מבשרת אדומים (E-1)

E1 (בשמו המלא: East-1, כלומר "מזרח-1") הוא השם שנתנה מדינת ישראל לשטח בן 12 קילומטר רבועים בין ירושלים למעלה אדומים, שסופח לגבולות המוניציפליים של מעלה אדומים. בתוכניות הפיתוח שלו הוא מכונה מבשרת אדומים.

בשטח מתקיימות מספר קהילות של בדואים וכן שוכן בו מטה מחוז ש"י של משטרת ישראל. שאר השטח איננו מיושב. לפי דו"ח בצלם, 6.5% מהשטח הוא מובלעות בבעלות פלסטינית פרטית ואלו אינן חלק מתוכניות הפיתוח.

בשנות ה-90 ישראל ייעדה את השטח לבניית שכונת מגורים ופרויקטים נוספים שייצרו רצף התיישבות ישראלי בין מעלה אדומים לירושלים, אולם במשך שנים הפרויקטים הוקפאו בלחץ בינלאומי.

גאוגרפיה 
שטח East-1 הוא שטח הררי ביהודה ושומרון המתפרש על פני 12 קילומטרים רבועים (12,000 דונם) בגבעות המפרידות בין מעלה אדומים והתחום המוניציפלי של ירושלים. גבולותיו הם: במזרח - מעלה אדומים; בדרום - נחל אוג וכביש 1, מתחמי שבט הג'האלין והשכונות אלעיזריה ואבו דיס; במערב - עיסאוויה, המורדות המזרחיים של הר הצופים והשכונות ענאתא וא-זעיים; בצפון - כביש 437.

השטח כלול כולו בשטח C בתוואי עוטף ירושלים ומנוהל מוניציפלית על ידי עיריית מעלה אדומים.

חשיבות אסטרטגית
E1 הוא השטח המפריד בין ירושלים ממערב למעלה אדומים וגוש אדומים ממזרח, ומאידך בין אזורי התיישבות פלסטינית מצפון ומדרום. לפיכך סיפוח השטח לרשות הפלסטינית עשוי להפוך את מעלה אדומים למובלעת ישראלית. מאידך, סיפוח השטח למדינת ישראל בתרחיש של גבולות סגורים וירושלים ישראלית מאוחדת יתקע טריז ישראלי בין השומרון מצד אחד ובין יהודה מהצד השני, ויאריכו מאוד את זמן נסיעת הפלסטינים בין אזור רמאללה לאזור בית לחם.

לאור חשיבותו האסטרטגית של השטח לשני הצדדים, תוכניות ישראליות לבנייה בו נחשבות לקביעה חד-צדדית של עובדות בשטח, ומעוררות התנגדות בינלאומית, מעבר להתנגדות הרגילה לכל בנייה ישראלית מעבר לקו הירוק. גם בישראל תוכניות הבנייה שנויות במחלוקת, הנגזרת מהמתווה המיועד להסדר הקבע.

תוכניות בנייה ישראליות

בשנת 1991, בתקופת ממשלתו של יצחק שמיר, הוציא שר הביטחון משה ארנס צו המספח חלק משטח E1 למועצה המקומית מעלה אדומים. יתרת השטח סופחה לעיר בשנת 1994 בידי ממשלת רבין, לטובת הקמת שכונת מגורים במקום. בחודש ינואר 1994, מועצת התכנון העליונה של המנהל האזרחי בנתה תוכנית שהרחיבה את התכנון העירוני של מעלה אדומים, ולמעשה היוותה את הבסיס לבנייה עתידית בשטח E1. ראש הממשלה יצחק רבין אישר את התוכנית, והורה לשר השיכון בנימין בן אליעזר להתחיל בעבודות לשכונת מגורים במקום. עיריית מעלה אדומים תכננה בנייה מסיבית בשטח - שכונה גדולה בת כ-4,000 יחידות דיור, ששמה יהיה "מבשרת אדומים". באזור תוכננה גם בנייה של אזור תעסוקה משותף למעלה אדומים ולירושלים, פארק גדול, אתרי תיירות, שטחי מסחר, ובית קברות. תוכנית הבנייה אמורה ליצור רצף עירוני בין ירושלים למעלה אדומים.

בשנת 2004 החלו עבודות תשתית לשכונה, ביוזמת משרד השיכון, שכללו עבודות עפר וסלילת כביש גישה. אך הליכי התכנון והבנייה הופסקו לאחר זמן קצר בגלל לחץ בינלאומי. עם זאת, מטה מחוז ש"י של משטרת ישראל הוקם במקום, ונחנך במאי 2008.

על רקע המתיחות הפוליטית שגרמו תוכניות הבניין מחד ואי השלמתן מאידך, החל משנת 2007 הוקמו מעת לעת מאחזים בשטח E1 על ידי פעילי שמאל וימין ישראלים ופלסטינים, שפונו כולם על ידי כוחות הביטחון תוך זמן קצר.

בשנת 2009 הוציא מפקד פיקוד מרכז גדי שמני צווי תפיסה לקראת סלילת כביש חדש באזור התנחלות קידר, שנתפסה גם היא כניסיון להקל על פיתוח מגורים בשטח E1.

בספטמבר 2009 התקיים טקס סמלי של הנחת אבן פינה לשכונת "מבשרת אדומים" בנוכחות ראש העירייה בני כשריאל ובמעמד השרים עוזי לנדאו ודניאל הרשקוביץ.

בינואר 2011 נטען ברשת אל-ג'זירה כי גורמים אמריקניים בכירים דיווחו לרשות הפלסטינית כי בנימין נתניהו התחייב בפני ברק אובמה והילרי קלינטון, באופן חשאי, כי לא יבנה באזור זה. לפי "שלום עכשיו", ב-2011 ממשלת ישראל קידמה את מימוש התוכנית לבניית השכונה על ידי הכנת פינוי הבדואים מהאזור והשלמת מערכת כבישים. בנובמבר 2012 אישרה ממשלת ישראל את תוכנית הבנייה של השכונה, כתגובה להחלטת עצרת האומות המאוחדות על שדרוג הנציגות הפלסטינית למעמד של מדינה משקיפה. ארצות הברית קראה לישראל לחזור בה מן ההחלטה. בריטניה, צרפת, שוודיה, גרמניה ורוסיה גינו את ההחלטה וחלקן אף זימנו לשיחות נזיפה את שגרירי ישראל במדינה. לאחר הבחירות לכנסת ה-19 התוכנית שוב הוקפאה. בנובמבר 2013 פרסם משרד הבינוי והשיכון מכרז לשכירת אדריכל לקידום התכנון, אך הוא הוקפא בהוראת נתניהו.

בפברואר 2014 התקיימה צעדת אלפים ממעלה אדומים ל-E1 בקריאה לקיום הצהרת ראש הממשלה בנימין נתניהו.

במאי 2014 חתמו 12 מתוך 31 חברי הכנסת של הליכוד, בהם 2 שרים, על עצומה הקוראת לראש הממשלה לבנות את שכונת מבשרת אדומים; ובכך לטענתם לחזק את מעלה אדומים וירושלים, להפחית את מצוקת הדיור ולתת מענה לדור ההמשך של מעלה אדומים.

בנובמבר 2014 העביר משרד הבינוי לעיריית מעלה אדומים 3.6 מיליון ש"ח לצורך התכנון, בפטור ממכרז. התכנון כולל תכנון מפורט של 3,200 יחידות דיור ובדיקת התכנות לבנייה נוספת.

בפברואר 2020, הכריז ראש הממשלה נתניהו על פרסומה של תוכנית בנייה באזור, ל-3,500 יחידות דיור. לקראת תום המועד להגשת התנגדויות לתוכניות הבנייה שפורסמו, השיק ארגון שלום עכשיו קמפיין ציבורי הקורא להתנגדות לבנייה ב-E1. האיחוד האירופי, משרד החוץ של גרמניה, וכן המשרד לענייני אירופה וחוץ של ממשלת צרפת, גינו את המהלך וקראו לממשלת ישראל לחזור בה מכך.

היסטוריה 
במרכז השטח נמצאת דרך עתיקה חצובה בסלע מתקופת בית שני. לאורכה בורות מים מהתקופה הישראלית, שרידי מבנים ומערות מגורים.

התיישבות בדואית 
בתחילת שנות ה-80 מרבית שטחי E1 הוכרזו כאדמות מדינה. להכרזה קדם תהליך של הגשת עררים על ידי תושבי הכפרים בסביבה שטענו לבעלות על הקרקע, וקרקעות שהוכח שעובדו בעבר, הוחרגו מההכרזה לפי חוק הקרקעות העות'מאני. מספר קהילות בדואים השייכות ברובן לשבט הג'האלין מתגוררות בשטח שהוכרז עם העדרים שלהם, לטענתם משנות ה-50 ובהסכמת בעלי הקרקעות מאבו דיס ואלעיזריה. לטענת הרשויות הישראליות, רק סמוך לשנת 1988 קבוצות של שבט הג'האלין החלו להתיישב בשטח E1 ועל אדמות סמוכות. כך או כך, הבדואים לא התנגדו להכרזה. בשנת 1989 חתמו נציגי השבט על הצהרה שהם שוהים על אדמות מדינה באופן זמני ובסמכות המנהל האזרחי לפנותם בכל עת. בעקבות ייעוד הקרקע לבנייה בשנות ה-90, סוכם עם נציגי השבט על מעברם לאתר חלופי וסלילת דרך גישה אליו. חלק מבני השבט עתרו נגד הסיכום, ועתירותיהם נדחו על ידי ועדת העררים ובג"ץ. למרות זאת, על רקע לחצים דיפלומטיים והקפאת תהליכי התכנון של מבשרת אדומים, תוכניות הפינוי לא יצאו לפועל. עם זאת, במספר מקרים המנהל האזרחי הרס מבנים בשטח. הוא אף ביצע עבודת מטה ליישוב מחדש של הפזורה הבדואית בשטח C - לרבות ב-E1, ביישובי קבע. בדצמבר 2011 שגריר האיחוד האירופי בישראל, אנדרו סטנדלי, הגיש למשרד החוץ מחאה רשמית על פינוי תושבים בדואים בשטח E1, והביע דאגה מכך שמדובר בהכנות לבנייה בשטח זה.

קישורים חיצוניים 

 
 שכונת "מבשרת אדומים" המתוכננת באתר עיריית מעלה אדומים
 שטח E-1 באתר עמותת "עיר עמים"
 
 על חשיבותה האסטרטגית של תוכנית E-1, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.

הערות שוליים 

יהודה ושומרון
מעלה אדומים: גאוגרפיה
מפעל ההתנחלות
גוש אדומים