מה נשתנה

מַה נִּשְׁתַּנָּה הוא קטע בתחילת ההגדה של פסח הידוע כארבע קושיות. קטע זה מתחיל את קיומה של מצוות ו"הגדת לבנך" - הנחלת סיפור יציאת מצרים לדור הבא, שבמוקד ליל הסדר. חלק זה הוא אחד הקטעים המרכזיים והמפורסמים בהגדה בתרבות הישראלית בימינו.

מקור הטקסט
מקורו של מה נשתנה במשנה:

הטקסט כולל ארבע שאלות התוהות מדוע השתנה ליל הסדר במצוות האכילה שבו. למה אוכלים מצה? למה אוכלים את קרבן הפסח? למה אוכלים מרור? ולמה מטבילים שני מאכלים? 
לאחר חורבן בית המקדש שינו את השאלה על קרבן הפסח לשאלה הנוגעת לצורת הישיבה (הסבה).

הטקסט מעלה תמיהה מדוע שונה לילה זה של ליל הסדר מכל הלילות, והתשובה אליו ניתנת בהמשך הסדר. 
טעות רווחת היא שמדובר למעשה בשאלה אחת "מה נשתנה" ובעקבותיה ארבע תשובות ("שבכל הלילות אנו אוכלין חמץ ומצה...", "שבכל הלילות אנו אוכלין שאר ירקות...", "שבכל הלילות אין אנו מטבילין...", "שבכל הלילות אנו אוכלין בין יושבין ובין מסובין"). 

נהוג שהצעיר שבמשתתפי הסדר אומר את מה נשתנה. בגני הילדים מכינים את הילדים לדקלום "מה נשתנה" במנגינה מיוחדת.

בסדר הקינות לתשעה באב כמנהג הספרדים ובהשפעתם בתכלאל נמצאת קינה שהפזמון שלה הוא "מה נשתנה הלילה הזה מכל הלילות" ומשווה בין ליל תשעה באב לליל הסדר.

לחנים 
בתחילת שנות האלפיים העלתה משפחת המלחין האוסטרי אפרים אבילאה (1881–1951) טענה לפיה הלחן המוכר לארבע הקושיות איננו עתיק יומין כפי שנהוג לחשוב, אלא הוא נכתב במקור על ידו כחלק מ"אורטוריית חג החירות", יצירה שכללה לחנים למרבית ההגדה, בביצוע מקהלה ופסנתר.

גלריה

קישורים חיצוניים

 

 
 על ההבדל בסדר השאלות בין ההגדות השונות - ספרדים ואשכנזים בעיקר

הערות שוליים 

הגדה של פסח