תיירות בישראל

תיירות בישראל היא ענף כלכלי המבוסס על מכלול האתרים התיירותיים ושירותי תיירות בישראל: נסיעה, שהייה וביקור של אנשים מחוץ לסביבתם הרגילה, לתקופה קצרה בדרך כלל לחופשה, נופש, בידור או עסקים. תעשיית התיירות בישראל מורכבת משני ענפים שונים המשתלבים זה בזה: תיירות הפנים הנותנת שירותים לאזרחי המדינה ותיירות החוץ הנותנת שירותים למבקרים בישראל ממדינות אחרות וכוללת תיירות מרפא ועלייה לרגל.

ערי התיירות המובילות בישראל הן ירושלים, תל אביב, אילת וטבריה, והאתרים המובילים מחוץ לערים הם ים המלח ומצדה לצד מגוון אתרים היסטוריים וטבעיים אחרים אשר כולם בקרבה גבוהה יחסית, זה לזה. במשך השנים, הושפעה התיירות בצורה משמעותית מהתדמית של ישראל בעולם, בין השאר בהשפעת המצב הגאו-פוליטי-ביטחוני בישראל כמו גם מגורמים אחרים.

בשנת 2018 מספר התיירים חצה את רף ה-4 מיליון ועמד על כ-4.1 מיליון - עם עלייה של 14 אחוז מהשנה הקודמת. שנת 2019 המשיכה בשבירת השיאים בתיירות הנכנסת עם כניסה של 4.55 מיליון תיירים, עלייה של כ-11% אחוז לעומת השנה שעברה.

המשרד הממשלתי האחראי על פיתוח ושיווק התיירות למדינת ישראל הוא משרד התיירות.

נכון ל-2022 ישראל ממוקמת במקום ה-18, כך עולה מסקר הבוחן את היעדים התיירותיים הטובים בעולם, של מגזין התיירות הנחשב קונדה נסט טרוולר (Condé Nast Traveler).

התיירות הנכנסת 
התיירות הנכנסת מוגדרת על ידי המרכיבים הבאים:
 תנועה אל תוך מדינת ישראל
 של בעלי דרכון שאיננו ישראלי
 דרך מעברי הגבול המוסדרים
 ששהו בישראל יותר מיום אחד (אלו ששהו פחות מיום אחד מוגדרים "מבקרי יום")

ב-2011 נכנסו לישראל 2.8 מיליון תיירים. עיקר התנועה נעשתה דרך נתב"ג (כ-84% ב-2011). נמל תעופה נוסף המשמש את התיירות הנכנסת הוא נמל התעופה רמון, הפועל בעיקר עבור טיסות השכר מאירופה של תיירים המגיעים לנופש באילת. תיירות נכנסת בהיקפים קטנים יותר עושה דרכה לישראל דרך המעברים היבשתיים גשר אלנבי ומעבר טאבה, ומעברים שנפתחו בעקבות הסכם השלום בין ישראל לירדן ב-1994: מעבר יצחק רבין (ערבה) ומעבר נהר הירדן (גשר שיח' חוסיין). בשנת 2011 כ-10% מכלל התיירים הגיעו דרך מעברים אלו.

שערי כניסה נוספים לתיירות הנכנסת הם נמלי הים של חיפה ואשדוד - המאפשרים, בין השאר, סיורים חד יומיים או דו יומיים של ספינות טיולים.

היסטוריה
מאז הקמת המדינה ועד 2011 הגיעו לישראל 65 מיליון תיירים בסך הכל. כ-83% מתוכם הגיעו מאז שנות השמונים.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 נכנסו לישראל כ-50 אלף תיירים בממוצע בשנה.
למרות התפתחויות מרשימות שנרשמו בענף התיירות, בעיקר מאז 1967, ידעה התיירות הנכנסת תנודתיות שהושפעה בעיקר מאירועים ביטחוניים. ניתן לראות מתאם בין כניסת התיירים לישראל לבין המצב הגאו-פוליטי והביטחוני ששרר בישראל באותם ימים: סיום האינתיפאדה הראשונה, מלחמת המפרץ, הסכמי אוסלו (עד 1995), רצח רבין והפיגועים בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובשנת 2000, האינתיפאדה השנייה, מלחמת לבנון השנייה ומבצע עופרת יצוקה. משברים אלה הביאו לפיטורים נרחבים של עובדים שכירים במלונות ובסוכנויות נסיעות. בתקופות משבר בלט בחסרונו מנגנון הגנה כלכלי על העוסקים בענף, ותקופות ההתאוששות היו מלוות בירידה ברמת השירותים המקצועיים - כתוצאה מפרישת עובדים מנוסים בעיתות המשבר. ב-2020 חלה צניחה חדה בתיירות בכל העולם עקב מגפת הקורונה, עם 850,000 תיירים נכנסים בלבד. שכ-700,000 מהם הגיעו בחודשים ינואר-פברואר טרם פרוץ המגפה ברחבי העולם.

נכון לשנת 2019, הערים עם הכי הרבה תיירים בישראל הן ירושלים עם 4.467 מיליון תיירים ותל אביב עם 2.978 מיליון תיירים. כמו כן, ירושלים ותל אביב מדורגות במקומות ה-61 וה-79 בהתאמה ברשימת מאה הערים המתוירות ביותר בעולם לשנת 2018 לפי Euromonitor International.

סטטיסטיקה 
מתוך סקר של משרד התיירות שנעשה על תיירים שיצאו מישראל מנמל התעופה בן-גוריון וממעבר טאבה ושהו בישראל לפחות לילה אחד, נמצא שכ-54% מהתיירים הם נוצרים. ו-25% יהודים. כאשר שיעור היהודים בולט ממדינות כמו ארצות הברית, בלגיה וקנדה שם הם מהווים מחצית מכלל התיירים, ומצרפת שם היהודים מהווים רוב מכלל התיירים. מהסקר של שנת 2018 נמצא שבקרב הנוצרים שביקרו בישראל ש-43% שייכים לנצרות הקתולית (52% מכלל הנוצרים בעולם), 31% שייכים לנצרות הפרוטסטנטית (35% מכלל הנוצרים בעולם), ו-24% שייכים לנצרות האורתודוקסית (11% מכלל הנוצרים בעולם). המטרות הביקור הנפוצות ביותר הן ביקור קרובים וידידים (30%) ,תיור וטיול (25%), צליינות (19%), בילוי והנאה (14%) ועסקים (9%). 80% מהתיירים ביקרו בירושלים, 74% בתל אביב, 52% בים המלח, 35% בגליל ובכנרת, 30% בחיפה 16% ברמת הגולן כ-8% בנגב וכך גם אחוז דומה באילת. כ-30% מאלו שבאו לטיול עשו זאת בטיול מאורגן, וכך גם 84% מאלה שבאו למטרות צליינות. הזמן הממוצע שתייר בא לישראל הוא של כשבוע, כאשר היוצאים מן הכלל של אלה שבאים לביקורי קרובים שהממוצע עומד על שבוע וחצי ואצל אנשי עסקים עם ממוצע של ארבע לילות. מתוך כלל אמצעי הלינה 51% לנו בבתי מלון, 27% התארחו בבתים של קרובים וידידים, ו-13% בדירות שכורות כמו Airbnb. בתיירות בישראל אין עונתיות ומספרי התיירים זהים בכל חודשי השנה, כאשר חודשי הקיץ יותר חלשים בקרב צליינים ומטיילים בשל מזג האוויר החם.

מלבד המטרות העיקריות שצוינו, התפתחה בישראל גם תיירות מרפא בעיקר מברית המועצות לשעבר, ושיעורים זניחים תיירות פוליטית, של אנשים הבאים למחות על מדיניות ישראל או לתמוך בה.

מספר כניסות

תיירים נכנסים לפי ארץ אזרחות 

תיירות הפנים מהווה חלק נכבד בתיירות בישראל. מעת לעת, משפחות ישראליות רבות יוצאות לטייל ברחבי הארץ, באתרי רשות הטבע והגנים. צפון ישראל (בעיקר הגליל, אזור הכנרת ורמת הגולן) נחשב לאזור נוח יותר מבחינת מזג האוויר וכן מבחינת שירותי התיירות והאירוח (בעיקר לינה בצימרים ולא בבתי מלון).

בישראל גם קיימים עסקים קטנים המהווים מוקדים תיירותיים, המייצרים ומשווקים מזון בתוצרת עצמית - זיתים, גבינות, שמן, יין, לחמים ועוד.

האתרים הפופולריים ביותר 
לפי בדיקה שנעשתה באתר TripAdvisor אלו האתרים בישראל להם הכי הרבה חוות דעת נכון ל-15 בינואר 2022:

בתשלום

מוקדי משיכה 
קיימים מספר מוקדי משיכה ייחודיים לישראל, המהווים משאב תיירותי. ביניהם:
 תיירות צליינית: בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר לנצרות. רובם מרוכזים בגליל ובירושלים וסביבתה.
תיירות בהאית - בישראל נמצאים מקומות הקדושים לדת הבהאית כמו מקדש הבאב בחיפה ואל-באהג'ה בעכו.
תיירות מוסלמית - בישראל נמצאים מספר מקומות קדושים לאסלאם, ביניהם האתר השלישי בקדושתו באסלאם, מסגד אל-אקצא.
תיירות יהודית - בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר ליהדות שהבולט ביניהם הוא הכותל המערבי.
בילויים וחיי לילה: בעיקר בעיר תל אביב, שמושכת אליה תיירים בשל סצנת חופי הים והבילויים שבה.
ערים בעל ייחודיות: בקטגוריה הזאת נמצאת ערים כמו עכו, נצרת, חיפה, תל אביב וירושלים.
תיירות גאה - בישראל מתקיימים מספר אירועי גאווה כמו: מצעד הגאווה בתל אביב, הנחשב למצעד הגאווה הגדול ביותר ביבשת אסיה, פסטיבלי סרטים העוסקים בנושא הלהט"ב ועוד.
 גנים לאומיים ושמורות טבע - בישראל קיימים מספר רב של גנים לאומיים ושמורות טבע ייחודים. הפופולריים בקרב תיירים הם מצדה, מכתש רמון וקיסריה.
צפרות - ישראל נמצאת על נתיב נדידה עולמי של עופות נודדים, ועל כן תחום הצפרות בה מפותח מאוד, מושך תיירים רבים מרחבי העולם וכולל מרכזי צפרות רבים כמו: התחנה לחקר ציפורי ירושלים, המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון ועוד.

תיירות פנים
כמדינה בה עשרות גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרי תרבות ואטרקציות שונות, קיימת תיירות פנים בישראל רבה. לדוגמה, במועדים וחגי ישראל עשרות ואף מאות אלפים פוקדים את שמורות וגני הטבע השונים. בתקופת הקורונה, כאשר התיירות הנכנסת הייתה בשפל, היה ביטוי לתיירות הפנים. יישובים רבים כוללים כבתי עסקים צימרים אכסניות ובתי מלון.

לקריאה נוספת
 עמוס כרמל, מלון אורחים: ספר תולדות המלונאות בארץ-ישראל, הוצאת איגוד המלונאות בישראל, 2010
קובי כהן-הטב, לתור את הארץ, התיירות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי 1917 - 1948, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, תשס"ז 2006

קישורים חיצוניים

 אתר משרד התיירות
כניסות ויציאות של מבקרים מחו"ל, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
 תיירות הפנים בישראל, משרד התיירות
 
 
 
 
 
 
 
 
  סרטון הדרכה לסוכני תיירות, משרד התיירות (שנות השישים)
 
 סקר תיירות נכנסת דו"ח שנתי 2019, משרד התיירות
 
 תיירים יהודים בארץ ישראל - אוסף תצלומים 1898 - 1937, באתר הארכיון הציוני, 20 באוגוסט 2023

הערות שוליים

ישראל
ישראל לפי נושא

bn:ইসরায়েল#পর্যটন