אסרו חג

אִסְרוּ חַג הוא היום שאחרי כל אחד משלושת הרגלים: פסח, שבועות וסוכות. ביום 'אסרו חג' אין קדושה מיוחדת, אך יש הנוהגים להרבות בו באכילה ושתייה וממשיכים בהם מעט משמחת החג היוצא.

זמנו 
כאמור 'אסרו חג' הוא היום שלאחר החג, לפיכך בארץ ישראל תאריכי אסרו חג הם: 
 כ"ב בניסן (לאחר פסח - יום המימונה) 
ז' בסיוון (לאחר שבועות) 
כ"ג בתשרי (לאחר סוכות ושמיני עצרת). 

בחו"ל אסרו חג חל לאחר יום טוב שני של גלויות: 

כ"ג בניסן (לאחר פסח), 
ח' בסיוון (לאחר שבועות) 
כ"ד בתשרי (לאחר סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה).

מקור השם
השם שאוב מן המקרא: "אִסְרוּ חַג בַּעֲבֹתִים עַד קַרְנוֹת הַמִּזְבֵּחַ" (). ברובד הפשט הוא מבואר כך: קישרו את קרבן החג בחבלים והביאוהו אל המזבח. בתלמוד דרשו פסוק זה בצורות אחרות, כשלפירוש האחרון (מתוך שלושה) מדובר על מעלת אכילה ושתייה הקשורים לחג: 

 
על איזו אכילה ושתייה מדובר במימרא זו, ישנם שני פירושים ברש"י - הפי' הראשון שמדובר על עונג בחג עצמו, ומוסיף פירוש שני שיש אומרים שמדובר על יום שלאחר החג.  

בתלמוד הירושלמי נקרא איסרו חג בשם "בריה דמועדא" – שפירושו הוא: "בנו של המועד":

מנהגי היום

להרבות באכילה ושתיה
הרמ"א כתב: נוהגים להרבות באסרו חג באכילה ובשתייה.

רבי ישראל אנקווה בספרו מנורת המאור הביא שני טעמים למנהג האכילה והשתייה באסרו חג:
א. "כדי שלא יראה את עצמו כאלו קץ בהוצאה שהוציא במועד". 
ב. שייאסר אותו ויקשרנו בעבותות אהבה, "כדי שיתערב וכדי שלא ילך לו מיד". 
בספר תורה לשמה מוכיח את אחד השואלים על כך שאין נזהרים בעירו בכבוד 'אסרו חג':

איסור תענית 
נוהגים שלא להתענות באסרו חג ואין אומרים בו תחנון. בתלמוד הירושלמי (מסכת עבודה זרה פרק א סוף הלכה א), לומדים זאת מעזרא ונחמיה בהכרזתם על צום וחגירת (לבישת) שק בכ"ד בתשרי (), ולא יום קודם, בכ"ג תשרי, אסרו חג שמיני עצרת. 

ייתכן שבזמן נחמיה הקפידו שלא להקריב את קרבנות המוספים של החגים בשבת אלא לדחותם למחר ולא ספרו את יום השבת כאחד משבעת ימי החג ולכן תמיד חל שמיני עצרת בכ"ג בתשרי.

תחנון 
נוהגים שלא לומר תחנון באסרו חג, ואפילו בקהילות שנוהגים לחזור לומר תחנון מיד אחרי אסרו חג של סוכות ושבועות.  בקצת קהילות, נוהגים גם שלא לומר למנצח באסרו חג.

ראו גם 
 סעודת מלווה מלכה
מימונה
 חול המועד

קישורים חיצוניים

 אסרו חג באתר דעת
 תשובת הרב דוד לאו שיש אסרו חג בחו"ל
 מידע על אסרו חג בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
 
 הרב אליעזר מלמד, דיני איסרו חג בספרו פניני הלכה

הערות שוליים

חגי ישראל ומועדיו