יצחק שלמה זילברמן

הרב יצחק שלמה זילברמן (כ' בניסן תרפ"ט, 30 באפריל 1929 – י"ח באדר תשס"א, 13 במרץ 2001) היה רב והוגה דעות חרדי-ליטאי ישראלי, מייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה ומייסד קהילת אדרת אליהו הדוגלת בהליכה בדרך הגר"א והרמח"ל.

קורות חייו 

נולד בברלין שבגרמניה לרות ולד"ר אברהם משה זילברמן, שתרגם את פירוש רש"י על החומש לאנגלית. בילדותו התייתם מאמו וגדל אצל אביו. בשנת תרצ"ד (1934) עקב עליית הנאצים לשלטון, היגרה המשפחה לאנגליה, שם נפטר אביו.

בשנת תרצ"ט (1939) עלה לבדו לארץ ישראל, וגדל בבית דודו ד"ר יעקב לוי, מנהל חדר יולדות בבית החולים ביקור חולים, אשר התגורר בשכונת רחביה בירושלים, למד בבית ספר חורב ובישיבת "קול תורה" בשנותיה הראשונות, שם היה מקורב מאוד לרב יחיאל מיכל שלזינגר, ראש הישיבה. לאחר מכן הצטרף לקבוצה שהתגבשה סביב הרב אליעזר יהודה פינקל, שבהמשך התמסדה כ"ישיבת מיר". 

בעצת החזון איש נישא לשינדל בת הרב יום-טוב זלוטניק מירושלים, על אף התנגדות חלק ממשפחתו, ובעקבות כך החליף את לבושו מלבוש אירופאי ללבוש ירושלמי, והתגורר בשכונת "שערי חסד" הירושלמית. לזוג נולדו שמונה עשר ילדים, תשעה בנים ותשע בנות.

בנערותו התחבר לדרך החסידות, ובפרט לחסידות חב"ד. התכתב באריכות עם האדמו"ר הריי"צ, והיה קשור מאוד לחסידות ברסלב, היה לו גם קשר עם האדמו"ר מגור ה'בית ישראל'. ואף הוציא לאור מהדורה מחודשת של הספר תולדות יעקב יוסף. לאחר שנים של בירור התמקד בדרכו של הגאון מווילנא, שאת דרכו הכיר בין היתר בעזרת הרב שלמה זלמן אוירבך ובנו הרב שמואל אוירבך. לצד זאת, דבק גם במשנת הרמח"ל, וראה את תורת הגר"א והרמח"ל כמשלימות זו את זו.

עסק רבות בשיטת החינוך לבנים בתלמודי תורה. שימש בוחן בתלמוד התורה של כולל שומרי החומות, ובשנות השישים יזם את הקמת ת"ת קמניץ. לאחר ששיטת הלימוד שרצה להנהיג לא התקבלה שם, הקים את ת"ת הדר ציון, שגם ממנו פרש מאוחר יותר.

הרב זילברמן התפרנס כסופר סת"ם. הוא עודד את לימוד המלאכה, וניסה להוזיל את עלויות מוצרי הסת"ם, מכיוון שלדעתו ההלכה מחייבת שלכל יהודי יהיה ספר תורה. פיתח קולמוסים כדי להקל על המלאכה, בהם נוצה עם ראש גמיש מזהב וקולמוסים עם מיכלי דיו פנימיים.

בשנות השמונים הקים בנו הרב אליהו זילברמן רב הקהילה, את המוסדות בעיר העתיקה בירושלים הידועים בשם "אדרת אליהו", ובהם ישיבת אדרת אליהו.

בכ' בחשוון תשמ"ט (30 באוקטובר 1988) נרצחה בתו, רחל וייס, עם שלושת ילדיה בפיגוע בקו 961 במבואות יריחו, באוטובוס שנסע מטבריה לירושלים, אירוע שהותיר בו את רישומו עד יומו האחרון. על שמם קראו בניו לרשת החינוכית שהקימו "נר לרחל ובניה". כמו כן הקימו לזכרה את הארגון "טהר רחל".

בתשנ"א (1991) עבר לגור בעיר העתיקה בירושלים, בין היתר כדי לקרב את הגאולה על ידי החזרת 'אנשי אמנה' לירושלים המקודשת, כמבואר בספר קול התור. מאותה סיבה מתגוררים גם רבים מתלמידיו בעיר העתיקה. התאלמן בשנת תשנ"ב (1992), ונישא בשנית בשנת תשנ"ח (1998).

נפטר בי"ח באדר ה'תשס"א לאחר מחלה ונקבר בהר הזיתים בירושלים. בין מספידיו: הרב שמואל אוירבך, הרב נתן צבי פינקל הרב שמחה הכהן קוק, הרב אביגדור נבנצל, הרב משה יהודה שלזינגר, והרב אורי זוהר.

עיקרי שיטתו

שיטתו החינוכית והלימודית

הרב זילברמן התפרסם בעיקר בשל השיטה החינוכית שפיתח ונקראת על שמו. השיטה מבוססת על דברי חז"ל במסכת אבות, ולדבריו נהגה בזמן חז"ל. לפי השיטה, ילדים הנכנסים לבית הספר לומדים תחילה את כל המקרא, ולאחר מכן את כל שישה סדרי משנה, בשינון רב ובשאיפה כי ידעו אותם על-פה. לאחר מכן מתחילים בלימוד הגמרא.

דגל בשיטה שחובה על ההורים לדאוג שלילדים יהיה טוב בבית, למשל שתהיה חלוקת ממתקים באופן חופשי, ושאין לסלק ילד מהבית בשום מצב.

בלימוד הגמרא סבר שצריך לשנן פעמים רבות וללמוד "אליבא דהלכתא", כלומר לימוד לצורך הסקת המסקנות ההלכתיות מהסוגיה, ולא לשם פלפול וחידוד או לשם לימוד לשמו.

עם השנים התרחבה תפוצת השיטה, וכיום ישנם כ-20 תלמודי תודה המלמדים בדרך זו, בציבור החרדי ובציבור החרדי לאומי.

השקפת עולמו 
בכל מצווה שקיים שאף לחקור את רצון ה' במצווה זו. דגל בשיטה של "קבל את האמת ממי שאמרה", והיה שומע את טענות מבקריו, גם אם היו אלו ילדים וכדומה.

ראה עצמו כצועד בדרכו של הגאון מווילנה מבחינה השקפתית והלכתית. למד ולימד את תורת הקבלה, על פי דרכם של הגר"א והרמח"ל. יחד עם הרב חיים פרידלנדר, הרב יואל קלופט ואחרים השתתף בקבוצה שעסקה בלימוד ובהדפסה של כתביהם הקבליים של הגר"א והרמח"ל והדפסת ספרי רמח"ל מכתבי-יד.

בהמשך לגר"א, התנגד הרב זילברמן לחסידות, וראה בה סטייה מדרך עבודת ה' הרצויה. אמר שיסוד עבודת ה' הוא ידיעת האדם שהוא "עבד ה'". החסידות, לטענתו, מעדיפה לפעול לפי רגשות, ובעקבות כך אינה מקפידה על זמני תפילה וכדומה. הוא התנגד לפרשנות החסידית לתורת הצמצום של האר"י, שלפיה האלוהות נמצאת בכל מקום בעולם. לדעתו זוהי טעות חמורה הקרובה לעבודת אלילים. על פי פרשנותו לזוהר ולכתבי האר"י, האל הוא טרנסצנדנטי ואינו מצטמצם לזמן, לחומר ולצורה. את מושג ה"צמצום" שמופיע בכתבי האר"י, פירש כדברי הרמח"ל ורבי יוסף אירגס שהקב"ה ברא את עולמו שלא במלוא יכולתו אלא בצורה מוגבלת, וכן שברא את העולם חסר, כדי לתת מקום לעבודת האדם.

לשיטתו ראוי שאדם יתפרנס מיגיע כפיו. עם זאת התנגד ללימודים אקדמיים שלשיטתו מושכים את האדם לעולם שבו סולם הערכים שונה מהתורה, וסבר כי יש להתפרנס מ"אומנות נקייה וקלה" כלשון המשנה במסכת קידושין. לימד את ילדיו ונכדיו את מלאכת כתיבת הסת"ם, בהסתמך על המשנה במסכת קידושין האומרת שאדם חייב ללמד את בנו אומנות.

נודע ביחסו החיובי ליישוב ארץ ישראל ובפרט לבניין ירושלים. השקפתו הגאולית נתמכה על יסודות ספרי הגר"א ובפרט על הספר קול התור. הוא ראה את עיקרי היסוד של הספר אותנטיים ושייכים לימינו. הוא סבר כי עיקרי הגאולה בימינו מופיעים בפשט התנ"ך, בגישה דומה לזו של הרב ד"ר יצחק ברויאר. החשיב את המלחמה בערב רב (שהם להגדרתו אנשים שמטרתם ללכת נגד התורה ונגד הברית בין הקב"ה לעם ישראל) כחלק מתהליך הגאולה, וביקר את גישתו של הרב קוק על הערכתו לחילונים.

עסק ב"קירוב רחוקים" והחזרה בתשובה, והיה אחראי לחזרתם בתשובה של מפורסמים רבים, בהם אורי זוהר ומרדכי ארנון, וכן להתקרבותו לדת של רחבעם זאבי.

היה מהראשונים שהחלו לתת בכנפי בגדיהם פתיל תכלת שצבעו נלקח מהחילזון ארגמון קהה קוצים, ופרסם את העניין. עם זאת בתחילה חייב את תלמידיו להסתיר את פתיל התכלת במכנסיהם, עד ששמע שרבנים נוספים, כדוגמת הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב עמרם אופמן, החלו אף הם ללבוש תכלת. בעקבותיו הקים תלמידו יוסף אליהו שטיינברג את עמותת "וזכרתם" הפועלת להרחבת המעגלים של לובשי התכלת.

סבר שיש להיות עטורים בתפילין במשך כל היום, וכך נוהגים תלמידיו.

הדגיש מאוד את העבודה שבלב, ונהג לצטט את לשון הרמח"ל שכאשר אמרו חז"ל "רחמנא ליבא בעי", "לא להקל באו, אלא להחמיר במאוד מאוד באו". לימד קבוצות רבות את הספר מסילת ישרים של הרמח"ל. ודיבר רבות על מעלת מידת הביטחון המוחלט בקב"ה, שלדבריו ייתכן רק לאחר בירור שכלי ומיושב של אמונת ישראל, בדרכם של הכוזרי והרמב"ן.

אגודת קדושת ציון, שחלק ממקימיה הם תלמידיו, הכריזה בשנת ה'תש"פ על תחרות על שמו לכתיבת מאמרים בענייני ארץ ישראל.

הקהילה

מרבית חייו נחשבה משנתו הרוחנית של הרב זילברמן כחריגה מעט ברחוב החרדי. רוב מוסדות החינוך שהקים פרשו משיטתו לאחר מספר שנים, ורק קומץ תלמידים צעדו בדרכו.

בשני העשורים האחרונים לחייו החלה להתגבש בעיר העתיקה בירושלים קהילה של תלמידיו. בתחילת שנות השמונים הקימו בניו את מוסדותיו בעיר העתיקה בירושלים, מתוך שאיפה לבניין הרוחני של ירושלים וקירוב הגאולה. כיום מונה קהילתו כמאתיים משפחות. לקהילה מוסדות חינוך ברובע היהודי ובית מדרש וישיבה ברובע המוסלמי. רב הקהילה הוא בנו, הרב אליהו זילברמן.

מבניו ומחתניו 

 בנו הבכור הרב יום טוב - מנהל חינוכי בת"ת אדרת אליהו, ומגיד מישרים
 נכדו הרב אליהו (מכונה ר' אליהו ברי"ט), רב בית כנסת החורבה
 בנו הרב אליהו - ראש ישיבת אדרת אליהו ורב הקהילה
 בנו הרב אברהם - גבאי בבית הכנסת אוהל יוסף בשכונת רמות פולין בירושלים
 בנו הרב ירמיהו - ראש הישיבה הקטנה אדרת אליהו
 בנו הרב יוסף - מנהל תלמוד תורה אדרת אליהו
 בנו הרב אפרים - רב קהילת אדרת אליהו ביישוב מיצד
 חתנו הרב צבי שרלין, רב הקהילה החרדית בשכונת רמת אשכול בירושלים
 חתנו הרב אליעזר וייס, היה נשוי לרחל שנרצחה בשנת 1988 עם שלושת ילדיהם בפיגוע במבואות יריחו, ונישא בשנית לבתו האחרת.
 חתנו הרב יעקב קובר, מנהל תלמוד תורה "שער התורה" בשיטת זכרו בבני ברק
 חתנו הרב מנחם הייזלר משגיח בישיבה הקטנה אדרת אליהו
 חתנו הרב מרדכי יוסף שיף, משגיח בישיבת אדרת אליהו
 בנו הרב אפרים זילברמן רב קהילת אדרת אליהו במיצד.

מתלמידיו הבולטים
 הרב אורי זוהר
 הרב אליהו מאיר פייבלזון - ראש ישיבת פתחי עולם
 הרב בנימין זאב כהנא
 הרב משולם וורמסר, רב קהילת אדרת אליהו
 בנו - הרב אליהו זילברמן, רב קהילת אדרת אליהו
 הרב מרדכי ארנון
 הרב שמואל טל - ראש ישיבת תורת החיים ביד בנימין (לשעבר בנווה דקלים)
 הרב חיים קוק - ראש ישיבת תורת רפאל
 הרב ברוך צבי גרינבוים, ראש ישיבת דרך השם
 הרב נתן רוטמן - ר"מ בישיבת נתיבות חכמה ולפנים ר"מ בישיבת מיר-ברכפלד ובישיבת אדרת אליהו.
 הרב נחום מאיר רוזנברג - דיין בבית הדין של הרב ניסים קרליץ בבני ברק
 הרב אהרן פרידמן - ראש ישיבת כרם ביבנה
 הרב אריה שפירא - מחבר הספרים "אחרית כראשית" ו"מגדיל ישועות מלכו" ומהדיר ספרים של הרמח"ל, הגר"א ועוד.
 יהודה אפשטיין - יו"ר אגודת קדושת ציון.
 יצחק פינדרוס חבר כנסת מדגל התורה

לקריאה נוספת 
 "ואורח צדיקים כאור נוגה" - הספדים שנאמרו על הרב זילברמן, ירושלים, תשע"א

קישורים חיצוניים
 הקלטות מהרב באתר קול הלשון - תורה, נביאים וכתובים, משנה וגמרא.
https://oldcitycheder.org/
 
 ריאיון עם אורי זוהר על חזרתו בתשובה על ידי הרב זילברמן 
 דיון בפורום ספרים וסופרים על הרב זילברמן (עם אוסף לינקים)
 ריאיון עם הרב יום טוב בקשר לדרך הלימוד
 קישור מהיברובוקס ל"פינת יקרת" גיליון ו' - מתוך שיחותיו על לימוד המקרא וסדר לימוד תשב"ר
 קישור מאוצר החכמה למאמר על דמותו, מוסף שבת קודש, יתד נאמן, ויקהל תשע"ד

הערות שוליים

אנשי חינוך ישראלים
אנשי העלייה החמישית
רבנים חרדים ישראלים
יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
בוגרי ישיבת קול תורה
בוגרי ישיבת מיר (ירושלים)
בוגרי ישיבת בית זבול
העיר העתיקה: רבנים
ישראלים שנולדו ב-1929
ישראלים שנפטרו ב-2001