1936 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1936.

ארכאולוגיה 
 דיווח ראשון על חפירות של היישוב הקדום ביסקופין (Biskupin) בפולין, יישוב מבוצר מתקופת הברזל.
 גילוי ה"סוללת בגדאד". מספר אגרטלים שייתכן ושימשו ליצירת זרם חשמלי.
 תחילת חפירות בדמַנִיסִי גאורגיה, בנוסף לאתר מימי הביניים נחשף 50 שנה מאוחר יותר אתר פלאוליתי עשיר בממצאים של כלים, בעלי חיים ושלדים מאובנים של הומו גאורגיקוס.

גאולוגיה 
 אינגה להמן, סייסמולוגית דנית, מעלה את התאוריה כי לכדור הארץ יש גלעין פנימי מוצק.

זואולוגיה 

7 בספטמבר - הזאב הטסמני האחרון, מת בגן החיות הובארט (Hobart Zoo), בהובארט, באי טסמניה שבאוסטרליה.

טכנולוגיה
 26 ביוני – טיסה ראשונה של המסוק Focke-Wulf Fw 61 שהיה מסוק ראשון בעולם.

כימיה 
 23 בדצמבר – גרהרד שרדר ( Gerhard Schrader) כימאי גרמני שעסק במסגרת עבודתו באי גה פארבן בפתוח חמרי הדברה על בסיס אורגנופוספטים גילה במקרה שהחומר טאבון (Tabun) יכול לשמש כגז עצבים

מדעי המחשב 

 אלן טיורינג, מתמטיקאי בריטי, מפרסם ספר בשם On Computable Numbers המציג את מכונת טיורינג

רפואה
 ביצוע לובוטומיה על ידי הרופא הפורטוגזי אנטוניו אגס מוניז.

פרסים 

 מדליית פילדס במתמטיקה מוענקת לראשונה:
 לארס אלפורס (פינדלנד), ג'סי דאגלס (ארצות הברית)
 פרס נובל
 פרס נובל לפיזיקה - ויקטור הס, אוסטריה - על גילוי הקרינה הקוסמית, קארל דייוויד אנדרסון, ארצות הברית - על גילוי הפוזיטרון.
 פרס נובל לכימיה - פטר דביי - על עבודתו בנושא מבנה מולקולרי דרך מחקריו במומנט דיפול והשתברות קרני רנטגן ואלקטרונים בגזים
 פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - הנרי דייל, אוטו לוי - על העברת אותות עצביים באמצעות מוליך עצבי

נולדו

 4 בינואר – שמואל וינוגרד, מדען מחשב ישראלי אמריקאי, ידוע בעיקר בתרומתו בתורת הסיבוכיות.
 10 בינואר – רוברט וילסון, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי קרינת הרקע הקוסמית.
 20 בינואר – אדוארד פייגנבאום, מדען מחשב יהודי-אמריקאי, מוכר במיוחד בתחום הבינה המלאכותית, זוכה פרס טיורינג לשנת 1994.
 22 בינואר – אלן היגר, כימאי ופיזיקאי יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2000 יחד עם אלן מקדיארמיד  והידקי שירקאווה על גילוי פולימרים מוליכים ופיתוחם.
 27 בינואר – סמואל טינג, פיזיקאי אמריקאי ממוצא סיני, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1976 על גילוי חלקיק יסודי כבד בשם מזון J/psi.
 10 בפברואר – אברהם לֶמְפֶּל, מדען מחשב ישראלי, פיתח, יחד עם יעקב זיו, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים.
 22 בפברואר – ג'. מייקל בישופ, אימונולוג ומיקרוביולוג אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1989, יחד עם הרולד א. ורמוס, על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו-וירוסיים.
 11 במרץ – הרלד צור האוזן, מדען גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2008 על גילוי הקשר בין וירוס הפפילומה לסרטן צוואר הרחם.
 24 במרץ – דייוויד סוזוקי, זואולוג, גנטיקאי, פעיל בנושא סביבה ופופולריזציה של המדע.
 21 במאי – גינתר בלובל, ביולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1999 על הממצא שלחלבונים יש אותות פנימיים המורים על ההובלה והמיקום שלהם בתוך התא.
 8 ביוני – קנת וילסון פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על התאוריה לתופעות קריטיות בהקשר למעברי פאזה (נפטר ב-2013).
 20 באוגוסט – הידקי שירקאווה, כימאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2000 יחד עם אלן מקדיארמיד  ואלן היגר על גילוי פולימרים מוליכים ופיתוחם.
 2 בספטמבר – אנדי גרוב, איש עסקים, מהנדס ומנהל אמריקאי יהודי, מהנדס חלוץ בתעשיית המוליכים למחצה (נפטר ב-2016).
 14 בספטמבר – פריד מורד, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1998 על חלקו בגילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO).
 6 באוקטובר – רוברט לנגלנדס, מתמטיקאי אמריקאי, הוגה תוכנית לנגלנדס המקשרת תחומים מרכזיים בתורת המספרים האלגברית ובתורת ההצגות, חתן פרס וולף ובפרס נמרס למתמטיקה.
 10 באוקטובר – גרהרד ארטל, כימאי פיזיקלי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2007 על מחקריו בתחום התהליכים הכימיים על משטחים מוצקים.
 19 בנובמבר – יואן לי, כימאי מטאיוואן חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1986 יחד עם ג'ון פולני ודאדלי הרשבאך על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים.
 2 בדצמבר – פיטר דוסברג, ביולוג גרמני אמריקאי, עוסק בביולוגיה מולקולרית ובביולוגיה של התא, ממובילי הטוענים כי ה-HIV אינו קשור למחלת האיידס.
 23 בדצמבר – פיטר לדיסלאו האמר, מתמטיקאי יהודי אמריקאי, יליד רומניה, תרם לתחום חקר הביצועים ושל המתמטיקה הבדידה היישומית (נפטר ב-2006).

נפטרו 

 27 בפברואר – איוואן פבלוב, פיזיולוג רוסי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודותיו בחקר מערכת העיכול, במהלך מחקרים אלו פיתח וביסס את המושג התניה קלאסית. (נולד ב-1849).
 28 בפברואר – שארל ניקול, רופא ומיקרוביולוג צרפתי, חתן פרס נובל לרפואה בשנת 1928 על גילוי התפקיד של כיני הגוף כווקטור במגיפות של טיפוס הבהרות אצל בני אדם (נולד ב-1866).
 8 באפריל – רוברט באראני רופא אוסטרי ממוצא יהודי-הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על מחקריו בתחום הפיזיולוגיה והפתולוגיה של מערכת שיווי המשקל של האוזן הפנימית (נולד ב-1876).
 27 באפריל – קרל פירסון, מתמטיקאי בריטי, תרם באופן משמעותי לתחומי הביומטריה, המטאורולוגיה, האאוגניקה ולתאוריות של דרוויניזם חברתי (נולד ב-1857).
 2 באוגוסט – לואי בלריו מהנדס, ממציא וטייס צרפתי מחלוצי התעופה (נולד ב-1872).
 7 בספטמבר – מרסל גרוסמן, מתמטיקאי יהודי שווייצרי, התמחה בגאומטריה תיאורית, תרם לניסוח המתמטי של תורת היחסות הכללית (נולד ב-1878).
 16 בספטמבר – ז'אן-באטיסט שארקו, מדען, רופא וחוקר קטבים צרפתי (נולד ב-1867).
 17 בספטמבר – אנרי לה שטלייה, כימאי צרפתי, נודע בעיקר בשל עקרון לה שטלייה שניסח, המגדיר מאפיינים של שיווי משקל כימי (נולד ב-1850).
 5 בדצמבר – אוסקר ויסטינג, מגלה ארצות נורווגי, מהראשונים שהגיעו אל הקוטב הצפוני וגם אל הקוטב הדרומי (נולד ב-1871).
 9 בדצמבר – חואן דה לה סיירבה, מהנדס אזרחי, מהנדס אווירונאוטיקה וטייס, מחלוצי הפיתוח של המסוק. הצלחתו הידועה היא המצאת האוטוג'ירו (נולד ב-1895).
 18 בדצמבר – אנדריה מוהורוביצ'יץ', מטאורולוג וסייסמולוג קרואטי, נודע בעיקר בזכות תחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ' (מוהו) שנקרא על שמו (נולד ב-1857).

קישורים חיצוניים