סלומונה רוסי

שלמה בן עזריה מן האדומים, הידוע בשמו באיטלקית סלאמונה רוסי (Salamone Rossi; בסביבות ה'ש"ל, 1570 – בסביבות ה'ש"צ, 1630) היה כנר ומלחין יהודי נתין דוכסות מנטובה שבאיטליה. פעל בתקופת המעבר שבין שלהי הרנסאנס לבארוק המוקדם באיטליה.

קורות חיים 
בצעירותו, יצא לרוסי שם של כנר מוכשר. הוא נשכר כנגן חצר במנטובה ורשומות של פעילויותיו ככנר שרדו שם.

רוסי שירת בחצר מנטובה, לבקשת הדוכסית איזבלה ד'אסטה גונזגה, משנת 1587 עד 1628, והופיע בפני המשפחה המלכותית ואורחיה רמי המעלה. המלחינים רוסי, מונטוורדי, ג'ובאני בטיסטה בואונמנטה,גסטולדי, ז'אק דה ורט ולודוביקו גרוסי דה ויאדאנה כתבו ונגנו, בין השאר, מוזיקה אופנתית לארוחות חגיגיות, למשתאות חתונה, להפקות תיאטרון ולטקסי תפילה.

יצירתו הראשונה, שיצאה לאור בשנת 1589, הייתה קובץ של 19 קנצונטות, חיבורים קצרים וריקודיים לשלושה קולות, לטקסטים קלילים ועגבניים. רוסי הצליח יפה גם בחיבור מדריגלים רציניים יותר, שבהם שילב את שירת הפייטנים הדגולים של תקופתו (כגון גואריני, מרינו, רינאלדי וצ'ליאנו) עם נעימותיו. בתחום המוזיקה האינסטרומנטלית היה רוסי חדשן ונועז. הוא היה אחד המלחינים הראשונים שיישמו במוזיקה אינסטרומנטלית את עקרונות השיר המונודי, שבו מלודיה אחת חולשת על תפקידי ליווי משניים. הסונאטות שלו, בין הראשונות בספרות המוזיקה, תרמו להתפתחות טכניקה אידיומטית ווירטואוזית בכינור. הן ניצבות בחצי הדרך בין המרקמים ההומוגניים של הקנצונה האינסטרומנטלית של שלהי הרנסאנס לטריו סונאטה של תקופת הבארוק. חלק מהסונטות הן סדרות של וריאציות בדרגת קושי הולכת וגוברת, וחלקן מבוסס על נושאים פופולריים מהתקופה כמו באס "רוג'רו", "ברגמסקה" "רומנסקה" ועוד. 

רוסי פרסם גם קובץ של מוזיקה ליטורגית יהודית בשם "השירים אשר לשלמה" בשנת 1622. שירים אלה נכתבו במסורת הרנסאנס והמדריגל עם מילים מהמקורות היהודיים המושרות בעברית. יצירות אלה היו מנותקות כמעט לחלוטין ממסורת הפיוט היהודי. הייתה זו התפתחות חסרת תקדים במוזיקה של בית הכנסת, מאחר שעד תקופתו לא התפרסמה מוזיקה פוליפונית שנועדה לבתי כנסת. 

תוכן הספר לפי הסדר המקורי, במספר קולות הולך וגדל:

 3 קולות

 1. קדיש
 2. שיר המעלות אשרי כל ירא ה' (תהלים קכ"ח)
 3. ברכו
 4. מזמור לאסף, אלהים נצב בעדת-אל (תהלים פ"ב)
 5. למנצח על השמינית מזמור (תהלים י"ב)
 6. אלה מועדי ה' (ויקרא כ"ג פסוק ד')

 4 קולות

 7. קדושה (כתר)
 8. אלהים השיבנו (תהלים פ' פסוק ד', ח' כ')
 9. למנצח בנגינות מזמור שיר (תהלים ס"ז)
 10. על נהרות בבל (תהלים קל"ז)
 11. הללויה הללי נפשי את ה' (תהלים קמ"ו)

 5 קולות

 12. שיר המעלות אשרי כל ירא ה' (תהלים קכ"ח)
 13. למנצח על הגתית מזמור לדוד (תהלים ח')
 14. מזמור לתודה (תהלים ק')
 15. השכיבנו
 16. קדיש
 17. שיר המעלות בשוב ה' (תהלים קכ"ו)
 18. שיר למעלות אשא עיני (תהלים קכ"ב)
 19. ישושום מדבר (ישעיה ל"ה פסוק א',ב', ה', ו', י')

 6 קולות

 20. שיר המעלות אשרי כל ירא ה' (תהלים קכ"ח)
 21. שיר המעלות לדוד, לולא ה' (תהלים קכ"ד)
 22. אודך כי עניתני (תהלים קי"ח פסוקים כ"א-כ"ד)
 23. ברוך הבא בשם ה' (תהלים קי"ח פסוקים כ"ו-כ"ט)
 24. מזמור לדוד, הבו לה' בני אלים (תהלים כ"ט)

 7 קולות

 25. אפתח נא שפתי

 8 קולות

 26. אין כאלהינו
 27. אפתח שיר בשפתי
 28. יגדל
 29. אדון עולם
 30. הללויה, אשרי איש ירא את ה' (תהלים קי"ב)
 31. הללויה, אודה לה' (תהלים קי"א)
 32. מזמור שיר ליום השבת (תהלים צ"ב)
 33. למי אחפוץ

רוסי נפטר, קרוב לוודאי, או בעת פלישת הצבא האוסטרי, שהרס את הגטו היהודי במנטובה, או במגפה שפרצה לאחר מכן והמיתה רבים.

לקריאה נוספת
 שלמה סימונסון, תולדות היהודים בדוכסות מנטובה, ירושלים: אוניברסיטת תל אביב ומכון בן-צבי על ידי הוצאת קרית ספר בע"מ, תשכ"ה
 Salamone Rossi, Jewish Musician in Late Renaissance Mantua, Oxford: Oxford University Press, Don Harrán

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

מלחינים יהודים איטלקים
מלחינים מתקופת הבארוק
מלחינים מתקופת הרנסאנס
מוזיקאים יהודים
ילידי 1570
נפטרים ב-1630