תוכנית תלפיות

תוכנית תלפיות היא מסלול עילית ותוכנית שירות בצה"ל אשר מטרתו המרכזית היא גיוס צעירים וצעירות מוכשרים ומצטיינים למערכת הביטחון, והכשרתם לעיסוק בתפקידים מרכזיים במערכי המחקר והפיתוח (מו"פ) הביטחוניים, באמצעות לימודים לתואר ראשון בפיזיקה, במתמטיקה או במדעי המחשב (וכן שילובים שלהם). בנוסף לכך, נועדה התוכנית ליצור פוטנציאל לעתודת המנהיגות הטכנולוגית לקהילת המו"פ הביטחוני. התוכנית נוסדה בשנת 1979 כחלק מלקחי מלחמת יום הכיפורים. מסלול השירות בתוכנית הוא בן תשע שנים, הכולל כ-36 חודשי הכשרה (רובם בזמן שירות החובה) ולאחר מכן תפקידים ביחידות המו"פ השונות. בוגרי המסלול מכונים תלפיונים.

השם תלפיות נובע מספר  "כְּמִגְדַּל דָּוִיד צַוָּארֵךְ בָּנוּי לְתַלְפִּיּוֹת".

הקמת התוכנית 
יוזמי ההקמה של תוכנית תלפיות היו הפיזיקאים פרופסור פליקס דותן ופרופסור שאול יציב מהאוניברסיטה העברית בירושלים. השניים ניסחו מסמך לאחר מלחמת יום הכיפורים, בנובמבר 1974, שכותרתו "הצעה להקמת מכון לפיתוח נשק חדש", הידוע כיום כ"מסמך הייזום" של תוכנית תלפיות. הצעתם המקורית הייתה להקנות למתגייסים מחוננים תואר אקדמי בפיזיקה ובמתמטיקה תוך שנתיים, ולאחר מכן לחשוף אותם במהירות לצורכי הצבא באופן בלתי אמצעי.

מספר חודשים לאחר כתיבתו והפצתו של המסמך התכנס דיון מיוחד בנושא ביולי 1975 בראשותו של אחד המדענים המובילים בישראל, פרופ' יובל נאמן. בדיון נכחו נציגים ממשרד הביטחון, מהצבא, מהאקדמיה הישראלית, מהתעשייה הביטחונית, ממערכת החינוך ומציעי התוכנית המקורית. בשנים לאחר מכן, התוכנית עברה מספר שינויים מהותיים, במסגרתם שונה רעיון התוכנית מהקמת מכון לפיתוח נשק חדשני, לתוכנית הכשרה של צעירים המאפשרת להם תרומה משמעותית וארוכת שנים לביטחון מדינת ישראל, דרך מסגרת צבאית המאפשרת למידה מעמיקה של נושאים טכנולוגיים שונים, ופיתוח מיומנויות הובלה והשפעה בשירות הקבע. ההצעה הוצגה בפני הרמטכ"ל רפאל איתן, על ידי ראש מו"פ באותה תקופה, אהרן בית-הלחמי, ובמרץ 1979 הוא הורה לממש אותה.

הוחלט שהתוכנית תתקיים תחת חסות חיל האוויר, ותאוכלס במסגרת "המכון ללימודי המשך" (לימים בית הספר לפיקוד ומנהיגות של חיל האוויר). בנוסף הוחלט שהאוניברסיטה העברית תיתן חסות ותאמץ את התוכנית, תוך שהיא מסכימה להתגמש לגבי אופי הלימודים, למעט אורכם; האוניברסיטה לא הסכימה לצמצם את החומר הנלמד לפרק זמן קצר שבו לטענתה, לא ניתן להעביר חומר רב ומסובך כל כך.

התוכנית יצאה לפועל כבר באותה השנה, לאחר מיונים מסננים אותם עברו עשרים ושישה נערים, שהתחילו את הכשרתם באוגוסט 1979. רק מאוחר יותר, במחזור ו' של התוכנית, התחילו לשתף גם נערות בתוכנית, באופן שוויוני.

כיום, את התוכנית מוביל מפא"ת (המנהל לפיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית), והיא מבוצעת בבסיס של חיל האוויר בירושלים.

ב-2004 הוקמה "תוכנית חבצלות", תוכנית הדגל של חיל המודיעין, על בסיס מבנה ההכשרה של תלפיות.

עיקרי התוכנית 
במהלך ההכשרה משלימים הצוערים תואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים. התואר כולל תוכנית לימודים בהיקף מצומצם בפיזיקה ובמתמטיקה, ובנוסף על כל צוער להרחיב להיקף מלא לפחות אחד מהתארים בפיזיקה, במתמטיקה או במדעי המחשב. בנוסף ללימודים האקדמיים עוברים הצוערים הכשרות צבאיות וטכנולוגיות שונות, ביניהן סייבר, מודיעין, חקר ביצועים וכדומה. בסיום ההכשרה, שהיא הארוכה ביותר בצה"ל ואורכה 36 חודשים, מקבלים הצוערים דרגת סגן ותואר בוגר מהאוניברסיטה העברית ומשתלבים בהתאם לזיקתם ביחידות מחקר ופיתוח בצה"ל ובתעשיות הביטחוניות, או כלוחמים בשירות קרבי.

השירות הראשוני במסגרת התוכנית אורך שלוש שנים בהן הצוערים עוברים את ההכשרה, כל זאת במהלך שירות החובה, ולאחר מכן שש שנים בשירות קבע (בסה"כ מסלול השירות בתוכנית הוא בן תשע שנים). תוכנית תלפיות מיועדת למלש"בים (מועמדים לשירות ביטחון), אשר עומדים לסיים או סיימו את כיתה י"ב. מקומם של תלמידים אשר התקבלו לתוכנית ומעוניינים לצאת לשנת שירות, מכינה קדם-צבאית, ישיבה וכדומה, נשמר למחזור הבא של התוכנית.

מיונים והכשרה

התאמה לתוכנית תלפיות 
התאמה לתוכנית תלפיות מוערכת ונבחנת במספר היבטים – התעניינות וזיקה לתחומים המדעיים והטכנולוגיים, כאשר כישרון וידע בנושאים הללו הן דרישות הכרחיות מהמועמדים. כמו כן נדרשים הישגים לימודיים גבוהים מוכחים מן המועמדים. בנוסף לזאת, גם להיבטים אישיותיים ישנה חשיבות; בוגרי תלפיות אינם מיועדים להיות "מדענים במגדל שן" אלא להשתלב בצוותים, לעבוד תוך מגע רצוף עם גורמים רבים, ובהמשך מסלולם המקצועי אף לקחת חלק בהובלה ובמנהיגות של המחקר והפיתוח הביטחוניים. בהתאם לכך, נדרשות תכונות כגון יכולת להשתלב בעבודת צוות, פוטנציאל ויכולת להוביל ולהנהיג, יכולת להבחין בין טפל לעיקר, קבלת החלטות ועוד. מעבר לכך, דרושים מוטיבציה ורצון לתרום במסגרת מערכת הביטחון.

תהליך המיון לתוכנית תלפיות נבנה באופן שייתן מענה הולם למתואר לעיל. התהליך אורך מספר חודשים ומתקיים במהלך כיתה י"ב, בחודשים ספטמבר–מאי.

תהליך המיון לתוכנית תלפיות 
לאחר ביצוע מבדקי הצו הראשון, מתבצע איסוף נתונים לגבי מועמדים מתאימים, שיעמדו בדרישות.

מועמדים שנבחרו יוזמנו ליום מבחנים מדעיים ופסיכוטכניים. המלשבי"ם שעברו את שלב זה, מוזמנים לסדרת מיון בת יומיים שבה יבחנו במבחנים מקצועיים, קבוצתיים ואישיותיים. לאחר מכן, אלה שנמצאו מתאימים יזומנו למבדקי קצונה וראיונות אישיים שהם השלב הסופי בתהליך המיון. בסופו של התהליך מתקבלים כ-70 - 80 מלשב"ים לתוכנית.

במהלך התקדמות תהליך המיון מבוצעת הסברה ונמסרים נתונים למועמדים אודות התוכנית.

הכשרה ותקופת שירות 

ההכשרה במסגרת תוכנית תלפיות נמשכת כ-36 חודשים. היא משלבת פרקי לימוד אקדמיים לצד תכנים ואימונים צבאיים. תקופות הלימוד חופפות פחות או יותר את הסמסטרים האוניברסיטאיים הרגילים. יתרת הזמן מנוצלת לביצוע הכשרות טכנולוגיות וצבאיות מגוונות.

ההכשרה בתוכנית מבוססת על מודל "דמות הבוגר", על פיו בוגר תלפיות נדרש להיות מנהיג ביטחוני-טכנולוגי. המודל מבוסס על שלושה צירי הכשרה: הראשון הוא ציר המנהיגות, שמהותו פיתוח יכולות הנהגה והובלה בנוסף ליכולות עבודה בצוות על מנת מימוש יעדים מבוקשים. הצוערים חווים ציר זה דרך התנסויות בהובלת פרויקטים ויוזמות, ודרך הרצאות וסדנאות שמועברות על ידי מרצים חיצוניים. הציר השני הוא הציר הערכי, המושתת על ערכי צה"ל וחיל האוויר ועל ערכי האתיקה של המחקר המדעי; במהלך ההכשרה מעודדים את הצוערים לפתח זהות ערכית שמגדירה את סט התכונות עליהם הם מסתמכים בקבלת החלטות. הציר השלישי הוא הציר המקצועי, המורכב משלושה מרכיבים: בסיס ידע רחב, יכולת ניתוח ומימוש פתרונות, וראייה מערכתית. הצוערים עוברים סדנאות מקצועיות, שומעים הרצאות שמטרתן הרחבת הידע, ונדרשים להתמודד עם בעיות המדמות תרחישים שהם עלולים להתמודד איתם בקבע.

דרך שלושת הצירים מורכבת ההכשרה האישיותית ששמה דגש על מצוינות בשלל רבדים ולא רק אקדמית.

ההכשרות הצבאיות נחלקות להכשרות כלליות כגון טירונות וקורס קצינים, ולהכשרות ייחודיות לתלפיות - סדרות אימונים בנות מספר שבועות ברוב חילות צה"ל, המורכבות מאימונים, סיורים והרצאות בכירים אודות כל חיל - תפקידיו, מערכות הלחימה שלו, תהליכי פיתוח המתבצעים בו ועוד.

המתקבלים לתוכנית עוברים בקיץ לפני תחילת הלימודים סדרת טרום טירונות. לאחר-מכן מגיעים הצוערים לטירונות קרבית בבסיס האימונים של חטיבת הצנחנים (בה עוברים הכשרת רובאי 04). עם תחילת הלימודים משתכנים התלפיונים בבית הספר לפיקוד ומנהיגות של חיל האוויר הממוקם בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית.

מעבר לקורסים הרגילים, הנלמדים באוניברסיטה, משתתפים התלפיונים בקורסים סגורים המיועדים להם בלבד. יתר על-כן, מבצעים מטלות שונות בבסיס ומשתתפים בפעילויות חברתיות שונות. בנוסף, התלפיונים מבצעים פרויקטים לאורך השנים, ואף ממלאים תפקידים כסגל התוכנית בשנה השלישית.

הפרויקטים שמבצעים התלפיונים כוללים פיתוחים טכנולוגיים, כאשר הפרויקט המרכזי הוא פרויקט מגדל־דוד המתקיים בשנה השנייה של ההכשרה. מגדל־דוד הוא מיזם חברתי טכנולוגי שמובילה תוכנית תלפיות, מטרתו היא לתת לצוערי תלפיות להתנסות עם פרויקטים בעולם האמיתי, שמבוססים על צרכים של עמותות ומשרדים ממשלתיים, משרד הביטחון וגופים צבאיים, לפרויקט אין מטרות רווח.

הפרויקט הוקם לפני כשלוש שנים, על פי רעיונות והצעות שעלו מבוגרי התוכנית. במהלך הפרויקט הצוערים עובדים בזוגות או בשלשות, הם מקבלים את הצורך עליו הם צריכים לענות מאחד מהגופים שהוזכרו קודם לכן ולאחר מכן מקבלים יד חופשית להתמודדות עצמאית על מנת למצוא פתרון ויצירת תוצר. לאחר כמה חודשים של עבודה עצמאית הם מגייסים חברי צוות שיעבדו תחתיהם על הפרויקט. חברי הצוותים הם תלמידי תיכון או אוניברסיטה המשתתפים בתוכניות מצוינות, או צוערי תלפיות בשנתם הראשונה אם מדובר בפרויקטים פנים-צה"ליים. לאחר עבודה אינטנסיבית של כ-8 חודשים, הם מגישים את התוצר הסופי לגוף שהעלה את הבעיה איתו היו בקשר לאורך כל התהליך, ומבצעים עמו הטמעה של הפרויקט על מנת לפתור את הבעיה.

מבין התכנים שצוערי תלפיות עוברים:
 בשנה הראשונה - סדרות זרוע היבשה - הכוללות לדוגמה סדרת חיל ההנדסה הקרבית, סדרת חיל התותחנים, וסדרת שריון בה מתנסים הצוערים בנהיגה או ירי בטנק מרכבה. בנוסף, הצוערים יוצאים לקורס קצינים בבה"ד 1 במגמות נחשון או להב.
 בשנה השנייה - סדרת זרועות וטכנולוגיות הכוללות לדוגמה סדרת חיל אוויר, סדרת חיל ים, סדרת אמ"ן וביקורים ביחידות נוספות במערכת הביטחון.
 בשנה השלישית - הצוערים נמנים עם סגל התוכנית, וממלאים תפקידים שונים בתוכנית, ביניהם פיקוד על צוערי השנה הראשונה והשנייה. בסוף השנה מתקיים טקס סיום בו הבוגרים מקבלים דרגת סגן וסיכת תלפיות.

נשירה מהמסלול 
נשירה מהמסלול מתבצעת באמצעות ועדת היגוי המתכנסת בין שלוש לארבע פעמים במהלך השנתיים הראשונות של ההכשרה, ומוסמכת להפסיק את הכשרתם של צוערים על רקע מקצועי, אישיותי או ערכי. צוערים שהודחו או פרשו מהתוכנית משלימים את שירותם בתפקידים מגוונים במערכת הביטחון, ולעיתים נדרשים להמשיך בשירות קבע בהתאם לזמן עזיבת התוכנית, זאת על פי חוזה ההצטרפות לתוכנית עליו חתמו טרם הגיוס.

בוגרים מפורסמים (תלפיונים) 
 ויקטור ויסליב, יזם וחתן פרס ביטחון ישראל.
 תא"ל (מיל')יורם חמו, לשעבר מפקד מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית.
 אילון לינדנשטראוס, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטה העברית. זוכה מדליית פילדס לשנת 2010.
 אריאל מייסלוס, ממייסדי ונשיא Passave, ממייסדי ונשיא אנוביט ומייסד ומנכ"ל Stratoscale.
 רון מילוא - פרופסור לביולוגיה במכון ויצמן למדע ויושב ראש הוועד המנהל של האקדמיה הצעירה הישראלית.
 אלי מינץ, שמחון פייגלר ואמיר נתן, מקימי קומפיוג'ן.
 אביתר מתניה, פרופסור לממשל וראש התוכנית ללימודי ביטחון באוניברסיטת תל אביב, המקים וראש מערך הסייבר הלאומי לשעבר, הוגה תוכנית חבצלות.
 מריוס נכט, ממקימי צ'ק פוינט.
 יואב פרוינד, מדען מחשב ישראלי ופרופסור בפקולטה למדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. זוכה פרס גדל לשנת 2003.
 אריק צ'רניאק, טייס קרב ואחד ממקימי Metacafe וסופרסוניק שנרכשה על ידי איירון סורס.
 אסף רפפורט ועמי לוטבאק, ממקימי חברת אבטחת הענן אדאלום.
 תא"ל (מיל') אופיר שהם, ראש מפא"ת לשעבר.

ראו גם 
 תוכנית פסגות
 תוכנית ארזים
 תוכנית חבצלות
 צוערים לשירות המדינה

לקריאה נוספת 
 Gewirtz, Jason. Israel's Edge: The Story of The IDF's Most Elite Unit - Talpiot. Gefen Publishing House, 2016
 נגל, י', תא"ל (מיל'), סגן מדעי לראש מפא"ת וד"ר מתניה, א', ראש תחום תלפיות ופסגות. (2009). "תוכנית תלפיות". מפעלי דפוס כתר.

קישורים חיצוניים 

תוכנית תלפיות, באתר משרד הביטחון
פרוטוקול ישיבה בכנסת בה הוצג פרויקט של צוערי התוכנית אשר פותח במסגרת קורס במסלול (עמוד 16)

בתקשורת

הערות שוליים 

מסלולי הכשרה בצה"ל
חיל האוויר הישראלי
האוניברסיטה העברית בירושלים: תוכניות מצטיינים
מפא"ת