זאב אלקין

זאב אֶלְקִין (נולד ב-3 באפריל 1971, ח' בניסן ה'תשל"א) הוא חבר הכנסת ויו"ר סיעת המחנה הממלכתי, מכהן כחבר בכיר בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת. כיהן בתפקיד שר הבינוי והשיכון, שר ירושלים ומורשת והשר המקשר בין הממשלה לכנסת. קודם לכן כיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגות קדימה והליכוד והיה מטעמה שר העלייה והקליטה, שר להגנת הסביבה, שר ההשכלה הגבוהה והמשלימה ושר משאבי המים, יושב ראש הקואליציה ויושב ראש ועדת החוץ והביטחון.

ראשית חייו ומשפחתו
נולד בשם ולדימיר בוריסוביץ' אלקין (באוקראינית: Елькін Володимир Борисович) בחרקוב, אוקראינה הסובייטית שבברית המועצות, למשפחה יהודית חילונית. בצעירותו החל להתעניין ביהדות ולהתקרב אליה ואף למד עברית בכוחות עצמו. בגיל 17 התקבל לאוניברסיטת חרקוב ולמד בה מתמטיקה ופיזיקה בין השנים 1987–1990. במקביל ייסד את ההתאחדות למורים לעברית ויהדות בחרקוב, היה סגן ראש הקהילה היהודית בעיר בשנת 1990 ומזכ"ל בני עקיבא בברית המועצות. בדצמבר 1990 עלה לישראל יחד עם אשתו, התגייס לצה״ל ולמד בישיבת הר עציון עד 1995 ובמקביל עבד בארגון גשר במחלקת העלייה.

לימודים ופעילות אקדמית
לאלקין תואר ראשון במתמטיקה מאוניברסיטת חרקוב ותואר שני בהיסטוריה של עם ישראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים. טרם היבחרו לכנסת היה בשלבים מתקדמים של עבודת הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים. אלקין חקר את רב סעדיה גאון. בשנים 1996–2006 לימד באוניברסיטה, היה ממקימי מרכז צ'ייס ללימוד מדעי היהדות ברוסית וניהל את קשרי האוניברסיטה ברוסיה ובאוקראינה. בנוסף שימש כמדריך בפרויקט נעל"ה.

פעילות ציבורית
בסוף שנות ה-90 מונה ליועץ מנכ"ל הסוכנות היהודית לענייני יהדות רוסיה. כחבר במפלגת "הליכוד" נמנה עם המתנגדים לתוכנית ההתנתקות של אריאל שרון ואהוד אולמרט, אך עם הקמת "קדימה" הצטרף אליה והוצב במקום ה-17 ברשימתה לקראת הבחירות לכנסת השבע עשרה ונבחר לכנסת.

חבר הכנסת 
בכנסת ה-17 היה אלקין חבר בוועדת הכספים, בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בוועדה למאבק בנגע הסמים, בוועדה לזכויות הילד, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ובשדולות שונות: שדולת ירושלים, השדולה הסביבתית-חברתית, והשדולה לצמצום הפערים החברתיים. בעת כהונתו נחשב כ"הסמן הימני" של סיעת "קדימה". בבחירות המקדימות בקדימה בספטמבר 2008 תמך בשאול מופז ולאחר שזה הפסיד לציפי לבני אף הגיש ערעור על תוצאות ההצבעה.

במהלך כהונתו בכנסת יזם אלקין את החוק לקידום יישובם של מפוני גוש קטיף, חבל עזה וצפון השומרון, שנועד לקצר הליכי תכנון ולקדם פיתוח, הרחבה או הקמה של יישובים, לשם הסדרת יישובם של המפונים.

ב-16 בנובמבר 2008, לאחר תחילת מערכת הבחירות לכנסת השמונה עשרה הודיע אלקין על פרישתו מ"קדימה", בטענה שעם בחירת לבני הפכה המפלגה למפלגת שמאל מובהקת. הוא הצטרף לליכוד ונבחר בבחירות המקדימות של המפלגה לנציג הראשון של העולים, המוצב במקום ה-20 ברשימה לכנסת.

במסגרת הכנסת ה-18 שימש אלקין יו"ר סיעת הליכוד, יו"ר הקואליציה ואף שימש תקופת מה יו"ר ועדת הכנסת, לצורך העברת תקציב המדינה. בנוסף, שימש יו"ר משותף של השדולה לארץ ישראל והשדולה למען מפוני גוש קטיף.

בכנסת ה-19, החל מיום כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושלוש, מונה אלקין לסגן שר במשרד החוץ כאשר את תפקיד שר החוץ מילא ראש הממשלה בנימין נתניהו, כדי שיוכל בעתיד להחזיר את אביגדור ליברמן לתפקיד, לאחר סיום משפטו. הדבר הוביל לכך שבפועל ניהל אלקין את משרד החוץ. בנובמבר 2013 זוכה ליברמן וחזר לתפקיד שר החוץ. במאי 2014 סיים אלקין את תפקידו כסגן שר החוץ ומונה ליו"ר ועדת החוץ והביטחון. בנובמבר 2014 חזר בנוסף לתפקיד יושב ראש הקואליציה כחלק מסיכום רוטציה עם יריב לוין. בדצמבר אותה שנה החליפו השניים בתפקידיהם בוועדות, ואלקין מונה ליושב ראש ועדת הכנסת וליושב ראש הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

בכנסת ה-19 יזם את חוק יסוד: הלאום שמעגן חוקתית את היותה של מדינת ישראל מדינת הלאום היהודי.

שר העלייה והקליטה, השר להגנת הסביבה ושר ירושלים 
בבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום השמיני ברשימת הליכוד, ונבחר לכנסת; במאי 2015 מונה לשר העלייה והקליטה בממשלה ה-34; הוא מונה גם לשר לעניינים אסטרטגיים, אך תיק זה נמסר כעבור 11 ימים לגלעד ארדן. כפיצוי מינה אותו ראש הממשלה בנימין נתניהו לשר לירושלים ומורשת.

עד נובמבר 2015 היה משקיף בקבינט המדיני-ביטחוני. בדצמבר אותה שנה החליף את השר יובל שטייניץ והתמנה לחבר הקבינט.

במאי 2016, עם הצטרפות "ישראל ביתנו" לממשלה, מונתה סופה לנדבר במקומו לשרת העלייה והקליטה, ואלקין החל לכהן כשר להגנת הסביבה.

באוקטובר 2017 הודיע אלקין כי החל לקדם חלוקה מוניציפלית של ירושלים, שבמסגרתה מתוכננות השכונות שמעבר לגדר ההפרדה לעבור מאחריות עיריית ירושלים לידי רשות עצמאית.

התמודדות לראשות עיריית ירושלים 
במאי 2018 הודיע אלקין על כוונתו להתמודד על ראשות עיריית ירושלים. הוא רץ בנפרד מסניף הליכוד בירושלים. אלקין זכה לתמיכתם של ראש הממשלה נתניהו ושל ראש העיר היוצא, ניר ברקת, שאלקין התמודד במקומו בראש סיעת "ירושלים תצליח". בבחירות שנערכו ב-30 באוקטובר, קיבל 19.99% מהקולות, מעט פחות מעשרים האחוזים הנדרשים לקבלת החזר הוצאות בגין ההתמודדות, והגיע למקום השלישי, אחרי משה ליאון ועופר ברקוביץ שהעפילו לסיבוב השני.

שר משאבי המים ושר ההשכלה הגבוהה 
ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר ההשכלה הגבוהה והמשלימה ושר משאבי המים, משרדים שהוקמו בממשלה זו. ב-2 ביוני 2020 מינה את מרדכי בניטה ואת חזי ליפשיץ למנכלי המשרדים ההתאמה.

כשר ההשכלה הגבוהה החליט כי אוניברסיטת חיפה תהפוך ל"אוניברסיטת חיפה והגליל" ומוסדות אקדמיים בגליל יוכלו להצטרף לאוניברסיטה.

במסגרת תפקידו כשר משאבי המים, קידם שינוי במחירי המים על רקע מגפת הקורונה והקים ועדה שתבדוק את התנהלות תאגידי המים.

ב-23 בדצמבר 2020 הודיע על התפטרותו מהממשלה ומהכנסת, ועל הצטרפותו למפלגת תקווה חדשה – אחדות לישראל בראשות גדעון סער לאחר שניסה להצטרף למפלגת ימינה וסורב. במכתב ההתפטרות מתח ביקורת נוקבת על נתניהו.

שר הבינוי והשיכון, ירושלים ומורשת
לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע, וכינונה של ממשלת ישראל השלושים ושש, מונה לשר הבינוי והשיכון ושר ירושלים ומורשת והשר המקשר בין הממשלה לכנסת חבר הכנסת. לאחר השבעת הממשלה, הגיש את התפטרותו מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי. לאחר השבעתו, הכריז אלקין כי ימנה את אביעד פרידמן למנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, שצפוי לחתום על הסכם ניגוד עניינים עקב השקעותיו בנדל"ן. במשרד ירושלים ומורשת מינה אלקין את נתנאל איזק למנכ"ל המשרד. אלקין קידם תוכנית לקידום דירות לפי מחיר מטרה.

ב-1 באוגוסט 2021 יזם ביחד עם השר לשיתוף פעולה אזורי עיסאווי פריג' תוכנית להוספת כ-15 אלף היתרי עבודה לפלסטינים בישראל.

בחשוון תשפ"ב אישר לשיווק 1300 יחידות דיור ביהודה ושומרון.

חקיקה

במהלך כהונתו בכנסת יזם אלקין מספר חוקים, ובהם:
 מספר תיקונים לחוק יישום תוכנית ההתנתקות, הקובעים מנגנון פיצוי נוסף לבעלי העסקים ולעובדים בשטח המפונה, הסדר פיצוי והלוואה שתהפוך למענק, לשוכרים פרטיים באזור המפונה, מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים בהתבסס על גודל הדירה ומספר הנפשות שהתגוררו בבית המגורים ביום שבו פונה, וכן הגדלת הפיצויים למפונים בגין בתי מגורים, בתי עסק וקרקעות חקלאיות.
 חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה.
 חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם.
 תיקון לפקודת מס הכנסה, הקובע כי עידוד ההתיישבות יחשב כ"מטרה ציבורית" לצורכי הפקודה (יחד עם ציון פיניאן).
 תיקון לחוק התקשורת המקנה פטור לערוץ ייעודי מתשלום לבעל רישיון לשידורי כבלים או לוויין, עבור העברת שידוריו, בדומה לערוצים הציבוריים (בעת חקיקת החוק נהנו מפטור זה ערוץ 9 וערוץ 24) (יחד עם רוברט אילטוב ומרינה סולודקין)
 תיקון לחוק הבחירות לכנסת המאפשר לחברי ועדות קלפי להצביע בקלפי שבה הוצבו (עם דליה איציק ויריב לוין).
 חוק מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי (יחד עם זבולון אורלב ודניאל בן-סימון)
 תיקון לחוק האזרחים הוותיקים הקובע כי אזרח ותיק, שזכאי לקבל גמלה נוספת לנכה לפי חוק הביטוח הלאומי, ושבעקבותיה נשללת זכאותו לגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה יהיה זכאי להטבות שניתנות לפי חוק האזרחים הוותיקים, בהתאם להוראות שייקבעו בתקנות (יחד עם רוברט אילטוב וליה שמטוב)
 תיקון לחוק תשלומים לפדויי שבי, המגדיל את הסכום המתקבל ע"י פדויי שבי שמלאו להם 80 ב-25% (יחד עם יואל חסון)
 חוק המאפשר לסגני שרים לכהן כחברים בוועדות למינוי דיינים לפי חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים ולפי חוק הקאדים.
 חוק ההופך שחרור מחבלים בעסקאות מדיניות מהליך חנינה להליך מנהלי המאפשר כליאה מחודשת של המחבלים בהתאם לשיקולים מדיניים או אם הם מפרים את תנאי השחרור (ביחד עם נפתלי בנט ואורית סטרוק).

חיים אישיים 
אלקין היה נשוי לרינה זסלבסקי, ולהם שני ילדים. לאחר שהתגרש נשא את מריה, ששימשה כעוזרת פרלמנטרית שלו, ולהם שלושה ילדים. אלקין התגורר ב כפר אלדד, ממנו עבר לשכונת פסגת זאב שבירושלים, לקראת התמודדותו על ראשות העיר. בהמשך חזר לכפר אלדד.

קישורים חיצוניים 

 
 זאב אלקין, באתר ערוץ הכנסת
 
 
 
 
 
 
 שרה ליבוביץ־דר, השחמטאי: זאב אלקין -  פרופיל, באתר ליברל, 6 ביוני 2016

הערות שוליים 

פוליטיקאים ישראלים שחזרו בתשובה
עולים בשנות ה-1990
חברי כנסת מטעם תקווה חדשה
חברי כנסת מטעם קדימה
חברי כנסת מטעם הליכוד
חברי כנסת מטעם הליכוד-ישראל ביתנו
ציונות דתית: חברי כנסת
יושבי ראש הקואליציה
חברי הכנסת השבע עשרה
חברי הכנסת השמונה עשרה
חברי הכנסת התשע עשרה
חברי הכנסת העשרים
חברי הכנסת העשרים ואחת
חברי הכנסת העשרים ושתיים
חברי הכנסת העשרים ושלוש
בוגרי אוניברסיטת חרקוב
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
בוגרי ישיבת הר עציון
ישראלים ילידי ברית המועצות
ישראלים ילידי אוקראינה
יושבי ראש ועדת החוץ והביטחון
יושבי ראש ועדת הכנסת
שרי העלייה והקליטה בממשלות ישראל
בני עקיבא העולמית: אישים
חברי הכנסת העשרים וארבע
שרי ממשלת ישראל השלושים וארבע
שרי ממשלת ישראל השלושים וחמש
שרי ממשלת ישראל השלושים ושש
שרי ממשלת ישראל
השרים המקשרים בין הממשלה לכנסת
חברי הקבינט המדיני-ביטחוני
חברי כנסת מתנחלים
גוש עציון: אישים
חברי הכנסת העשרים וחמש
ישראלים שנולדו ב-1971