יער יתיר

יער יתיר הוא היער הנטוע הגדול בישראל, והיער הגדול בעולם שניטע על ידי אדם באזור מדברי למחצה – חבל יתיר בדרום הר חברון. היישובים הר עמשא ובית יתיר תוחמים אותו ממזרח והיישובים ליבנה (שני) ועשהאל מצפון. בקרבת מאגר המים ביער נבנה אמפיתיאטרון המשמש את תושבי היישובים הסמוכים.

היסטוריה
שטחו של היער הוא כ-40,000 דונם, והעצים הראשונים בו ניטעו על ידי יערני הקרן הקיימת לישראל בשנת 1964, שהמשיכו להרחיבו עד לגודלו הנוכחי. היער נקרא על שם עיר הלווים הכלולה בשטחו, יתיר, הכתובה במקרא: .

ביער יתיר וסביבותיו ישנו מגוון רחב של אתרים ארכאולוגיים, המתוארכים החל מן התקופה הישראלית (תל ערד, חרבת יתיר) ועד תקופת בית שני (חרבת ענים, סוסיא). ביער עצמו ישנן גתות ומתקנים חקלאיים שונים המעידים על אורח חיי התושבים בתקופות השונות.

הצומח והחי ביער
היער כולל כמיליון עצים, רובם עצי מחט – אורן ירושלמי וברוש מצוי. בנוסף מצויים ביער עצים רחבי עלים (אלה אטלנטית, אשל, שיזף מצוי, חרוב מצוי, אלת הבוטנה – הפיסטוק), עצי בוסתן (זית, תאנה), אקליפטוסים ושיטים, כרמים ליין ושיחים שונים כמו רותם המדבר ושיח אברהם מצוי. בחודשים נובמבר עד דצמבר פורחת החלמונית הגדולה. בחודשים פברואר עד מרץ פורחים הכלנית, הפרג, הנרקיס והצבעוני. ניתן לראות בין עצי האורנים גם רקפת מצויה.

ביער יש מגוון רחב של בעלי חיים: יונקים – תן זהוב, שועל מצוי, צבי ארץ-ישראלי, קרקל, ארנבת מצויה, צבוע מפוספס, גירית מצויה, דורבן מצוי, נמייה מצויה, דלק הסלעים, סמור משויש, זאב אפור וחזיר בר.

עופות – ינשוף עצים, ינשוף שדות, תנשמת, אוח, דיה, חיוויאי, עקב עיטי, בז אדום, בז מצוי, שחרור, עורבני, כרוון מצוי, חוברה, עיט שמש, עיט זהוב, חוחית, ירקון, חוגלה ושרקרק מצוי.

גאוגרפיה ואקלים
היער ממוקם באזור גבוה יחסית (בין 400 ל-850 מטרים מעל גובה פני הים), באזור ספר המדבר בארץ ישראל, בו ממוצע הגשמים הרב-שנתי עומד על כ-250 מ"מ. על פי אתר "מרכז המדע למחקר ופיתוח המדבר על שם ניומן" בין השנים 2000–2003 נמדדו כמות משקעים שבין 306–341 מ"מ גשם. הלחות נמוכה. בקיץ נוח, ובחורף קר. לעיתים אף יורד שלג באזור.

הקרקע באזור מורכבת מסלעי גיר קשים וסלעי קירטון רכים. באזור שוכן גם "מאגר יתיר", מאגר מים בנפח 650,000 מ"ק, שהוקם במטרה לסייע בהשקיית הכרמים והמטעים של יישובי חבל יתיר בעונת הקיץ.

ביער מתקיימת פעילות מחקרית בראשות פרופסור דן יקיר ממכון ויצמן למדע, בשיתוף חוקרים ממוסדות נוספים. מטרת המחקר – הבנת קשרי הגומלין שבין היער לסביבתו. המחקר הוא חלק מרשת FLUXNET, פרויקט מחקר של נאס"א, החוקר את הקליטה והפליטה של פחמן דו-חמצני, אדי מים ואת האנרגיה בין יערות לסביבתם ברחבי העולם.

קישורים חיצוניים

 יער יתיר, באתר הקרן הקיימת לישראל

הערות שוליים

יתיר
יתיר
שביל ישראל