אפהליון ופריהליון

אַפְּהֶלְיוֹן (Aphelion) ופֵּרִיהֶלְיוֹן (Perihelion) הם שני האפסידים של גרמי שמים במסלולם סביב השמש, כלומר הנקודות על פני המסלול שבהן גרם השמים נמצא במרחק הגדול ביותר (אפהליון או אפואפסיס) או הקטן ביותר (פריהליון או פריאפסיס) מהשמש. מונחים זהים עבור כוכב השונה משמש הם אפסטרון (Apastron) ופריאסטרון (Periastron).

עקב שילוב של כוחות משיכה בין כוכבי הלכת במערכת השמש, הם נעים במסלולים אליפטיים סביב השמש. משמעות הדבר שהשמש אינה במרכז המסלול, אלא באחד משני מוקדי האליפסה, כך שבכל נקודה במסלול המרחק בינה לבין כוכב הלכת משתנה. בכל הקפה של השמש (כלומר, אחת לשנת שמש) עובר כוכב הלכת פעם אחת בנקודת האפהליון ופעם אחת בנקודת הפריהליון.

פריהליון ואפהליון של כדור הארץ
האפהליון של כדור הארץ נמצא במרחק של כ-152.1 מיליון קילומטרים מהשמש, וכדור הארץ עובר בו ב-4 או 5 ביולי. לעומת זאת, הפריהליון של כדור הארץ נמצא במרחק של כ-147.1 מיליון קילומטרים בלבד, והוא עובר בו ב-3 או 4 בינואר. עקב תופעת הנקיפה (precession), משתנה תאריך המעבר של כדור הארץ באפהליון ובפריהליון במחזור של 25,788 שנים, כך שבעוד כ-12,900 שנים מימינו יחול האפהליון בינואר והפריהליון ביולי.

ההבדלים במרחק מהשמש משפיעים רק במעט על עוצמת הקרינה הנקלטת בכדור הארץ, ולכן תרומת הפריהליון לחום של עונת הקיץ בחצי הכדור הדרומי בהשוואה לקיץ בחצי הכדור הצפוני אינה משמעותית. לעומת זאת, מעבר כדור הארץ באפהליון במהלך החורף הדרומי גורם לכך שהמסלול שהוא עושה בעונה זו ארוך יותר, ולכן התקופה שמיום השוויון האביבי (21 במרץ) עד יום השוויון הסתווי (22 או 23 בספטמבר) ארוכה בארבעה עד שישה ימים מהתקופה שמיום השוויון הסתווי לזה האביבי. משמעות הדבר שהחורף הדרומי ממושך יותר מהחורף הצפוני. הבדל זה, יחד עם הבדלים גאוגרפיים ואקלימיים נוספים, גורמים לכך שהחורף האנטארקטי קשה יותר מהחורף הארקטי.

טבלה זו מראה את תאריכי הפריהליון והאפהליון של כדור הארץ בשנים הקודמות ובשנים הבאות:

פריהליון ואפהליון של כוכבי מערכת השמש
הטבלה הבאה מראה את המרחק של כוכבי הלכת וכוכבי הלכת הננסיים מהשמש בפריהליון ובאפהליון שלהם:

ראו גם
אפוגיאה ופריגיאה

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

מדעי החלל
אסטרונומיה תצפיתית