דוד לוריא

רבי דוד בן יהודה לוריא (בראשי תיבות: רד"ל; תקנ"ח, 1798, ביחוב, האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה) – ה' בכסלו ה'תרט"ז, 15 בנובמבר 1855) היה רב, פוסק, מקובל, פרשן ובלשן, מגדולי התורה בדורו. חיבר פירושים על התלמוד הבבלי ועל פרקי דרבי אליעזר.

קורות חייו
דוד לוריא נולד למשפחה עשירה ומיוחסת בעיר ביחוב אשר בפלך מוהילב, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). משפחתו התייחסה אל המהרש"ל, צאצא למשפחת לוריא המיוחסת לרש"י וממנו לדוד המלך. עוד כילד נודע כבעל כישרונות מיוחדים בתחום לימוד התורה. אביו יהודה לוריא, שכאמור לעיל היה עשיר גדול, שכר לו מלמדים פרטיים. בגיל שתים עשרה עבר ללמוד בעיר וילנה כחלק מקשר שידוכין שיזם אביו עבורו. בגיל שלוש עשרה התחתן. רבי דוד נשאר בווילנה עד לגיל שמונה עשרה ואז חזר לעירו ביחוב.

בחזרתו לעירו סייע רבי דוד לממן את תלמודי התורה בעיר. כמו כן הקים רבי דוד ישיבה בעירו ותמך בה מבחינה כלכלית אך לא עמד בראשה.

על פי עדויות שונות חונן רבי דוד בזיכרון פנומנלי אשר סייע לו בכתיבת חיבוריו השונים שכן חיבוריו עוסקים, בין היתר, בהשוואת גרסאות בין מקורות שונים בספרות התלמוד והמדרש. כמו כן ניחן רבי דוד בכישרון כתיבה פורה במיוחד שכן הוא חיבר מספר רב של חיבורים, חלקם עדיין בכתב יד.

בגיל שלושים ושבע יצא לגלות ועבר למחוז וואלין והביא עמו עגלה מלא ספרים וכתבי יד ושהה שם שנה וחצי.

בהיותו בגיל ארבעים נפל רבי דוד קורבן לעלילה. במסגרת עלילה זאת זויפו מספר מכתבים בשמו וכן פסקאות בפירושו על פרקי דרבי אליעזר. בפסקאות אלו קרא כביכול רבי דוד למרד נגד שלטון הצאר הרוסי. רבי דוד נכלא למשך כשישה חודשים בהם שהה במבצר שליסלבורג. בסוף תקופה זאת יצא זכאי במשפטו וטוהר מאשמת הסתה למרד בשלטון הרוסי. על פי האנציקלופדיה העברית ואנציקלופדיה יודאיקה הסיבה לעלילה זאת נעוצה, ככל הנראה, בסכסוך בין משפחות בעיר ביחוב.

אחיו של רבי דוד לוריא היו גם הם רבנים מפורסמים. אחיו הבכור רבי צבי הירש לוריא ואחיו השני אהרן לוריא אשר היה רב בעיר מינסק.

בגיל חמישים ושמונה, בה' בכסלו שנת ה'תרט"ז (15 בנובמבר 1855), נפטר לאחר מחלה קשה.

פעילותו הציבורית
הרד"ל נחשב לאחד הבולטים שבגדולי ישראל בדור שלאחר הגאון מווילנה ובתור שכזה עסק גם בהנהגת הציבור היהודי. הוא נפגש עם משה מונטיפיורי בווילנה בשנת 1846 על מנת להעמידו על מצב היהודים ברוסיה באותם ימים. הוא עמד בקשר עם הסופר יצחק בר לוינזון על מנת לשכנעו להוציא לאור בשפה הרוסית את ספרו "זרובבל". בספר זה ראה רבי דוד כלי חשוב במלחמה באנטישמיות שרווחה ברוסיה. כמו כן יצא בחריפות נגד הרפורמים אשר בקשו באותה העת לשנות קטעים מסוימים בסידור התפילה.

חיבוריו

 הגהות על שישה סדרי משנה (וילנא תרמ"ו -תרמ"ז)
 הגהות על התלמוד הבבלי, נדפסו בש"ס וילנא
 ביאור על סדר מועד בתלמוד הירושלמי, מובא במהדורת קעניגסברג
 הגהות על ביאורי הגר"א על סדר זרעים בתלמוד הירושלמי
 ביאור על תוספתא מסכת עוקצין
 ביאור ומבוא על פרקי דרבי אליעזר (ורשה תרי"ב) המבוא וההקדמות באתר HebrewBooks
 ביאור על מדרש שמואל (ורשה תרי"ב)
 ביאור על מדרש פסיקתא דרב כהנא (תרנ"ג)
 הגהות ופירושים על מדרש רבה, נדפסו במדרש רבה דפוס וילנא
 , על ספר הזוהר ועל זוהר חדש (וילנא תרמ"ב)  באתר ויקיטקסט
 הגהות על שאילתות דרב אחאי גאון משבחא. נדפסו בתוך הספר 'העמק שאלה' של הנצי"ב
 הגהות על שו"ת הגאונים 'שערי תשובה' (לייפציג תרי"ח)
 הגהות ותוספות לספר סדר הדורות ולספר יוחסין - בתוך ספר כוכבי אור מאת נחמן כהנא באתר HebrewBooks.
  
 קדמות ספר הזהר ניו יורק תשי"א, על קדמות ספר הזוהר. יצא לאור לראשונה בקעניגסברג תרט"ז.
 פירוש למגילת אסתר
 הגהות וביאורים על ספר הפרנס, ווילנא, תרנ"א, באתר HebrewBooks
הגהות לספר סדר הדורות.

לקריאה נוספת
 שמואל לוריא תולדות הרד"ל, הקדמה לפירושו על פרקי דרבי אליעזר, וכן כאן, וכאן
 אנציקלופדיה עברית, כרך כא, עמ' 558
 יונה פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך 3, עמ' 922–923.

קישורים חיצוניים

 
 'לוריא, ר' דוד ב"ר יהודה (רד"ל)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 62 (, תמונה 1260).
 פרקי רבי אליעזר, מהתנא רבי אליעזר הגדול בן הורקנוס, עם ביאור הרד"ל, ורשה, תרי"ב-1852, גרסה סרוקה באתר Hebrew Books
 חננאל מאק, תפילתו של רד"ל בבית כלאו, מכון ליפשיץ
 
 תולדות הרד"ל וחידושים ממנו, בקובץ ישורון, כרך ד', עמ' תצ

הערות שוליים

רבנים אורתודוקסים
רבנים ליטאים
פרשני המדרש
פרשני מגילת אסתר
מחברי ספרי שו"ת
משפחת לוריא
הפולמוס על קדמות הזוהר
מגיהי ספר סדר הדורות
מפרשי פרקי דרבי אליעזר
ילידי 1798
נפטרים ב-1855