יובל שרלו

הרב יובל שֶרְלוֹ (נולד ב-ז' בטבת ה'תשי"ח, 30 בדצמבר 1957) הוא ראש ישיבת אורות שאול (יחד עם הרב תמיר גרנות והרב איתמר אלדר), ופעיל ציבורי בולט בזרם הדתי לאומי. הרב שרלו עוסק במגוון תחומים, דוגמת פובליציסטיקה, אתיקה ופוליטיקה. ממייסדי וחבר בארגון רבני צהר וממייסדי פורום תקנה. במסגרת עיסוקו באתיקה רפואית הוא מכהן בוועדות שונות של משרד הבריאות, כראש הדסק לאתיקה ודתות במרכז לאתיקה בירושלים וכראש תחום אתיקה בארגון רבני צהר.

ביוגרפיה

נולד בהרצליה פיתוח להורים יהודים אמריקאים שעלו לישראל בשנת תש"ט (1949). הוא למד בישיבה התיכונית 'נתיב מאיר', ואת השכלתו התורנית רכש בישיבת הר עציון. בצבא שירת כקצין שריון והגיע לדרגת רב-סרן בתפקיד מפקד יחידת עורב, ולחם בין היתר בקרב סולטן יעקוב. אחרי שסיים את לימודיו בישיבה הוסמך לרבנות על ידי הרב אברהם שפירא. לאחר מכן היה רב קיבוץ טירת צבי, ובמשך שלוש שנים שימש כמורה בבית הספר השיתופי של קיבוצי עמק בית שאן (שק"ד) ובמדרשת הבנות של הקיבוץ הדתי בעין הנצי"ב.

בשנת תשמ"ה (1985) עזב את טירת צבי ועבר לרמת הגולן, ושם כיהן כר"מ בישיבת הגולן שבחספין. בשנים אלו החל הרב שרלו לפרסם מאמרים ב"הארץ" וב"ידיעות אחרונות", והחל לעלות לתודעה הציבורית. לאחר רצח רבין היה הרב שרלו ממקימי עמותת צהר, שמטרתה לקחת חלק בעיצוב דמותה הציבורית של מדינת ישראל ולהביא לגישור בין העולם הדתי והעולם החילוני. כמו כן היה מחברי קבוצת "שחרית", קבוצת אישי ציבור דתיים וחילוניים – ביניהם ירון לונדון, אמנון דנקנר ומוטי שקלאר, שקיימה מפגשי לימוד משותפים. בשנת תשנ"ו (1996) הוציא את ספרו הראשון, וארשתיך לי לעולם, העוסק בדמותו של האדם מישראל בתקופת תחייה לאומית, בהתבסס על משנתו של הראי"ה קוק. הספר זכה בפרס היצירה מטעם משרד החינוך. בתקופה זו שימש גם כר"מ בישיבת ההסדר קריית שמונה שבה לימד את התורה לפי שיטת הבחינות של הרב מרדכי ברויאר וכן העביר שיעורים בנביאים.

בשנת תשנ"ח (1998) החליט הרב שרלו להקים ישיבת הסדר, תוך מתן דגש על מיקומה – באזור המרכז דווקא. אחת הסיבות לכך הייתה: 

באלול תשנ"ח עבר לפתח תקווה והקים יחד עם הרב דוד סתיו והרב שי פירון את ישיבת אורות שאול, שבראשה הוא עומד עד היום. במשך כמה שנים כיהן גם כרב בית הכנסת "נצח שלמה" בכפר גנים בפתח תקווה. בשנת תשע"ג עברה הישיבה לרעננה, ובשנת תש"פ עברה משם לתל אביב.

בשנת 2001 החל הרב שרלו, בעקבות פניית אנשי הפורטל הדתי "מורשת", להשיב על שאלות הגולשים בנושאי הלכה והשקפה. עד מהרה הפך לאחד הרבנים הנשאלים ביותר באינטרנט, ובאתרים "מורשת" ו"כיפה" מוצגות למעלה מ-65,000 תשובות שלו. בין השאר עסק הרב שרלו בתשובותיו בנושאים רגישים כגון יציאה בשאלה, מיניות, הומוסקסואליות אצל דתיים ואלימות במשפחה, לצד נושאים ציבוריים כגון סירוב פקודה, דמותה האידיאלית של מדינה דתית מתוקנת, וחזונה של הציונות הדתית. התשובות קצרות ובדרך כלל אינן מופיעות עם מקורות הלכתיים, מה שגרר ביקורות ואף החל להעסיק את עולם המחקר. בשנת 2002 הוציא בהוצאת ישיבת פתח תקווה ספר ראשון המכנס מבחר תשובות שענה באינטרנט: רשו"ת הרבים. בהמשך יצאו לאור הספרים: רשו"ת היחיד (2003), רשו"ת הציבור (2005) ורשו"ת להחמיר (2007).

מלבד השו"ת באינטרנט, הרב שרלו כותב מידי שבת בעלון פרשת השבוע שבתון. בשנת 2006 היה מועמד לכהונת הרב הצבאי הראשי. הוא חבר מליאת בני עקיבא, וישב בוועדה הציבורית לבחירת נציגי רשימת הבית היהודי לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה ב-2009.

בשנים האחרונות החל הרב שרלו בפעילות ציבורית בתחום האתיקה, והוא חבר ועדת הלסינקי לאישור ניסויים בבני אדם, ועדת סל הבריאות ובנשיאות מועצת העיתונות. חלק ממשנתו בתחום האתיקה וזיקתה ליהדות פרסם הרב שרלו בספרו ההגותי בצלמו, שיצא בשנת 2009. בשנת 2015 ייסד הרב שרלו את תחום האתיקה בארגון רבני צוהר כשהוא עומד בראשו. לצד עמידתו בראש ישיבת אורות שאול, לימד הרב שרלו שיעור בנושא "מחלוקות רבניות בציונות הדתית" במדרשת מגדל עוז, שיעור שבועי באגרות הראי"ה בישיבת הר עציון, וקורס מבוא למשנת הרב קוק ב"אסכולות", בית הספר ללימודי המשך של האוניברסיטה הפתוחה. הרב שרלו מופיע בתדירות גבוהה בתקשורת, בעיקר בתוכניות רדיו שונות, באתר ynet ובפורטל הדתי "כיפה".

עמדותיו

תורת ארץ ישראל
המושג של "תורת ארץ ישראל" תופס מקום מרכזי בהגותו של הרב שרלו, אשר בעקבות דבריו של הראי"ה קוק בנושא פיתח את זאת ככינוי לסוג של התחדשות הלכתית. לדבריו, בארץ ישראל אין לפסוק הלכה רק בעזרת כלים פנים הלכתיים, והבירור ההלכתי יעשה גם על פי 'רוח החוק', שיתברר בלימוד האגדה והנסתר, ויושפע ממוסר הנביאים. הרב שרלו קורא לשאוף לקראת מערכת הלכתית שאיננה נוקשה כמו המערכת הגלותית, אלא היא דינמית ומותאמת אישית, ומנוסחת כהנחיות בעלות אופן כללי ולא ככללים חתוכים. המושג "תורת ארץ ישראל" הוסבר על ידי הרב שרלו באופן נרחב בספרו תורת ארץ ישראל.

יישוב ארץ ישראל
עמדת הרב שרלו היא שמצוות ישוב ארץ ישראל אינה דוחה פיקוח נפש בכל מחיר, אולם הוא סבור שנקודת המוצא בכל דיון לגבי גבולותיה של ישראל צריכה להיות המחויבות לארץ ישראל. משום כך, הוא התנגד לתוכנית ההתנתקות שלא הכילה לדעתו עיקרון זה, ובנוסף נעשתה כנגד רצון העם וללא דאגה למתיישבים. עם זאת, הוא שלל כל סוג של התנגדות אלימה לתוכנית וכן סרבנות של חיילי צה"ל, וקרא לתלמידיו להשתתף רק בהפגנות ובפעילות הסברה, מתוך הבנה שהמטרה אינה ארץ ישראל לבדה, אלא "הברית המשולשת של עם ישראל, ארץ ישראל והתורה". עם זאת, בכינוס באפרת בפברואר 2010 אמר כי "אם מדינת ישראל תעשה חס וחלילה פעולת נסיגה, ופעולת הנסיגה תיעשה באותה דרך של הפקרת היישובים, אני רואה בזה עילה חד משמעית לסירוב". כחלק מעיסוקו בנושא, פרסם ספר בשם שו"ת ההתנתקות.

הרב שרלו גינה פעמים רבות את פעולות "תג מחיר" המכוונת כנגד ערבים חפים מפשע. לדבריו, פעילות כזאת "פוגעת בכל מה שחשוב לנו, במוסר, בהלכה, באמונה ומדינת ישראל, אין לו שום תועלת ושום הצדקה. הוא לא משיג אף הישג".

ב-2021, במהלך המהומות בערים המעורבות תמך הרב שרלו במעסיקים שפיטרו עובדים ערבים ששבתו כהזדהות עם הטרור הפלסטיני, בשל היותה "הזדהות אקטיבית עם אויבי המדינה והלוחמים להשמדתה". בהמשך תמך בעיקרון שהביעו עובדי חברת החשמל שהכריזו שלא יתקנו את קווי רשת החשמל לעזה, כל עוד לא הושבו גופות החטופים הדר גולדין ואורון שאול והנעדר אברה מנגיסטו, המוחזקים בידי חמאס. עם זאת, סייג שזהו תפקידה של המדינה ולא של העובדים כאזרחים פרטיים.

צניעות
לשיטת הרב שרלו החברה הרצויה לכתחילה היא "חברה צנועה מעורבת". הוא מנושאי הדגל המרכזיים בציבור הדתי לאומי של קיום חברה מעורבת. הוא סבור כי העיסוק המופרז בנושאי צניעות גורם לדחיקת נושאים חשובים אחרים כמו שמירת מצוות, גמילות חסדים, צדק חברתי, הקפדה בענייני לשון הרע ועוד, ובאופן פרדוקסלי מביא פעמים רבות דווקא למצב של חוסר צניעות בשל העיסוק האובססיבי בנושא זה. שיטתו מוצגת בחוברת הנקראת חברה שלמה אשר חוברה יחד עם תלמידו רן חורי.

חלק מפסיקותיו בנושאי צניעות, כדוגמת עידוד קיום חברה מעורבת והיתרו לרווקה בגיל מבוגר ללדת ילד ללא נישואין בהפריה חוץ גופית, ספגו ביקורות מרבנים כגון הרב אברהם שפירא והרב שמואל אליהו.

הטרדות מיניות 
הרב שרלו היה ממייסדי פרום תקנה אשר מטרתו לטפל במקרים של הטרדות מיניות אשר לא יגעו למשטרה בכל אופן.

בשנת התשפ"ג, הביע בתחילה תמיכה במתלוננת הראשונה נגד הרב צבי ישראל טאו, וטען שצריך לברר את התלונה במשטרה. אך בעקבות טענתה של המתלוננת הראשונה, כי הרב טאו הוא ממשפחה גרמנית נאצית הקרובה בקשרי משפחה ליוזף מנגלה, וכי הרב טאו מתחזה ליהודי, אמר, על פי דיווח כלי תקשורת, שצריך לחשב את דרכינו מחדש ביחס לתלונה.

לימוד תנ"ך 
בשנת 2000 פרסם הרב שרלו מאמר בקובץ כתנות אור בשם "אשר בנו שתיהן את בית ישראל", העוסק ביחסים שבין לאה, רחל ויעקב. במאמר הציע הרב שרלו מספר פרשנויות לסיפור גנבת רחל את התרפים של אביה, לבן, ואחת מהן שייתכן שרחל "הייתה נגועה בעבודת אלילים". הדברים הביאו להתכתבות ענפה ולפולמוס ציבורי הקרוי "תנ"ך בגובה העיניים", במסגרתו הרב משה בלייכר אף קרא להחרים את הרב שרלו. פולמוס זה עסק ביחס הראוי לדמויות תנ"כיות ובמידת הלגיטימציה לביקורת עליהן.

התחסנות ואתיקה רפואית 
במהלך מגפת הקורונה עודד הרב שרלו את ההתחסנות. בהמשך הצטרף לקריאה לתת העדפה מסוימת לחולים מחוסנים על כאלה שאינם מחוסנים. . לדבריו, הבחירה החופשית שלא להתחסן אכן נתונה לכל יחיד, אך יש השלכות להחלטה.

ספריו
חלק מספרי הרב שרלו נגישים לקריאה באינטרנט.
 וארשתיך לי לעולם – דמותו הדתית של האדם מישראל בעת התחייה, חספין: ספרי הגולן, תשנ"ו
 תורת ארץ ישראל – תורת ארץ ישראל לאור משנת הראי"ה קוק, חספין: ספרי הגולן, תשנ"ח
 בין משכן לעגל – על התחדשות דתית לעומת רפורמה, ירושלים: ראובן מס, 2000
 והיו לאחדים בידך – בין הרמוניה לדיאלקטיקה במשנת הרב יוסף דב הלוי סולובייצ'יק, אלון שבות: תבונות, תש"ס
 רשו"ת הרבים – תשובות שניתנו באינטרנט במגוון נושאים, פתח תקווה: ישיבת ההסדר פתח תקווה, תשס"ב
 רשו"ת היחיד – תשובות בענייני צניעות ואישות, פתח תקווה: ישיבת ההסדר פתח תקווה, תשס"ג
 אחריך נרוצה – פירוש משולב, פשט ודרש, על ספר שיר השירים, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2003
 רשו"ת הציבור – תשובות בענייני מדינה וציונות דתית, פתח תקווה: ישיבת ההסדר פתח תקווה, תשס"ה
 יראה ללבב – על ייעוד הנבואה ותוכנה הפנימי, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2007
 רשו"ת להחמיר – על היחס לחומרות בהלכה, פתח תקווה: ישיבת ההסדר פתח תקווה, תשס"ז
 והלכה כבית הלל – על היחס למחלוקות ביהדות, אלון שבות: תבונות, תשס"ח
 בצלמו – על האדם הנברא בצלם, ירושלים: ראובן מס, 2009
 שו"ת ההתנתקות – שאלות ותשובות בענייני תוכנית ההתנתקות, תל אביב: ידיעות ספרים, 2010
 חברה שלמה: חברה צנועה מעורבת לכתחילה – חוברת חינוכית לנוער בנושא חברה מעורבת וצניעות (יחד עם רן חורי), תל אביב: נאמני תורה ועבודה והקיבוץ הדתי, תשע"א
 רשו"ת הדיבור – תשובות בענייני דיבור, אמת ושקר ולשון הרע, רעננה: מגיד וישיבת אמי"ת אורות שאול, תשע"ו
 לשם שמיים: האתיקה של המחלוקת – חיבור בדבר האתיקה של הדיון הציבורי, ירושלים: מגיד, 2018

חיים אישיים 
הרב שרלו נשוי לד"ר סמדר שרלו, מַרְצָה בחוג למחשבת ישראל באוניברסיטת בר-אילן. סמדר היא נכדתו של הרב יהושע קניאל. הזוג מתגורר בתרום ולהם שבעה ילדים. בנו של הרב יובל שרלו, הרב אלחנן שרלו, מכהן כראש ישיבת עתניאל החל מקיץ 2022.

קישורים חיצוניים

 קורות חיים - הרב יובל שרלו, באתר ישיבת אורות שאול
 
 
 מאמרים של הרב יובל שרלו באתר ספריית אסיף
 
 
 מאמרים, כתבות וראיונות - הרב יובל שרלו, באתר ערוץ 7

שיעורים ושו"ת
 שאלות ותשובות של הרב יובל שרלו, באתר  כיפה
 שאלות ותשובות של הרב יובל שרלו, באתר מורשת
 שיעורים להאזנה, באתר מורשת
 שו"ת עם הרב יובל שרלו, פורום הורות ומשפחה באתר כיפה, אוגוסט 2010
 הרב יובל שרלו, מה עובר על הציונות הדתית?, הרצאת וידאו באתר אוניברסיטה מצולמת , 21 במאי 2012

כתבות וראיונות
 
 הרב יובל שרלו: הבחירה שלי, על החלטתו לזנוח את האקדמיה ולהיות רב, אתר כיפה, 10 בפברואר 2009
 שבת אחים - מפגש בין הרב שרלו לרב שמואל אליהו, אתר כיפה, 17 בספטמבר 2009
 שרי מקובר-בליקוב, הרב יובל שרלו: "אני חושב שהתבגרנו" – ריאיון עם הרב שרלו במוסף "סופשבוע" של מעריב, 20 באוגוסט 2010
 סרט על הרב שרלו לכבוד יום הולדתו ה-50
 
 
 
 
 
 שנה טובה עם הרב יובל שרלו, ראיון לפודקאסט גיקונומי, 19 בספטמבר 2017
 
 
 אריאל הורוביץ, "הביצה של הציונות הדתית היא הרבה פעמים ארץ אוכלת יושביה", ראיון עומק עם הרב יובל שרלו, מקור ראשון, 15 ביוני 2018
 הרב יובל שרלו מחנך רגוע ומלא להט, ראיון לפודקאסט 'מדרום תיפתח הטובה', 8 בדצמבר 2019

ממאמריו
 
 
 
 
 יסודות האתיקה הרבנית, פתוחי חותם ד', באתר ספריית אסיף
 מישוש פני בחורה על ידי עיוור לצורך היכרות לנישואין, פתוחי חותם ה', באתר ספריית אסיף

הערות שוליים

ראשי ישיבות הסדר
רבני הציונות הדתית בישראל
בוגרי ישיבת נתיב מאיר
בוגרי ישיבת הר עציון
ציונות דתית: אנשי חינוך
רבני צהר
רבני ישיבת הגולן
רבני קיבוצים
טירת צבי: אישים
חברי ההנהלה הארצית של בני עקיבא
חברי מועצת העיתונות בישראל
חברי ועדת הלסינקי הישראלית
תלמידי הרב אהרן ליכטנשטיין
רבי-סרנים בצה"ל
ישראלים שנולדו ב-1957