חיים אלכסנדר

חיים (היינץ) אלכסנדר (9 באוגוסט 1915, ברלין – 18 במרץ 2012, ירושלים) היה מלחין ישראלי.

קורות חיים 
אלכסנדר נולד ב-1915 בברלין בירת גרמניה למשפחה מוזיקלית.
התייתם מאביו בגיל שבע ומאז "אומץ" על ידי בית היתומים היהודי ברוך אאורבך ששכן בדרך שנהאוזר 162 בברלין. החל את דרכו לעולם המוזיקה בלימודי פסנתר, תאוריה וזמרה אצל מורים פרטיים ובמסגרת קונסרבטוריון שטרן בברלין. בבית הכנסת הסמוך לבית היתומים הוא ליווה בהרמוניום בערבי שבת ובשבתות וחגים יצירות חזנות מאת סלומון זולצר, לואיס לבנדובסקי מלחינים יהודים אחרים. הוא היה הילד היהודי היחידי במקהלת הילדים של בית הספר הגבוה למוזיקה בברלין (Hochschule für Musik), שם אף שר לעיתים כסולן. הפסנתרן ויליבלד צ'ירש היה מורו לפסנתר והוא הרחיב את תחומי העיסוק בשיעורים להוראת ספרות המוזיקה כולה. צ'ירש הנחה אותו אל עולם האופרה; יחד קראו וניתחו יצירות מאת ואגנר, מוצארט ובטהובן ואת האופרות של אלברט לורצינג.

עם עליית הנאצים לשלטון ב-1933 החלה חקיקה נגד היהודים בתחומים שונים, בהם בתחום המוזיקה. ב-1934 הורחק אלכסנדר מאיגוד המוזיקאים, ובהמשך הורחק גם מן הקונסרבטוריון יחד עם סטודנטים יהודים אחרים. בשנת 1936 עלה אלכסנדר לארץ ישראל בשנת 1936 בעקבות שליחותו של הכנר אמיל האוזר להענקת סרטיפיקטים לארץ ישראל למוזיקאים יהודים צעירים באירופה, שהוזמנו לקורס בן שנתיים באקדמיה בירושלים שפתח האוזר באותה עת. עם תום לימודיו השתקע אלכסנדר בארץ ישראל והמשיך את לימודיו עם אירמה ושטפאן וולפה. הוא השתלם בנגינה בפסנתר אצל אילונה וינצה-קראוס ולמד את תורתו של פאול הינדמית אצל חנוך יעקבי. שטפאן וולפה היה תלמידו של ארנולד שנברג וחסיד שיטת שנים-עשר הטונים, שאותה ראה כיחידה לכתיבת מוזיקה מודרנית. יעקבי, לעומתו, שלל שיטה זו לחלוטין ודגל בתורת הינדמית. בהיותו סטודנט צעיר התבטא אלכסנדר בסגנון מודאלי ורק בהמשך החל להגשים מקצת מרעיונותיו של וולפה.

ב-1945 סיים אלכסנדר את לימודיו והחל ללמד פסנתר, תאוריה וקומפוזיציה באקדמיה ע"ש רובין למוזיקה ולמחול בירושלים עד ליציאתו לגמלאות ב-1981.

חייו הפרטיים
לאלכסנדר נולדו שלושה בנים. בנו רון נפל בפעולת פשיטה בגבול לבנון ב-28 בדצמבר 1970.

מיצירותיו
1950 "שישה מחולות ישראליים" לפסנתר.
1952 "וקיבצתי אתכם", מוטט למקהלה א-קאפלה (פרס ה"זמריה" הראשונה).
1955 "למען ציון לא אחשה" למקהלה מעורבת (פרס הנשיא).
1966 "יהללו שמו במחול" לתזמורת, "סונטה קצרה לשני פסנתרים", "בנות קול" לפסנתר (פרס המכון למוזיקה ישראלית).
1963 "מרובעים" לתזמורת קאמרית, למילים של המשורר הפרסי עומר ח'יאם.
1969 "שור- דודי" לטרומבון ופסנתר.
1971 "נבוט" מוזיקה לבלט, שירים וקטעים לפסנתר.
1974 אלתור על שיר פרסי לפסנתר או צ׳מבלו.
1989-1990 "Mein Blaues Klavier fur Frauenstimmen und Schlagzeug" לקולות נשיים ולפסנתר למילים של אלזה לסקר-שילר .

כמו כן, חיים אלכסנדר הלחין גם מספר שירים עבריים, כמו: רומיה ויואל, תמרה, הסמלת ובעולם.
הוא השתתף בעריכת האנציקלופדיה העברית.

פרסים
 1956 – פרס אנגל
 1973 – פרס רובינשטיין
 1996 – פרס אקו"ם
 2001 – פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים

קישורים חיצוניים 

 ביוגרפיה, מסמכים, תמונות ופרטים על ארכיונו האישי של חיים אלכסנדר במרכז המוזיקה של הספרייה הלאומית
 'Haim Alexander,' in: Robert Fleisher, Twenty Israeli Composers: Voices of a Culture; foreword by Shulamit Ran, Detroit, MI: Wayne State University Press, 1997, pp. 81-93
 עדי כץ, חיים אלכסנדר: 95 שנות מוזיקה, 10 בדצמבר 2009
 המלחין חיים אלכסנדר הלך לעולמו, באתר רשת ב', 18 במרץ 2012

הערות שוליים

מלחינים יהודים גרמנים
מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
פסנתרנים ישראלים
ישראלים ילידי גרמניה
אנשי העלייה החמישית
מוזיקאים שעזבו את גרמניה הנאצית
זוכי פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים
זוכי פרס אקו"ם
זוכי פרס אנגל
בוגרי קונסרבטוריון שטרן
רסקו: אישים
אבות שכולים: חללי צה"ל
יהודים הקבורים בהר המנוחות
ישראלים שנולדו ב-1915
ישראלים שנפטרו ב-2012