תהילים קי"ט

אַשְׁרֵי תְמִימֵי דָרֶךְ הוא מזמור  בספר תהילים, ונקרא גם תְּמַנְיָא אַפֵּי (בארמית: שמונָה פנים) או אלפא ביתא על שם מבנהו, הוא המזמור הארוך ביותר בספר תהילים והפרק הארוך ביותר בתנ"ך.

תוכן המזמור
תוכנו העיקרי של המזמור עוסק בחשיבות לימוד התורה אך מובאים בו גם נושאים אחרים. כך למשל מסתיים המזמור בבקשה לגאולה: .

אורך המזמור ומבנהו
במזמור זה 176 (קעו) פסוקים; שמונה פסוקים לכל אחת מ-22 אותיות הא"ב (שמונת הפסוקים הראשונים מתחילים באות א', שמונת הפסוקים שאחריהם מתחילים באות ב' וכן הלאה). בכל שמונה פסוקים של כל אות מוזכר בכל פסוק תיאור אחר לתורה: אמונה, אמרה, דבר, דרך, חק, מצווה, משפט, עדות, פיקודים, תורה. בסדר הלימוד החודשי של תהילים מחולק מזמור זה לשני חלקים (יומיים) בגלל אורכו.

קריאת המזמור
לפי האמור במסכת ברכות הועלתה אפשרות שפרק זה ייאמר בכל יום (במקום אשרי יושבי ביתך), שכן הוא מסודר לפי סדר הא"ב, אבל מכיוון שאין בו שבח הכנת מזון לכל חי, נדחתה האפשרות. לכן אומרים את אשרי יושבי ביתך, שמורכב בעיקר ממזמור , שכן יש בו גם את שבחו של הקב"ה שמכין מזון לכל חי (בפסוק "פותח את ידך ומשביע לכל חי רצון"), והוא גם מסודר כמעט לגמרי לפי סדר הא"ב.

את מזמור קי"ט נהוג לקרוא באזכרות. לפי הנהוג קוראים את חלקי הפרק המתחילים באותיות לפי שם הנפטר לפי פסוקי שמו, ובעדות מסוימות קוראים לאחר מכן אותיות נ', ש', מ', ו-ה'.

עדות המזרח וקהילות אמ"ת (אלג'יר, מרוקו, תוניס) נוהגות לקרוא את המזמור עם מזמורים אחרים לפני ערבית של מוצאי שבת.

בחסידויות מסוימות נהוג לשיר את המזמור בעת הדלקת נרות החנוכה, מספר אותיות בכל לילה. בחסידות בעלז מושר המזמור בלחנים איטיים עתיקים המיוחסים למגיד ממזריטש ותלמידיו.

ספרים על המזמור
רבי מתתיה היצהרי כתב פירוש על המזמור. הפירוש הוקדש לכבוד מורו רבי חסדאי קרשקש. נדפס בשנים רע"ה, ש"ו, שע"ג, ושוב בימינו על ידי דב רפל (הוצאת 'ידע סלע' תל אביב). הרב יעקב אבוחצירא חיבר שני ספרים במיוחד על מזמור זה: מעגלי צדק ואלף בינה. לאחרונה התפרסם הספר 'תבענה שפתי תהילה' מאת הרב ד"ר ראובן מאמו על המזמור.

בתרבות
 אשרי תמימי דרך - יוסף קרדונר מתוך אלבום ההופעה קומזיץ.
 במה יזכה - לחן של ר' משה גולדמן, באלבום לנצח של מחנה שלווה.
 גמול - לחן של ר' משה גולדמן, באלבום להודיע של מחנה שלווה.
 זכור דבר לעבדך - על המילים במזמור: זְכֹר-דָּבָר לְעַבְדֶּךָ - עַל אֲשֶׁר יִחַלְתָּנִי. זֹאת נֶחָמָתִי בְעָנְיִי כִּי אִמְרָתְךָ חִיָּתְנִי. זֵדִים הֱלִיצֻנִי עַד-מְאֹד; מִתּוֹרָתְךָ לֹא נָטִיתִי. זָכַרְתִּי מִשְׁפָּטֶיךָ מֵעוֹלָם, ה'; וָאֶתְנֶחָם. זַלְעָפָה אֲחָזַתְנִי, מֵרְשָׁעִים - עֹזְבֵי תּוֹרָתֶךָ. זְמִרוֹת הָיוּ-לִי חֻקֶּיךָ - בְּבֵית מְגוּרָי. זָכַרְתִּי בַלַּיְלָה שִׁמְךָ, ה'; וָאֶשְׁמְרָה תּוֹרָתֶךָ. זֹאת הָיְתָה-לִּי:כִּי פִקֻּדֶיךָ נָצָרְתִּי". לחן של הרב יצחק גינזבורג וביצוע של דוד רפאל בן-עמי באלבום בוקע חלוני רקיע.
 כלתה לתשועתך נפשי - ניגון שהולחן לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש.
 טוב טעם ודעת למדני - זושא.
 טוב לי - לוי פולקוביץ, לחן של הרשי רוטנברג באלבומו טוב לי. גרסת כיסוי לשיר באלבום לחיים טיש, קומזיץ 4.
 טוב לי תורת פיך - יוסף משה כהנא באלבום לחיים טיש - תורה.
 לולי תורתך - איתן כץ וג'ואי ניוקומב.
 מה אהבתי תורתך - יוסף משה כהנא באלבום לחיים טיש - תורה.
 מה אהבתי תורתך - יעקב שוואקי באלבום מאמין בניסים.
 הפסוק "מה אהבתי תורתך" משולב בשיר תורה של שמילי אונגר באלבומו מאך א ברכה.
 נר לרגלי - עוזיה צדוק.
 שלום רב לאוהבי תורתך - שיר של ברוך לוין, לשיר קאבר של אברהם פריד ושלום בראדט באלבום פרויקט רילקס עם אברהם פריד.
 על המילים "שש אנוכי על אמרתך כמוצא שלל רב, אז אבדתי בעניי, לעולם לא אשכח פיקודיך כי בם חייתני", שר שמואל גריינימן.
 תעיתי כשה אובד - מוטי שטיינמץ לחן של האדמו"ר מסקולען באלבום נועם 2.
 תעיתי כשה אובד - הראל טל מתוך האלבום נפשי בשאלתי.
 בקש עבדך - ישי לפידות, לחן הראל טל.
 בקש - על המילים במזמור: "תעיתי כשה אובד, בקש עבדך כי מצוותיך לא שכחתי. תחי נפשי ותהללך ומשפטיך יעזרוני". שר שלמה כהן בלחן של אלי לאופר.

קישורים חיצוניים

 תהילים מזמור קיט עם פירושים
 מזמור קי"ט בקריאה תימני
 אראל סגל תהילים קיט - להתקרב לתורה במסלול אלפביתי
 אשרי תמימי דרך על פי רבי נחמן מברסלב מאגר ספרים לקריאה אונליין

הערות שוליים

קיט
מזמורי תהילים עם אקרוסטיכון א"ב