1968 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1968.

אסטרונומיה וחקר החלל 
18 בספטמבר - רכב חלל סובייטי, זונד 5, הראשון שנכנס למסלול סביב הירח וחוזר לכדור הארץ, הוא גם הראשון שנושא אורגניזמים חיים שהקיפו את הירח.
 תומאס גולד מזהה את מהותו של הפולסר, גוף שמימי הפולט פולסים של גלי רדיו שהתגלה לא מכבר, ככוכב נייטרונים. 
 11 באוקטובר – נאס"א משגרת בהצלחה את אפולו 7, משימה מאוישת ראשונה במסגרת תוכנית אפולו שתפקידה לבדוק היבטים הטכניים של הנחתת אדם על הירח. מתבצע שידור טלוויזיה ראשון מהמסלול סביב כדור הארץ.
 24 בדצמבר – ספינת החלל האמריקאית אפולו 8 נכנסת למסלול סביב הירח.  פרנק בורמן, ג'יימס לוול הבן וויליאם אנדרס הם בני האדם הראשונים שזכו לראות את צידו המרוחק של הירח. מתקבלים צילומים של זריחת הארץ.

מדעי המחשב
 18 ביולי – יצרנית המעגלים המשולבים, חברת אינטל, הוקמה בקליפורניה על ידי גורדון מור ורוברט נויס.
 9 בדצמבר – דאגלס אנגלברט מדגים לראשונה פעולה של חומרה ותוכנה המבצעת את רוב הפעילויות של מחשב אישי מודרני, בין השאר עכבר, מעבד תמלילים, היפרטקסט, היפרמדיה, ועידת וידאו, ועידה טלפונית, ושיתוף קבצים.

פיזיקה
 בניסויים שנערכו על ידי ג'רום פרידמן, ריצ'רד טיילור והנרי קנדול במאיץ הליניארי של סטנפורד (SLAC) התגלו עדויות לקיומם של קווארק למטה, קווארק למעלה וקווארק מוזר, חלקיקים השייכים למבנה הפנימי של הפרוטון.
 פיתוח תא חוטים (Wire chamber) לגילוי חלקיקים על ידי ז'ורז' שרפק במעבדות CERN.

רפואה
 פרסום הגדרה למוות מוחי על ידי ועדה מטעם בית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.
 אפקט הצופה מהצד מודגם לראשונה בתנאי מעבדה על ידי חוקרים בפסיכולוגיה חברתית.

פרסים 
 פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – לואיס אלוורז, על תרומותיו לפיזיקת החלקיקים, ובפרט על גילוי מספר גדול של מצבי תהודה, שנתאפשר בזכות פיתוח טכניקה של תא בועות מימני וניתוח הנתונים
 פרס נובל לכימיה – לארס אונסאגר, על פיתוח היחסים הקרויים על שמו (יחסי אונסאגר Onsager reciprocal relations) להם חשיבות בסיסית בתחום התרמודינמיקה של תהליכים לא הפיכים.
 פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – רוברט הולי, הר גובינד קוראנה, מרשל וורן נירנברג, על תיאור הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון.

פרס ישראל:
מדעי היהדות – שמואל ייבין, בנימין מזר, דב סדן
מדעי הרוח – שמואל סמבורסקי, שלמה פינס
מדעי החברה – דוד הורוביץ
מדעי החיים – ארנסט דוד ברגמן
מדעי הרפואה – חיים שיבא
פרס טיורינג – ריצ'רד המינג, על עבודתו בשיטות נומריות, ונושאי גילוי ותיקון שגיאות בתורת הקודים

נולדו
 24 בינואר – אנתוני גארט ליסי, פיזיקאי תאורטי אמריקאי, ניסח את "התאוריה הפשוטה להפליא של הכל", המאחדת בין כל הכוחות והחלקיקים. התאוריה לא שלמה ולא מקובלת על קהילת הפיזיקאים
 27 באוגוסט – דפנה קוֹלֶר, מדענית מחשב ישראלית אמריקאית, עוסקת בתחום הבינה המלאכותית ויישומה ברפואה
 10 בספטמבר – חואן מרטין מלדסנה, פיזיקאי תאורטי ארגנטינאי, עוסק בחקר התהוות חורים שחורים, ידוע על פיתוח ההשערה ההולוגרפית של מלדסנה לתיאור תורת כבידה קוהרנטית
 23 בספטמבר – ונדלין ורנר, מתמטיקאי גרמני זכה במדליית פילדס
 15 בנובמבר – דֶבְּרה ג'ין (נפטרה ב-2016), פיזיקאית אמריקאית, פורצת דרך בתחום עיבוי בוז-איינשטיין 
 22 בנובמבר – רזמוס לרדורף, מתכנת דני-גרינלנדי, היוצר של שפת התכנות PHP
 28 בנובמבר – ג'יהאד אל-סאנע מדען מחשב ישראלי, עוסק בטכנולוגיה חזותית. מחלוצי ההייטק במגזר הערבי בכלל, ובמגזר הבדואי בפרט.
 11 בדצמבר – עמנואל שרפנטייה, ביוכימאית צרפתייה, מכהנת כראש מכון מקס פלאנק לביולוגיית זיהומים, חלוצה בשימוש בקריספר לחיתוך DNA
לא ידוע – נרגס מאוול-וואלא, אסטרופיזיקאית פקיסטנית-אמריקאית הידועה בשל תפקידה בתגלית גלי הכבידה היא

נפטרו 
 21 בפברואר – הווארד וולטר פלורי, פרמקולוג פתולוג ופיזיולוג אוסטרלי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1945) על חלקו בפיתוח הפניצילין (נולד ב-1898)
 27 במרץ – יורי גגארין, קוסמונאוט סובייטי, האדם הראשון בהיסטוריה ששהה בחלל (נולד ב-1934)
 1 באפריל – לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-סובייטי, מבכירי הפיזיקאים התאורטיים של המאה ה-20, חתן פרס נובל לפיזיקה (1962) על התאוריות החלוציות שלו עבור חומר מעובה, ובייחוד הליום נוזלי (נולד ב-1908)
 28 ביולי – אוטו האן, פיזיקאי גרמני, חלוץ בחקר הרדיואקטיביות והרדיוכימיה, מגלה בתחום האיזוטופיה והביקוע הגרעיני של האורניום, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1879)
 13 באוגוסט – אייסטיין אור, מתמטיקאי נורווגי-אמריקאי, על שמו נקרא מספר אור (נולד ב-1899)
 19 באוגוסט – ג'ורג' גאמוב, פיזיקאי וקוסמולוג רוסי-אמריקני, ממפתחי מודל "המפץ הגדול" במסגרתו ניבא את קרינת הרקע הקוסמית, חקר תהליכי נוקליאוסינתזה (נולד ב-1904)
 19 בספטמבר – צ'סטר קרלסון, ממציא תהליך הצילום החשמלי ומיישם התהליך במכונת הצילום (נולד ב-1906)
26 באוקטובר  סרגיי נתנוביץ' ברנשטיין (Sergei Natanovich Bernstein) מתמטיקאי רוסי וסובייטי, יהודי, עסק במשוואות דיפרנציאליות חלקיות, גאומטריה דיפרנציאלית, תורת ההסתברות ותורת הקירובים (נולד ב-1880)
 27 באוקטובר – ליזה מייטנר, פיזיקאית אוסטרית ממוצא יהודי שהתמחתה בפיזיקה גרעינית ורדיואקטיביות (נולדה ב-1878)
 7 בנובמבר – אלכסנדר גלפונד, מתמטיקאי סובייטי, ידוע בעיקר בשל משפט גלפונד-שניידר שפותר את הבעיה השביעית של הילברט (נולד ב-1906)
 18 בדצמבר – דורותי גארוד, ארכאולוגית בריטית, עסקה בתחום הפרהיסטורי, במיוחד של התקופות הפלאוליתיות והתקופה האפיפלאוליתית בארץ ישראל, עיראק, צרפת וגיברלטר (נולדה ב-1892)

קישורים חיצוניים