וילה אנכית

וילה אנכית היא וילה הבנויה על שטח קרקע מצומצם ועל פני קומות רבות. הווילה אמורה לספק יחידת דיור המקבילה בשטחה הפונקציונלי לבית צמוד קרקע על שמינית מהשטח המקובל, כדי לנצל ביעילות את רבה יותר את משאבי הקרקע. את הפרויקט הגו האדריכלים הישראלים יוסי קורי ואייל מלכא והוא זכה במקום שלישי בתחרות ביפן. וכן ב"פרס פרויקט השנה" בישראל לשנת 2006, בקטגוריית המבנים הרעיוניים.

תיאור
הקומות נערמות אחת על השנייה כאשר שטח כל קומה הוא 36 מ"ר, שטח שאמור להספיק למטבח, פינת אוכל וסלון. הדבר מאפשר בניית יחידת מגורים פרטית על שטח של שמינית דונם, לעומת הבנייה המקובלת הדורשת לפחות חצי דונם - כלומר ניצול של 25% מהשטח בלבד. לטענת המתכננים עלות הקרקע יכולה להגיע ל 50% מעלות הבניה הכוללת (דבר זה משתנה בהתחשב במיקום הבית). כלומר הווילה אמורה להביא לחיסכון של כ 37% מעלות הבית. 

שאר הקומות יכולות להיבנות ולהתפרק בהתאם לצרכים. לבניין מערכת קירור פאסיבית המבוססת על מלכודת רוח שמקובלת בבניה המזרח תיכונית והפרסית במשך מאות שנים. 

תכנון הבית חסכוני באנרגיה: בראש הבית ישנה קובייה המצופה בתאים פוטו-וולטאים המספקים חשמל, ומותקן בה מכל לאיסוף מי גשם. הבית אמור להיות עצמאי מבחינת צריכת האנרגיה ומי הקולחין שלו.

השלכות חברתיות וסביבתיות
הבניין מאפשר חיסכון בקרקע על ידי בנייה צפופה יותר יחסית לווילות רגילות ובכך להקטין בעיות סביבתיות וחברתיות של הפרבור. הגדלת צפיפות של שכונה פרברית יכולה לאפשר הגדלת היעילות של שירותים תלויי שטח כמו תחבורה, ביוב, מים, חשמל, שיטור, תובלה, רפואה וכו'. מצד שני, הוזלת עלות ההקמה עלולה לעודד פרבור.

הבניין יביל ומודולרי, דבר המאפשר להעתיק אותו ממקום למקום, לשנות את העיצוב שלו ולהוסיף או להוריד או לשנות חלקים משמעותיים במבנה הבית בקלות רבה יחסית. דבר זה מאפשר גיוון אפשרויות הדיור הניצבות בפני האנשים, מראה מגוון וחי יותר של השכונה ובאופן כללי מהווה מעבר למודל ביזורי יותר של מגורים. ייתכן חיסכון משמעותי בהוצאות הכרוכות במעבר בין דירות על ידי שינוע כל הבית הקודם למיקום החדש. 

השימוש בארבעה יסודות בלבד, מאפשר לשלב בוילה האנכית פתרונות כמו יסודות סופגים (base isolation foundation) בעלות נמוכה יותר מבמבנים אחרים. מסיבה זו הבית עשוי לספק תשובה זולה לרעידות אדמה גם לאוכלוסייה ענייה יחסית.

המטרה המקורית של המתכננים הייתה לאפשר צדק חלוקתי על ידי מתן האפשרות לדירה יוקרתית לחלקים נרחבים באוכלוסייה ולאפשר קיימות אקולוגית.

קישורים חיצוניים
כתבה מתוך מגזין מקוון  באתר inhabitat
תמונות של הפרויקט באתר המתכננים
אדריכלות תאורטית