שלמה בובר

שלמה בן ישעיהו אברהם הלוי בּוּבֶּר (בכתיב יידי: באָבער; ה' בשבט תקפ"ז, 2 בפברואר 1827 – י"א בטבת תרס"ז, 28 בדצמבר 1906) היה מלומד יהודי, חוקר ומהדיר של מדרשים, שעבד לפרנסתו כבנקאי; חי כל חייו בעיר למברג (לבוב); סבו של מרטין בובר.

תולדות חייו 
שלמה בובר נולד למשפחה אורתודוקסית בעיר למברג. אביו, ישעיה אברהם הלוי, שהיה נצר למשפחת רבנים ותלמיד חכם בזכות עצמו, הקנה לבנו חינוך תורני. חינוך זה איפשר בהמשך את מפעלו הספרותי האדיר. בצעירותו הושפע שלמה בובר מחיבורים של אנשי חכמת ישראל כדוגמת יום-טוב ליפמן צונץ ונחמן קרוכמל.

בובר התמקד בלימוד ספרות המדרשים והאגדה מתקופת התלמוד ואילך. הוא קיבל על עצמו את המשימה הכבירה להוציא לאור שורה של מדרשים מתקופה זאת במהדורה מוגהת ומפורשת באופן מדעי; לשם כך עמד בקשרי מחקר עם אישים כמו אליקים כרמולי ושד"ל.

שלמה בובר היה יהודי שומר תורה ומצוות. בספר "רקוויאם גרמני" מתאר עמוס אילון את שלמה בובר ואשתו (עקב היותם סבו וסבתו של מרטין בובר) באופן הבא: 
לצד תיאור זה, אנו מוצאים בדבריו של מרטין בובר עצמו את תיאור דמותו של סבו, רבי שלמה בובר, באופן הנוטה להדגיש דווקא את הצד המסורתי שבו:

שלמה בובר גם עסק בצורכי הקהילה היהודית בעירו, ושימש כחבר בנשיאות הקהילה היהודית בלמברג מאז שנת 1870. כמו כן נמנה עם הכותבים הבולטים בכתב העת עברי אנכי.

לפרנסתו עבד כבנקאי וכלכלן. עובדה זאת מקבלת משנה חשיבות לאור העובדה שלצד מפעליו הדגולים בתחום המדרש, היה שלמה בובר גם בנקאי חשוב בתקופתו. הוא היה חבר במועצת המנהלים של הבנק 'האוסטרי-הונגרי' ושל 'קופת החיסכון הגליציאנית'. כמו כן היה יושב ראש לשכת המסחר של עירו למברג. כהוקרה על פועלו בתחום הכלכלי קיבל שלמה בובר את תואר הכבוד Kaiserlicher Rat (שמשמעו "יועץ הקיסר") מהקיסר האוסטרו-הונגרי.

הערכת פועלו בתחום המדרש וספרות הראשונים
לצד ההערכה הרבה שזכה לה בקרב אנשי חכמת ישראל בזכות פרסומיו וחיבוריו, זכה שלמה בובר להערכה גם בקרב הציבור המסורתי. דבריו מובאים לעיתים גם בספרות התורנית, ותמיהה שכתב בביאורו לפסיקתא דרב כהנא הובאה גם בחיבור קלאסי כמשנה ברורה בשם 'המבאר'. בחיבור אשר נכתב על רבי דוד לוריא (רד"ל), שהיה אחד מגדולי ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-19, כתב קרוב משפחתו - ר' שלמה לוריא כך:
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.

ספריו

המדרשים שההדיר והוציא לאור
 מדרש תנחומא (השונה מהנדפס לפניו), על-פי כתב-יד אוקספורד 
 מדרש לקח טוב המכונה 'פסיקתא זוטרתי' לרבי טוביה בן אליעזר
 מדרש שכל טוב לרבי מנחם ברבי שלמה
 מדרש אגדה על התורה (ע"פ כתב יד מחלב)
 מדרש אגדת בראשית - אוסף של עשרים ושמונה דרשות לספר בראשית, אשר ערוכות לפי סדר הקריאה בתורה של בני ארץ ישראל
 ליקוטים ממדרש אבכיר
 ליקוטים ממדרש אלה הדברים זוטא 
 פסיקתא דרב כהנא - מבוסס על ארבעה כתבי-יד 
 מדרש זוטא לשיר השירים, רות, איכה וקהלת
 ילקוט למגילת איכה
 ספרי דאגדתא – קובץ מדרשים על מגילת אסתר: מדרש אבא גוריון על מגילת אסתר ע"פ 5 כתבי יד, מדרשי פנים אחרים א ופנים אחרים ב, פירוש לקח טוב לרבי טוביה ברבי אליעזר למגילת אסתר
 ילקוט אגדת אסתר – ילקוט תימני למגילת אסתר (אולי מקביל למדרש הגדול לתורה)
 מעין גנים - מדרש של רבי שמואל מסנות לספר איוב. החל בהדרת פירושו לספר בראשית בשם בראשית זוטא.
 מדרש תהילים על פי כתב יד פארמה 
 מדרש משלי על פי כתב יד פריז ודפוס קושטנטינא
 מדרש שמואל על פי דפוס קושטנטינא

ספרי ראשונים שההדיר והוציא לאור
 ספר האורה, המיוחס לרש"י
 סידור רש"י 
 שיבולי הלקט השלם לרבי צדקיה ברבי אברהם מן הענוים
 אגור – הוספות ותיקונים לספר הערוך לרבי נתן בן יחיאל מרומי מאת רבי שמואל אבן ג'אמע. 
 פשר דבר - פירוש של רבי סעדיה גאון לתשעים מילים במקרא 
 שערי ציון - חיבור היסטורי על כלל הספרות התורנית עד למאה ה-14 לרבי יצחק ברבי יעקב לאטש מפרובאנס.

מחקריו ההיסטוריים
 "אנשי שם" – חיבור היסטורי על הרבנים, הדיינים הפרנסים והמנהגים בקהילה היהודית בלבוב בין השנים 1500 ל-1800.
 "קריה נשגבה" – חיבור היסטורי דומה במתכונתו ל"אנשי שם" על העיר זאלקווא (ז'ולקווה)

קישורים חיצוניים

 
 
 
 משה ריינעס, דור וחכמיו : לחקר תולדות ספרות ישראל וגדולי סופריה בדור הזה. חלק א. קראקא, תר"ן. עמ' 28–40.
 
 דיוקנו מ-1890 ודיוקן מ-1900–1906, מתוך הארכיון הציוני (דרך ספריית אוניברסיטת הרווארד)

חיבוריו

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
סגל חבצלת
חכמת ישראל: אישים
חוקרי תלמוד
בנקאים יהודים אוסטרים
יהודים גליציאנים
מהדירי ספרות תורנית
משפחת בובר
יהדות לבוב
בנקאים יהודים אוקראינים
חוקרי מדרש ואגדה
מגיהי ספר סדר הדורות
ילידי 1827
נפטרים ב-1906