יונתן בן עוזיאל

יונתן בן עוזיאל היה תנא בדור הראשון לתנאים, שחי כמה עשרות שנים לפני חורבן בית שני. חיבר את תרגום יונתן, תרגום הנביאים לארמית. רבים נוהגים לעלות לקבר המיוחס לו ליד היישוב עמוקה שבגליל, כסגולה למציאת זיווג ופריון.

תרגום ספרי הנביאים

בתלמוד הבבלי נאמר על יונתן בן עוזיאל:

התרגום כתוב בארמית גלילית, ומעיד על מקום חיבורו, ארץ ישראל. אמנם, כנראה שהתרגום המשיך לעבור עריכה ועיבוד בבבל ובעקבות כך נכנסו אליו מילים וביטויים בארמית בבלית. החוקרים סבורים כי העריכה הסופית של הגרסה שבידינו הסתיימה בבבל במאה ה-7 לספירה; חכמי בבל אף כינו אותו "תרגום שלנו". רוב מהדורות הדפוס של ספרי הנביאים, בהן מהדורת מקראות גדולות, הדפיסו את תרגום יונתן בן עוזיאל לנביאים בצד כל עמוד.

דרכו של יונתן בן עוזיאל בתרגום
בשונה מתרגום אונקלוס, יונתן בן עוזיאל בתרגומו מרחיב מעט את התרגום והסגנון ומשלב לעיתים דברי אגדה, אך גם הוא כאונקלוס מרחיק את ביטויי ההגשמה;

התרגום לנביאים ראשונים הוא מילולי ברובו, ואילו על נביאים אחרונים הוא מדרשי.

גדולתו 
במסכת סוכה נאמר עליו:

רש"י כתב בפירושו על קטע זה: . ובתוספות נאמר: .

קברו

על פי המסורת, שמופיעה בכתב לראשונה ב"מגילת אביתר" של רב אביתר גאון משנת 1083 (כ-1000 שנה אחרי פטירת יונתן בן עוזיאל), מצוי קברו של יונתן בן עוזיאל בדלתון, אך מתיאורו לא ברור האם התכוון לדלתון עצמה או קרוב אליה. רבי שמואל ב"ר שמשון (בשנת 1210) מציין את קברו לראשונה בעמוקה.

נהוג לעלות אל קברו בראשי חודשים, באמצע החודש וב־כ"ו בסיוון (יום פטירתו), אך ניתן למצוא שם עולי רגל כל ימות השנה. מנהג שהחל במאה ה-17 הוא לבקש על קברו זרע בר קיימא, פרנסה טובה, נחת מהילדים, בריאות טובה, זיווג הגון וזוגיות טובה. מקור המנהג אינו ברור: זאב וילנאי, בספרו "מצבות קודש בארץ־ישראל" מעלה שתי השערות: האחת, שהמנהג התפתח בעקבות הכתוב בתרגום פסבדו-יונתן (דברים כ"ד, ו) הכותב כי כל המונע את הקשר בין חתן לכלה הרי הוא כופר בחיי העולם הבא

השערתו השנייה היא כי מדובר בקריאה מוטעית של דברי רש"י.

למעשה, צמד המילים "והיא עמוקה" משתייך ל"דיבור המתחיל" הבא בדברי רש"י, ומתייחס לדברי הגמרא "והיא עמוקה משאול", אך הקריאה המוטעית קשרה דברי רש"י עם היישוב עמוקה. בנוסף לשני הסברים אלו, קיימת טענה נפוצה שיונתן בן עוזיאל היה רווק או חשוך ילדים ולפיכך, אנשים אמרו שעלייה לקברו מהווה סגולה לאנשים עם בעיה דומה, אך במקורות חז"ל אין זכר לקביעה זו.

ראו גם
 תרגומי התנ"ך
 תרגום התורה המיוחס ליונתן

לקריאה נוספת
 אוצרות חז"ל על תרגום המיוחס לרבי יונתן בן עוזיאל, הרב אלחנן יעקב דוד הכהן רבינוביץ', ה'תשפ"א 2021

קישורים חיצוניים

יונתן בן עוזיאל, "מסרים מן העמק"
יונתן בן עוזיאל, מתוך סדרת פינות על חכמי ישראל עם הרב אורי שרקי, באתר ערוץ מאיר.
 
 יונתן בן עוזיאל, באתר צפתנט
 התנא יונתן בן עוזיאל באתר "MyTzadik"

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הדור הראשון לתנאים
מתרגמי התנ"ך
ארמית