מעיל רוח (מערכת נשק)

Armoured Shield Protection - Active (בראשי תיבות: ASPRO-A), המכונה בצה"ל ובישראל מעיל רוח, ומשווקת בעולם בשם Trophy, היא מערכת הגנה אקטיבית לטנקים ורכב קרבי משוריין מתוצרת רפאל – מערכות לחימה מתקדמות (שפותחה בשיתוף פעולה עם אלתא), שתפקידה לגלות ולזהות בזמן אמת איומים מנשק נ"ט, להעריך את מסלול היירוט האופטימלי שלו, ולהשמיד אותו הרחק מהרכב שעליו מגנה המערכת. המערכת הפכה למבצעית ב־2009 ורשמה יירוט בכורה מבצעי מוצלח ב־2011. היא פעלה בהצלחה מלאה גם במבצע צוק איתן בשנת 2014 ויירטה בהצלחה הן רקטות נ"ט מטווח קצר והן טילי נ"ט מתקדמים ביותר כגון הקורנט. על ההישג, מפתחי המערכת קיבלו את פרס ביטחון ישראל לשנת 2014.

מערכת "מעיל רוח" היא מערכת הגנה אקטיבית "קשה" הכוללת הן מערכות שיבוש והן מיירטים פיזיים, שמשמידים את האיום לפני שזה פוגע בטנק. מערכות המשנה לגילוי ולהתרעה מורכבות ממספר חיישנים בראשם מכ"ם בעל ארבעה לוחות "אנטנה" המורכבים מסביב לרכב כדי לספק הגנה מלאה מכל הכיוונים. תהליך היירוט מתבצע אך ורק אם המערכת מזהה שהאיום יפגע ברכב.
קיימים שני דגמים למעיל רוח. הדגם הראשון הסטנדרטי לטנקים, הדגם השני לנגמ"שים קל בכ־40% מהדגם הרגיל.
עלות המערכת הרגילה לטנק בודד נאמדה בכ־300,000 דולר.

היסטוריה

פיתוח

קליטת המערכת בצה"ל והפיכתה למבצעית 

מערכת ה־Trophy הוצגה לראשונה בתערוכת LIC 2005 בישראל במרץ 2005.

בשנת 2006 המערכת עדיין לא הייתה מבצעית, אף על פי שעברה בהצלחה מבחני שדה. ב־19 ביוני 2007 דווח שצה"ל ירכוש 100 מערכות Trophy ויתקין אותן על טנקי מרכבה סימן 4 החל מ־2008. ב־2009 הותקנה המערכת לראשונה על מחלקת טנקים באחת מחטיבות חיל השריון הישראלי. באוגוסט 2009 הכריז מפקד זרוע היבשה, אלוף אבי מזרחי, על הפיכת המערכת למבצעית (בעקבות ניסויים מוצלחים) ועל הצטיידות בשלב הראשון של חטיבת שריון ב"מעיל רוח". בכך נהפכה המערכת למערכת ההגנה האקטיבית הקשה המבצעית הראשונה בישראל.

בספטמבר 2010 נבחרה ה־Trophy Light, נגזרת קלה יותר של "מעיל רוח", לשמש כמערכת ההגנה האקטיבית של שריוניות M-ATV האמריקאיות (יחד עם TRAPS של טקסטרון).

בדצמבר 2010 צה"ל ניסה את המערכת בהצלחה בירי טיל נגד טנקים ללא רש"ק לעבר טנק מאויש. ביוני 2012 הודיע צה"ל על סיום הטמעת מערכת "מעיל רוח" בחטיבה 401 וכעת כל טנקי החטיבה מצוידים במערכת. כדי לסיים את הטמעת המערכת ערכה החטיבה אימון גדול עם המערכת החדשה, בשיתוף כוחות הנדסה קרבית.

ב־2016 הושלמה הסבתה של חטיבה 7 מטנקי מרכבה סימן 2 לטנקי מרכבה סימן 4מ המצוידים ב"מעיל רוח". ביולי 2016 השלימה מנהלת טנק המרכבה במשרד הביטחון גם את העברת הפלוגה הראשונה של נגמ"שי נמ"ר עם "מעיל רוח" לצה"ל ובתוך כך הודיעה על שילובה של המערכת גם הנמ"ר ההנדסי, שנכנס לשירות בחיל ההנדסה הקרבית, כולל את "מעיל רוח".

המערכת הייתה אמורה לפועל גם על הנגמ"ש הגלגלי – "איתן", אך באוגוסט 2019 פרסם משרד הביטחון כי החליט להצטייד במאות מערכות "חץ דורבן" כהגנה על נגמ"שי האיתן ודחפורי ה-D9 של צה"ל.

בנובמבר 2016 הודיע משרד הביטחון על רכישת מאות מערכות בהיקף של מאות מיליוני שקלים. ב־2017 אמר מפקד זרוע היבשה האלוף קובי ברק שצה"ל הזמין כאלף מערכות "מעיל רוח", וחלקן יותקנו גם על טנקי מרכבה סימן 3ד של חטיבה 188. ב־2021 הוסבה חטיבה 188 למרכבה סימן 4מ 400 הכולל גרסה משופרת של "מעיל רוח" ומערכת צי"ד.

בתחילת ההצטיידות ב"מעיל רוח" פורסם כי התקנתו דורשת יציקת צריחים חדשים, ושרק טנקים חדשים היוצאים מפס הייצור יקבלו את המערכת. הטנקים עם המערכת עליהם קיבלו את הציון מרכבה סימן 4מ. בהמשך התברר שהיה מדובר בהטעייה מכוונת (דיסאינפורמציה) ושניתן להתקין את המערכת גם על טנקים ישנים מדגמי סימן 3ד וסימן 4, שלהם שריון מודולרי, וזאת באמצעות החלפת מודול השריון המתאים. למרות זאת, טנקי מרכבה סימן 4 שעליהם מותקנת "מעיל רוח" עדיין מכונים "סימן 4מ" גם על ידי צה"ל וגם על ידי כלי התקשורת (כולל אלו העוסקים בצבא וביטחון).

פעילות מבצעית בצה"ל 

ב־1 במרץ 2011 יירטה המערכת לראשונה רקטת RPG-7 ששוגרה מרצועת עזה לעבר טנק ישראלי סמוך לניר עוז.

ב־20 במרץ 2011 נורה טיל נ"ט אל עבר טנק מדגם מרכבה סימן 4מ שעסק בפעילות מבצעית בשטח ישראל לאורך גדר המערכת של רצועת עזה. המערכת זיהתה את הירי, אבל קבעה שהוא לא מסכן את הטנק ולא בוצע יירוט של הטיל התוקף. המערכת העבירה מידע על הירי לצוות הטנק שהשיב באש אל עבר מקור הירי וזיהה פגיעה.

לאורך השנים המערכת הוכיחה את עצמה במקרים שונים ביירוט טילי נ"ט שונים, כולל יירוט של טילים מתקדמים מדגם קורנט.

במבצע צוק איתן
במהלך מבצע צוק איתן לקחו טנקי מרכבה סימן 4מ חלק משמעותי בתמרון הקרקעי, הודות ל"מעיל רוח" שפעלה בהצלחה ויירטה לפחות 15 רקטות וטילי נ"ט שנורו על הטנקים ובכך הצילה את חיי הצוות, כולל של מג"דים שהיו בטנקים. כך אמר מפקד חטיבת 401, אלוף־משנה סער צור, במהלך המבצע על המערכת:

דווח כי במהלך המבצע יירטה המערכת בהצלחה טילי נ"ט מתקדמים מסוג קורנט ו-מטיס־M לצד רקטות נ"ט מסוגי RPG-7 ו־RPG-29. רפאל פרסמה שני סרטי וידאו המתעדים יירוט קורנט ו־RPG-29 במהלך המבצע.

צבאות זרים 
באוקטובר 2017 הודיע צבא ארצות הברית על הזמנה של כ־100 מערכות "מעיל רוח" עבור חטיבה אחת של טנקי אברהמס M1A2. ביוני 2018 אושררה העסקה, שבה רפאל – מערכות לחימה מתקדמות תמכור מערכות "מעיל רוח" לאמריקאים תמורת 193 מיליון דולר. בתחילת 2019 הזמין צבא ארצות הברית מערכות הגנה לשלוש חטיבות נוספות, ושווי העסקה צמח לחצי מיליארד דולר.

בינואר 2019 פורסם שגם גרמניה תרכוש מערכות "מעיל רוח" עבור טנקי הלאופרד 2 שלה, אך היקף העסקה זאת קטן בהרבה (כ-40 מיליון יורו). ובפברואר 2021 נחתמה העסקה.

ב־15 באוקטובר 2019 נמסר שצבא ארצות הברית קיבל משלוח ראשון של מערכת ההגנה הישראלית לטנקים.

משרד הביטחון הבריטי הכריז כי הוא שוקל לרכוש את מערכות "מעיל רוח" לדגם החדש של טנקי צ'אלנג'ר 3.

הנדסה ועקרונות פעולה

עקרון הפעולה של המערכת 

מערכת "מעיל רוח" משלבת שבשים (הגנה רכה, Soft Kill) ויירוט פיזי (הגנה קשה, Hard Kill) של איומים העומדים לפגוע ברק"ם עליו היא מותקנת.

המערכת מורכבת ממספר חיישנים, מכ"ם חיפוש וארבעה לוחות "אנטנה", מחשב ירי ומשגר אמצעי יירוט המותקנים על גבי הרק"ם. המכ"ם (EL/M-2133) סורק ב־360 מעלות מסביב לרק"ם, וברגע שהוא מזהה איום הוא מנתח אותו (קובע את סוגו, מהירותו, מיקומו וכיוון תנועתו) ומשגר מטען מיוחד של כדוריות מתכת שמפרק את האיום בעודו באוויר טרם הגיעו לטנק. למערכת יש יכולת להתמודד עם מגוון רחב של איומים ומספר התקפות בו־זמנית וכן יכולת לעבוד בתנועה ובכל תנאי מזג אוויר, וזאת עם 95% דיוק.

בנוסף ליירוט, המערכת מזהה מאין הרקטה או הטיל שוגרו, מתריעה על כך לצוות הטנק ומאפשרת סגירת מעגל אש מהיר ואת השמדת היורה על ידי הטנק. ב־2021 נוספו למערכת גלאים חדשים המאפשרים סגירת מעגל אש באופן מיידי והשמדת חוליית הנ"ט ששיגרה טיל על הטנק בירי מדויק ומהיר.

מאפיינים עיקריים 
 יכולת יירוט של כל סוגי הנשק נוגד-השריון: טילים (ATGM), רקטות (ATR, RPG) ופגזי טנקים הבנויים כמטען חלול
 פגיעה הקפית מינימלית ומיזעור הפגיעה ברכב המוגן
 יכולת פעולה מלאה גם בזמן תנועה
 יכולת פעולה מלאה גם נגד איומים מטווחים קצרים
 יכולת פעולה מלאה בסביבה צפופה ועירונית
 יכולת פעולה מלאה בכל מזג אוויר
 יירוט מספר איומים מכל כיוון בו־זמנית
 נטען באופן אוטומטי
 מאפשר הורדת משקל הרכב (על ידי הקטנת כמות לוחות ההגנה הפסיביים, שריון לכלי רכב)
 אפשרי להתקנה על כלי רכב קלים וכבדים
 סגירת מעגל אש מהיר, על ידי איתור האויב ששיגר את איום והשמדתו בירי מהיר ומדויק

דגמים 
 TROPHY HV – הגרסה הכבדה, מיועדת לרכב קרבי משוריין כבד כגון טנקים
 TROPHY MV – הגרסה הבינונית, מיועדת לרכב קרבי משוריין בינוני (מעל 8 טון) כגון נגמ"שים
 TROPHY LV – הגרסה הקלה, מיועדת לרכב קרבי משוריין קל ולרכבי שטח ממוגנים, דוגמת ה־HMMWV

כלים בצה"ל עליהם מותקנת המערכת 
 טנק מערכה מרכבה ברק
 טנק מערכה מרכבה סימן 4מ
 רוב נגמ"שי הנמ"ר
 נמ"ר הנדסי
 נמ"ר לחימה (בפיתוח)
 טנק מערכה מרכבה סימן 3 (בשלבי ניסוי)

משתמשים 
  ישראל: המערכת מותקנת על טנקי מרכבה ברק ומרכבה סימן 4מ, ועל נגמ"שי הנמ"ר והנמ"ר ההנדסי של צה"ל ובעתיד גם על מרכבה סימן 3מ. בסה"כ כ-1,400 מערכות.
  ארצות הברית: המערכת מותקנת ב-4 חטיבות טנקי אברהמס של חיל הנחתים וזרוע היבשה של הצבא האמריקני, במסגרת הזמנה על סך 500 מיליון דולר. האספקה של ההזמנה הזו הושלמה בינואר 2021.
  גרמניה: משרד ההגנה של גרמניה חתם על חוזה על סך 40 מיליון יורו ל-17 מערכות ב־23 בפברואר 2021 עבור טנק הלאופרד 2A7A1.
  בריטניה: משרד ההגנה הבריטי בחר את המעיל רוח כהגנה האקטיבית לטנק החדש של הצבא הבריטי הצ'אלנג'ר 3.
  נורווגיה ממשלת נורווגיה הצהירה כי בכוונתה לחדש את צי הטנקים שלה בדגמי טנק לאופרד 2 חדשים עם מערכת הגנה אקטיבית מעיל רוח, במקום הטנקים שעברו לאוקראינה כחלק מסיוע המלחמה.

ראו גם 
 חץ דורבן
 ארנה

לקריאה נוספת
 
 משה גבעתי (היסטוריון), מבקיע חומות – סיפור חייו ופועלו של תא"ל דוד לסקוב, תל אביב: הוצאת ידיעות ספרים, תשע"ה־2015, עמ' 235–241.

קישורים חיצוניים 

 ASPRO-A – אתר רפא"ל
 עלון על "מעיל רוח", אתר רפא"ל
 עלון מעודכן על "מעיל רוח", אתר רפא"ל
  Trophy Family בערוץ היוטיוב של רפא"ל
 הטרופי – אתר Defense Update
 
 תמונה של מרכבה סימן 4 עם המערכת מותקנת עליו, פורום "צבא וביטחון" באתר פרש
 
 סרטון ניסויים ב"מעיל רוח", אתר זרוע היבשה 
 סרטוני פרסומת למערכת: 1 ו־2 ו־3, באתר YouTube
 
 
 
  – תגובה למאמרו של עמוס דותן
 
 
 
  
 לאלף את הנמ"רה: נגמ"ש ההנדסה שמעלה את הרף, אתר צה"ל, אוגוסט 2017
  Kornet ATGM Interception in Battle ("מעיל רוח" מיירטת קורנט במבצע צוק איתן יולי 2014), בערוץ היוטיוב של רפאל – מערכות לחימה מתקדמות
  RPG-29 Rocket Neutralization in Battle ("מעיל רוח" מיירטת RPG-29 במבצע צוק איתן יולי 2014), בערוץ היוטיוב של רפאל – מערכות לחימה מתקדמות

הערות שוליים 

ישראל: מערכות הגנה נגד טילים
אמצעי לחימה ישראליים
רפאל: מוצרים
מוצרי אלתא
ישראל: המצאות