יהודה לייב הלוי אשלג

הרב יהודה לייב הלוי אשלג (ה' בתשרי ה'תרמ"ה, 24 בספטמבר 1884 – י' בתשרי ה'תשט"ו, 7 באוקטובר 1954) היה אדמו"ר ומקובל שעסק בפירוש ובהפצה של תורת הקבלה. מכונה "בעל הסולם" על שם פירוש הסולם שחיבר לספר הזוהר ועוד הרבה ספרים. זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית לשנת תשי"ג. מספר חצרות חסידיות הולכות בדרכו.

תולדות חייו
נולד בלוקוב שבפולין (אז באימפריה הרוסית). למד בישיבת גור בוורשה והיה תלמידו של רבי מאיר שלום רבינוביץ, האדמו"ר מקלושין. תשוקתו ללימוד חכמת הקבלה החלה עוד בצעירותו, במכתב לאברהם מנדל בראונשטיין, שפורסם בספר הזוהר עם פירוש הסולם תשט"ו, כתב אשלג כי מורה אלמוני לימד אותו קבלה עוד טרם עלייתו לארץ ישראל. מסופר שהיה מחביא דפי זוהר וכתבי האר"י בתוך דפי הגמרא. לאחר פטירת רבו היה לתלמידו של בנו הרב יהושע מפוריסוב. נסע גם (יחד עם רבו האחרון) לאדמו"ר מבעלז רבי יששכר דוב. בגיל 19 נישא לרבקה רויזא, בת דודו הרב מאיר יוסף אברמוביץ, חסיד גור שהתגורר בפוריסוב.

לאחר תקופת מגורים קצרה על שולחן חותנו בפוריסוב עקר לוורשה, שם הוסמך לרבנות ושימש כדיין וכמורה-צדק במשך שש עשרה שנה. במהלך תקופה זו פגש במקובל נסתר שעבד לפרנסתו כסוחר. הרב אשלג מכנהו בכתביו "מורי הקדוש זצ"ל". מרבו זה למד את חכמת הקבלה, ואף היה נוכח בפטירתו.

לאחר פטירת מורו עלה לארץ ישראל עם רעייתו בט"ז בתשרי תרפ"ב-1921 והתיישב בעיר העתיקה בירושלים, שם למד בישיבת חיי עולם. בישיבה החלו להיאסף סביבו אברכים לשיעורים בקבלה.

בארץ ישראל התפרנס תחילה מעיבוד עורות לסת"ם ובייצור סבון, באמצעות מכונה שהביא עמו מפולין. לאחר זמן קצר מינהו הרב זוננפלד, מטעם העדה החרדית לרבה של גבעת שאול,  שהייתה אז פרבר בשערי ירושלים.

בשנים 1926–1928 שהה בלונדון שם חיבר את חיבורו המקיף "תלמוד עשר הספירות" (פנים מאירות ופנים מסבירות) על הספר "עץ חיים". וחלק מפירוש הסולם.

הרב אשלג הלחין ניגונים על מזמורי תהלים, זמירות שבת ותפילות הימים הנוראים. בין היתר הלחין את "למנצח על שושנים", (תהלים פרק מה) - לחן של כ-20 דקות, אסדר לסעודתא, ואזמר בשבחין

הרב אשלג נפטר ביום הכיפורים ה'תשט"ו (1954) ונקבר בהר המנוחות בירושלים.

על פי עדות נכדו, הרב שמחה אשלג, עוד מימי מלחמת העולם הראשונה הוא זעק רבות על חורבן העולם הממשמש ובא. בשנות השלושים הוא התריע על כך בקול גדול. בכתביו משנת תרצ"ג-1933 מצוי המשפט "כבר זעקתי על קץ העולם". הוא הכריז על הצורך בלימוד ספר הזוהר בישיבות פולין, ולשם כך אף נפגש עם רבנים ואדמו"רים, בבקשה שייסדו סדרי לימוד בזוהר בישיבותיהם, אך הם לא שעו לבקשותיו. הוא ראה באגואיזם המתפשט בעולם סכנה גדולה, שבסופו של תהליך יוביל למשטר נאציסטי שעלול להחריב את כלל האנושות.

יחסו לארץ ישראל ולמדינת ישראל
בעל הסולם יחס חשיבות לעלייה לארץ ישראל. אחרי הצהרת בלפור הכריז שזה סימן משמיים שחובה לעלות לארץ ישראל. הוא טען כי "נותנים זמן מן השמיים - עשרים שנה כדי לעלות לארץ ישראל". ייסד קבוצה סודית של שלוש מאות משפחות אמידות בפולין כדי לעודד עלייה לארץ ישראל. משהתגלה הדבר מיד קמו לו מתנגדים מקרב הציבור החרדי שיחסו לו מניעים ציוניים. בעקבות זאת התבטלה הקבוצה.
בעת הכרזת העצמאות אמר: "אכן הרגשתי מעט יום טוב". אמר שיסודו של יישוב יהודי בארץ ישראל לא יתבטל עד ביאת המשיח, עם זאת כתב שהגאולה הגיע מצד הבורא לעם ישראל כמתנה, ואנו לא קבלנו אותו . "כל זמן שאין בן ישראל מסוגל לדת ישראל, עדיין ארצינו שבויה בידי הנכרים". במאמר "וזאת ליהודה" כתב שרבים בועטים בגאולה ויורדים מהארץ משום שאינם יודעים את משמעותה האמיתית. עוד הוסיף שזכינו להתפשטות ספר הזוהר וגאולת הארץ מידי הנכרים מצד האלוהים, ואנו עדיין זקוקים להשתלם בלימוד והבנת ספר הזוהר כדי שתגיע הגאולה השלימה.

פעולתו הציבורית 
בעל הסולם פעל לקידום רעיונותיו ונפגש לשם כך עם ראשי היישוב, עם מנהיגי תנועות הפועלים ועם אישי ציבור, ובהם דוד בן-גוריון, זלמן שזר, משה שרת, חיים ארלוזורוב, מאיר יערי, יעקב חזן, דב סדן וחיים נחמן ביאליק.

בן-גוריון כתב כי נפגש עם אשלג "הרבה פעמים": "אני רציתי לדבר איתו על קבלה, והוא איתי על סוציאליזם".

במאמרו "שלושה ביקורים ומה שביניהם" סיפר דב סדן: .

הגותו

אגואיזם ואלטרואיזם
עיקר תורתו של בעל הסולם סובבת על עניין האגואיזם והאלטרואיזם או "הרצון לקבל" ו"הרצון להשפיע". לדבריו, מטרתו של האדם בחייו היא להפוך את עצמו מאגואיסט לאלטרואיסט. תפיסה זו עולה בקנה אחד עם התפיסות הקומוניסטיות האלטרואיסטיות שלו. עם זאת, הוא הדגיש שהרצון לתת צריך להיות "לשם השם יתברך", ולא למטרה אנושית. לכן כתב בשנת 1933 שברית המועצות מתקשה לדאוג לרווחתם הכלכלית של אזרחיה ואף צפה את נפילתה.

חזונו לחברה העתידית כולל מציאות אלטרואיסטית התנדבותית, שתצמח מתוך תהליך חברתי כולל שייצור מבנה חברתי שיתופי על בסיס השפעה-לזולת.

השפעת החברה
לרב אשלג תפיסה קיצונית אודות הבחירה החופשית. לדבריו, לאדם אין כלל בחירה חופשית מלבד בבחירת ההשפעה החברתית שאליה ייחשף.

עשה לך רב
בלי רב מקובל בעל השגה רוחנית אי אפשר להתקדם לרוחניות:

צורה חדשה ללימוד הקבלה
הרב אשלג ראה חשיבות רבה בהנגשת לימוד הקבלה לציבור ופעל לכך באמצעות כתיבת ספריו העיקריים: פירוש הסולם וספר תלמוד עשר הספירות.
הרב אשלג מסביר בהקדמתו לתלמוד עשר הספירות כי החשש העיקרי שראו חכמים בהפצת חוכמת הקבלה היה חשש ההגשמה, שבו עוברים על איסור של "לא תעשה לך פסל וכל תמונה". על כן האריך בביאוריו באופן השולל הגשמה של זמן ומקום בעניינים רוחניים.

במאמר "עת לעשות" הוא מתבטא בתקיפות על מצב הדור, ועל כך שאנשים לא הגונים חיבלו בחכמת הקבלה. הוא מוסיף ואומר שלא שינה ולא הוסיף על דברי האר"י כקוצו של יו"ד, אלא כל מטרתו לתת פנים חדשות לעבודת ה' ולתיקון ישראל וכלל האנושות.

ממשיכי דרכו

הרב אשלג לא הורה על ממשיך רשמי שלו ולאחר פטירתו תלמידיו לא התיימרו לתפוס את מקומו אלא רק עסקו בהפצת חכמת הקבלה בקרב העם, כפי שביקשם.

בין תלמידיו וממשיכי דרכו בלימוד ובהפצת הקבלה:
 בנו הרב ברוך שלום אשלג, אדמו"ר בבני ברק
 בנו הרב שלמה בנימין אשלג, אדמו"ר בבני ברק
 נכדו הרב מאיר יוסף ויצמן, מרבני חסידות גור וראשי ישיבת המקובלים שער השמים בירושלים, פוסק הלכה בירושלים
 הרב יהודה צבי ברנדויין (מקובל), גיסו של בעל הסולם והאדמו"ר מסטרטין,
 הרב משה יאיר וינשטוק - מחברם של כשמונים ספרים בתורת הנגלה והנסתר.
 הרב דוד מינצברג היה מנהיג קהילה של תלמידי הרב אשלג, מבני היישוב הישן.
 הרב משה ברוך למברגר - שהיה גם משמשו של בעל הסולם.
 הרב בנימין סינקובסקי - מחבר ספר "יד בנימין" מאמרים ששמע מרבו בעל הסולם.
 תלמידו הרב יוסף וינשטוק - מחבר ספר "וילקט יוסף".
 נכדו הרב יהודה לייב אשלג אדמו"ר בבני ברק. מחבר ספרי "בני היכלא" ועריכה לפירוש הסולם.
 אחיינו הרב מרדכי שיינברגר רב קהילת אור הגנוז. מחבר פירוש מעלות הסולם על תיקוני הזוהר.
 נכדו הרב יעקב משה שמואל גרנירר אדמו"ר בבני ברק, מחבר קיצור תלמוד עשר הספירות. וספרי המאמרים בדרכו של בעל הסולם.
 הרב דניאל חיים אלתר, בן האדמו"ר בעל הפני מנחם מגור וראש ישיבת פני מנחם בירושלים.
 הרב יהודה מאיר ליזרוביץ, תלמיד הרב"ש, השאיר אחריו כתבים רבים בקבלת בעל הסולם.
 הרב אברהם מרדכי גוטליב, תלמיד הרב"ש, אדמו"ר בקריית יערים טלז-סטון, חיבר עשרות ספרים בתורת בעל הסולם.
 נכדו הרב שמואל אשלג, בן הרב"ש, היה אדמו"ר בבני ברק, בעל ה"ברכת שמואל".
 נכדו הרב שמחה אברהם אשלג, בן הרש"ב, אדמו"ר בבני ברק.
 הרב אברהם ברנדווין, היה אדמו"ר מסטערטין בעיר העתיקה בירושלים, חיבר מספר ספרים בתורת בעל הסולם.
 נכדו הרב יחזקאל יוסף אשלג, בן הרב"ש. היה אדמו"ר בבני ברק, מחבר הספרים "יסוד יוסף".

חיבוריו 
שני חיבוריו העיקריים הם:
 תלמוד עשר הספירות - פירוש על קטעים נבחרים בכתבי האר"י. המהדורה הראשונה, שכללה 16 כרכים, יצאה לאור החל משנת תרצ"ז (1937).
 פירוש הסולם על ספר הזוהר (18 כרכים, יצאו לאור בין השנים תש"ה–תשי"ג (1945–1953)). הספר כולל את ההקדמות: מבוא לספר הזוהר, הקדמה לספר הזוהר, פתיחה לחוכמת הקבלה ופתיחה לפירוש הסולם.
חיבורים נוספים:
 פנים מאירות ופנים מסבירות, פירוש על ספר "עץ חיים" מרבי חיים ויטאל. ספר זה הורחב לאחר מכן לתלמוד עשר הספירות.
 קונטרסים: "מתן תורה", "הערבות" ו"השלום", 1933.
 בית שער הכוונות, הכולל את הפירוש "אור פשוט" ללקט קטעים נבחרים מכתבי האר"י, ת"ש (1940).
 פתח השער - יסודות בחכמת הקבלה (כתבים המקודמים של הרב אשלג מתקופת ורשה)
 כתבי הדור האחרון, יצירותיו האחרונות, בהן ניתח משטרים חברתיים שונים והתווה תוכנית מפורטת לבניין חברה עתידית מתוקנת (שברי כתבים שנדפסו בידי בני ברוך מתוך כתבי יד עם פירוש ארוך המותאם לבני זמננו).
 קול התור - הקדמות, מאמרים ורשימות דברים בנושאי תורה, ערבות ישראל, משיחיות וקבלה (לקט מאוחר).
 עיתון "האֻמָּה" (1940). נסגר על ידי השלטונות הבריטים לאחר הוצאת גיליון אחד בלבד בשל אי הסדרת הרישיון.
"מאמרי הסולם א' וב" "אגרות הסולם" ו"הקדמות הסולם" מאמרים של בעל הסולם מתוך אוסף כתבי ידו - יצאו בהוצאה של אור הסולם (מהדורה מזוקקות וכמעט מלאות עם צנזורה מועטת).

לקריאה נוספת
 יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, אישים כרך א', בהוצאת מוסד הרב קוק, עמ' כה-כז.
 אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ז, בני ברק, תשמ"ט, עמ' רכה-רמד.
 אברהם מרדכי גוטליב, הסולם, 1997
 בועז הוס, "'קומוניזם אלטרואיסטי': הקבלה המודרניסטית של הרב אשלג", עיונים בתקומת ישראל 16 (2006), עמ' 109–130.
 טוני לביא, 'סוד הבריאה-תורת האלוהות ותכלית האדם בקבלת הרי"ל אשלג', מוסד ביאליק תשס"ח
 טוני לביא, 'מחשבת הבריאה, הקונסטרוקציה והרקונסטרוקציה של הנברא במשנת ר' יהודה לייב הלוי אשלג', בתוך קבלה 10, תשס"ד, עמ' 249–334.
 טוני לביא, 'עולם האצילות: התפשטותו, שיעור קומתו ותכליתו בקבלת ר' יהודה ליב הלוי אשלג', בתוך קבלה 15, תשס"ז, עמ' 335–368.
 יונתן מאיר, "גילוי וגילוי בהסתר: על 'ממשיכי' הרי"ל אשלג, ההתנגדות להם והפצת ספרות הסוד", קבלה: כתב עת לחקר כתבי המיסטיקה היהודית, טז (תשס"ז), עמ' 151–258.
 יונתן מאיר, "גילויים חדשים על ר' יהודה ליב אשלג: הערות על הקבלה במזרח אירופה ובארץ ישראל בראשית המאה העשרים", קבלה: כתב עת לחקר כתבי המיסטיקה היהודית, כ (תשס"ט), עמ' 345–368
 רון גלבוע, הזולת שבמעמקיי: אלטרואיזם, הפנמה ופסיכולוגיזציה במשנה הקבלית של יהודה הלוי אשלג, הוצאת כרמל, 2022
 * משה שרון, עשרה נכנסו לפרד"ס (יסודות וחכמת הקבלה לפי בעל הסולם), תל אביב: ספר טוב 2017

קישורים חיצוניים

 אתר "קבלה מהמקור" - כולל את ספרי בעל הסולם והקלטות נדירות של כמה משיעוריו
 אור הסולם - מאגר מקוון של כל ספרי בעל הסולם הכולל תוכנת חיפוש ומילון, כתבי יד שלא יצאו לאור והקלטות
 ארכיון "קבלה מדיה" - הארכיון הרשמי של כל שיעורי קבלה לעם.
 מאמרי שמעתי - דברי בעל הסולם, אשר נכתבו על ידי בנו, הרב ברוך שלום הלוי אשלג, לאחר ששמע מאביו.
 ניגוני בעל הסולם - אתר תיעוד שימור וחידוש ניגוני בעל הסולם.
 
 יובל רביד, רב-מקובל-קומוניסט: דרכו של הרי"ל אשלג (בעלון איגוד ספרני היהדות, גיליון כג)
 
 אתר "הדף היומי בתלמוד עשר הספירות", שיעורים של הרב אדם סיני על כל הספר
 שיעורי קבלה של מיטב רבני אשלג באתר קבלה למתחיל

הערות שוליים

רבנים מקובלים ישראלים
מחברי ספרי קבלה
פרשני ספר הזוהר
רבנים פולנים
ישראלים ילידי פולין
אנשי העלייה השלישית
זוכי פרס הרב קוק
יהודים הקבורים בהר המנוחות
גבעת שאול: רבנים
ישראלים שנולדו ב-1884
ישראלים שנפטרו ב-1954