מעבר ארז

מעבר ארז (בעבר "מחסום ארז") הוא מעבר גבול להולכי רגל הנמצא בצפון רצועת עזה, בסמוך לגדר המערכת של ציר הוברס. המעבר הוא המעבר היחיד המשמש למעבר בני אדם בגבול ישראל–רצועת עזה. הוא קרוי על שם קיבוץ ארז, הנמצא בסמוך לו. 

בשנת 2007 הטילה מדינת ישראל הסגר על רצועת עזה לאחר השתלטות חמאס על רצועת עזה. בעקבות זאת צומצמה הפעילות במעבר כמעט לגמרי. מדי יום עברו בו מאות בודדות של אנשים, בעיקר מקרים ייחודיים כמו צרכים הומניטריים, ארגונים בין-לאומיים, היתרי VIP ותושבים בעלי אזרחות כפולה. בשנת 2021 נפתח המעבר לפועלים עזתים בענפי הבנייה והחקלאות, בכפוף לאבחון השב"כ והיתר בתוקף. 

בעת הסלמות ולחימה בשטחי הרצועה המעבר נסגר מחשש לחיי העובדים במעבר, וכענישה להנהגת החמאס.

מאז סיום ביצוע תוכנית ההתנתקות, המעבר מהווה את נקודת ההתחלה של כביש 4.

היסטוריה

מחסום ארז הוקם על כביש 4 מתל אביב לעזה בעקבות קביעת קווי שביתת הנשק בעקבות מלחמת העצמאות והיווצרות הגבול בין ישראל למצרים. בעקבות פינוי כוחות צה"ל מרצועת עזה לאחר מלחמת סיני, הוקם ליד המחסום הישראלי מחסום של כוחות האו"ם. המחסום שימש לקשרים בין צה"ל לרצועת עזה, כמו לצורך החזרת מסתננים, מצרים אחרים שהגיעו לישראל וכן ישראלים שהגיעו למצרים. 

לאחר מלחמת ששת הימים פורק המחסום והתאפשרה תנועה חופשית לאורך כביש 4 לתוך רצועת עזה והלאה לסיני. אולם בעקבות התגברות הפיגועים ברצועת עזה, הוסטה התנועה הישראלית לסיני לכביש 232, ועל כביש 4 הוצב מחסום להפנות את התנועה ולמנוע כניסה ישראלית לרצועה. מששב השקט לרצועת עזה הוסר המחסום, אך הוחזר שוב לאחר פרשת קו 300, עת הגיע האוטובוס החטוף לקרבת דיר אל-בלח.

בינואר 2006 הושלם אזרוח המעבר, ותפעולו עבר לידי רשות מעברים יבשתיים. מתוקף היותו מעבר גבול (ולא מחסום) מתבצעת בו ביקורת דרכונים  על ידי רשות האוכלוסין וההגירה. המעבר כולל מתחם להולכי רגל ומתחם כלי רכב, בעיקר לאמבולנסים בשיטת גב אל גב, אך גם למשלחות דיפלומטים ואישיות חשובות. 

עם פרוץ מבצע צוק איתן ברצועת עזה ביולי 2014 נכנסו כוחות צה"ל ללחימה דרך אזור ארז שבצפון הרצועה. הכניסה הקרקעית הראשונה והדחופה ביותר הייתה זו של חטיבת הנח"ל דרך ארז שכן כוחות הנח"ל נטרלו את ירי הרקטות המסיבי מצפון הרצועה אל עבר דרום הארץ.

ב-2022 אישרה ממשלת ישראל תקציב בגובה 38 מיליון שקל עבור שיפוץ המעבר. על פי התוכנית, במעבר יהיו חמישה שרוולים חכמים, וכל הסריקות הביטחוניות יבוצעו תוך דקות, ללא מגע עם המאבטחים והחיילים, בדומה לנמלי תעופה. הפיקוח והניטור יבוצע בזמן אמת על-ידי עשרות מצלמות אבטחה, תצפיות מעמדות ממוגנות, מערכות כריזה ותקשורת עם הנבדקים. לאחר הביקורת הביטחונית יעברו לביקורת הגבולות, אשר תתבצע באופן אוטומטי באמצעות מערכת זיהוי תווי פנים ביומטרית.

ב-7 באוקטובר 2023 בפתיחת מלחמת חרבות ברזל השתלטו מחבלי חמאס על מעבר ארז ואפשרו מעבר של טנדרים עם מחבלים עליהם.

אזור התעשייה ארז 

בשנת 1970 הוקם ליד המעבר אזור התעשייה ארז, שבו הועסקו פועלים ישראלים ופלסטינים. בשנת 1972 היו באזור 11 מפעלים שבהם הועסקו כ-200 פועלים. לאחר תחילת האינתיפאדה השנייה החלו הפלסטינים בהתקפות טרור על אזור התעשייה, שהתבטאו בירי תלול מסלול, פיגועי חדירה ופועלים שתקפו את מעסיקיהם. בעקבות התקפות טרור אלה נסגרו מפעלים רבים ובסופו של דבר אזור התעשייה ננטש.

בצד הפלסטיני של המעבר היו חנויות ודוכני מסחר פלסטינים, אך אלה נהרסו אחרי שבחסותם נחפרה מנהרת טרור ששימשה לפיגוע חדירה לאזור התעשייה. תוכנית ההתנתקות הביאה לסגירתו הסופית של אזור התעשייה.

בית חולים שדה 

בית החולים במעבר ארז הוא בית חולים שדה שהוקם על ידי חיל הרפואה של צה"ל ומתאם פעולות הממשלה בשטחים. בית החולים נתן טיפול רפואי הומניטרי לאוכלוסייה האזרחית הפלסטינית מרצועת עזה. שלטונות חמאס מנעו מפצועים פלסטינים להגיע לבית החולים לקבל טיפול רפואי. במבצע צוק איתן חמאס אף הפעילה אש לעבר בית החולים. בין היתר מסיבה זו מרבית התושבים סירבו לקבל טיפול רופאי מחיילים ישראלים, ורובם פונו לבתי חולים פלסטיניים ביהודה ושומרון וכן לבתי חולים אזרחיים בישראל. 

בית חולים השדה כולל חדרי מיון, חדר לידה, מחלקת אשפוז. הצוות הרפואי נרחב וכולל חובשים, קציני רפואה, פרמדיקים, טכנאי רנטגן, רופאים ורופאות מומחים. הותקן בו אף ציוד רפואי מודרני הכולל צילומי רנטגן, בדיקות אולטרסאונד, אק"ג, ומכשור לביצוע בדיקות דם הכוללים ספירת דם, כימיה ותפקודי קרישה. בנוסף הוא צויד בכלים המאפשרים ניתוחי חירום, טיפול בדימומים מסכני חיים, הנשמה מלאכותית וציוד החייאה מתקדם.

פיגועי טרור במעבר ארז

מאז פרוץ האינתיפאדה השנייה אירעו במעבר ובסמוך אליו עשרות פיגועי טרור שבוצעו על ידי ארגוני טרור פלסטינים וכללו ירי, השלכת רימונים ומטענים מאולתרים, הנחת מטעני חבלה, פיגועי התאבדות וירי רקטות.
ב-8 ביוני 2003 עברו שלושה מחבלים מהחמאס, הג'יהאד האיסלאמי והפת"ח במעבר ארז ופתחו בירי ובזריקת רימונים לעבר מוצב צה"ל הסמוך. במהלך קרב היריות נהרגו ארבעה חיילי צה"ל ונפצעו ארבעה.
ב-14 בינואר 2004 אירע במקום הפיגוע במחסום ארז (2004), בפיגוע התפוצצה במעבר מחבלת מתאבדת והביאה למותם של שלושה חיילים ומאבטח ולפציעתם של כ-10 אזרחים ישראלים. למבנה המעבר נגרם נזק כבד.
ב-26 בפברואר 2004 נהרג חייל צה"ל בהיתקלות עם מחבלים מהפת"ח.
ב-31 באוגוסט 2004 נתפס מחבל מתאבד במהלך הבידוק הביטחוני.
ב-1 באוקטובר 2004 אותרה ונעצרה חוליה של חמושים פלסטינים במעבר האח"מים הסמוך למעבר.
ב-20 ביוני 2005 נעצרה במעבר מחבלת מתאבדת בעלת אישור רפואי שהייתה בדרכה לבית החולים סורוקה.
ב-9 בפברואר 2006 חדרו שלושה מחבלים מהחזית העממית ומהפת"ח לשטח המעבר ופתחו בירי ובזריקת רימונים.
ב-22 במאי 2008 התפוצצה בצידו הפלסטיני של המעבר משאית תופת שנשאה מאות ק"ג של חומר נפץ.
במהלך האירועים לאחר מתקפת הטרור בדרום ישראל (2011) שוגרו לעבר מבנה המעבר רקטות שגרמו לו נזק.
ב-15 ביולי 2014 במהלך מבצע צוק איתן רקטה פגעה בסמוך למעבר וגרמה להריגתו של אזרח ישראלי שחילק אוכל לחיילים הנמצאים בסמוך למעבר, מותו נקבע לאחר מכן בבית החולים ברזילי באשקלון.
18 במאי 2021 במהלך מבצע שומר החומות נפלה רקטה במעבר, חייל נפגע באורח קל מרסיסים. תיקון הנזקים למעבר הוערך במיליונים.

ראו גם
 מעבר קרני
 מעבר כרם שלום

קישורים חיצוניים

 מעבר ארז, באתר תיאום פעולות הממשלה בשטחים

הערות שוליים

גבול ישראל–רצועת עזה
רצועת עזה: תחבורה
ארז בתרבות
ארז
כביש 4