ה'תקס"ח



אירועים
 ח' באלול – עליית תלמידי הגר"א: גל ראשון של העולים בראשותו של הרב מנחם מנדל משקלוב הגיעו לחיפה.
 נדפס לראשונה ספר ליקוטי מוהר"ן מתורתו של רבי נחמן מברסלב.
 הוקמה הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת

נולדו
 ה' בחשוון – הרב יצחק דב הלוי במברגר, רבה של וירצבורג ומגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה, התנגד לדרישת רש"ר הירש להקים קהילות אורתודוקסיות נפרדות. (נפטר בט"ז בתשרי ה'תרל"ט)
 י' בטבת – אברהם מאפו, סופר ומשורר בן תנועת ההשכלה, מחבר הרומן הראשון בעברית, "אהבת ציון". (נפטר בי' בתשרי ה'תרכ"ח)
 ה' באייר – רבי צבי הירש פרידמן, אדמו"ר הונגרי, רבה של ליסקא ומייסד חסידות ליסקא. (נפטר בי"ד באב ה'תרל"ד)
 כ"ז באייר – רבי צבי בנימין אוירבך, רב בדרמשטאדט ובהלברשטאדט, מראשוני רבני הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה. (נפטר בכ"ז באלול ה'תרל"ב)
 כ"ד בסיוון – רש"ר הירש, רב בניקלשבורג ומדינת מורביה, וממקימי הקהילה הנפרדת ביהדות פרנקפורט, "עדת ישורון". מאבות הנאו-אורתודוקסיה, במסגרת שיטת "תורה עם דרך ארץ". (נפטר בכ"ז בטבת ה'תרמ"ט)
 רבי דוד טברסקי מטולנה, האדמו"ר המייסד של חסידות טולנה ובנו של המגיד מצ'רנוביל. (נפטר בי' באייר ה'תרמ"ב)
 רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רב באוהעל ובסיגט והאדמו"ר הראשון של חסידות סיגט. (נפטר בו' באלול ה'תרמ"ג)
 רבי אלעזר שפירא, רב בלנצהוט והאדמו"ר המייסד של חסידות לנצהוט. (נפטר בי"ב באלול ה'תרכ"ה)
 רבי יעקב כלפון, אב"ד יהדות תטואן, פוסק, פייטן ודרשן בתטואן שבמרוקו. (נפטר בי"ט באב ה'תרט"ו)
 רבי ישראל משה חזן, דיין, שד"ר ומחבר, כיהן כרב ברומא, בקורפו ובאלכסנדריה. (נפטר בטבת ה'תרכ"ג)
 רבי נתן פרידלנד, דרשן יהודי-ליטאי שפעל ליישוב ארץ ישראל והיה בין מבשרי הציונות. (נפטר בי"ח באדר ב' ה'תרמ"ג)
 רבי שמואל שמעלקא טויבש, מרא דאתרא ואב"ד בשינאווא ואחר כך בקהילה היהודית ביאס. (נפטר בח' באב ה'תרכ"ה)

נפטרו
 י"ט בתשרי – רבי יונה בן גרשון מווילנא, דיין בוילנא, ומחבר פירוש לתוספתא.
 ט"ו בשבט – רבי ישראל ברי"ל, רבה של וארפלוטה שבהונגריה, מתלמידי רבי יחזקאל לנדא. (נולד בה'תק"ט)
 א' באדר – רבי ברוך משקלוב, מקובל ודיין ומן המשכילים המוקדמים, מחבר ספרי מדע ומתרגם לעברית של ספרי אוקלידס. (נולד בה'תק"ד)

לוח שנה

מאפייני לוח השנה