מרים פיירברג

מרים פיירברג-איכר (נולדה בעכו ב-ז' בתמוז ה'תשי"א, 11 ביולי 1951) היא ראש עיריית נתניה מאז נובמבר 1998.

ביוגרפיה 
מרים נולדה בעכו לדבורה ורפאל. אביה היה שוטר משמר הגבול ואמה ניהלה מגדנייה וחנות משקאות. כשהייתה בת שש, עברה עם משפחתה להתגורר בנתניה. בילדותה למדה בבית יעקב.

בעלת תואר ראשון בסוציולוגיה, קרימינולוגיה ועבודה סוציאלית ותואר שני בעבודה סוציאלית, אותו סיימה בהצטיינות. את שני התארים למדה וקיבלה באוניברסיטת בר-אילן.

קריירה
בשנים 1972–1988 הייתה עובדת סוציאלית, סגנית ומנהלת האגף לשירותים חברתיים בעיריית נתניה. בשנת 1985 זכתה בפרס חזני על מפעל חיים לקידום הלשכה לשירותים חברתיים והקהילה.

בשנים 1988–1993 שימשה כראש מינהל חינוך, רווחה ובריאות בעיריית נתניה. בשנת 1990 זכתה בפרס מצוינות בניהול מטעם מרכז השלטון המקומי על ניהול יעיל.

בשנת 1993 פרשה מעבודתה ופנתה להתמודדות ברשימה מטעם הליכוד למועצת העיר נתניה. בנובמבר 1993 נבחרה למועצה והפכה לממונה על תחום התרבות עד 1998. עסקה גם בתחומי החינוך, החברה, איכות החיים והסביבה. פיירברג הובילה גם מאבק לשינוי שיטת רישום התלמידים במערכת החינוך העל-יסודית. שימשה כיו"ר איגוד ערים לכבאות (אישה יחידה עד היום בתפקיד זה), כדירקטורית בחברות: "מקורות", "המתנ"סים" ו"מגן דוד אדום", כחברה במועצה הארצית לאירועי שנות החמישים וכראש המטה של המחנה הלאומי המשותף במאבק נגד הסכמי אוסלו.

כראש עיריית נתניה 
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל בנובמבר 1998 נבחרה פיירברג על ידי למעלה מ-50% מהבוחרים לכהן כראש עיריית נתניה. בטרם היבחרה כיהנה כראש העירייה בפועל ורד סוויד, שבהיותה מ"מ ראש העיר צבי פולג, החליפה אותו כאשר החליט להתפטר מהתפקיד בראשית שנת 1998 לאחר שעבריינים הטמינו פצצה ברכבו. עם בחירתה נאלצת להתמודד עם קשיים כלכליים ועם התקפות טרור. ענפי היהלומים והתיירות, שפרנסו אלפים מתושבי נתניה, קרסו והביאו למשבר חברתי-כלכלי. פיירברג יזמה תוכנית הבראה בשיתוף פעולה עם משרד הפנים, שכללה פיתוח תשתיות בתחומי התיירות, התעשייה והמסחר, על ידי עידוד יזמים ומשקיעים להעתיק מפעלים ובתי עסק לנתניה ועל ידי גיוס משאבים ותקציבים ממשרדים ממשלתיים. בתקופת כהונתה הגיעו לעיר עסקים גדולים כ"איקאה", ה"פאוור סנטר", סלקום, היי-טק ותקשורת. במהלך כהונתה נבנו שכונות "קריית השרון" במזרח ו"גלי הים" לאורך החוף, והחלה בניית שכונת "עיר ימים". נבנו טיילות הכוללות מעלית ייחודית לים. הביאה להפרטת משק המים והביוב. בשנת 2007 הציבה יעד של מיתוג נתניה כבירת הספורט של ישראל. המיתוג לא הצליח בין היתר בשל הידרדרותן של קבוצות הספורט הייצוגיות של העיר בכדורגל וכדורסל בעשור האחרון.

לטענת האופוזיציה במועצת העיר, מעדיפה פיירברג את פיתוח התשתיות על חשבון נושאים כגון חינוך, רווחה, ספורט, תרבות ונקיון העיר. נמתחה עליה ביקורת בטענה שהזניחה את מרכז העיר לטובת אזור התעשייה החדש שאליו עבר גם בית העירייה עצמו.

בשנים הראשונות לכהונתה התמודדה עם ארגוני הפשע המאורגן בעיר, וסגרה עסקים לא חוקיים רבים. בספטמבר 2008 אף התעמתה מילולית עם העבריין פרנסואה אבוטבול ואמרה לו: "אתה סכין בגב נתניה". אולם שנה אחר כך העידה בבית המשפט, כעדת אופי, לטובת חבר בארגון הפשיעה של אחיו אסי אבוטבול.

באוקטובר 2003 נבחרה לכהונה שנייה ובנובמבר 2008 נבחרה בפעם השלישית לראשות העירייה, עם למעלה מ-80% תמיכה. רשימתה, "נתניה אחת", זכתה בתשעה מקומות במועצת העיר. לאחר היבחרה בפעם השלישית יזמה מהלך לסיפוח לתחומה של נתניה 11,250 דונם משטחי המועצות האזוריות הסמוכות לה (בעיקר שטחים חקלאיים ואת כל שטח מושב אביחיל), שישמשו כעתודה להמשך פיתוח העיר. בדיון בוועדת הגבולות בנוגע לבקשת העירייה התבטאה פיירברג באופן חריף בנוגע לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בעירה ואמרה: "הביאו לנו את העולים החלשים ביותר. ההורים שם אנאלפביתים". במאי 2014 אישר שר הפנים גדעון סער להגדיל את שטח העיר בכ-6,100 דונם, אם כי מרביתם, כ־4,200 דונם, הם שטחים ימיים ברוחב של 400 מטר, אשר סיפחם העביר את האחריות על הפעלת החופים שבין חוף 'בלו ביי' בצפון ועד לשטח ממערב למושב אודים בדרום, לידי עיריית נתניה. שטח נוסף של כ-2,000 דונם הועבר לנתניה מהמועצות האזוריות עמק חפר, לב השרון וחוף השרון.

בשנת 2013 נבחרה לתקופת כהונה רביעית בראשות עיריית נתניה. באוקטובר 2018, ניצחה שוב בבחירות המקומיות עם כ-48% מהקולות, והחלה תקופת כהונה חמישית.

ביולי 2019, אישרה לראשונה קיום מצעד גאווה בנתניה, עם זאת הוא לא זכה לתמיכת העירייה, והופק בידי מתנדבות ומתנדבים בלבד, ובמימונם.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל הצטרפה כחברה בקבינט הקורונה האזרחי.

בשנת 2022 נתנה פיירברג את ידה למהלך של סגן שר הדתות מתן כהנא למינוי חברת המועצה תרצה גרינפלד לממונה עם זכות חתימה על המועצה הדתית בנתניה, במסגרת מהלך כולל למינוי נשים לתפקיד זה במספר מועצות דתיות ברחבי הארץ. לשם כך יזם מתן כהנא מכרז ארצי כדי לאייש משרות ממונים על מועצות דתיות שנותרו פנויות ברחבי הארץ, כאשר המכרזים היו פתוחים גם בפני נשים.

תפקידים ציבוריים נוספים
פיירברג משמשת גם כיו"ר ועדת ערי החוף במרכז השלטון המקומי וכנציגת הרשויות המקומיות בוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים. היא חברה בגופים ציבוריים רבים, ובהם חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, צוות השלום מטעם מרכז השלטון המקומי למול מרכז השלטון המקומי הפלסטיני ובוועדה ממלכתית לבחינת מבנה הממשלה והבחירות בישראל.

בדצמבר 2010 מונתה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו לעמוד בראש צוות שיקום נזקי השרפה בכרמל. תפקידה היה לתווך בנושא בין המועצות המקומיות לממשלה. כעבור יומיים היא התפטרה בשל לחץ ציבורי וחוסר שיתוף פעולה מצד ראש מועצה אזורית חוף הכרמל.

חקירות משטרה
בשנת 1999 נפתחה לראשונה חקירת משטרה נגד פיירברג. החקירה עסקה במספר נושאים, והחלה בעקבות תלונות, חלקן מצד יריביה הפוליטיים. בין השאר, נבדק חשד כי העירייה מימנה בדיקת האזנות ואבטחה שביצע משרד חקירות פרטי במשרדה של פיירברג בסניף הליכוד בעיר בעת מערכת הבחירות ב-1998. בשנת 2002 המליצה המשטרה להעמיד אותה לדין על הפרת אמונים וברישום כוזב במסמכי תאגיד, אולם בפברואר 2005 פרקליטות מחוז המרכז החליטה לסגור את התיק, עקב חוסר ראיות מספיקות להעמדתה לדין.

ביולי 2016 פרסם העיתון "הארץ" תחקיר שהעלה סימני שאלה באשר למיזמי נדל"ן של אברהם תשובה ואיציק תשובה (אחיינו של יצחק תשובה), ובהם נכסים של פיירברג ובני משפחתה, שעל היתרי הבנייה שלהם חתמה פיירברג. כעבור כחודש וחצי, ב-7 בספטמבר 2016, נעצרה פיירברג על ידי המשטרה, לאחר שנחקרה באזהרה בחשד לקבלת שוחד, מרמה והפרת אמונים. בית המשפט הורה, לבקשת המשטרה, על הרחקתה מהעירייה ל-13 יום.

במרץ 2017 המליצה משטרת ישראל על העמדה לדין של פיירברג באשמת קבלת שוחד, מרמה והפרת אמונים. המשטרה המליצה להעמיד לדין גם את בעלה לשעבר אליהו פיירברג בעבירות של ניסיון לקבלת שוחד, ואת בנה צפריר על ביצוע עבירות שוחד. ביולי 2018 נסגר התיק נגד הקבלן איציק תשובה וב-23 ביוני 2019, הודיעה הפרקליטות על סגירת התיק נגדה מחוסר ראיות. בפברואר 2022, מכרה את הדירה שנחשדה ברכישתה שלא כדין ברווח של 3 מיליון שקל, לקרובתו של האוליגרך דוד דוידוביץ'.

באפריל 2022, חשף אתר התחקירים "המקום הכי חם בגיהנום" פרשה נוספת בה הייתה פיירברג מעורבת, אישור של שני מגדלי מגורים בדרום נתניה, באזור שיועד על פי התכנית המחוזית והארצית למלונאות ולנופש. יזמי המגדל, משפחת בריגה, תרמו לפיירברג 15 אלף שקל לקראת בחירות 2018 והשימוש החריג אושר מיד לאחר הבחירות.

חיים אישיים
פיירברג הייתה נשואה לאלי פיירברג, והיא אם לשניים מנישואים אלו. בשנת 2004 נישאה לרוני איכר, אותו מינתה שנתיים קודם לכן למנכ"ל העירייה. בעקבות הנישואים נאלץ להתפטר מתפקידו כמנכ"ל העירייה; מאוחר יותר, בעקבות עתירה לבג"ץ, נאלץ להתפטר מתפקידו כמנכ"ל תאגיד המים העירוני "מי נתניה".

קישורים חיצוניים

 מרים פיירברג, באתר עיריית נתניה

הערות שוליים

ראשי עיריית נתניה
נשים בראשות עיריות בישראל
בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
עובדות סוציאליות ישראליות
עובדים סוציאליים ישראלים
ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
זוכי פרס ירושלים (ערוץ 7)
ישראליות שנולדו ב-1951
ישראלים שנולדו ב-1951