אלון מורה

אֵלוֹן מוֹרֶה היא התנחלות במתכונת של יישוב קהילתי דתי בגב ההר שבשומרון. היישוב סמוך לעיר שכם וצופה אל תל בלטה, אשר הוצע לזהותו עם שכם המקראית. היישוב שייך למועצה אזורית שומרון ולארגון יישובי אמנה. באלון מורה גרים כ-2,000 תושבים (נכון לשנת 2022).

הקמת אלון מורה לוותה במאבק ממושך של מייסדיה במשך כשבע שנים, עד לקבלת אישור מממשלת ישראל להקמת היישוב. במהלך שנים אלו התגבשה תנועת גוש אמונים, שריכזה את הפעילות האזרחית ליישוב יהודים בשטחי יהודה ושומרון וחבל עזה.

שם היישוב
היישוב נקרא על שם האתר המקראי אלון מורה הנזכר פעמיים בתנ"ך, בקרבת העיר שכם, הר עיבל והר גריזים:
 וכן: . שמה של גִּלְגָּל זו השתמר בח'רבת ג'לג'ול שבשיפולי הר גריזים.

שבת אלון מורה
בכל שנה, בשבת פרשת לך לך, מתקיימת באלון מורה שבת אירוח גדולה (בפרשה זו מוזכרת "אלון מורה" לראשונה בתורה). ראשיתה של מסורת זו בימי האינתיפאדה השנייה, בימים בהם רבו מקרי-ירי על צירי התנועה ביהודה ושומרון והתמעטו המבקרים באלון מורה.

גאוגרפיה 

אלון מורה ממוקמת על מורדותיו הדרומיים של רכס הר כביר, במרחק קילומטרים ספורים צפונית מזרחית לשכם. רכס הר כביר נמתח לאורך כחמישה ק"מ מדרום-מזרח לצפון-מערב. פסגתו המערבית מתנשאת לגובה של 792 מ' מעל פני הים. אלון מורה ממוקם מגובה 650 מ' ועד 750 מ' מעל פני הים. צפון היישוב נמצא על הר תלול ומתנשא כ-600 מטרים מעל סביבתו. שטחו המתוכנן של היישוב מגיע לכדי 4,000 דונם, חלקם מכוסים בחורש של עצי אורן.

ביישוב ישנם 2 בורות מים, וכן מערת נטיפים. בכניסה ליישוב נמצא המעיין עין כפיר אשר הוקם לזכרו של אבנר כפיר חזי, חייל צה"ל תושב אלון מורה, שנהרג בלבנון בדרך לבופור ב-19 במרץ 1997, בעת ששימש חובש קרבי.

למרגלות היישוב מצפון נמצאים עיינות בדן, הנזכרים עוד במקורות חז"ל, עמק תרצה ונחל תרצה, וכן הכביש הראשי שכם-בקעת הירדן המגיע לגשר אדם. זוהי "דרך מבוא השמש" ההיסטורית, שבה עברו, על פי המסורת, בני ישראל עם כניסתם לארץ בהנהגת יהושע, בדרכם לבנות מזבח בהר עיבל.

היסטוריה 
לאחר מלחמת ששת הימים הוקמו התנחלויות בחבלי הארץ השונים שנכבשו במלחמה לבד מבשומרון.

לאחר מלחמת יום הכיפורים, עם התגבשות גוש אמונים, הוקם גרעין אלון מורה על ידי מנחם פליקס ובני קצובר במטרה להקים התיישבות יהודית בשומרון ובפרט באזור שכם, העיר המאוכלסת ביותר בשומרון. הגרעין מנה בתחילתו כמה עשרות משפחות ומספר רווקים ורווקות. הגרעין ניהל מגעים רבים במטרה להקים יישוב במקומות שונים באזור שכם. לאחר שנתקלו בסירוב של הממשלה החלו בגרעין לקיים הפגנות התיישבות במספר נקודות, שפונו על ידי צה"ל. בעלייה השמינית, בתחנת הרכבת מסעודיה, בחנוכה ה'תשל"ו, ניתן לגרעין אישור על ידי ממשלת יצחק רבין, להתיישב במחנה "קדום", 11 ק"מ מערבה משכם, וכך הוקמה קדומים.

לאחר עליית הליכוד לשלטון ב-1977 הבטיח ראש הממשלה מנחם בגין . חברי גרעין אלון מורה לא הסתפקו בהתיישבות במחנה קדום ובקשו להקים עיר יהודית בגבעות הטרשיות ממזרח לשכם. לצורך כך נוהלו מגעים רבים עם גורמים בממשלה. בספטמבר 1978, בעקבות התחייבות של ראש הממשלה מנחם בגין לא להקים התנחלויות במשך שלושה חודשים, התיישבו מתנחלים מגוש אמונים באזור חווארה. בדצמבר 1978, לקראת תום שלושת החודשים, דרשו בגרעין אלון מורה להקים את היישוב ממזרח לשכם וב-31 בדצמבר 1978 יצאו במסע עצמאי להר חווארה. המסע נעצר בידי צה"ל והמשתתפים קיימו במקום שביתת שבת עד שיורשו להקים את ההתנחלות בהר חווארה. לאחר שמונה ימים הושגה הסכמה עם המתנחלים שהיישוב יוקם בעיתוי ובמקום שהממשלה תקבע, והמפגינים שבו לבתיהם. במאי 1979 נערך גרעין אלון מורה לחידוש המאבק, לאור ההתמהמהות בהקמת ההתנחלות ליד שכם. במחלקה להתיישבות ניסו לאתר אדמות מדינה או אדמות נפקדים שמתאימות להתנחלות, לאחר ששר הביטחון סירב להפקיע אדמות לשם כך. בעיתונות התפתח ויכוח על נחיצות ההפקעה, אל מול היתכנות הרכישה. בתחילת יוני 1979 בוצעה ההפקעה והיישוב הוקם. חלק מחברי הגרעין עברו לאתר אלון מורה המקורי (היום איתמר), וחלקם נשארו במחנה קדום שהפך ליישוב קדומים. בישיבת הקבינט הכריז בגין .

בעקבות עתירה לבג"ץ נגד שימוש בקרקעות המופקעות של "איתמר" לצורך הקמת התיישבות, פסק בית המשפט כי ההפקעה אינה חוקית והממשלה החליטה להעביר את היישוב אלון מורה למיקומו הנוכחי בהר כביר. מרבית המתנחלים הסכימו לעבור להר כביר ובסוף ינואר 1980 הועבר רוב הציוד של אלון מורה להר כביר. במקביל, פעלו המתנחלים והשר אריאל שרון לרכוש קרקעות באזור רוג'יב כדי לאפשר את המשך קיום ההתנחלות במקומה הנוכחי. אולם ארבע משפחות ועשרה רווקים סירבו להתפנות ואף הקימו במקום ישיבה עם הרב ישראל אריאל והם פונו בכוח בתחילת פברואר 1980. בשנת 1984 הוקמה ההתנחלות איתמר במקום.

מוסדות חינוך וקהילה 

מאז 2020 רב היישוב הוא הרב מרדכי וולנוב. קודם לכן מילא את התפקיד הרב אליקים לבנון.

ביישוב פועלים מעון לגילאי 0–3, גן לגילאי 3, שני גני-ילדים - לגילאי 4–5, תלמוד תורה נחלת צבי לבנים בכיתות א-ו, בית ספר נחלת צבי לבנות בכיתות א-ח, ישיבת הסדר ברכת יוסף בראשות רב היישוב הקודם, הרב אליקים לבנון וכן ישיבה תיכונית עם חטיבת ביניים אזורית, ספריה, אולם ספורט, בריכת שחיה הפועלת בימי הקיץ. ישנם 5 בתי כנסת, מועדון קשישים, תנועת נוער - אריאל.

מכון "חלקת השדה" פועל ביישוב משנת 1982. בקמפוס העומד לרשותו הוא מארח עד 200 בני נוער להשתלמויות בנושאי יהדות ואמונה ובנושאי ארץ ישראל. שמו ניתן לו מהאמור בספר בראשית: . המכון מתרכז בתחומים הבאים:
 "מדרשת טיולים" לאזור. אירוח במקום וסיורים בסביבה הקרובה. אגף הטיולים נסגר בינואר 2016 עקב חובות, מספר עובדים הועסקו ב"מדרשת שומרון" השייכת אף היא לאיגוד 'אשכולות'.
 השתלמות לבנות מסיימות אולפנה בנושאי כשרות בבית.

שכונות היישוב

היישוב מתפרס על פני שטח רב, ובנוי ממספר שכונות.
גבעת הברכה: השכונה הראשונה ביישוב, מכונה גם 'שכונה א'. בעבר התגוררו בה ותיקי ומייסדי היישוב, אך כיום האוכלוסייה מגוונת. בשכונה בית כנסת חדש ומקווה גברים. בשנים האחרונות (2018–2019) נבנית תחתיה שכונה חדשה בשם 'נוף הדגן', המונה כמה עשרות בתים.
הררי קדם: מכונה גם 'שכונה ב', והיא השנייה שנבנתה ביישוב בראשיתו. בשכונה שני בתי כנסת, אחד ספרדי ואחד תימני, גני ילדים, ויקב הבוטיק 'יקב כביר', המשלב מרכז מבקרים, מסעדה ויקב. בית הכנסת האשכנזי המרכזי בשכונה, רחמי תרצה - נוסד על שמה של תרצה פורת.
גבעות עולם: השכונה מונה כ-40 משפחות. מכונה גם בשם "אשדר" על שם החברה שבנתה אותה. שם השכונה (כמו גם שמה של 'הררי קדם') נלקח מן הברכה שנאמרה ליוסף: "וליוסף אמר... ומראש הררי קדם וממגד גבעות עולם" (ספר דברים לג,יג-יד), כיוון שהיישוב אלון מורה נמצא בנחלת שבט אפרים שהוא מבניו של יוסף.
רמי: שכונה שנבנתה מעל שכונה ב', במעלה הר כביר, ונקראה על שמי של רמי חבה, בן היישוב שנרצח על ידי מחבלים בהיותו בן שמונה, בשנת 1987.
 מצפה תרצה: ממוקמת במרומי היישוב, בנויה מבתים צמודי קרקע דו-משפחתיים. השכונה נקראת על שמה של תרצה פורת (נערה בת 14 תושבת היישוב, שנרצחה בכפר ביתא ב-1988), ועל שם עמק תרצה הפרוש למרגלות היישוב אלון מורה.
נווה עופרה: שכונה בת עשרים בניינים שנבנתה על גבעה בצדו המזרחי של היישוב. בשכונה ממוקמים הישיבה הגבוהה-הסדר 'ברכת יוסף', ישיבה תיכונית וחטיבה אזורית. כמו כן בשכונה ישנו בית כנסת ומקווה. השכונה נקראה על שם עפרה פליקס, בתו של הרב מנחם פליקס ממייסדי היישוב, שנרצחה בפיגוע.
צל הרים: שכונה בקצהו המערבי של היישוב, למרגלות פסגת הר כביר. מקור השם מביטוי שהוזכר בספר שופטים סביב מאורעות שקרו באזור שכם: "וַיַּרְא-גַּעַל אֶת-הָעָם וַיֹּאמֶר אֶל-זְבֻל: הִנֵּה-עָם יוֹרֵד מֵרָאשֵׁי הֶהָרִים. וַיֹּאמֶר אֵלָיו זְבֻל: אֵת צֵל הֶהָרִים אַתָּה רֹאֶה כַּאֲנָשִׁים." ().
פסגת צל הרים: שכונה חדשה מ-2021 שכל התושבים מהישוב

בנוסף, ליישוב משתייכות שלוש גבעות:
פורת יוסף (חוות סקאלי): חוות סקאלי הוקמה על ידי יצחק סקלי כ-4 ק"מ מזרחית לאלון מורה על רכס הר כביר, בגובה 792 מטר מעל פני הים. הגבעה נקראת על שמו של פורת יוסף כהן, שהתגורר בה ונפטר בהיותו בן ארבע בשנת 2009. בחווה גרות מספר משפחות בבתי עץ, בתי אבן ומבנים ניידים. הגבעה היא חווה חקלאית ותושביה מתפרנסים מעיסוק בבניה, מעדר הכבשים שברשותם וממקצועות חופשיים אחרים.
חוות השקדים: בגבעה מתגוררות מספר משפחות, ובה משק חקלאי הכולל גידול צאן ובקר, גפנים ויקב נחלה.
נחלת יוסף: הגבעה סמוכה לחוות השקדים, ומתגוררות בה כ-10 משפחות. שתי הגבעות צופות על עמק הדגן, ונמצאות בין היישוב לחוות סקלי, על מורדות הרכס הדרומיים.
מרום שמואל: גבעה הנמצאת קרוב לפורת יוסף

אתרי תיירות וטבע 

 הר כביר: מצפון לאלון מורה. על ההר נמצאו שרידי חקלאות קדומה: בורות מים, גתות ובורות סיד. בפסגת הר כביר ממוקם מבנה מקודש קדום (ולא קבר) לזכרו של השיח' בילאל אבן רבאח. במרומי הר כביר, הוקם בסיוע הקק"ל "מצפה לונץ" ע"ש תת-אלוף במילואים יוסף לונץ, מושל שכם בעבר, שהיה ידיד ההתיישבות וידיד גרעין אלון מורה. במצפה לונץ מרפסות לכל רוחות השמים עם לוחות הסברים, מהם ניתן להשקיף על הגלעד, בקעת הירדן וצפון הארץ עד הר החרמון, במערב הרי השומרון ומדרום הרי בנימין עד להר בעל חצור.
 מצפה אילן: בצדו הדרומי של היישוב, מאחורי הישיבה, הוקם בה'תשס"ז "מצפה אילן" על שם , שנהרג במלחמת לבנון השנייה. המצפה משקיף על כל צפון השומרון ועמק יזרעאל, והותקנו בו שביל גישה נוח עם פנסי תאורה, ספסלי נדנדה ושולחנות פיקניק.
 יער אורות: חורשת אורנים וצמחייה פראית הממוקמת בקצה היישוב. במקום שולחנות לפיקניק. האתר נקרא על שמו של אורי בר-און.
 עין כפיר: למרגלות היישוב נמצא עין כפיר (עין אל-כבירה). המעיין, על שם החייל , בן היישוב שנהרג בלבנון, שופץ בשנת 2010 ונבנתה בריכה בעומק של כשני מטר ולצידה בריכת שכשוך.
 מצפה בניו: מצפה מדרום ליישוב שהוקם לזכרו של בן יוסף לבנת שנרצח בקבר יוסף.
 יקב כביר: יקב בוטיק.
 יקב נחלה - יקב בוטיק.

פיגועי טרור
היישוב אלון מורה סבל במהלך השנים ממספר אירועי טרור שגבו גם קרבנות בנפש:
ב-20 במאי 1987, כ"א באייר תשמ"ז, נחטף הילד רמי חבה בן השמונה כשנסע באופניו ליד בתי היישוב על ידי מחבלים שרוצצו את ראשו באבנים והטמינו את גופתו במערה הסמוכה ליישוב. ליד מערה זו ניצבת כיום אנדרטה לזכרו.
ב-6 באפריל 1988, חול המועד פסח תשמ"ח, יצאה קבוצה של כ־20 נערים מאלון מורה בליווי של שני מבוגרים חמושים לטיול באזור הכפר הפלסטיני ביתא. במהלך הטיול הקיפו אותם מאות פלסטינים תושבי הכפרים באזור, ואילצו אותם להיכנס לתוך הכפר ביתא. הם תקפו אותם באבנים, וכהתגוננות ירה מלווה הטיול והרג נער פלסטיני. לאחר שפלסטינית זרקה על ראשו אבן כבדה, המאבטח פלט כדור ופגע בתרצה פורת, שהייתה לאזרחית הישראלית הראשונה שנהרגה באינתיפאדה הראשונה ביהודה ושומרון. המאבטח נפצע קשה בראשו והיה מוגדר כצמח תקופה ארוכה.
ב-7 באוקטובר 2000, שבת שובה, ח' בתשרי תשס"א, יצא הרב הלל ליברמן מביתו ביישוב בהליכה לכיוון קבר יוסף שבשכם, שננטש על ידי צה"ל באותו בוקר לאחר שבוע של התקפות פלסטיניות על מתחם הקבר במסגרת אירועי האינתיפאדה השנייה. בדרכו לשם הוא נרצח על ידי פלסטינים, וגופתו נמצאה רק כעבור ארבעה ימים.

ב-28 במרץ 2002, מוצאי יום טוב ראשון של פסח תשס"ב, חדר מחבל לביתה של משפחת גביש ביישוב, ירה והרג את ההורים דוד ורחל, את הסב יצחק קנר ואת הבן רס"ן אברהם גביש, שהיה קצין בסיירת מטכ"ל. מאוחר יותר באותו לילה חדר מחבל גם לחוות סקאלי הסמוכה, וברח לאחר חילופי אש בינו לבין תושבי החווה. בעקבות פיגועים רבים שהיו בישראל באותו חודש, שכונה מרץ השחור, החליטה ממשלת ישראל באותו לילה על יציאה למבצע חומת מגן.

קישורים חיצוניים

 אתר האינטרנט של היישוב אלון מורה
סיפור מקומי אלון מורה - ארכיון קהילתי מבוסס ציר זמן
 מסלול טיול ביישוב - באתר הטיולים "טבע ונופים בישראל".
 אתר האינטרנט של הישיבה התיכונית באלון מורה
 
 אלון מורה - באתר המועצה האזורית שומרון
 33 שנים לבג"ץ אלון מורה: פרסום תעודות באתר ארכיון המדינה
 אלון מורה האתר הקהילתי
 
 דו"ח של "בצלם" על השפעת אלון מורה על הכפרים הפלסטינים השכנים

הערות שוליים

יישובים שהוקמו ב-1980
ישראל: יישובים קהילתיים