דן מירון

דן מירון (נולד ב-13 בנובמבר 1934, ו' בכסלו תרצ"ה) הוא אחד מחוקרי הספרות העברית וספרות היידיש והמבקרים הבולטים בישראל ובארצות הברית. הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת קולומביה בניו יורק. זוכה פרס ביאליק לחכמת ישראל (תש"ם) ופרס ישראל לחקר הספרות העברית (תשנ"ג-1993). משנת 2020 הוא חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

ביוגרפיה
דן מירון (מיזוטש) נולד ב-1934 בתל אביב. אביו, אריה מיזוטש, הגיע מאוקראינה לארץ ישראל כשהיה בן שנתיים, בעוד משפחת אמו, מלכה, התיישבה בצפת כבר בתחילת המאה התשע-עשרה. היו אלה הורי אמו שהטביעו חותם על התפתחותו האינטלקטואלית: סבו, ״תלמיד חכם״ חריף ומבריק, החל ללמד אותו גמרא בהיותו בן שמונה או תשע, ואילו אהבתו ליידיש נטועה בדמות סבתו. למד בבית הספר אחד העם ובתיכון העירוני א' בעירו. סיים תואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים ספרות עברית, מקרא והיסטוריה של עם ישראל וכן מוזיקה באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב. השלים דוקטורט באוניברסיטת קולומביה בניו יורק בספרות משווה. ב-1971 קודם לדרגת פרופסור חבר ושימש ראש המחלקה לספרות עברית. לאחר מכן, ברוניברסיטת קולומביה בניו יורק, הופקד על הקתדרה ע"ש לאונרד קיי לספרות עברית ולספרות משווה עד פרישתו. כיום מירון הוא פרופסור אמריטוס לספרות עברית באוניברסיטה העברית וכן באוניברסיטת קולומביה, ומלמד בחוג לספרות באוניברסיטת תל אביב.

מאז שנות החמישים פרסם מאות מאמרים ומחקרים ועשרות ספרים, בין השאר על נתן אלתרמן, אורי צבי גרינברג ושלום עליכם. בשנות ה-60 וה-70 היה חבר מערכת כתב העת הספרותי "עכשיו". בשנת תשנ"ג זכה בפרס ישראל לחקר הספרות העברית (יחד עם גרשון שקד). מתרגם מיוונית עתיקה, מיידיש ומגרמנית. בין המחזות שתרגם: אלקטרה, וויצק ויוליוס קיסר שהוצגו בתיאטרון הקאמרי, רשומון שהוצג בתיאטרון חיפה, מרי סטיוארט וסלסטינה שהוצגו בתיאטרון האוהל.

מירון הוא עורך מפעל ההוצאה לאור של מהדורות ה"כל כתבי", של גדולי המשוררים העבריים בזמננו. זהו מפעל ענק שנמשך שנים רבות, בהוצאת מוסד ביאליק ובהוצאות אחרות. בין המשוררים שכינס את שיריהם: אורי צבי גרינברג, אבא קובנר, יעקב אורלנד, יהודה קרני, קלמן אהרון ברתיני, אברהם חלפי, אורי ניסן גנסין וגבריאל פרייל. מירון ערך גם מהדורה מדעית של כתבי חיים נחמן ביאליק.

זכה בפרס ביאליק לחכמת ישראל לשנת תש"ם על ספרו "בין חזון לאמת - ניצני הרומן העברי והיידי במאה הי"ט".

החל משנת 2012 משמש כעורך הראשי של הוצאת אפיק - ספרות ישראלית. בשנת 2016 פרסם את מחקרו על זהותו היהודית של הסופר פרנץ קפקא כספר בהוצאת אפיק.

מחוץ לתחום הספרות, היה חבר התנועה לשלום וביטחון, ב-1971 היה חבר משלחת לברית המועצות מטעם "הוועד לשיפור היחסים עם ברית המועצות", התבטאויותיו החיובית על הממשל הסובייטי הביאו לגינויו בגילוי דעת שפרסמה אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל. זכור במיוחד המאמר שפרסם מירון בעיתון "הארץ" בזמן מלחמת המפרץ הראשונה, בכותרת: "אם יש צה"ל, יופע מיד" – זאת בדרישה לתגובה צבאית ישראלית על הטילים שנורו מעיראק. מירון היה גם מן הראשונים, שהביעו ביקורת חריפה נגד יצירותיה של נעמי שמר, לאחר שהתבטאה בזכותם של המתנחלים.
מירון מתגורר בתל אביב ובניו יורק. גרוש, אב לשלושה ילדים.

בשנת 2016 הפקיד את ארכיונו האישי בספרייה הלאומית.

בספטמבר 2020 נבחר כחבר באקדמיה הלאומית למדעים.

מספריו
 ארבע פנים בספרות העברית בת ימינו, עיונים ביצירות אלתרמן, רטוש, יזהר, שמיר (ירושלים : הוצאת שוקן, תשל"ה 1975)
 בין חזון לאמת : ניצני הרומן העברי והיידי במאה התשע-עשרה (ירושלים : מוסד ביאליק, תשל"ט 1979)
 הפרידה מן האני העני, מהלך התפתחות שירתו המוקדמת של חיים נחמן ביאליק 1891 - 1901, (בלווית שמונה תחריטים מאת משה גרשוני) (תל אביב : האוניברסיטה הפתוחה, מחקרי האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ו 1986)
 בודדים במועדם, לדיוקנה של הרפובליקה הספרותית העברית בתחילת המאה העשרים, עם עובד, תל אביב, 1987.
 אם לא תהיה ירושלים, מסות על הספרות העברית בהקשר תרבותי-פוליטי, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1987.
 נוגע בדבר, מסות על ספרות, תרבות וחברה, זמורה-ביתן, תל אביב, 1991.
 מול האח השותק: עיונים בשירת מלחמת העצמאות בלוויית י"ב רישומים מאת מנשה קדישמן, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1992.
 האדם אינו אלא, חולשת הכוח, עוצמת החולשה, עיונים בשירה, זמורה ביתן, תל אביב, 1999.
 אקדמות לאצ"ג, עיונים בשירת גרינברג, מוסד ביאליק, ירושלים, 2002.
 אמהות מייסדות, אחיות חורגות , על ראשית שירת הנשים העברית, הוצאת הקיבוץ המאוחד תל אביב, תשס"ד 2004
 הצד האפל בצחוקו של שלום עליכם: מסות על חשיבותה של הרצינות ביחס ליידיש ולספרותה, עם עובד, 2004
 הרפיה לצורך נגיעה: לקראת חשיבה חדשה על ספרויות היהודים, הוצאת עם עובד, 2005.
 הספרייה העיוורת - פרוזה מעורבת 1980–2005, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005.
 הגביש הממקד, מוסד ביאליק, 2011.
 תשע וחצי של א.ב. יהושע, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011.
 מפה לאוזן, שיחות באמנות המונולוג של שלום עליכם, תרגם את שבעת המונולוגים וכתב עליהם מאמרים, הוצאת אפיק, 2012.
 החיה בבית הכנסת - היבטים ביהודיות של פרנץ קפקא, הוצאת אפיק, 2016.
 הכוכבים לא רימו: כוכבים בחוץ מאת נתן אלתרמן, קריאה מחדש (יחד עם אריאל הירשפלד), עם עובד, 2020.
 שתי הנקמות המאוחרות של פרנץ קפקא או: מדוע דרוש לעם העכברים "משורר לאומי", הוצאת בלימה, 2023

מתרגומיו
גיאורג ביכנר, וויצק: קטע דרמטי, עברית - דן מירון, תל אביב 1970
יעקב גלאטשטיין, כשיאש הגיע, תרגם מיידיש דן מירון, עם עובד, תל אביב, תשס"ז 2006
יעקב גלאטשטיין, כשיאש נסע, תרגום מיידיש ואחרית-דבר - דן מירון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשנ"ד 1994
פרנץ קפקא, סיפורים ופרקי התבוננות, שוקן ירושלים, תשל"ח 1977
יהודה לייב טלר, שירים, תרגם מיידיש והוסיף מסת-מבוא דן מירון, ספרית פועלים, תל אביב, תשמ"ז 1986
שלום עליכם, סיפורי זעם, תרגום ואחרית דבר, עם עובד, 2007
שלום עליכם, טֶביֶה החולב, כתר, תשס"ט 2009
שלום עליכם, סיפורי תוהו, כתר, תש"ע 2010

לקריאה נוספת
 שי גינזבורג, "מירון, דן", לקסיקון הֶקְשֵרִים לסופרים ישראלים (תשע"ד 2014), עמ' 602–605.
 קובי נסים, טקסטים פיוטיים במבחן היסטורי, על המשמר, כ"ג בתמוז תשנ"ב, 24 ביולי 1992, עמ' 20. על: דן מירון, מול האח השותק : עיונים בשירת מלחמת העצמאות : מחזור ראשון (תל אביב : האוניברסיטה הפתוחה, ירושלים : כתר, 1992).
חמוטל בר יוסף, מה מבקש מאיתנו השיר של אלתרמן?, על הסימבוליזם האלתרמני תוך עיון ב"פרפר מן התולעת" של דן מירון, מאזנים ע"ו, תשס"ג 2003
אמנון נבות, החוקר כאני עליון של ספרות שלמה, עכשיו 68, תשס"ג 2003
זיוה שמיר, המשורר על ספת המבקר, תכלת 12, תשס"ב 2002
דוד פישלוב, להבין ולהעריך "מבפנים", סימן קריאה 11, תש"ם 1980
אלכס זהבי, גישה חדשה במחקר שירתו של נתן אלתרמן, ידיעות אחרונות, ינואר 1982
חיים נגיד, פרטים רבים ועיקר אחד, מאזנים נ"ד/5, תשמ"ב 1982
יצחק לאור, השולחים למוות מבכים אתכם, ההולכים למות, שירה גדולה ושירה לאומית, על-פי דן מירון ב"מול האח השותק", אנו כותבים אותך מולדת, תשנ"ה, 1995
דני הדרי, "המוות המבוטל" והאח שאינו שותק, (הרהורים וערעורים בעקבות ספרו של מירון "מול האח השותק"), מאזנים ס"ח/4, תשנ"ד 1994
אבי כצמן, מול הדן השותק, אפס שתיים 2, תשנ"ג 1993
אסף ענברי, דיוקנו הרוחני העדכני של דן מירון, קשת החדשה 14, 2005
ידידיה יצחקי, תרבות חיה ונושמת : ברוך קורצווייל, יוסף דן ודן מירון נגד הספרות הישראלית, עלי-שיח 39, תשנ"ז 1997
נסים קלדרון, קולות של סופרים, לא ממסד של סופרים, על ספרו של דן מירון "אם לא תהיה ירושלים", פרוזה 102, תשמ"ח 1988
 אבנר הולצמן, עין בעין: על עשרים חוקרי ספרות, הוצאת כרמל, ירושלים, 2018, עמ' 130 - 159

קישורים חיצוניים
 
 
 
 
 דן מירון בראיון מצולם משוחח על נתן אלתרמן
 מאמרו של דן מירון מיבנה ובינה בקובצי השירה של נתן אלתרמן
 מאמרי דן מירון באתר נתן אלתרמן
 אסף ענברי, דיוקנו הרוחני העדכני של דן מירון, 2005
 
 ליאורה גולדנברג-שטרן,  הפרופ' המוערך והאישה המוכה, nrg, 2.3.2006
 
 
 
 
 דן מירון על ביאליק מתוך מיזם העברים
 אריאל הורוביץ, "אני רוצה להציל את היצירות האלה מאבדון", ריאיון עם דן מירון על תרגום, יידיש ועברית, ספרות ואקדמיה, בעיתון מקור ראשון, 20 בינואר 2019
 ניצה בן-דב, 
 רחל אליאור, "מידה מסוימת של ענוה", על הקריאה ביצירת ספרות ועל הדרכים לבקרן, [תגובה לדברי דן מירון]", הארץ, תרבות וספרות, כא באב תשנ"ד :29.7.94
  - ריאיון עם דן מירוןעל כתביו:
 זיוה שמיר, המשורר על ספת המבקר, על 'פרפר מן התולעת', תכלת 12, אביב התשס"ב
  - על הספר "פרפר מן התולעת"
 רותם וגנר, הקיפוד, מגזין ארץ אחרת - על הספר "הרפיה לצורך נגיעה: לקראת חשיבה חדשה על ספרויות היהודים"
 משה גרנות אהבה שלא קלקלה את השורה, בבלוג של רן יגיל, באתר nrg מעריב, 2 בנובמבר 2012
 
 
 נורית גרץ, לצלול בדמותו של הסופר: דן מירון קורא את קפקא, פנס מוסף לביקורת ספרות, יולי 2023.מכתביו''':
 זאב ז'בוטינסקי: ליצן ושופט:
 
 
 
 חלק ד: פלשת לא תעמוד בפני העברים. הארץ, 24 בספטמבר 2010 (כנראה לא הועלה לאתר)

הערות שוליים

חוקרי ספרות ישראלים
חוקרי ספרות עברית
מבקרי ספרות ישראלים
מתרגמים ישראלים
סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: ספרות עברית
זוכי פרס ישראל לחקר הספרות
זוכי פרס ביאליק לחכמת ישראל
סגל אוניברסיטת קולומביה
סגל הארץ
זוכי פרס מאנגר
בוגרי בית הספר אחד העם (תל אביב)
בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
התיאטרון הקאמרי
מחברי ספרי עיון ישראלים
חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
ישראלים שנולדו ב-1934