דמוגרפיה של ישראל

אוכלוסיית מדינת ישראל מנתה נכון ל-2023, מעל 9.7 מיליון תושבים (ישראלים). נתון זה כולל כחצי מיליון אזרחים יהודים אשר חיים בהתנחלויות ביהודה ושומרון אך אינו כולל את רוב הפלסטינים החיים שם תחת שלטון ישראל. כמו כן, הנתון אינו כולל כ-118,000 עובדים זרים (מתוכם כ-18,000 עובדים שאשרתם פגה); תיירים ללא אשרה בתוקף, שמספרם מוערך בכ-58,000; פליטים ומסתננים מאפריקה, שמספרם המוערך עומד על כ-26,000 (לא כולל ילדיהם שנולדו בישראל ולא כולל אלו שקיבלו מעמד בישראל לאחר שהסתננו) ומספר משתנה ובלתי ידוע של כמה אלפי שוהים בלתי חוקיים תושבי הרשות הפלסטינית.

לשם השוואה, עם קום המדינה חיו בישראל כ-780,000 תושבים.

נכון ל-2023 כ-72.6% מתוך 9.7 מיליון תושבי ישראל מוכרים כיהודים (כ-7.1 מיליון), כ-21% מהם הם ערבים-מוסלמים, ערבים-נוצרים או דרוזים (כ-2.037 מיליון) וכ-5% - (כ-534 אלף), מוגדרים "אחרים" מהם 300,000 יהודים על פי חוק השבות הרשומים במשרד הפנים כחסרי סיווג דת והשאר הם נוצרים לא-ערבים ובני דתות אחרות. תוחלת החיים הממוצעת בישראל נכון לשנת 2022 היא 83.5 שנה, מקום 5 בעולם.

ישראל היא המדינה בעלת קצב גידול האוכלוסין המהיר ביותר מבין המדינות המפותחות, 2% (קצב גידול של 2.1% של האוכלוסייה הערבית לעומת 1.7% של אוכלוסייה יהודית ו"אחרים") במהלך תשפ"ב, בכך היא סוטה מהמודל הקלאסי של תמורה דמוגרפית וממוקמת במקום ה-26 ברשימת המדינות בעלות צפיפות האוכלוסין הגבוהה בעולם. עד 2040 צפויה ישראל להפוך למדינה הצפופה ביותר ב-OECD.

במהלך תשפ"ב נוספו לאוכלוסייה במאזן ההגירה לישראל כ-63 אלף איש, מהם כ-59 אלף עולים חדשים.

שיעורי פריון
נכון ל-2021, שיעור הפריון הכולל בישראל היה 3 ילדים לאישה, השיעור הגבוה מכל מדינות ה-OECD. פריון כולל של האם היהודייה עמד על 3.13 ושל האם המוסלמית על 3.01.

במגזר היהודי, שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות הוא הגבוה ביותר. בתחילת שנות השמונים היה שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות סביב 5.6, אך מאז טיפס ועלה והגיע בשיא ל-7.5–7.6 בשנת 2002.
נכון לשנים 2018–2020 עמד שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות על 6.64. בקבוצות אחרות באוכלוסייה היהודית שיעורי הפריון הם כדלקמן: דתיות שאינן חרדיות – סביב 3.92; נשים מסורתיות-דתיות – 2.6, מסורתיות שאינן דתיות – 2.2–2.3; נשים חילוניות: 1.96.
באופן מפתיע, בקרב מוסלמיות השיעור אצל "נשים דתיות מאוד" נמוך מעט מהשיעור אצל "נשים דתיות". הסבר אפשרי לתוצאה סטטיסטית זו הוא הקושי להגדיר מידת אדיקות דתית בקרב מוסלמים בישראל, בשונה מהמגזר היהודי, שבו ההגדרה ברורה יותר. שיעור הפריון הכולל בקרב הבדואים במחוז הדרום, עומד על כ-4.8 ילדים לאישה (נכון ל-2020).

הילודה בישראל יוצאת דופן לא רק בגובהה, אלא גם בכך שניכרות בה נורמות לעידוד ילודה שחוצות מגזרים, רמות השכלה ורמות דתיות שונות – וכן מפני שהעלייה בפריון התרחשה בד בבד עם עלייה בגיל הלידה הראשונה והתרחבות ההשכלה בקרב נשים, לפחות באוכלוסייה היהודית.

לידות, מספרים מוחלטים, על פי דת האם

מראשית שנות האלפיים ועד שנת 2017 גדל מספר הלידות לאימהות יהודיות בכ-46%, מ-92,000 ל-134,000. מספר הלידות לאימהות מוסלמיות גדל באותה התקופה ב-6% בלבד, ועמד במשך רוב שנות המאה ה-21 על כ-35,000 לידות לשנה. בשנת 2021 עמד אחוז הלידות של אימהות יהודיות ואחרות בכלל הלידות בישראל על 73.3%, ושל אימהות מוסלמיות על 21.3%.

שיעור פריון כולל 

עד שנת 2004 ה"אחרים" היו כלולים תחת אותה קטגוריה של היהודים.

בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל שיעור הפריון של נשים ערביות היה גבוה באופן משמעותי משיעור הפריון של נשים יהודיות. אולם, מגמה זו השתנתה ובשנת 2016, לראשונה שיעור הפריון הכולל של הנשים היהודיות עלה על זה של נשים ערביות (3.16 ילדים בממוצע לאישה אצל נשים יהודיות לעומת 3.11 אצל נשים ערביות ב-2021).

בשנת 2020 שיעור הפריון הכולל בישראל היה 2.90. מספר זה היה נמוך בהשוואה ל-3.01 ב-2019 ול-3.09 ב-2018, אך גבוה מכל מדינות ה-OECD שהממוצע שלהן ב-2019 היה 1.61 ילדים לאישה. שיעור הפריון הכולל הגבוה ביותר בישראל נרשם בקרב נשים יהודיות – 3.00, אחריו, נשים ערביות – 2.82, ואילו השיעור הנמוך ביותר נרשם בקרב נשים ללא סיווג דת – 1.35.

לידות ופטירות לפי שנים

עלייה לישראל לפי שנים

קבוצות אתניות

 יהודים – כ-75% מאוכלוסיית ישראל מוכרים כיהודים. האוכלוסייה היהודית מנתה בספטמבר 2022 בערך 7,070,000 תושבים. נכון ל-2022, כ-79% מהאוכלוסייה היהודית נולדה בארץ, 14% ילידי אירופה ואמריקה, ו-7% ילידי אסיה ואפריקה.
 ערבים – 21% מאוכלוסיית ישראל הם ערבים. אוכלוסייה זו מנתה במאי 2023 כ-2,047,000 תושבים, כולל כ-354,000 ערבים תושבי מזרח ירושלים, המחזיקים בתעודת תושב קבע. מתוך ערביי ישראל לפי דוח הלמ"ס:
 83.7% הם מוסלמים, המונים 1,709,815 אזרחים.
 9.0% הם נוצרים, המונים כ-179,600 אזרחים. כ-2% מאוכלוסיית ישראל.
 7.4% דרוזים, המונים כ-150,000 אזרחים. 1.6% מאוכלוסיית ישראל.
 אחרים – תושבים שאינם שייכים לאף אחת מהקטגוריות לעיל. כ-5% מתושבי מדינת ישראל, המהווים כ-478,000 תושבים מאוכלוסיית המדינה, מוגדרים כ"אחרים". רובם המכריע הם עולים מברית המועצות לשעבר ובני משפחותיהם, שאינם רשומים כיהודים במשרד הפנים (תושבים ללא סיווג דת ונוצרים שאינם ערבים), וקיבלו את אזרחותם מתוקף חוק השבות. בקבוצה זו נכללים במספרים קטנים מיעוטים כמו הצ'רקסים (המונים כ-4,700 נפש), הארמנים (המונים כ-3,000 נפש), והשומרונים אזרחי ישראל (המונים 820 נפש), שמהווים ביחד כ-0.01% מכלל תושבי מדינת ישראל. מוצאם האתני ודתם של השומרונים שונים משל היהודים, והם מגדירים עצמם "בני ישראל" או "ישראלים שומרונים". רוב אנשי קבוצת "האחרים" שהם יוצאי ברית המועצות לשעבר נטמעו מבחינה תרבותית בחברה היהודית בישראל, והפער בין ראייתם העצמית כשייכים לחברה ובין הגדרתם ההלכתית – מוליד לעיתים חיכוכים חברתיים, תרבותיים ודתיים. בין היתר, עלתה הקריאה לעודד גיור המוני בקרב אוכלוסייה זו; לשם כך, הוקם המכון המשותף ללימודי יהדות.

דת

אוכלוסייה יהודית
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כפי שפורסמו בערב ראש השנה תשפ"א, 19 בספטמבר 2020, בהגדרה עצמית של יהודים בני 20 ומעלה על בסיס מידת דתיות:
43.1% חילונים
21.1% מסורתיים
12.3% מסורתיים-דתיים
11.3% דתיים
10.1% חרדים

הערה: מסקר הלמ"ס לשנת 2014 עולה, כי מתוך כלל הלומדים בבית ספר יסודי בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי והחרדי יחדיו, כ-30.04% חרדים.

להלן התפלגות אלו שהגדירו עצמם "שומרים מסורת במידה רבה" בקרב היהודים:
 בשנת 1991 – 24%.
 בשנת 1999 – 19% (ירידה בעקבות העלייה מברית המועצות).
 בשנת 2009 – 26%.

פרופ' ארנון סופר מצביע על נתוני ילודה לפי התפלגות דתית: בשנת 2007 נולדו כ-110,000 ילדים יהודים, מתוכם כ-18,000 בלבד למשפחות חילוניות (כ-16.4%).

זרמי חינוך 
בחינוך העברי שלושה זרמים עיקריים:
ממלכתי
ממלכתי-דתי
חרדי
רוב תלמידי החינוך העברי לומדים בבתי ספר שבפיקוח הממלכתי, אך בין השנים 2000 ו-2017 ירד חלקם מ-60.4% ל-52.0%. באותן השנים נרשמה ירידה קלה באחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח הממלכתי-דתי, מ-19.2% ל-18.5% ואילו אחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח החרדי עלה מ-20.4% ל-29.5%.

אוכלוסייה ערבית
 כ-83% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 17.6% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים מוסלמים.
 כ-9% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.9% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים נוצרים.
 כ-8% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.6% מאוכלוסיית ישראל) הם דרוזים.
לפי סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (שכלל בני 20 ומעלה (סוף 2016):
בקרב האוכלוסייה הערבית 11% הגדירו את עצמם חילונים, 57% מסורתיים, וכ-31% דתיים או דתיים מאוד.

בקרב האוכלוסייה המוסלמית בלבד, 9% מגדירים עצמם "דתיים-מאוד", 51% "דתיים", 29% לא כל כך דתיים ו-10% לא דתיים (חילונים).
מספר היהודים והמוסלמים בקרב אוכלוסיית ישראל (באלפים)

אוכלוסייה

אוכלוסייה לפי מין
נכון ל-2019
 גברים: 49.6% (4,494,100)
 נשים: 50.4% (4,560,000)

אוכלוסייה לפי גיל
אוכלוסיית ישראל היא צעירה יחסית, ונמצאת במקום השני במדד המדינות הצעירות ב-OECD, ובמקום 89 בעולם כולו.

התפלגות האוכלוסייה לפי גילאים (נכון ל-2019):
 28.2% היו בני 0–14
 15.1% היו בני 15–24
 13.4% היו בני 25–34
 12.6% היו בני 35–44
 10.4% היו בני 45–54
 8.5% היו בני 55–64
 11.8% היו בני 65 ומעלה

גידול שנתי של האוכלוסייה
הנתונים להלן נכונים לשנת 2019.
 כלל האוכלוסייה: 1.9%
 יהודים ואחרים: 1.9%
 ערבים: 2.0%

פריסה גאוגרפית
(נכון ל-2023)
 12.9% מחוז ירושלים (1,245,100 תושבים)
 16.3% מחוז הצפון (1,571,100 תושבים)
 11.8% מחוז חיפה (1,134,000 תושבים)
 24.5% מחוז המרכז (2,365,000 תושבים)
 15.6% מחוז תל אביב (1,512,400 תושבים)
 14.1% מחוז הדרום (1,362,500 תושבים)
 5.2% יהודה ושומרון (502,700 תושבים)
 100% (סך כולל 9,696,400 תושבים)

יצוין כי ביהודה ושומרון חיים בין 2.5 ל-3 מיליון פלסטינים שאינם אזרחי מדינת ישראל.
 האזור עם האוכלוסייה הצעירה ביותר הוא יהודה ושומרון עם הגיל החציוני 19.2. זהו גם האזור עם הגידול השנתי הגדול ביותר, 3.5%.
 המחוז עם האוכלוסייה המבוגרת ביותר הוא מחוז חיפה עם הגיל החציוני 33.7.
 המחוז עם הגידול השנתי הקטן ביותר הוא מחוז הצפון עם 1.5% בשנה.
 המחוז הצפוף ביותר הוא מחוז תל אביב עם כ-8,593 נפש לקמ"ר.
 המחוז המרווח ביותר הוא מחוז הדרום עם כ-96 נפש לקמ"ר.

צפיפות אוכלוסין 
קצב גידול האוכלוסייה בישראל יוצא דופן ביחס למדינות ה-OECD. בשנת 1997 עברה ישראל את מקסיקו ונהייתה למדינה בעלת גידול האוכלוסייה הגבוה ביותר מבין מדינות ה-OECD. שורה ארוכה של חוקרים ואנשי ציבור ישראלים טוענים שקצב הגידול החריג של אוכלוסיית ישראל עלול להשפיע באופן שלילי על איכות החיים העתידית במדינה.

ישראל מדורגת במדד המדינות הצפופות בעולם במקום ה-29 עם כ-434 נפש לקמ"ר אחד. עם זאת, נתון זה מתייחס לכל אוכלוסיית ישראל, כולל כ-497,000 תושבים יהודים ישראלים המתגוררים בפועל בשטחי C במחוז יהודה ושומרון שתוחמים 3,539 קמ"ר, אך אינו מחשיב את שטחי C כחלק מהשטחים לחישוב יחסי נפש לקמ"ר. עם זאת, על שטחי C מתגוררים גם ערבים פלסטינים, מספרם אינו מדויק וישנן הערכות שונות, בין כ-70,000 לכ-125,000 בשנים 2008–2012 לבין כ-80,000 ב-2017. כך שחישובי יחס נפש לקמ"ר של תושבי ישראל עלולים לנוע בהתאם לחישובים השונים.

היסטוריה ומגמות דמוגרפיות 
הרכב האוכלוסייה במדינת ישראל הושפע מגלי עלייה והגירה, מלחמות, ושינויי פיריון. עובדה זו הקשתה על חיזוי הנתונים הדמוגרפיים בה. הראשון שעסק בנושא באופן משמעותי הוא ההיסטוריון שמעון דובנוב, שחזה ב-1898, שבשנת 2000 יהיו בישראל כ-500,000 יהודים. האוכלוסייה היהודית הושפעה מגלי העלייה השונים. בשנת 1945, לפי הערכת מחלקת הסטטיסטיקה של הסוכנות היהודית, היו בארץ ישראל 592,000 יהודים, מתוכם כ-78% אשכנזים, כ-9% ספרדים, כ-5% תימנים וכ-8% מיתר עדות המזרח.

גם האוכלוסייה הערבית בארץ ישראל עברה שינויים. בתקופת המנדט הבריטי הייתה האוכלוסייה הערבית בתחומי ארץ ישראל בעלת הגידול המהיר ביותר במזרח התיכון, כאשר בסמוך ליישובים היהודיים נרשם גידול של עד 11% באוכלוסייה הערבית. בשנת 1948, הידלדלה האוכלוסייה הערבית כמעט לחלוטין עקב בריחה המונית של ערביי ישראל למדינות ערב, ובשנים שלאחר קום המדינה אפשרה ישראל לכ-200,000 ערבים לחזור להתיישב בתחומי מדינת ישראל. בשנים 1948–1967 חלה התמעטות מה באוכלוסיית יהודה ושומרון. בשנים 1967–1993, חל גידול חד באוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון. בשנת 1993, במסגרת הסכמי אוסלו, הובאו לישראל כ-50,000 ערבים, וייתכן שהיגרו לישראל עוד כ-400,000 ערבים, אשר לא התאזרחו, במסגרת מדיניות פתיחת הגבולות עם ירדן (על פי ארנון סופר). אוכלוסיית ערביי ישראל הושפעה אף היא: ישראל העניקה אזרחות לערבים שנישאו לאזרחים ישראלים, במסגרת איחוד משפחות. כמה מאות אלפי ערבים קיבלו אזרחות מאז 1967. בשנות ה-2000 והאינתיפאדה השנייה נרשם מאזן הגירה שלילי בקרב ערביי יהודה ושומרון, וחלה ירידה חדה בשיעור הילודה, בהתאם למגמה הכללית בקרב ערביי האזור מלבד רצועת עזה שבה שיעור הילודה נותר גבוה מאוד (66 אלף לידות בשנה).

על פי תחזיות דמוגרפיות שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על בסיס נתוני שנת 2015, צפויה אוכלוסיית ישראל להגיע בשנת 2065 לכ-20 מיליון תושבים.

ראו גם
 עיור בישראל
 מפקדי אוכלוסין בישראל
 מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל
 מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל
צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה

לקריאה נוספת
 .

קישורים חיצוניים 

 אלעד מלכא, 
 
 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - אוכלוסייה ודמוגרפיה
 
 הפורום לאוכלוסייה, סביבה וחברה העוסק בסוגיית גידול האוכלוסין בישראל
 דו"ח עתיד צפוף - ישראל 2050 של הפורום לאוכלוסייה, סביבה וחברה.
 אתר אנשים ישראל - המדריך לחברה הישראלית
 
 אוכלוסיית ישראל 1990–2009 (סטטיסטי-קל), הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
 ארנון סופר ויבגניה ביסטרוב, ישראל, דמוגרפיה בין השנים 2007-2020 – קתדרת חייקין לגיאואסטרטגיה, אוניברסיטת חיפה
 עוזי רבהון וגלעד מלאך, מגמות דמוגרפיות בישראל, מרכז מציל"ה, דצמבר 2009. (עדכון ל-2009  )
 יעקב פייטלסון, התהליכים הדמוגרפיים בארץ ישראל (1800-2013), באתר המכון לאסטרטגיה ציונית
 
 אם בישראל היו רק 100 אנשים , באתר כלכליסט, 22 באפריל 2015
 
 
  בישראל יש מיליון תושבים. טקס לפתיחת המיליון השני על סיפון האניה "ארצה". יומני כרמל דצמבר 1949. (התחלה 1:31)
  מאמרים של המכון לאסטרטגיה ציונית בנושאי דמוגרפיה. (התחלה 1:31)
 "חג המיליון הראשון לאוכלוסיית ישראל", כרזה בספרייה הלאומית, דצמבר 1949
 גידול אוכלוסיית ישראל, אתר אקו-ויקי

ביאורים

הערות שוליים

ישראל, דמוגרפיה של
ישראל: חברה
ישראל
ישראל לפי נושא