סבא

סְבָא הייתה ממלכה עתיקה שהתקיימה בדרום-ערב (תימן של ימינו) וחבש באתיופיה - ובשיאה שלטה מעבר לגבולות תימן וחבש, גם על, צפון סומליה, ג'יבוטי, מזרח סודאן ומערב ערב הסעודית ועומאן ואריתריאה.

ממלכה זו מזוהה לרוב על ידי היסטוריונים כממלכת שבא המקראית.

היסטוריה
תאריך תחילתה של ממלכת סבא אינו ידוע ונתון במחלוקת. לדעת הארכאולוג קנת' קיטשן נוסדה הממלכה בסביבות שנת 1200 לפנה"ס, בעוד שישראל פינקלשטיין וניל אשר סילברמן מעריכים שהחלה לשגשג רק מתחילת המאה ה-8 לפנה"ס והלאה. עד המאה ה-1 לפנה"ס הייתה סבא ממלכה ריבונית, אז נכבשה על ידי ממלכת חמְיָר; מאוחר יותר זכתה שוב בעצמאותה אך נכבשה שוב על ידי חמיר במאה ה-3 לספירה. בירת הממלכה הייתה העיר מַאְרִיבּ ממזרח לצנעא של ימינו. הממלכה בראשיתה הייתה ממוקמת באזור מדברי הנקרא סייהד (צייהד) המזוהה עם אזור רמלת סבתין במרכזה של תימן. ממלכת סבא הוקמה על ידי עמים דוברי שפות שמיות דרומיות בדרום-ערב, שהקימו במקביל מספר ממלכות: סבא גבלה בצפון במעין במערב בים סוף ובמזרחה בקתבאן.

כמו שכניה, גם סבא הייתה ממלכה חשובה בתחום המסחר של אותה התקופה, וייצאה תבלינים רבים בייחוד לבונה ומור.

דת הממלכה הייתה פוליתאיסטית כאשר בראש הפנתאון עמד האל עשתר. השושלת השלטת של סבא ראתה את עצמה כזרעו של האל אלמקה לו סגדו הסבאים במקדש בראן ובמקומות פולחן אחרים.

בין הממצאים הארכאולוגיים שהותירה אחריה סבא יש כתובות רבות בכתב דרום ערבי, בהן תבליטים באבן בכתב המונומנטלי "מוסנד", ומסמכים יומיומיים חרוטים בעץ בכתב המחובר "זַבּוּר".

מפני ששכנה סמוך לים סוף, יצאה סבא למסעות כיבוש והרחיבה את תחומי שליטתה לאריתריאה ולצפון אתיופיה של היום. תושבי סבא היגרו בהמוניהם לאזור אתיופיה והשפיעו תרבותית ודמוגרפית על ממלכת דעמת ששכנה באזור. מהגרים אלו הם ככל הנראה הסיבה העיקרית להתמוטטות ממלכת דעמת במהלך מאה ה-5 לפנה"ס. לאחר התמוטטות ד'אמט וירידת קרנה של סבא, עקב לחימות בלתי פוסקות כנגד שכנותיה בתימן, היגרו תושביה בהמוניהם לאזור הרמה האתיופית. תושבים אלו, נודעו בהמשך בשם חבשים, והם שהקימו את ממלכת אקסום במאה ה-1 לפנה"ס. ממצאים תורשתיים ראשוניים תומכים בסברה כי אוכלוסיות אנושיות נדדו על פני מצר באב אל מנדב בין חצי האי ערב לבין קרן אפריקה, דבר המוכיח את ההשפעה התרבותית-דמוגרפית של סבא באזור אתיופיה של ימינו.

סבא במקרא
סבא נזכר לראשונה בפרשת נח כראשון מבין חמשת ילדיו של כוש בן חם: 
באותו מקור מזוהה שבא כבנו של רעמה, אחיו של סבא. שד"ל מוצא עוד שני אזכורים לסבא בספר ישעיהו ואחד ב של ספר תהילים:

ובמזמור ע"ב בתהילים נזכרים מלכי שבא לצד מלכי סבא:

כפי שמעיר שד"ל, לא ודאי הזיהוי בין שבא הנזכר כאן לבין שבא בן רעמה הנזכר בפרשת נח כאחיינו של סבא בן כוש. זאת מאחר ששתי דמויות נוספות נזכרות בספר בראשית בשם שבא:

א. שבא בן יקטן - במורד פרשת נח, כאחד משלוש עשרה הצאצאים של יקטן בן עבר:

ב. שבא בן יקשן - בסוף פרשת חיי שרה כבנו של יקשן, שהוא בנם של אברהם וקטורה.

מכאן שלפי ספר בראשית, סבא בן כוש ושבא בן רעמה הם מצאצאי חם ואילו שבא בן יקטן הוא עברי ושבא בן יקשן הוא מבני אברהם. ריבוי הדמויות המכונות סבא או שבא מתיישב עם ריבוי המחוזות המכונים סבא או שאווה - בתימן, באתיופיה ובזנזיבר של ימינו.

ראו גם

קדר (שבט וממלכה)
תימא (חצי האי ערב)
דדן
מגן (אזור)
דילמון
אקסום
מלכת שבא
אתרי ממלכת סבא העתיקה

לקריאה נוספת
 כריסטיאן ז' רובין, "ממלכת שבא והשבאים", תימא 9 (2006), עמ' 45–58

קישורים חיצוניים
 
 תבליטים בשפת סבא

הערות שוליים

אריתריאה: היסטוריה
סבא
תימן: היסטוריה