פרס דן דוד

פרס דן דוד הוא פרס שמעניקה קרן דן דוד בשיתוף אוניברסיטת תל אביב. החל משנת 2022 הפרס ניתן עבור תרומה משמעותית לחקר ההיסטוריה ותחומי הידע האחרים הקשורים לעבר האנושי. הפרס הוא מענק של 300,000 דולר לכל אחד מתשעה אנשי מקצוע יוצאי דופן בדיסציפלינות ההיסטוריות (היסטוריונים, חוקרי תולדות האמנות, ארכאולוגים, אנשי מדעי הרוח הדיגיטליים, אוצרים, יוצרי סרטים תיעודיים, וכל אלה אשר מעמיקים את הידע וההבנה שלנו על העבר), אשר נמצאים בשלבים המוקדמים או בשלבי הביניים של הקריירה שלהם. 300,000 דולר נוספים מממנים תוכנית בתר-דוקטורט באוניברסיטת תל אביב. סך הפרס השנתי עומד על 3 מיליוני דולרים, כך שהוא הפרס הגדול בעולם בתחום ההיסטוריה.

עד לשנת 2021 העניק הפרס שלושה מענקים שנתיים על סך מיליון דולר עבור מחקר רב תחומי וחדשני בשלושה ממדי זמן: עבר, הווה ועתיד. זוכי הפרס תרמו 10 אחוזים מכספי הפרס שלהם עבור מלגות לתלמידי דוקטורט ובתר-דוקטורט בכל העולם אשר מצטיינים בתחומי המחקר של הזוכים.

תולדות הפרס 
קרן דן דוד נוסדה בשנת 2000 כשבקופת הקרן 100 מיליוני דולרים, תרומתו של איש העסקים והפילנתרופ דן דוד.

פרס דן דוד הוקם מתוך מטרה לתת כבוד למחקר חדשני ורב תחומי שחצה גבולות מחקריים מקובלים. בכל שנה הוענקו שלושה פרסים של מיליון דולר בתחומים שונים לאנשים שתרמו תרומה יוצאת דופן לאנושות.

לקראת יום השנה ה-20 לפרס, בשנת 2021, יצא פרס דן דוד בדרך חדשה, מתוך הכרה בירידה בתמיכה העולמית במדעי הרוח ובהיעדרם היחסי של פרסים משמעותיים בתחומים אלה. הפרס המחודש מתמקד בתמיכה במחקר מצטיין בתחומי הידע ההיסטוריים ובהערכה לחוקרים ולאנשי מקצוע שעבודתם מאירה את העבר האנושי באור חדש ומעשירה את השיח הציבורי באמצעות ידע היסטורי מעמיק.

בעקבות החלטת ממשלת ישראל השלושים ושבע על ביטול חוק עילת הסבירות, ביולי, 2023, הודיעה קרן דוד שהיא מפסיקה לתמוך במיזמים ופרויקטים חדשים הקשורים לממשלה, אך תמשיך לתמוך במיזמים של גופים ממשלתיים כמו רשות העתיקות ורשות הטבע והגנים. הקרן תמשיך בחלוקת הפרסים לחוקרים צעירים מהארץ ומהעולם הלומדים באוניברסיטת תל אביב.

חתני הפרס (2002-2021)

שנת 2002
 ממד זמן העבר: "היסטוריה". ספריית מכון ורבורג בלונדון.
 ממד זמן ההווה: "טכנולוגיה, מידע וחברה". דוקטור דניאל היליס.
 ממד זמן העתיד: "מדעי החיים". פרופסור ג'ון סולסטון, פרופסור רוברט ווטרסון  ופרופסור סידני ברנר.

שנת 2003
 ממד זמן העבר: "פלאונטולוגיה": פרופסור מישל ברונה .
 ממד זמן ההווה: "דפוס ומדיה אלקטרונית": ג'יימס נאכטווי והבמאי פרדריק וויזמן.
 ממד זמן העתיד: "קוסמולוגיה ואסטרונומיה": פרופסור ג'ון בקל.

שנת 2004
 ממד זמן העבר: "ערים: מורשת היסטורית": רומא, איסטנבול וירושלים.
 ממד זמן ההווה: "מנהיגות: שינוי עולמנו": דוקטור קלאוס שוואב .
 ממד זמן העתיד: "מדעי המוח": פרופסור עמירם גרינולד, ווליאם ניוסום  רוברט וורץ .

שנת 2005
 ממד זמן העבר: "ארכאולוגיה": גרהם ברקר וישראל פינקלשטיין.
 ממד זמן ההווה: "האומנויות המציגות: סרט, תיאטרון, ריקוד, מוזיקה": הבמאי פיטר ברוק.
 ממד זמן העתיד: "מדעי החומר": פרופסור ג'ורג' ויטסיידס, פרופסור ס.נ.ר. ראו, פרופסור רוברט לנגר.

שנת 2006
 ממד זמן העבר: "שימור מורשת תרבותית": הצ'לן הסיני יו-יו מה.
 ממד זמן ההווה: "עיתונאים מהמדיה המודפסת": מוניקה גונזלס , גואנוואן מוחמד, מגדי עלאם ואדם מיצ'ניק.
 ממד זמן העתיד: "ריפוי סרטן": ג'ון מנדלסון ויוסף שלזינגר.

שנת 2007
 ממד זמן העבר: "היסטוריה": ז'אק לה גוף.
 ממד זמן ההווה: "מוזיקה עכשווית": פסקל דוספן וזובין מהטה.
 ממד זמן העתיד: "אנרגיה": ג'רי אולסון , שרה קורץ וג'יימס הנסן.

שנת 2008
 ממד זמן העבר: "השתקפות העבר ביצירות ההווה": עמוס עוז, טום סטופארד ואטום אגויאן.
 ממד זמן ההווה: "אחריות חברתית": אל גור.
 ממד זמן העתיד: "מדעי כדור הארץ": אלן מוזלי-תומפסון , לוני ג. תומפסון וג'פרי אגלינטון .

שנת 2009
 ממד זמן העבר: בתחום "אסטרופיזיקה – ההיסטוריה של היקום": פאולו דה-ברנרדיס, אנדרו לאנג ופול ריצ`רדס.
 ממד זמן ההווה: בתחום "מנהיגות": טוני בלייר.
 ממד זמן העתיד: בתחום "בריאות הציבור העולמית": רוברט גאלו.

שנת 2010
 ממד זמן העבר: בתחום "הצעדה אל הדמוקרטיה": ג'ורג'ו נפוליטנו.
 ממד זמן ההווה: בתחום "ספרות – סיפורה של המאה ה-20": אמיטאב גוש, מרגרט אטווד.
 ממד זמן העתיד: בתחום –"מחשבים וטלקומוניקציה": מיכאל רבין, לאונרד קליינרוק , גורדון מור.

שנת 2011
 ממד זמן העבר: "אבולוציה": פרופ' מרכוס פלדמן.
 ממד זמן ההווה: "קולנוע וחברה": האחים כהן.
 ממד זמן העתיד: "זיקנה - התמודדות עם אתגר": פרופ' סינתיה קניון, פרופ' גארי רובקון.

שנת 2012
 ממד זמן העבר: היסטוריה, ביוגרפיה: רוברט קונקווסט ומרטין גילברט.
 ממד זמן ההווה: אמנות פלסטית: ויליאם קנטרידג' (William Kentridge).
 ממד זמן העתיד: חקר הגנום: דייוויד בוטשטיין, קרייג ונטר (Craig Venter) ואריק לנדר.

שנת 2013
 ממד זמן העבר: ג'פרי לויד.
 ממד זמן ההווה: מישל סרס, ליאון ויזלטיר.
 ממד זמן העתיד: אסתר דופלו, אלפרד סומר.

שנת 2014
 ממד זמן העבר: שאול פרידלנדר, פייר נורה וכריסטוף צ'יזבסקי.
 ממד זמן ההווה: ג'ון א. הרדי , פיטר סנט ג'ורג'-היסלופ ברנדה מילנר.
 ממד זמן העתיד: מרווין מינסקי.

שנת 2015
 ממד זמן העבר: פיטר בראון ואלסנדרו פורטלי 
 ממד זמן ההווה: ג'ימי ויילס מייסד ויקיפדיה
 ממד זמן העתיד: מייקל ווטרמן, דייוויד האוסלר וסיירוס קוטיה

שנת 2016
 ממד זמן העבר: ההיסטוריוניות אינגה קלנדינן , ארלט פארג'
 ממד זמן ההווה: הכלכלנים אנתוני אטקינסון , פרנסואה בורגיניון וג'יימס הקמן
 ממד זמן העתיד: חוקרי הננוטכנולוגיה פול אליוויסטוס , צ'ד מירקין וג'ון פנדרי

שנת 2017
 ממד זמן העבר: פרופ' סוונטה פבו, גנטיקאי אבולוציוני שוודי ופרופ' דייוויד רייך , גנטיקאי אמריקני.
 ממד זמן ההווה: הסופרים א"ב יהושע וג'מייקה קינקייד.
 ממד זמן העתיד: פרופ' ניל גרלס , אסטרופיזיקאי אמריקאי, ומנהל המרכז לאסטרופיזיקה במרכז גודארד של נאס"א ופרופ' שריניוואס קולקארני , אסטרונום הודי-אמריקני, מהמחלקה לאסטרופיזיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה.

שנת 2018 
 ממד זמן עבר: פרופ' לוריין דאסטון, היסטוריונית של המדע, מנהלת מכון מקס פלנק להיסטוריה של המדע, ברלין; פרופ' אוולין פוקס קלר, פיזיקאית, היסטוריונית של המדע, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, ארצות הברית; פרופ' סימון שפר, היסטוריון של המדע, אוניברסיטת קיימברידג', בריטניה.
 ממד זמן הווה: פרופ' יחזקאל עמנואל, חוקר בתחומי הרפואה והביואתיקה, אוניברסיטת פנסילבניה, פילדפלפיה, ארצות הברית; פרופ' יונתן גלובר, פילוסוף בריטי, קינגס קולג', לונדון; הברונית מרי וורנוק (2019-1924), פילוסופית, לונדון, בריטניה.
 ממד זמן עתיד: פרופ' קרלו קרוצ'ה, רפואה גנטיקה מולקולרית, אוניברסיטת מדינת אוהיו, ארצות הברית; פרופ' מרי-קלייר קינג, חקר הגנטיקה וסרטן, אוניברסיטת וושינגטון, סיאטל; פרופ' ברט ווגלסטין, אונקולוגיה ופתולוגיה, בית ספר לרפואה ע"ש ג'ון הופקינס, בולטימור, ארצות הברית.

שנת 2019 
 ממד זמן עבר: פרופ' קנת' פומרנץ, פרופ' סנג'איי סוברהמניאם
 ממד זמן הווה: פרופ' מייקל איגנטייף, עיתונאים ללא גבולות
 ממד זמן עתיד: כריסטיאנה פיגרס

שנת 2020 
 ממד זמן עבר: לוני באנץ' - מנהל הסמית'סוניאן, פרופ' ברברה קירשנבלט-גימבלט
 ממד זמן הווה: פרופ' דבורה דיניז, פרופ' גיטה סן
 ממד זמן עתיד: פרופ' אמנון שעשוע, דמיס האסביס

שנת 2021 
 ממד זמן עבר: פרופ' אליסון בשפורד, פרופ' קת'רין פארק ופרופ' קית' ואיילו
 ממד זמן הווה: ד"ר אנתוני פאוצ'י
 ממד זמן עתיד: פרופ' זליג אשחר, ד"ר קרל ג'ון וד"ר סטיבן רוזנברג

חתני הפרס לאחר השינוי (מאז 2022)

שנת 2022
 נאנה אופוריאטה עיים - תולדות האמנות ומוזיאולוגיה באפריקה
 בארט אלמור - היסטוריה סביבתית
 מרים ברוסיוס - תרבות חומרית ותולדות המוזיאונים בהקשר קולוניאליסטי
 קימברלי וולש - היסטוריה משפטית של הדרום בארצות הברית
 אפתימיה ניקיטה - ביוארכאולוגיה וחקר עצמות של אגן הים התיכון
 טיירון פרימן - היסטוריה של הפילנת'רופיה בקהילות אפרו-אמריקאיות
 ורנה קרבס - אתיופיה בימי הביניים וקשרים בין אפריקה לאירופה
 נטליה רומיק - שימור החיים היהודיים באירופה המזרחית וחקר מקומות מסתור בשואה
 קריסטינה ריצ'רדסון - היסטוריה של העולם המוסלמי בימי הביניים ובני הרומא ("צוענים")
שנת 2023

 סהיד אדרינטו - היסטוריה של ניגריה המודרנית
 אנה אנטיץ' - היסטוריה של הפסיכיאטריה והפסיכלוגיה במזרח אירופה ובעולם
 כרמה בן יוחנן - מתחים בין דתיים, במיוחד בין יהודים לנוצרים, אחרי השואה
 אליס ברטון - היסטוריה של המחקר הגנטי במזרח התיכון
 סטפני ג'ונס-רוג'רס - היסטוריה של עבדות ומעורבותן של נשים בסחר העבדים
 קריסטה גוף - היסטוריה של מיעוטים בברית המועצות, במיוחד מיעוטים-בתוך-מיעוטים באזרבייג'ן
 צ'או טאיינה מאינה - מדעי הרוח הדיגיטליים ושימוש בכלים דיגיטליים כדי לתעד ולספר את ההיסטוריה של קניה
 אדם קלולו - היסטוריה של הכניסה של אירופאים למזרח אסיה, במיוחד אירופאים ביפן, וכן שימוש באמצעים דיגיטליים כמו מציאות רבודה כדי ללמד היסטוריה
 אניטה רדיני - ביוארכאולוגיה עם התמקדות בשיניים ובשכבות האבק שנכלאות בתוך השיניים ומה הן מלמדות אותנו על החיים והסביבה של אנשים בעבר

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

אוניברסיטת תל אביב
דן דוד