צבא השחרור העממי

צבא סין או הצבא העממי של סין (בסינית: 人民解放军) הוא שמם של כלל הכוחות המזוינים של הרפובליקה העממית של סין. הצבא מחולק לחמישה חילות: כוח קרקעי (הכולל בתוכו גם חיל שריון), ארטילריה, חיל ים, חיל אוויר ומשטרה צבאית. זהו הצבא הגדול ביותר בעולם במספר חייליו.

היסטוריה 

צבא השחרור העממי הסיני מציין את מועד הקמתו ב-1 באוגוסט 1927, המועד של התקוממות נאנצ'אנג. בשנים 1934 - 1935 צעד צבא השחרור במצעד הארוך ושרד מספר התקפות שהתבצעו נגדו על ידי הכוחות הלאומנים בהנהגתו של צ'יאנג קאי שק.

במהלך מלחמת סין–יפן השנייה שהתרחשה בין השנים 1937 - 1945 שתפו הקומוניסטים פעולה עם הלאומנים כנגד היפנים וצבא השחרור העממי העמיד את הארמיות השמינית והרביעית החדשה של צבא ההתמרדות הלאומי של סין. עיקר הלחימה של הצבא הסיני כנגד היפנים היה בפעולות גרילה, אולם התקיימו גם מספר קרבות קונבנציונליים.

לאחר סיום המלחמה הסינית-יפנית השנייה, מוזגו הארמייה הרביעית והשמינית לצבא אחד גדול שמנה מיליוני חיילים וכונה הצבא העממי של סין. צבא זה ניצח במלחמת האזרחים הסינית.
במהלך שנות החמישים של המאה ה-20, הצבא עבר מודרניזציה בעזרתה של ברית המועצות.
בנובמבר 1950, התערב הצבא הסיני במלחמת קוריאה כאשר כוחות האו"ם תחת פיקודו של דאגלס מקארתור התקרבו לנהר יאלו. במתקפה זו הצליחו הכוחות הסיניים לגרום לנסיגת כוחות האו"ם מצפון קוריאה.
בשנת 1962, זכה הצבא העממי של סין בניצחון מהיר על הודו במלחמת הודו–סין.

היווסדו של צבא מודרני ומקצועי בסין שמצויד בכלי נשק מודרניים הייתה הרפורמה האחרונה מבין ארבע הרפורמות שהונהגו בסין בשנת 1975. הצבא הסיני גם החל במגמת גיוס קבע וסדיר וכן בחידוש אסטרטגיה, כוח אדם, חינוך ואימונים. בשנת 1979, לחם הצבא הסיני בווייטנאם במלחמת סין-וייטנאם שבה ספג הצבא הסיני אבדות של כ-20,000 חיילים. שני הצדדים טענו לניצחון במלחמה.

בשנים האחרונות, הכניס הצבא העממי של סין לשורותיו כלי נשק טכנולוגיים רבים מתוצרת רוסית, הכוללים צוללות ומטוסים. הצבא גם השלים את בנייתן של כמה משחתות חדשות. בנוסף לכך, הצבא מתכוון להתחיל את בנייתה של תעשיית האוויר והחלל הסינית, אשר התחילה בפיתוחו של מטוס ה-J-10. הצבא הסיני גם השיק צוללות גרעיניות חדשות ב-3 בדצמבר 2004 אשר מסוגלות לשלוח טילים עם ראש נפץ גרעיני עד לאוקיינוס השקט.

אירועים מרכזיים בתולדות הצבא הסיני 
1927 - 1949: מלחמת האזרחים הסינית נגד הקוומינטנג
1937 - 1945: מלחמת סין–יפן השנייה - הצבא נלחם כחלק מהצבא המהפכני הלאומי נגד האימפריה היפנית
1950 - 1953: מלחמת קוריאה
1954 - 1955: משבר מצרי טאיוואן הראשון
1958: משבר מצרי טאיוואן השני
1962: מלחמת הודו–סין
1969 - 1978: סכסוך הגבולות הסיני-סובייטי (1969)
1979: מלחמת סין-וייטנאם
1986 - 1988: מלחמת גבולות וקרבות ימיים בין סין לווייטנאם
1989: המחאות בכיכר טיין-אן-מן
1995 - 1996: משבר מצרי טאיוואן השלישי

הנהגת הצבא

הנהגת הצבא 
הנהגת המפלגה הקומוניסטית היא חלק ועקרון ניכר בהנהגת הצבא העממי של סין. הצבא הסיני לא כפוף לממשלת סין אלא לוועדות הפיקוד העליון של הצבא - ועדה אחת שייכת לממשלה והשנייה למפלגה הקומוניסטית.

מפקדות הצבא 
מפקדת המטה העליון
מפקדה לענייני פוליטיקה (בענייני הצבא)
מפקדת לוגיסטיקה
מפקדת אספקה ונשק

מפקדי הצבא 
לפי החוקה הסינית, ראש הצבא הוא ראש המטה הכללי הסיני, אחריו הוא סגן ראש המטה הכללי ואחריו שאר מפקדי המטה הכללי.
ראש הוועדה של המטה הכללי והנהגת הצבא הוא האחראי לוועדה (חוק שהחל מחודש מאי 2008).

חילות הצבא

חיל היבשה 

חיל הרגלים הסיני מהווה את כוח היבשה הסיני העיקרי ומכיל בתוכו את חיל השריון הסיני.
החיל מונה כ-1.6 מיליון חיילים.

חיל הים 

הצי הסיני הוא אחד מחילות הים הגדולים בעולם ומונה כ-250,000 חיילים. הצי כולל גם כוח של כ-35,000 חיילים המשמשים ככוח לשמירת החופים והנמלים של סין וכוח של כ-56,000 חיילי נחתים וכוחות מיוחדים.
בעתיד מתכננת סין להצטייד בנושאת מטוסים מתוצרת עצמית. בנוסף יש תוכנית להוספת 6,000 ספינות לחיל הים עד שנת 2020.

חיל האוויר 

חיל האוויר כולל כ-250,000 חיילים וכ-2,300 מטוסים.
חיל האוויר הסיני הוא הגדול ביותר באזור האסיאתי של האוקיינוס השקט והשלישי בגודלו בעולם.

חיל הארטילריה 

חיל הארטילריה הסיני הוא החיל בעל השליטה על הטילים הבליסטיים בעלי ראש הנפץ הגרעיני. החיל מחזיק מספר עשרות טילים בליסטיים בעלי טווח בין יבשתי. חיל הטילים של סין כולל בעיקר טילים לטווח קצר, ואילו סד"כ הטילים לטווח ארוך עומד על מאות בודדות.

המשטרה הצבאית 
המשטרה הצבאית הסינית הוקמה בשנת 1983. תחומי אחריותה הם אכיפת החוק בכלל צבא סין, ושמירה על ביטחון הפנים במדינה (תפקיד זה במקביל למשטרה האזרחית). עוד מוגדר כי במצב מלחמה, המשטרה הצבאית תשמש כחיל רגלים קל, תגן על גבולות המדינה ותספק עזרה לחיל הרגלים.

לקריאה נוספת
 אלי יופה, הצבא הסיני ממאו עד ימינו, מוסד ביאליק, ירושלים, 2011.

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 ניר דבורי, הבסיסים הסודיים של סין על איים מלאכותיים, באתר N12, 11 במאי 2023

הערות שוליים