תפוזי ג'אפה

תפוזי ג'אפה (Jaffa) הוא מותג מסחרי - כינוי מקור, שניתן לפירות הדר תוצרת ארץ ישראל ולאחר מכן תוצרת מדינת ישראל. בתחילה אזור הגידול המקורי והעיקרי של פרי ההדר היה יפו והייצוא בוצע מנמל יפו ומכאן שמו.

אופי הפרי
תפוזי ג'אפה, שייוחדו לזן השמוטי, דומים לתפוזים מהזן "ולנסיה", אם כי מתוקים קצת יותר, יש בהם מעט גרעינים יחסית. לתפוז יש צורת אליפסה וקליפה עבה ומחוספסת, נוחה לקילוף, ועמידה לאורך זמן. לקליפה עצמה יש ארומה מיוחדת ויש המשתמשים בה לייצור ליקר.

הג'אפה סובל מקרה, ולכן ניתן לגדל את העץ מחוץ לאזורים הטרופיים ואקלים סובטרופי, בהם פרי ההדר רגיל לגדול. הבשלת הפרי היא בחודשי האביב והקיץ.

הדעה הרווחת בקרב בוטנאים היא שמקורו של השמוטי הוא במוטציה של זן הבלדי.

עו"ד יעקב פרנקו סבור שמקור איכותם של תפוזי השמוטי JAFFA, אינו בהיותם "זן מיוחד", אלא באדמה המיוחדת עליה גדלו ("טרואר"). האדמות ממזרח "ליפו העתיקה", הם אדמות הביצה הקדומות, של הדלתא של נחל איילון והן עשירות בדשן אורגני, שמקורו בביצה, שיבשה. (גל הצונאמי השני, שיצר את שכבת סלע הכורכר העליונה, חסם את האפיק הקדום של נחל איילון, שהגיע ליפו). בדיקות קרקע, מאששות תאוריה זאת. כמות הדשן האורגני באדמות יפו, דומה לקרקעות, שמקבלות דשן כימי באופן שוטף. בעולם הקודם של המאה ה-18–19 טרם הומצא הדשן הכימי ומכאן יתרונה של אדמת יפו, שכל הגידולים בה, לרבות השמוטי JAFFA, הרשימו והדהימו, באיכותם, בכמותם ובטעמם המיוחד.

על המותג
תפוזי השמוטי שגדלו בסביבות יפו שווקו עוד במחצית המאה ה-19 למדינות במזרח התיכון, ובהדרגה נודעו כ Jaffa oranges. ערב מלחמת העולם הראשונה שווקו תפוזים בהיקף של 1.3 מיליון תיבות, כאשר הייצוא התרחב לאירופה, ובעיקר לבריטניה. לאחר כיבוש האזור בידי הבריטים, ובמהלך שנות העשרים, חל גידול משמעותי בהיקף הפרדסים, בבעלות ערבית ויהודית, באזור. בסוף תקופת המנדט, הייתה כמחצית משטחי הפרדסים באזור יפו, השרון והשפלה בבעלות ערבית ומחצית בבעלות יהודית, בעיקר במושבות כמו פתח תקווה ורחובות.

נראה שהשימוש הראשון במותג נעשה על ידי המתיישבים הגרמנים-טמפלרים בשרונה (מושבה). דיני סימני המסחר הבריטיים שללו הגנה על ציון גאוגרפי, ולכן כל הפרדסנים והסוחרים (יהודים וערבים) יכלו לשווק את התפוזים תחת המותג, אולם רק תפוזים מסוג שמוטי. לאחר קום המדינה, השימוש במותג היה לגבי תפוזים מישראל, והפכו לסימן בולט של המדינה.

המותג זכה להגנה משפטית רק לאחר קום המדינה, בשנת 1968, כאשר נרשם ככינוי מקור לפי חוק הגנת כינויי מקור, תשכ"ה-1965. בשנת 2005 סירב רשם כינויי המקור לחדש את ההגנה על הסימן, וזאת משום שהמועצה לשיווק פרי הדר נתנה רישיונות שימוש במותג למגדלים בדרום אפריקה וספרד. בית המשפט המחוזי בשבתו כוועדת ערעורים, הפך את ההחלטה.

במקור יוחד השימוש במותג לתפוזים מהזן "שמוטי" אך היום תחת המותג "ג'אפה" משווקים עשרות זני פרי הדר כתומים, ירוקים, צהובים ואקזוטיים. רמת המודעות של הלקוח האירופי למותג היא עדיין גבוהה, על אף שמשקלו של פרי ההדר הישראלי בשוקי אירופה הוא נמוך. לדוגמה: בצרפת, המודעות לפרי "ג'אפה" נפוצה ו-73% מהצרכנים אמרו שהם מוכנים לשלם תוספת מחיר של 10 עד 20 אחוז עבור פרי זה בשל יתרונו האיכותי.

הגנת המותג
לצורך הגנת המוניטין הקשור במותג, המועצה לשיווק פרי הדר רשמה 14 סימני מסחר בכ־20 מדינות בעולם.

סימני המסחר של מותג Jaffa הם:

Jaffa Sweetie, Jaffa Sunrise, Jaffa, Jaffas, Jaffarines, Sunrise, Sweetie, Suntine, Yarden Red, Yarden River, Golden Sweet, Jaffa Suntina, Jaffa Yarden Red, Jaffa Yarden River.

המועצה לשיווק פרי הדר מוסרת באתר שלה כי היא שוקלת מתן זיכיונות לגורמים מסחריים, שאינם מתחרים בפרי הישראלי, כדי שיוכלו להשתמש במותג Jaffa תמורת תשלום זכויות שימוש וכמובן – עמידה בתנאי איכות, מועדי ואזורי שיווק שיוגדרו עבורם.

במסגרת זו הגיעה המועצה לשיווק פרי הדר להסכם שיתוף פעולה עם קונצרן Lotte היפני, המייצר משקאות קלים, ממתקים וחטיפים, לפיו ישווק הקונצרן, תחת המותג "ג'אפה סוויטי" מוצרים בעלי טעם של "פרי הפומלית". ההסכם גם קובע, כי הקונצרן היפני יפרסם את המותג "ג'אפה סוויטי" באמצעי התקשורת ובטלוויזיה ויפעל למניעת השימוש במותג על ידי חברות שאינן מורשות לכך.

מיצג תפוזי ג'אפה 
לכבוד חגיגות 70 שנה לעצמאות ישראל ביצעה המעצבת הדס איצקוביץ את המיצג "תפוזי ג'אפה" בשדרות ירושלים שביפו. על עצי השדרה ניתלו מעל 400 תפוזים העשויים מחומרים בשימוש חוזר ופסולת כגון נייר עיתון ושקיות פלסטיק. על התפוזים הודבקה המדבקה המסורתית הירוקה של המותג "Jaffa Orange".

ראו גם
עוגיות ג'אפה

קישורים חיצוניים 

מי רוצה תפוח זהב?, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
כל האמת על תפוזי יפו: תגלית מדעית על מקור איכותם של תפוזיי השמוטי (2019), בלוגספוט: היסטוריה של תפוזיי יפו מאת פרנקו יעקוב.
אתר המועצה לשיווק פרי הדר

 קטיף תפוזי ג'אפה, אריזה והעמסה על אניה, יומני כרמל, גנזך המדינה, 1937

 תפוזי ג'אפה - קטיף ואריזה בעזה ובישראל, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1956 (התחלה 7:33)

הערות שוליים 

הדרים
ישראל: חקלאות
סחר בין-לאומי
מותגי מזון
יפו: היסטוריה