עונת המלפפונים

"עונת המלפפונים" הוא ביטוי ציני הקשור לעולם התקשורת, והוא מתאר עונה בה אין אירועים חדשותיים מרעישים, ואנשי התקשורת נאלצים לשוחח על עניינים שוליים וחסרי ערך סנסציוני. ב"עונת המלפפונים" התקשורת מעלה כתבות מגירה או ממחזרת חומר שהיה בו כבר שימוש בעבר. בתחום עיתונות הספורט נעשה שימוש במונח לתאר את עונת הקיץ (או פגרות אחרות) שבה לא מתקיימים משחקי ליגת כדורגל ועיקר החדשות בתחום נסוב סביב אירועים שוליים, רכישת שחקנים (בהקשר זה נגזר מהביטוי המקורי גם הביטוי "מלפפון" לתיאור שחקן מבוקש), ליגות נידחות ממדינות שבהן העונה עדיין ממשיכה או אף סביב תחומי ספורט שלהם בדרך-כלל לא מוקדשת תשומת לב רבה בתקשורת.

מקור המונח
מקובל לתלות את מקור המונח בגרמנית: "Sauregurkenzeit" – 'עונת המלפפונים החמוצים' – ביטוי בדיאלקט של העיר ברלין , שבה הוא אותר לראשונה בכתובים בסוף המאה ה-18. מקורו המדויק אינו ידוע. הייתה קיימת סברה כי הוא קשור לעיסוק בכבישת מלפפונים בעונה זו. הסופרת היהודייה זלציה לנדמן הציעה כי למונח אין קשר למלפפונים חמוצים, וכי מקורו ברוֹטוֶולש  (שפת נוכלים באזור דרום גרמניה, שהושפעה מיידיש): זמן של "צרה" (נהגה: צוּרֶה) ו"יוקר" (או "יקרות").

מונחים זהים מילולית קיימים בשפות אירופיות נוספות, בהן הולנדית (Komkommertijd), דנית (Agurketid), נורווגית (Agurktid, Agurknytt), פולנית (Sezon ogórkowy), צ'כית (Okurková sezóna) והונגרית (Uborkaszezon).

האזכור המתועד הראשון של הביטוי "עונת המלפפונים" הוא במילון סלנג אנגלי שיצא לאור ב-1699 ובו נכתב: "מלפפונים — חייטים. עונת המלפפונים — חופשת החייטים, כאשר הם בחופש להשתעשע ומלפפונים מבשילים". לא ברור אם חייטים גרמנים הם שהביאו את הביטוי לאנגליה או להפך, או שאולי מדובר בצירוף מקרים.

מונחים דומים אחרים בשפות אחרות הם "העונה הטיפשית" (Silly season) באנגלית, שנפוץ בעיקר בבריטניה ואוסטרליה; "חור/ריקבון קיץ" (זמן שבו העיתונאים יכולים למצוא רק חדשות "רקובות" – Sommerloch בגרמנית; Rötmånadshistoria בשוודית; Mätäkuun juttu בפינית); ו"ימי הכלבים", מונח עתיק יומין, הנובע מן המונח הלטיני "caniculares dies", שבו השתמשו הרומאים לתיאור התקופה שבה הכוכב סיריוס ("כוכב הכלב") הוא הכוכב הבולט ביותר מחוץ לשמש.

התקבלות המונח בעיתונות העברית
לעברית חדר המונח ככל הנראה מיהדות פולין הרוסית, בתפר שבין תקופת ההשכלה ותקופת התחייה, כתרגום שאילה מגרמנית או מפולנית, בתיווך שפתם של יהודי מזרח אירופה, היידיש (שבה ישנן שתי מילים המציינות 'מלפפון' – האחת זהה למילה הגרמנית: "גורקען"; והאחרת ממקור סלאבי, ודומה למילה בפולנית: "אוגערקעס"). המונח הפולני "Sezon ogórkowy" ("עונת המלפפונים") תורגם בתחילה כ"עת האבטיחים" (בין הווריאציות האחרות, הנפוצות פחות: "תקופת האבטיחים" או "ימי האבטיחים", וכן "ימי ביכורי האבטיחים", "עת האבטיחים החמוצים" או "ימי האבטיחים החמוצים").

אחד האזכורים העבריים הראשונים של המונח הופיע באוגוסט 1874 בעיתון "המגיד", שערך והוציא אליעזר ליפמן זילברמן בליק שבפרוסיה המזרחית. סופר "המגיד" בוורשה, הסופר והמו"ל אליעזר יצחק שפירא (אי"ש), דיווח, תחת הכותרת "דרכי המסחר אבלות", על עונת המלפפונים בפולין, הנקראת בפיו 'ימי ביכורי אבטיחים':

בקיץ 1886 דיווח אי"ש מעירו בעיתון "היום" כי "העת הנקראת בפי העם "עת האבטיחים" Ogórkowy הנה זה באה בשערי עירנו ובכל בתי המסחר השליכה הס ומנהג העת בימים האלה כמנהגה בשנים הטובות ואנחנו שוכבים למעצבה כשכֹב הצב בנרתיקו וכל רוח חיים לא יבוא בינינו".
שנה לאחר מכן, ב-1887, כתב בעיתון הוורשאי "הצפירה" שבעריכת חיים זליג סלונימסקי הפיליטוניסט הקבוע של העיתון, נפתלי הרץ ניימָנוביץ (בשם העט "הנץ"), כי

שנה לאחר מכן קונן שוב, תחת הכותרת "ימי בצֹרת, מפח נפש ונדודים", כי

בקיץ 1897 כתב ב"המגיד" ראובן אשר ברודס:

ובאוגוסט 1901 התלונן נחום סוקולוב ב"הצפירה": "אבל התִלחם צרפת בתוגרמא [=האם תילחם צרפת בטורקיה]? ואם לא תִלחם, למה כל הקולות והלפידים האלה?", וקבע כי הדיווחים על כך בעיתונות הם "אך [=רק] מאפס מעשה ואך [כדי] להמציא חדשות-לעם בתקופת האבטיחים".

יש שכינו תקופה זו בשימוש בקישואים. במאמר בעיתון "הצפירה" ביוני 1897 כינה יהודה ליב ווינץ הברלינאי עונה זאת "התור של הקישואים החמוצים". לאחר 21 שנים, ביוני וביולי 1928 פורסמו באותו עיתון שתי כתבות שבהם נכתב "עונת הקישואים".

בעיתונות הארצישראלית בשנות ה–30 של המאה ה–20 השתמשו במלפפונים בביטויים "עונת המלפפונים החמוצים" או "עונת המלפפונים", וביטוי זה התקבל ודחק את הקודמים.

מי שהחל להשתמש בביטוי "עונת המלפפונים" בעתונות הספורט בישראל הוא פרופ' מנחם לס, שהיה עיתונאי ספורט בעיתונים "חדשות הספורט", "חדשות", "ידיעות אחרונות", "מעריב" ו"הארץ", ופרופסור לביומכניקה ומאמן כדורגל באוניברסיטת אדלפי בלונג איילנד שבעיר ניו יורק.

לקריאה נוספת
 Christoph Gutknecht, '«Sauregurkenzeit, Herr Gevatter!»,' Von Treppenwitz bis Sauregurkenzeit. Die verrücktesten Wörter im Deutschen, München: C.H. Beck, München, 2008, pp. 191-196.

קישורים חיצוניים

 

על מקור המונח:
 Christoph Gutknecht, Weder Gurken noch sauer. Wie aus missverstandenem Jiddisch die nachrichtenarme Sommerzeit wurde, Jüdische Allgemeine Zeitung 67,27 (July 5, 2012), p. 17 
 
 ,

הערות שוליים

תקשורת המונים
תקשורת ספורט
דימויים