים אז כללו את הסימן בעיצוב מאוד דומה לזה של פרג, אך העיצוב לא תאם את סגנון טיפוס האות של כל גופן, וגרם לצרימה צורנית וחוסר אחידות במרקם הטקסט של אותם גופנים.

משפחות הגופנים 'סלעית' ו'סלע אציל', שעוצבו על ידי שמואל סלע ויצאו לאור כגופנים למחשבים אישיים בתחילת 1992, היו למעשה הראשונות שכללו סימן ₪ מעוצב בסגנון טיפוס האות (מובלט בתמונה). התקדים הזה יצר נורמה, ומאז רוב הגופנים העבריים כוללים סימן ₪ התואם בעיצובו לסגנון טיפוס האות שלו.

כתיב 
על פי המלצת האקדמיה ללשון העברית לכיתוב מספרים בעברית, יש לכתוב את הסימן משמאל למספר וללא רווח ביניהם.

הקלדה 
ניתן להקליד את סימן השקל במחשבים באופן הבא:
 Windows 8 ואילך, ומערכות לינוקס המבוססות על ת"י 1492 הנוכחי (אוקטובר 2013 ואילך): 
 macOS: 
 אנדרואיד (מקלדת Gboard): זמין במצב הקלדת מספרים וסימנים

תחת אלגוריתם הדו-כיווניות של יוניקוד, הקלדת הסימן ₪ לאחר המספר, תביא להצגת הסימן מימין למספר בכל כיווניות. הדבר סותר את המלצת האקדמיה ללשון העברית למיקום הסימון משמאל למספר בכיתוב בעברית.

שערי חליפין

ראו גם
 
 השקל כמטבע בר-המרה
 החברה הישראלית למדליות ולמטבעות
 שקל דיגיטלי

קישורים חיצוניים

 שערי חליפין יציגים, באתר בנק ישראל
 קטלוג שטרות ומעות מהעבר, באתר בנק ישראל
  
 
 
 
 
 ריקי רט. כיצד נבחרו האנשים והמקומות שמופיעים על השטרות בישראל, מקור ראשון, 7 במרץץ 2022

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מטבעות אסיה
מטבעות
ישראל: מטבעות
מטבעות בני המרה
הנצחת הרמב"ם