במבה

במבה הוא חטיף העשוי מבוטנים ותירס, המיוצר על ידי חברת "אסם" מתחילת 1964.

היסטוריה
החטיף פותח על ידי החברה בתקופה בה יוסף שוורץ היה הטכנולוג הראשי. בתחילת דרכו היה החטיף בטעם גבינה, אולם שיווקו לא נשא רווחים משמעותיים. באפריל 1965 שווק חטיף הבמבה בחמישה טעמים: בוטנים, גריל, תירס, קימל וגבינה, ומאז 1966, משווק החטיף רק בטעם הבוטנים. בראשית שנות ה-70 היה הבמבה מזוהה כחטיף לילדים ואסם ניסתה לקדם את צריכתו בקרב מבוגרים.

ההצלחה הגדולה של החטיף הפכה את המותג במבה לשם גנרי לחטיף בוטנים מסוג זה. המוצרים המתחרים נמכרים בשמות "פרפר" (תלמה), "שוש" (עלית) ועוד.

נכון לשנת 2007, במבה הוא החטיף המלוח הנמכר ביותר בישראל.

בשנת 2019 עבר מפעל הייצור לקריית גת.

סוגי במבה
 בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלה אסם לייצר ולשווק במבה בסין. הבמבה המשווקת מלוחה יותר מהחטיף המיוצר בישראל כדי להתאים לטעם המקומי בסין.
 מותג נוסף של אסם הוא "במבה מתוקה" בטעם תות שדה שמיוצר מ-1980. שמו העממי הוא "במבה אדומה". צבעו האדום של החטיף מתקבל משימוש בצבע מאכל מסלק וממיצוי תותים.
 בשנת 2004 החלה אסם לשווק דגני בוקר של במבה בשיתוף חברת נסטלה, אך המוצר נכשל מסחרית וירד לאחר כשנתיים מהמדפים.
 בשנת 2008 החלה החברה לשווק במבה במילוי קרם נוגט לכבוד חגיגות ה-60 למדינת ישראל בתחילה כמהדורה מוגבלת ולאחר מכן כמוצר קבוע. חברת אסם פנתה לציבור וקראה לו להציע טעמים חדשים. בסופו של דבר זכתה הצעה של חייל למלא את הבמבה בשוקולד (שעברה הסבה לנוגט שוקולד) בהשראת נוהג צה"לי, לדבריו, של לטבול את הבמבה בשוקולד.
 בשנת 2010 שווקה במבה במילוי קרם חלווה.
 בשנת 2012 שיווקה החברה "במבה במילוי קרם במבה" שהיא במבה במילוי קרם חמאת בוטנים.
 בשנת 2013 שיווקה החברה את במבה פרוזן, חטיף במבה במילוי קרם נוגט שעבר הקפאה. ניתן היה להשיג אותו רק בבית קולנוע.
בשנת 2014 לקראת המונדיאל שיווקה החברה מיקס של החטיפים ביסלי ובמבה במהדורת אליפות.
בשנת 2015 שיווקה החברה את "במבה בומבה" במארז של 60 גרם. כמו גם במבה בטעם פונץ' בננה במארז של 60 גרם.
 בשנת 2016 שיווקה החברה במבה בקוטר הדומה למטבע בשם "במבה עגולה". כן שיווקה את במבה במביני (הלחם של המילים במבה ומיני, הנועד להתכתב עם המילה האיטלקית bambino, "ילד", "ילדון"), שהייתה במבה מוקטנת.
 בשנת 2017 שיווקה החברה במבה בצורת בייגלה לקראת פורים בשם "במבה שהתחפשה" וגם את הבמבה בומבה ששווקה בצורה דומה לפני כמה שנים. לקראת הקיץ שיווקה החברה במבה במילוי קרם בטעם ביסקוויט קרמל.
בשנת 2018 שיווקה החברה במבה במילוי אייס קפה, במבה "חצי חצי" בטעמי וניל-בראוניז, וכן המשיכה לשווק את מהדורת במבה בומבה.
בשנת 2019 שיווקה החברה במבה בשתי מהדורות חורף - אחת במילוי קרם בטעם קפוצ'ינו ואחת עם נגיעות שוקולד.
בשנת 2020 שיווקה החברה את "במבה ביס" - גרסה מוקטנת של הבמבה הרגילה ובמבה במילוי קרם שוקולד בלונד.
בשנת 2021 שיווקה החברה במבה במילוי קרמל מלוח, ובמבה במילוי קרם בייגלה מלוח בשיתוף פעולה עם חברת גולדה.
בשנת 2022 שיווקה החברה במבה אוורירית הניחנת במרקם רך יותר מהבמבה הרגילה וכן במבה בטרם בראוניז.
בשנת 2023 שיווקה החברה במבה רגילה במילוי במבה אדומה ובמבה במילוי פתי בר.

תהליך הייצור
בתהליך ייצור במבה נדחסות כמויות גדולות של תירס גרוס. התירס מחומם, נחתך ויוצר את הצורה הגלילית של במבה. לאחר מכן, חותכים לחלקים ומצפים בחמאת בוטנים. בסופו של התהליך המוצר נארז בשקיות ומשווק לחנויות. כושר הייצור של מפעל הבמבה בחולון מגיע לכ־450 שקיות במבה בדקה (27,000 שקיות בשעה).

לציון אירועים מיוחדים, נחתכת הבמבה לצורות שונות ומיוחדות.
 בשנת 1999 לקראת המילניום יוצרה בצורת הספרות 2 ו-0 (היה קיים יחס של 1:3 בין הצורות כמו במספר 2000)
 בשנת 2003 יוצרה במבה בצורת גלגלים או בצורת לבבות והחטיף נקרא "במבה מאהבה".
 בשנת 2004 יוצרה בבמה בצורת כוכבים.
 בשנת 2010 שווקה מהדורת במבה קוביות איתה ניתן לשחק.
 לקראת חג הפסח תשע"א (2011), יוצרה מהדורת במבה בצורת פירמידה.
לקראת קיץ 2018, יוצרה מהדורת במבה בצורת שמש, לשם העלאת מודעות ״חכם בשמש״.

כאשר ייצור הבמבה היה במפעל בחולון היה בו מרכז מבקרים אשר הדגים את שיטת ייצור הבמבה.

אריזת במבה
במבה נמכרת באריזות קטנות לצריכה אישית במשקל 25 גרם, 60 גרם ו-80 גרם. קיימת גם אריזה ענקית של 200 גרם ו-2 אריזות של 80 גרם; אחת במראה אריזת ה-25 גרם והשנייה כתומה. בעבר הייתה קיימת אריזת ענק (במשקל 500 גרם ואחר כך במשקל 250 גרם) בשם "מסיבמבה" אולם בשנים האחרונות ירד המוצר מהמדפים והוחלף במארז של 20 אריזות במשקל 15 גרם (300 גרם).

בתחילת שנות התשעים ניסתה חברת אסם להחליף את האריזה השקופה הוותיקה של הבמבה באריזה אטומה, אך התנגדות ציבורית גרמה לחברה להחזיר למדפים את האריזה השקופה, שהמשיכה להימכר במקביל לאריזה האטומה. בשנת 2005 נפסק שוב שיווק האריזה השקופה, ובמקומה עלתה למדפים אריזה אטומה חדשה המשפרת לדברי החברה את טריות המוצר, ונמכרת במקביל לאריזה האטומה שקדמה לה.

לכבוד יום העצמאות השישים למדינת ישראל השיקה אריזה הנושאת את הכיתוב המקורי, כפי שהופיע באריזות הראשונות של במבה.

לכבוד יום האישה 2020, הוחלט להוציא אריזה במהדורה מוגבלת עם דמות של תינוקת במקום תינוק.

ערכים תזונתיים
ערכים תזונתיים למנה של 100 גרם חטיף:
 קלוריות: 534
 חלבונים: 17.5
 פחמימות: 39.5
 סיבים תזונתיים: 5.5
 שומנים: 34
 רוויים: 5.6
 לא רוויים: 5.8
 ויטמינים ומינרלים: A, B1, B3, B6, B12, C, E, חומצה פולית (B9), נתרן, ברזל

בשנת 2016 פרסם משרד הבריאות סרטון אזהרה בתפוצה רחבה, ובו הזהיר מפני חטיפים מלוחים עשירים בנתרן, תוך ציון ספציפי של חטיף הבמבה. על פי נתוני משרד הבריאות טווח הנתרן למאה גרם בבמבה הוא 390–450, בעוד שעל האריזות מצוין 390 בלבד.

תוספי התזונה בבמבה 
מכתבה שפורסמה באפריל 2007 ב"הארץ" עולה כי המוצר מכיל שומן רב (כ-35%) והאסטרטגיה השיווקית שבמסגרתה הוספו שלל ויטמינים, מעוררת חששות בקרב תזונאים. הספקות בקשר לחטיפי הבוטנים מתחדדים לנוכח הסודיות סביב המוצרים. היצרניות מסתירות מידע חשוב הנוגע למרכיבים ולאופן ייצור הבמבה.

בדיקת רכיבי "במבה" מעלה שכמויות חלק מהוויטמינים עברו את כמות הצריכה המומלצת של הוויטמין ליום, בייחוד לגבי ילדים בני פחות משלוש.

דוקטור מאיה רוזמן, המפרסמת מידע בנושא תזונה ודיאטה, כתבה על חטיף הבמבה "בוטנים באמת בריאים, אבל חטיפי הבוטנים לא עשויים רק מבוטנים – אלא גם מתוספת של שמן צמחי שלפעמים עובר תהליכים כימיים. מוצרים מתועשים עם שומן תעשייתי, מלח והרבה קלוריות – לא יכולים להיחשב לבריאים גם אם העשירו אותם בכמה ויטמינים, וזה בשום אופן לא יכול לבוא במקום ירקות ופירות טריים".

בסוף 2015 אסם הוציאה את הוויטמינים מהבמבה נוגט.

לעומת הבמבה שמיוצרת בישראל, הבמבה שמיוצרת עבור השוק האמריקאי לא מכילה תוספי תזונה.

התינוק של במבה 

בשנת 1993 נוצרה דמות התינוק של במבה – דמות מותג שמייצגת את החטיף – שאותה פיתח האנימטור גיל אלקבץ יחד עם "אולפני אנימה" וחברת הפרסום "אריאלי". לרעיון תרם עופר גולן, רעיונאי במשרד הפרסום "אריאלי", בהשראת מילותיו הראשונות של בנו.

סלוגן המוצר "אין כמו במבה" והזמריר הזהה נוצרו בשיתוף פעולה של משרד הפרסום עם עופר מאירי בשנות ה-90.

מאז שהוצגה דמותו, הופיע התינוק בכל פעילות פרסומית של המוצר, והוא אף מופיע על האריזות של חלק ממוצרי במבה. במהלך השנים הוצגה הדמות במעל ל-15 סרטים, בהם סרטי תדמית וסרטי מבצעים.

התינוק של במבה החל כדמות מצוירת, שהופיעה בסרטון פרסומת מונפש לצלילי השיר "אין כמו במבה". מאוחר יותר נוצרה גם גרסת אנימציה ממוחשבת לתינוק של במבה והיא הופיעה גם בפרסומות מצולמות לצד ניר שלמון, עדן אלנה, שלומי שבת, יהודה לוי, עפר שכטר, מאור שוויצר, רמי קליינשטיין ונדב גדג'.

המדבבת והשחקנית גני תמיר מעניקה את קולה לדמות.

הדמות הופיעה גם בקלטות וידאו שונות, בהן בקלטת "בוא אלי פרפר נחמד" שבה שיחק בין היתר איתי שגב ובקלטת "זהבה ושלושת הדובים".
במסגרת התוכנית "ערב אדיר" ביצעו הסטנדאפיסט שלום אסייג והשחקן גדי רבינוביץ' קטע ובו שיר הומוריסטי המבוסס על "אין כמו במבה", שבו התחפש אסייג לתינוק של במבה.

הדמות אף כיכבה בכמה משחקי מחשב: "המסיבמבה של במבה" (1996; חברת Multimedia K.I.D ואסם), "במבה 2" (1996; חברת Multimedia K.I.D), "תעלולי במבה" (1998; חברת בסט מולטימדיה), וכן במשחק הרשת "הרפתקאות במבה בממלכה הקסומה" (2009; חברת Playful Shark) ובסדרת משחקי הרשת "במבה בעקבות החטיף החטוף".

לקראת אולימפיאדת לונדון ב-2012 בחר הוועד האולימפי הישראלי את דמות התינוק של במבה כקמע הרשמי של המשלחת הישראלית למשחקים, לאחר שנפסלה האפשרות לשלוח דמות קמע של קקטוס הדומה לקישקשתא, בשל טענות להפרת זכויות יוצרים מצד הטלוויזיה החינוכית; אולם בעקבות קולות מחאה בציבור שטענו כי אין זה נאות לשלוח כקמע המשלחת דמות מסחרית, בוטלה גם אפשרות זו. בעקבות בחירת הדמות לקמע המשלחת האולימפית, בוצע בתוכנית "ארץ נהדרת" חיקוי לתינוק של במבה, על ידי ירון ברלד. בשנת 2022 בוצע חיקוי נוסף בתוכנית על ידי גיה באר גורביץ' עקב עליית המחירים של חברת אסם.

אזכורים בתרבות 
על עטיפת האלבום "חומר מקומי" (2004) של להקת "הדג נחש" ישנה תמונה של במבה, ובשיר "הכי ישראלי" של להקת "התקווה 6" מוזכרת הבמבה בין מגוון אזכורים לתרבות הישראלית.

מעיין באזור ירושלים נקרא עין במבה.

ברכתה ביהדות 
לפני אכילת הבמבה נוהגים האשכנזים וחלק מהספרדים לברך את "ברכת שהכל נהיה בדברו", מכיוון שהשתנתה צורת הבוטנים והתירס.

אצל הספרדים קיימת מחלוקת בין בניו של הרב עובדיה יוסף, הרב יצחק יוסף (מחבר "ילקוט יוסף") והרב דוד יוסף (מחבר "הלכה ברורה"), תוך שכל אחד מהם טוען שדעת אביו הייתה כדעתו: הרב יצחק יוסף טוען כי יש לברך עליה "ברכת בורא פרי האדמה", מכיוון שזה עיקר דרך אכילתם של בוטנים ותירס ולכך מגדלים אותם, בעוד שהרב דוד יוסף טוען שיש לברך עליה "שהכל".

במחקר 
במחקר רפואי שבוצע בבריטניה ותוצאותיו פורסמו במגזין הרפואי New England Journal of Medicine עולה כי שיעור האלרגיה בקרב תינוקות בישראל לבוטנים או מוצריהם, נמוך יותר לעומת מדינות אחרות (0.17% לעומת 1.4%), וזאת עקב חשיפה בגיל מוקדם לחטיף הבמבה. מחקרים נוספים בהם נעשה שימוש בבמבה, אוששו את ההנחה כי חשיפה בגיל מוקדם למזון המכיל בוטנים מפחיתה את שיעור האלרגיה לבוטנים. מחקרים אלו הביאו לערעור התפיסה הנוהגת בתחום הטיפול בסובלים מאלרגיה למזונות שונים ולפיה יש להימנע באופן מוחלט מחשיפה לאלרגנים.

ראו גם
 הרפתקאות במבה בממלכה הקסומה

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
  
 
 
 דנה קסלר, israelis go nuts for bamba, באתר tabletmag.com, 1 במאי 2017
 הרב אברהם יוסף, ברכה על במבה אוסם, באתר מורשת

הערות שוליים 

מוצרי אסם
המטבח הישראלי
חטיפים
ישראל: המצאות
מאכלים שברכתם שנויה במחלוקת
מותגי מזון
מאכלי בוטנים
מאכלי תירס