קבר רבי יהודה הנשיא

קבר רבי יהודה הנשיא לפי ספרות חז"ל מצוי בבית שערים, כך גם דעת המחקר המודרני.

מסורת מאוחרת הנזכרת לראשונה בפי הנוסע בנימין מטודלה, שחי כ-950 שנה לאחר פטירת רבי יהודה הנשיא, טוענת לקברו בציפורי, שם לפי חז"ל נפטר.

מות רבי יהודה הנשיא 
רבי יהודה הנשיא, מסדר המשנה, חי במאה השנייה בטבריה, בבית שערים ובציפורי שהיו מרכזי התרבות היהודית החשובים אחרי תוצאותיו הרות-האסון של מרד בר כוכבא.

רבי יהודה שהה בעיקר בבית שערים. בתלמוד נאמר "הלך אחר... רבי לבית שערים" (בבלי סנהדרין לב ב). בסוף ימיו חי בעיירה ציפורי הנמצאת בהרי הגליל התחתון, בקרבתה של נצרת. בתלמוד מסופר (ירושלמי, כתובות יב', ג'): " רבי ישב בציפורי שבע עשרה שנה". בשנת 200 לספירה בקירוב מת רבי יהודה בציפורי.

על פטירתו של רבי יהודה הנשיא, מסופר בתלמוד בבלי (מסכת כתובות ק"ד, עמוד א'): "אראלים ומצוקים אחזו בארון הקודש, נצחו אראלים את המצוקים- ונשבה ארון הקודש." בקהלת רבה (פרשה ז', סוף י"א) מסופר שכאשר נפטר רבי בציפורי שמעו את קולות הבכי ממרחק "מַהֲלַךְ שְׁלשָׁה מִילִין".

הקבר בבית שערים 

בתלמוד הירושלמי ובמדרש קהלת רבה מובא סיפור (מאת רבי נחמן או רבי נחמיה) בשם רבי מנא (דור שישי לתלמידי רבי, ששימש כראש ישיבה בציפורי) על פטירתו של רבי יהודה בציפורי וקבורתו בבית שערים.

 (תלמוד ירושלמי, כלאיים, ט', ג)
 (קהלת רבה, ז', סוף י"א)
בתלמוד הבבלי מובאת ברייתא המתארת כי רבי היה מוטל בשעת חוליו בציפורי ומקום קבורתו מוכן לו בבית שערים, הגמרא מקשה ומשיבה כי היה גר תחילה בבית שערים וכשחלה העבירו אותו לציפורי (ובהמשך הסיפור המובא בירושלמי ובמדרש, מובן כי לאחר מכן נפטר בציפורי ונקבר בבית שערים).
 (תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ג, עמוד ב')

החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ערכה חפירות מדעיות בבית שערים, במערות הקברים הרבות הנמצאות בה. ובשנת תשי"ב (1953), נתגלתה מערת קברים גדולה, כולה חצובה בסלע ולה חזית בנויה בעל שלוש קשתות גדולות בה נמצאו קברים ושמות הקבורים בהם: רבי שמעון, רבן גמליאל (שמות בני רבי) ואנינא הקטן.

בירכתי האולם הפנימי נמצא מקום קבורה בנוי היטב, בלי כל כתובת.
לפי סברת החוקרים, רבי שמעון ורבן גמליאל הם בני רבי יהודה הנשיא. ואנינא הנזכר הוא רבי חנינא בר חמא - תלמידו של רבי. ההשערה המקובלת היא שאותו מקום קבורה הבנוי אבנים וללא כתובת, הוא מקום מנוחתו של רבי יהודה הנשיא.
לדעת החופר, נחמן אביגד (בית שערים ג', 46), נקברו שם באותה אחוזת קבר: רבי, אשתו ובניו ותלמידו רבי חנינא.

הקבר בציפורי 

אף על פי שמסופר בתלמוד ובמדרש שרבי יהודה הנשיא נקבר בבית שערים, נוצרה מסורת המראה את קברו במקום פטירתו, ציפורי. הנוסע בנימין מטודלה שביקר בציפורי כ-950 שנה לאחר פטירת המנוח (ואחריו תיירים אחרים) ומציין ששם מצוי קברו: "והיא ציפורי. ושם קברו של רבינו הקדוש".

רבי אשתורי הפרחי, מסתפק בקביעת אמיתותה של מסורת זו. הוא גורס שקברי הבנים נמצאים במרחק כחצי מיל מצפורי. מבנה הקבר מתואר כבניין קדום ועליו מבנה חדש, הנמצא בקצה בתי הכפר ציפורי של ימינו. הבניין הקדום היה נקרא בקרב הערבים בשם: קבר בנאת יעקב - קבר בנות יעקב, שם רגיל להרבה קברים קדושים ליהודים.

לדעת המפרשים והחוקרים, המסורת המזהה את קברו בציפורי נוצרה הואיל ומקום קברו של רבי ובניו בבית שערים נשתכח. המסורת מתרצת את הסתירה בין המשפט "מקום מוכן לו בבית שערים" לזיהוי קברו בציפורי בהסבר שעקב פטירתו וקבורתו של רבי יהודה הנשיא בערב שבת קברוהו מפני קוצר הזמן בציפורי. לפי הסבר חדש על סמך מסורת עתיקה, יש לזהות מקום זה כקברו של רבי יהודה נשיאה, נכדו של רבי יהודה הנשיא, עקב דמיון השמות ביניהם והחילוף המצוי בין שמותיהם. יש לציין שלפי עוד מסורת עממית מאוחרת, קברו של רבי יהודה נשיאה נמצא בכפר יבנית שבצפון הר כנען (מסורת זו תועדה לראשונה כ-1200 שנה אחרי תקופתו). או שבציפורי קבור רבי יהודה נשיאה השני נינו של רבי יהודה הנשיא.

לקריאה נוספת 
 צבי אילן, "קברי צדיקים בארץ ישראל", ירושלים, 1997
 זאב וילנאי, "מצבות קודש בארץ ישראל", ירושלים, 1985.
ישראל מאיר גבאי מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ועד אהלי צדיקים, מהדורות: 2007, 2011 (כרך א')
הצדיקים חיים: מראה מקומות לקברי הצדיקים ואתרים קדושים
מדריך כרטא: קברי צדיקים בארץ ישראל

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

יהודה
יהודה