מלכת היופי

"מלכת היופי" (מכונה גם "מיס ישראל") הייתה תחרות יופי בישראל, שנערכה מדי שנה בין נשים צעירות בישראל משנת 1950 ועד שנת 2021, בחסות השבועון "לאשה" וסוכנות הדוגמנות "לוק". הזוכה בתחרות הייתה מוכתרת בתואר "מלכת היופי" של ישראל, ולאחר מכן נשלחת לייצג את מדינת ישראל בעיקר בתחרויות מיס עולם (מיס וורלד) או מיס תבל (מיס יוניברס).

מלכת היופי הראשונה של ישראל לשנת 1950 היא מרים ירון.

בנובמבר 2022, הודיעו על ביטול התחרות בישראל, ממניעים פמיניסטיים. מלכת היופי האחרונה של ישראל, משנת 2021, היא נועה כוכבא.

היסטוריה 

כבר בשנות ה-20 של המאה ה-20 נערכו תחרויות יופי ביישוב היהודי בארץ ישראל ונשים התמודדו על התואר "אסתר המלכה העברייה". תחרות "מלכת היופי" החלה בשנת 1950, לאור הצלחת תחרויות דומות במדינות אחרות (תחרות "מיס אמריקה" למשל, מתקיימת מאז 1921). בתחילה הייתה התחרות בחסות השבועון "לאשה" ומאוחר יותר הצטרפה סוכנות הדוגמנות "לוק" כנותנת חסות נוספת. פעולתן העיקרית של מלכות היופי הייתה גיוס כספים למדינת ישראל בקהילות יהודיות בתפוצות וייצוג ישראל באירועים וטקסים שונים. כבר משנתה הראשונה של התחרות, הזוכה בה מייצגת את ישראל בתחרות יופי בינלאומית הנערכת כל שנה - מיס עולם או מיס תבל. עד היום זכו שתי מלכות יופי ישראליות בתואר זה - רינה מור בשנת 1976 כמיס תבל ולינור אברג'יל בשנת 1998 כמיס עולם.

ב-1952 השתתפה ישראל לראשונה בתחרות מיס תבל, אליה נשלחה מלכת היופי אורה ורד (גמילי). ב-1954 השתתפה ישראל לראשונה בתחרות מיס עולם, אליה נשלחה מלכת היופי, חבצלת דרור (דרילמן). ב-1960 השתתפה ישראל לראשונה בתחרות מיס אינטרנשיונל, שהיא השלישית בחשיבותה, אליה נשלחה לילי דג'ני. ב-1968 השתתפה ישראל לראשונה בתחרות מיס אסיה פסיפיק, אליה נשלחה מרים דומקין. ב-1984 השתתפה ישראל בפעם הראשונה בתחרות מיס אירופה, אליה נשלחה להשתתף מלכת היופי ספיר קופמן-פפושדו. ב-2003 השתתפה ישראל בפעם הראשונה בתחרות מיס ארת' ("מיס כדור הארץ") שהיא הרביעית בחשיבותה לאחר התחרויות מיס עולם, מיס תבל ומיס אינטרנשיונל. כך במשך מספר שנים נשלחו נציגות מטעם משתתפות "מלכת היופי" בישראל של "לאשה". ב-2011 נרכשו הזכויות לנציגות במיס ארת' על ידי "ליילק", מגזין ערבי-ישראלי, ומאז נשלחו נציגות מהמגזר הערבי בלבד.

בתחרות מוענקים חמישה תארים שונים: "מלכת היופי" (שמוכרזת כזוכה, ובנוסף כנציגה הישראלית בתחרות מיס עולם), "נערת ישראל" (המוגדרת כ"סגנית הראשונה" ובנוסף כנציגה הישראלית בתחרות מיס תבל), "מלכת החן" (הסגנית השנייה, הזוכה במקום השלישי), "נערת היופי-עשרה" (הזוכה במקום הרביעי) ו"חביבת הקהל". בנוסף לתואר ולייצוג של מדינת ישראל בטקס הבינלאומי, מלכת היופי לרוב זוכה גם במכונית חדשה ובחוזה דוגמנות בסוכנות "לוק".

כ-3,000 נשים מגישות מועמדות לתחרות בכל שנה, ורק עשרים מתוכן נבחרות כמועמדות סופיות לתחרות. תנאי הסף למועמדות הם - גיל 17 וחצי עד 24, גובה מינימלי של 1.70 מטר, רווקות ובעלות אזרחות ישראלית. דוגמניות רבות החלו את דרכן כמתמודדות בתחרות מלכת היופי - בהן טיטי איינאו, מירי בוהדנה, רנא רסלאן, אילנית לוי, סיון קליין וגל גדות.

משנת 1994 עד 2014 שודר טקס "תחרות מלכת היופי" בשידור חי בטלוויזיה, בערוץ 2 וכן בערוץ 10, והחל מ-2015 עד 2021 שודר הטקס באינטרנט באתר ynet (במדור "XNET - לאשה"), במקום בטלוויזיה.

תחרויות מלכת היופי

המאה ה-20

המאה ה-21

הישגים של זוכות "מלכת היופי" בתחרויות יופי בינלאומיות 

1956: מלכת היופי שרה טל מגיעה בתחרות מיס תבל 1956 שנערכה בלונג ביץ' לשלב חצי הגמר, אליו הגיעו 15 המועמדות הסופיות. סגניתה רינה וייס-יעקובסון חוזרת מתחרות "מיס עולם" בלונדון כסגנית שנייה.
1957: עטרה ברזילי חוזרת מתחרות "מיס תבל 1957" בקליפורניה עם התואר "הנערה הפופולרית".
1958: מלכת היופי מרים הדר גורפת בתחרות "מיס תבל 1958" את תואר הנואמת הטובה ביותר.
1959: רינה יצחקוב מעפילה לשלב הגמר של 15 המועמדות הסופיות בתחרת "מיס תבל 1959" בלונג ביץ'. סגניתה זיווה שמרת נבחרה לסגנית שנייה ל"מיס עולם" בלונדון.
1960: סגנית מלכת היופי גילה גולן, נבחרה לסגנית ראשונה ל"מיס עולם".
1962: מלכת היופי אסתר כפיר נבחרה לחביבת הצלמים בתחרות "מיס תבל 1962".
1964: מלכת היופי רונית רינת נבחרה לסגנית שנייה בתחרות "מיס תבל 1964".
1966: מלכת היופי אביבה ישראלי נבחרה לסגנית רביעית בתחרות "מיס תבל 1966". נערת ישראל, יפה שריר, נבחרה לסגנית ראשונה ב"מיס אינטרנשיונל".
1967: מלכת היופי בתיה כבירי נבחרה לסגנית רביעית בתחרות "מיס תבל 1967". נערת ישראל, דליה רגב, נבחרה לסגנית שלישית בתחרות "מיס עולם".
1968: מלכת היופי מירי זמיר נבחרה לסגנית שנייה בתחרות "מיס עולם".
1969: מלכת היופי חוה לוי נבחרה לסגנית שלישית בתחרות "מיס תבל 1969". נערת ישראל, תהילה סלע, עלתה לשלב חצי הגמר של חמש עשרה המועמדות הסופיות בתחרות מיס עולם.
1970: נערת ישראל עירית לביא נבחרה כסגנית שנייה בתחרות "מיס עולם 1970" .
1971: אורלי גורן, מלכת היופי-עשרה, נבחרה ביפן ל"מלכת היופי-עשרה הבינלאומית". מירי בן דוד, סגנית מלכת היופי, העפילה לשלב חצי הגמר ובו 15 המועמדות הסופיות בתחרות "מיס עולם 1971"
1972: מלכת היופי אילנה גורן נבחרה לסגנית שלישית בתחרות "מיס תבל 1972" בפורטו-ריקו. חנה אורון, נערת ישראל, נבחרה בלונדון כסגנית שנייה ל"מיס עולם".
1973: מלכת היופי לימור שריר נבחרה כסגנית רביעית ל"מיס תבל 1973". חיה קציר, נערת ישראל, נבחרה בלונדון לסגנית שלישית ל"מיס עולם".
1974: נערת ישראל לאה קינן נבחרה לסגנית שנייה בתחרות "מיס עולם" בלונדון.
1975: מלכת היופי אורית קופר העפילה לשלב חצי הגמר ובו 12 המועמדות הסופיות בתחרות "מיס תבל 1975".
1976: מלכת היופי רינה מור עושה היסטוריה וזוכה בתחרות מיס תבל 1976.
1978: מלכת היופי דורית ילינק העפילה לשלב חצי הגמר ובו 12 המועמדות הסופיות בתחרות "מיס תבל 1978".
1980: ענת זמיר, נערת ישראל, נבחרה לסגנית "מיס עולם" בלונדון.
1983: יפעת שכטר, נערת ישראל, העפילה לשלב חצי הגמר ובו 15 המועמדות הסופיות בתחרות "מיס עולם 1983" וזכתה בתואר "מלכת אסיה".
1984: פזית כהן, מלכת החן עולה לחמש עשרה המועמדות הסופיות במיס אינטרנשיונל.
1985: מלכת היופי הילה קלמן היא אחת משלושת המקומות הראשונים בפרס התלבושת הלאומית בתחרות "מיס תבל 1985", נורית מזרחי, מלכת היופי-עשרה, זוכה בתואר "מיס אסיה פסיפיק".
1988: מלכת היופי, שירלי בן מרדכי, זוכה במקום הראשון בתחרות בינלאומית. הסגנית שלה, לימור מגן, נבחרת לסגנית שלישית בתחרות "מיס אירופה" בסיציליה. נסיכת היופי, רויטל מור, נבחרת לסגנית שלישית ב"מיס אסיה פסיפיק".
1989: נסיכת היופי, גלית פרבר, נבחרת לסגנית שנייה ל"מיס אסיה פסיפיק".
1990: מלכת החן רוית ליכטנברג עולה לשלב חצי הגמר ב"מיס אינטרנשיונל"
1992: מלכת היופי רוית אסף עולה לעשיריה המובילה בתחרות "מיס עולם", שנערכה בדרום אפריקה ומוסיפה לעצמה את התואר "הנערה הפוטוגנית ביותר". סגנית מלכת היופי, טלי בן הרוש, זוכה בתואר "מיס אסיה". מלכת היופי-עשרה, רוית כנפי, נבחרה כסגנית "מיס יורופ". דנית ברנס, חביבת הקהל באותה שנה, אף שלא זכתה בתואר רשמי, נשלחה לתחרות בינלאומית בקולומביה, ושם קטפה את הבכורה - "מלכת הקפה".
1994: לילך בן סימון זכתה בתחרות "מיס אירופה 1994". מלכת החן ניצן קירשנבאום עולה לשלב עשר המועמדות נסופיות במיס אינטרנשיונל.
1995: נערת ישראל מירי בוהדנה שנשלחה לתחרות מיס וורלד (מיס עולם), העפילה שם לחמישייה הסופית.
1997: מלכת החן ליטל שפירא עולה לעשר המועמדות הסופיות בתחרות מיס אינטרנשיונל.
1998: מלכת היופי לינור אברג'יל היא הישראלית הראשונה שנבחרת למיס עולם לשנת 1998 .
1999: נערת ישראל, ג'ני צ'רוואני, מוכתרת לסגנית שלישית ל"מיס עולם".
2001: מלכת היופי אילנית לוי עולה לעשירייה הסופית בתחרות "מיס תבל 2001" ומדורגת במקום השישי, מלכת החן דקלה אלקבץ עולה לחמש עשרה המועמדות הסופיות בתחרות "מיס אינטרנשיונל" וזוכה בתואר מיס פוטוגניק.
2003: נערת היופי-עשרה שחר נהוראי עולה לשתים עשרה המועמדות הסופיות בתחרות "מיס אירופה 2003" וזוכה בתואר מיס חברות.
2005: מלכת היופי ילנה ראלף עולה לעשר המועמדות הסופיות בתחרות "מיס תבל 2005".
2021: מלכת היופי נועה כוכבא התמודדה כמיס ישראל בתחרות "מיס תבל (מיס יוניברס)" ("מיס תבל (מיס יוניברס) 2021") שנערכה לראשונה אי פעם בישראל- בעיר אילת.

כתר מלכת היופי 

בדרך כלל ארבע הזוכות במקומות הראשונים עונדות עליהן כתר שהן הזוכות בתארים של "מלכת היופי" (המקום הראשון), נערת ישראל (המקום השני), מלכת החן (המקום השלישי) ונערת היופי-עשרה (המקום הרביעי), בעבר התקיים גם התואר "נסיכת היופי" שענדה כתר.

בתחרות הראשונה שנערכה ב-1950 עוצב לזוכה כתר של מתכת בעלת חמישה קודקודים חדים עם ציור של מגן דוד.

ב-1958 עוצב כתר המעוטר באבני חן שגם עליו מגן דוד, הכתר הוכן על ידי חברת "טופז" שהייתה גם מבן נותני החסות לתחרות, כתר זה שימש ברציפות את התחרות עד 1965, בכתר הזה גם נעשה שימוש על ידי הזוכות בפרויקטים שונים כמו פרסומות בהן הופיעו.

על פי מעצבת האופנה סתו אקסנפלד ניתן להסיק כי כתר זה ממסורות אירופאית בהם כתרי האצולה משלבים בהם סמלים בשלמותם כמו המגן דוד ששולב בכתר זה, כמו כן גאת רצונה של אחת ממארגני התחרות ועורכת לאישה שמלכת היופי תייצג את ישראל ברחבי העולם ותהווה מעיין שגרירה.

ב-1966 עוצב הכתר בדרך של שתי שכבות, השכבה הקדמית מהווה רצועה נמוכה ממשולשים, צרה וצפופה המעטרת את כל היקף הטבעת. השכבה האחורית מהווה רצועה של מחמישה משולשים חופפים בקו קונטור. בדומה לצורה של מגן דוד שנכחה בכתרים הקודמים גם בכתר זה קיים עיקרון חלקי של משולשים חופפים, על פי הסוציולוג עוז אלמוג, מדינת ישראל הייתה במשבר כלכלי שהתבטא באחוז גבוה של אבטלה והתרחשו במדינה שביתות עובדים מרובות, דבר זה השפיע גם עיצוב כתר מלכת היופי.

בין השנים 1967–1973 הוחלפו מספר כתרים בעלי עיקרון עיצוב משותף של משולש המצביע על כלפי מעלה, יש שפירשו זאת שמקורו של עיצוב זה בא מהיותה של צורת המשולש סמל לתשוקה, נטען גם כי דבר זה הושפע מגל הפמיניזם שפקד את התקופה והמשולש סימל את העוצמה הנשית.

ב-2012 מעצבת התכשיטים קרן וולף הייתה אחראית על הכנת ארבעת הכתרים של התחרות, השראתה הייתה סגנון רומנטי של שנות ה-20 עם גוון אצילי.

קישורים חיצוניים 

 

 באתר "לאשה"
 באתר ynet
 70 שנה של מלכת היופי, Xnet
 מלכות היופי של ישראל, באתר Xnet
 
 
 אלי אשד, היכל התהילה של מלכות היופי הישראליות, בבלוג "המולטי יקום של אלי אשד", 12 ביולי 2006
 
 
 שרון גבע, יופי של סיפור (שואה), בבלוג "אל מדף ספרי ההיסטוריה: בלוג פמיניסטי", 17 במרץ 2013 - על תחרות מלכת היופי בשנת 1956
 

  בחירת מלכת היופי הראשונה בישראל, יומני כרמל, אוגוסט 1950 (התחלה בדקה ה-05:10)

הערות שוליים 

תחרויות יופי לנשים
טקסים
נשים בישראל