מצוות הקהל

הַקְהֵל הוא כינויה של מצוות עשה מהתורה להקהיל את כל עם ישראל העולים לרגל בחג הסוכות שבמוצאי שנת שמיטה ולקרוא בתורה בפניהם. חכמים קבעו כי מצוות הקהל מתקיימת על ידי מנהיג העם, בקריאת פרשיות מספר דברים, במוצאי יום טוב של סוכות.

מטרת המצווה, לפי הרמב"ם וספר החינוך, היא לזרז את העם במצוות ולחזק בלבם את הכרת הדת והחשק לקיום מצוות התורה ברוב רושם.

מקור המצווה
לאחר שכתב משה את ספר התורה ונתנו למנהיגי העם, ציוום לקרוא בו בכל חג סוכות שבמוצאי שנה שביעית באוזני כל העם:

דרך קיום המצווה
בהגיע זמן מצוות הקהל, היו הכהנים תוקעים בחצוצרות, וכל העם, אנשים נשים וטף, היו נקהלים בבית המקדש, שם נבנתה בעזרת הנשים בימת עץ גדולה שעליה ישב המלך, וקרא לפניהם פרשיות נבחרות מספר דברים:
מתחילת חומש דברים עד סוף פרשת שמע ישראל ( עד ). למעשה כל פרשת דברים וכמעט כל פרשת ואתחנן.
פרשת 'והיה אם שמוע' () המופיעה בקריאת שמע, מתוך פרשת עקב.
בפרשת כי תבוא, מפרשת המעשרות עד סוף פרשת ברכות וקללות ( עד )

אחר הקריאה, בנוסף לברכת התורה, מברך עוד שבע ברכות כמו כהן גדול ביום הכיפורים. הקריאה והברכות בלשון הקודש.

לפי דעת הספרא גם פרשת קדושים הייתה נאמרת בהקהל, "מפני שרוב גופי תורה תלויים בה".

"זכר להקהל"

במוצאי שנת השמיטה תרמ"ט ניסה האדר"ת לחדש את מעמד ההקהל ואף חיבר (בעילום שם) ספר מיוחד על המעמד תחת השם "זכר למקדש". אולם המעמד לא יצא לפועל באותה שנה.

כעבור כחמישים שנה החלו להתקיים טקסי "זכר להקהל". מאז שנת ה'תש"ו (1945) מתקיים המעמד ברציפות מדי שבע שנים בחול המועד סוכות של מוצאי השמיטה (למעט פעם אחת, בשנת ה'תשל"ד - 1973, בשל מלחמת יום הכיפורים), ביוזמתו של הרב הראשי יצחק אייזיק הלוי הרצוג והרב ד"ר שמואל זנוויל כהנא, מנכ"ל משרד הדתות.

במרבית השנים האחרונות, המעמד התקיים ברחבת הכותל, וקראו מתוך ספר תורה הרבנים הראשיים לישראל ולעיתים גם נשיא מדינת ישראל. בשנת 1952 תכנן משרד הדתות טקס גדול בנוכחות של כ-20,000 איש בפניהם תוכנן שנשיא המדינה יקרא מספר דברים, אולם בסופו של דבר הגיעו הרבה פחות אנשים ונשיא המדינה לא השתתף. המעמד הגדול ביותר התקיים בחול המועד סוכות ה'תשמ"ח (1987), ביוזמתו של פרופ' הלל וייס. באותה שנה קרא בתורה נשיא המדינה חיים הרצוג. בשנת ה'תשנ"ה (1994) קרא בתורה הרב הראשי לישראל דאז, הרב ישראל מאיר לאו, במקום הנשיא עזר ויצמן. בשנת ה'תשס"ב (2001) קרא הנשיא משה קצב את פרשת המלך.

אולם, היוזמה לחדש טקסי 'זכר להקהל' בזמן הזה זכתה להתנגדות של רבנים רבים, ובראשם רבי אברהם ישעיהו קרליץ, ה'חזון איש'.

רבי מנחם מנדל שניאורסון מלובביץ' סבר, שהסיבה לכך שלא תקנו "זכר להקהל", היא מפני שהתוכן העיקרי של מצוות הקהל מתקיים גם כעת על ידי עריכת כינוסים שמטרתם חיזוק היהדות. בהתאם לכך, עודד הרבי לקיים כינוסי "הקהל" במשך כל השנה, אותה כינה "שנת הקהל".

שימושים אחרים בשם "מצוות הקהל"
הרב מאיר מוריץ בק ביקש להעניק שם עברי לטקס הקונפירמציה שהנהיג בבוקרשט לבנות שהגיעו לגיל בת מצווה, ובחר לכנות את הטקס, שנערך בשמחת תורה ה'תרל"ה (שנת מוצאי שמיטה) "מצוות הקהל".

לקריאה נוספת 

 הרב אליהו דוד רבינוביץ תאומים, זכר למקדש, וורשא תרמ"ט.
 ספר הקהל - מאמרים בנושא מצוות הקהל. בהוצאת מכון התורה והארץ, ה'תשס"א.
 הרב ישראל דנדרוביץ, "טף למה באין", בתוך מוריה, גיליון ת-תב, אלול תשע"ה, עמודים: רפו-רצ.
 קהל גדול - ליקוט שיחותיו של הרבי מלובביץ' על שנת הקהל, בעריכת הרב שמעון ויצהנדלר, בהוצאת ממ"ש
 פרשת המלך - מאמרים על מצות הקהל, הרב שמואל ברוך גנוט, מהדורה שלישית, אלעד התשפ"ג.

קישורים חיצוניים

 .
 
 הקהל - מקורות ופרקי הדרכה למורה, משרד החינוך והתרבות / אגף החינוך הדתי, מהדורה שנייה 1979
 אהרן דמסקי, "מצוות הקהל ", דף שבועי של אוניברסיטת בר-אילן, גיליון 203, נצבים וילך תשנ"ז.
 
 הרב ישראל מאיר לאו, מצוות "הקהל" ומהותה, שנה בשנה, 2002, באתר דעת
 יונה עמנואל, "מצוות הקהל", דעות יא (1960), באתר דעת

מעמד זכר להקהל
 האם מותר לעשות בזמן הזה זכר להקהל יגאל גרוס באתר כיכר השבת
  חגיגות מעמד הקהל בירושלים, 1952, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

הערות שוליים

שמיטה ויובל
הקהל, מצוות
מצוות עשה
מצוות שבדיבור
פרשת וילך
מצוות בית המקדש
אירועים בחודש תשרי
א