נאות סמדר

נְאוֹת סְמָדַר הוא קיבוץ בדרום הערבה סמוך לצומת שיזפון, על כביש 40, השייך למועצה אזורית חבל אילות. הקיבוץ חבר בתק"ם. הקיבוץ הוקם כהיאחזות "שזפון" בשנת 1980, ולאחר שלא הצליח להתרומם התיישב בו בשנת 1989 גרעין נאות סמדר שהקימו בו יישוב סביב הנושא האקולוגי - אורגני. היישוב משתרע על שטח של כ-800 דונם.

היסטוריה

תקופת שזפון
קיבוץ שזפון עלה על הקרקע בספטמבר 1980 על ידי גרעיני נח"ל. המתיישבים הראשונים במקום היו גרעין "זימרן" של תנועת הצופים, מחזור ע"ג, גיוס 1979, שלימים התיישבו בקטורה, שהחזיקו במקום כהיאחזות נח"ל לפני שהונח קו המים ליישוב ולפני שהיה אפילו חשמל (אף לא מגנרטור).

גרעיני נח"ל נוספים שאכלסו את קיבוץ שזפון בשנותיו הראשונות היו:
גרעין ראשית - מחזור ע"ה - גיוס 1980, שעברו הכשרה בשל"ת בקיבוץ דורות
גרעין ראם - מחזור ע"ז - גיוס 1981
גרעין אשד (אל שזפון דרכנו) - מחזור ע"ט - גיוס 1982
גרעין ערבה - מחזור פ"א - גיוס 1983
גרעין פרא - מחזור פ"ה - גיוס 1985
גרעיני ראם, אשד, ערבה ופרא עברו הכשרה בשל"ת מוקדם בקיבוץ נצר סרני, אשר היה לקיבוץ האומן של שזפון.

בראשית דרכו נקרא הקיבוץ, שהיה היישוב השישי של התק"ם בערבה, "ערבה 6". בעת פינוי היישובים בסיני, הועבר חלק מהציוד שפורק בסיני לקיבוץ שיזפון, כולל מגרש הכדורסל שלו. נדמה כי שזפון היה הקיבוץ האחרון בישראל שהוקם ונוהל כולו על ידי בני גרעיני נח"ל, ובעיקר מבני גרעין ראשית וראם. שני גרעינים אלה אף סייעו בהקמתם ובנייתם של היישובים הסמוכים לשיזפון: נוה חריף ושיטים, ולקחו חלק בהקמת מחנות הצבא שבאזור, ובנטיעת חורשות דרך (לימנים) ביחד עם קק"ל. חורשות אלו עדיין ניכרות באזור.

חברי הגרעין הקימו גינות נוי, נטעו מטע תמרים וגידלו ירקות, בעיקר בצל ומלונים, ופרחים. בנוסף בנו את בתי המגורים ומבני הציבור במקום, סללו שבילים, עבדו ביערנות. התושבים החזיקו מזנון דרכים בצומת שזפון, ששכן לראשונה באוטובוס נטוש, ושימש את הפועלים שעסקו בבניית מחנות הצבא, חיילים ומעט המטיילים שבחרו בדרך זו בדרכם לאילת. כן הפעילו התושבים מזנון בנמל התעופה עובדה. ביוזמת בני הגרעינים הוקם בשיזפון לול תרנגולות ענק ומודרני, שהיה בזמנו אחד מחמשת הלולים הגדולים בישראל, וניטעו חורשות נוי סביב היישוב.

תוכנית אכלוס היישוב, שהייתה מבוססת על השארות בני הגרעין במקום לאחר שירותם הצבאי, לא הצליחה. לפיכך, בספטמבר 1988, לאחר שנותרו בו רק 15 בני אדם, הוחלט לפנותו ולהחזיקו על ידי צעירים בשנת שירות עד למציאת מתיישבים אחרים שיתיישבו בו. חלק מיחידות הדיור הריקות הועברו להר עמשא.

הקמת נאות סמדר

הקיבוץ הוקם מחדש בקיץ 1989 על ידי קבוצת חברים מירושלים בעלי מקצועות חופשיים, שעזבו את העיר והתיישבו בנגב על מנת להקים קהילה לומדת, שליבה מכוון לשיתוף פעולה בין אדם לחברו ולסביבתו. היישוב הוא יישוב אורגני עם התייחסות לתחום האקולוגי הכוללת חקלאות אורגנית, בנייה מדברית, מיחזור והשבת מים. בשנת 2001 הוסב שם המקום משזפון לנאות סמדר. מקור שם הקיבוץ מגיע מהמילה נאות, כלומר נווה מדבר, ומהמילה סמדר, בשל פרי הגפן שבמקום, ולזכרה של סמדר ספרא, אשתו של יוסף ספרא, ממקימי היישוב, שנהרגה בתאונת דרכים ב-1981.

ענפים כלכליים בקיבוץ
במקום כ-200 חברים המתפרנסים בעיקר מחקלאות אורגנית ותוצריה: כרמים, זיתים, תמרים, עיזים, יין, שמן וגבינות. התוצרת החקלאית של הקיבוץ נמכרת ברשתות השיווק ובחנויות טבע ברחבי הארץ. הקיבוץ עוסק בבנייה מדברית מגוונת, הכוללת מגדלי צינון פסיבי, לבני בוץ, בנייה בבלות קש ועוד. ברחבי הקיבוץ מפוזרים מבנים רבים הבולטים באסתטיקה המיוחדת שלהם ושנבנו במהלך השנים על ידי אנשי המקום, העוסקים גם בבניה מחוץ לתחומי היישוב לפרנסתם. בתחומי האומנות והיצירה מתקיימות סדנאות אומנות של בית האומנויות שתוצריהן נמכרים במקום.

הקיבוץ קולט מתנדבים.

תיירות ואירוח 
בתחילת הדרך שמרו חברי הקיבוץ על פרטיותם. החל מהעשור השני של המאה ה-21 הם החלו להיפתח אל העולם בסדנאות וסמינרים של בנייה וחקלאות אקולוגית יחד עם התמקדות בתהליכים רוחניים. בנאות סמדר מספר מיזמי תיירות ואירוח כולל פונדק נאות סמדר היושב בצומת שיזפון הכולל מסעדה צמחונית ובית קפה, חנות המפעל של מוצרי נאות סמדר וסיורים במחלבה, ביקב ובבית האומניות. במרחק של כשני קילומטרים מבתי הקיבוץ בשטח של היאחזות יעלון לשעבר, שיפצו חברי הקיבוץ את בתי ההאיחזות הישנים בצורה אקולוגית והם משמשים כבתי אירוח לתיירות פנים וחוץ.

בשנת 2022 היה הקיבוץ מועמד להפיכה לכפר תיירות מומלץ על ידי ארגון התיירות של האו"ם (UNWTO), הכולל נכון לשנת 2023 167 כפרים ברחבי העולם, העומדים בתנאים שונים, כולל קיימות סביבתית, חברתית וכלכלית, שימור של משאבים תרבותיים וטבעיים ועוד. הקיבוץ לא הפך לחבר מלא ברשימה זו, אך נכנס לרשימה של 20 כפרים הדורשים שיפורים מסוימים כדי להפוך לחברים מלאים, ונכון לשנת 2023 הוא נמצא בתהליך מעבר לשם כך.

אורח החיים
נאות סמדר הוא קיבוץ שיתופי באופן מלא. ההחלטות מתקבלות בהסכמה, ההכנסות מתחלקות באופן שווה והחברים עובדים בעיקר בתוך הקיבוץ. חברי הקיבוץ שהגיעו למקום בשנת 1989 התקבצו סביב דמותו של הבמאי והמחזאי יוסף ספרא. הם מתרגלים תורות רוחניות הקשורות למשנתם של קרישנמורטי, גורדייף ואקהרט טולה. ספרא הלך לעולמו בשנת 2003. בקיבוץ, הרוחניות מתקיימת גם בחיי היום־יום. לדוגמא, לא אוכלים בשר, במהלך ארוחת הצהרים נהוג לא לדבר, אין טלוויזיות בבתים ונהוג לא להשתמש בטלפונים סלולרים במרחב הציבורי.

בשנת 2019 יצא הסרט התיעודי "האושר המוחלט", של אביב אור משולם, אחותה של רחל טיפנברונר אשר עזבה עם משפחתה את נאות סמדר בשנת 2012. בסרט מתארות רחל ומספר נשים אחרות שהיו חברות הקיבוץ, את החיים בו בצורה מורכבת המציגה חוויות חיוביות ומשמעותיות שחוו לצד חוויות שליליות וקשות הקשורות לצורת החיים ולספרא. בין השאר, תואר כי המקום איפשר למשתתפות צמיחה אישית ורוחנית אך כי ספרא ניצל מינית אחת מהן ולדעת אחת ממשתתפות הסרט הקיבוץ התנהל כ"כת לכל דבר ועניין".

גלריה

קישורים חיצוניים 

 
 אתר נאות סמדר
 
 
 
 ארי ליבסקר, סמינר הקיבוצים, באתר כלכליסט, 13 באפריל 2016
 אלי אשד, קיבוץ מיסטי או כת מסוכנת: "נאות סמדר" והרומן הסודי עליו מאת אלי בנאקוט, באתר יקום תרבות, 15 בדצמבר 2019
 דניאלה רגב ואהוד עזריאל מאיר, "זינוק לאתמול", הסכת על קיבוץ נאות סמדר,

הערות שוליים

יישובים שהוקמו ב-1989
ישובים אקולוגיים בישראל
קיבוצים
ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קיבוצים במחוז הדרום
יישובים במחוז הדרום
הנגב: יישובים
שביל ישראל