אושפיזין

אושפיזין (בארמית: "אורחים") הם שבעה צדיקים שלפי הזוהר מתארחים בסוכתו של כל יהודי בחג סוכות, שלושת האבות וארבעה ממנהיגי עם ישראל, כאשר בכל יום משבעת ימי החג מגיע צדיק אחד בראש והשאר מתלווים אליו. בקהילות רבות נוהגים להזמין את האושפיזין לסוכה בנוסח הזמנה.

מקור המנהג
לפי ספר הזוהר, המנהג נוסד על ידי רב המנונא סבא, שהיה אומר לפני כניסתו לסוכה:  (נזמין את האורחים), ולפני שהתיישב לאכול היה אומר:  (תרגום: שבו אורחים עליונים, שבו. שבו אורחי האמונה, שבו).

הזמנת 'אושפיזין עילאין' אלו, כלומר את נשמות שבעת צדיקים אבות האומה שהן שבע דמויות מקראיות הבאות על פי הקבלה להתארח בסוכותיהם של ישראל, היא כנגד מה שכתוב בתורה: 

על פי המסורת, בכל יום מגיע לסוכה אורח אחד מן השבעה בראש ואליו מתלווים שאר האורחים.

נוסח הזמנת האושפיזין 
ישנם שני נוסחים להזמנת האושפיזין:
 על פי נוסח האר"י:  ומונים את שמות האורחים. לאחר מכן: , כלומר: "בבקשה ממך, אורח קדוש, שישבו עמי ועמך כל האורחים הקדושים".
 על פי נוסח אחר: , כלומר: "היכנסו אורחים עליונים קדושים, היכנסו אבותינו העליונים הקדושים, לישב בצל האמונה העליונה". "צל האמונה" הוא כינוי קבלי לסוכה. לאחר מכן מזמינים את האורח של אותו היום, ועמו את כל שאר האורחים.

סדר האושפיזין

לפי המנהג האשכנזי (לפי קדימותם בסדר הדורות) על פי הזוהר:
 ביום הראשון - אברהם
 ביום השני - יצחק
 ביום שלישי - יעקב
 ביום הרביעי - יוסף
 ביום החמישי - משה
 ביום השישי - אהרן
 ביום השביעי - דוד

לפי המנהג הספרדי והחסידי (לפי מבנה הספירות) על פי האר"י:
 ביום הראשון - אברהם
 ביום השני - יצחק
 ביום שלישי - יעקב
 ביום הרביעי - משה
 ביום החמישי - אהרן
 ביום השישי - יוסף
 ביום השביעי - דוד

יש הנוהגים להזמין בשמיני עצרת את שלמה המלך כאורח השמיני, בחוץ לארץ - לסוכה (שכן בחוץ לארץ יושבים בסוכה גם בשמיני עצרת מספק), ובארץ ישראל - לבית. כן היו קהילות מזרח שנהגו להניח כיסא נוסף עבור אליהו הנביא שנחשב אחד האורחים בחג.

ספירות הקבלה המיוחסות לכל אחד מהאושפיזין 

חשיבות האורחים באה לידי ביטוי במידות המיוחסות להם. סדר האושפיזין הנהוג לפי המנהג האשכנזי הוא לפי סדר הדורות של האישים המוזכרים, ולפי המנהג הספרדי והחסידי לפי סדר הספירות המקביל לשבע הספירות התחתונות. בכל יום מיוחסת חשיבות מיוחדת למידה הקשורה באורח של אותו היום:
 אברהם - חסד
 יצחק - גבורה
 יעקב - תפארת
 משה - נצח
 אהרון - הוד
 יוסף - יסוד
 דוד - מלכות

שלוש הספירות העליונות (חכמה, בינה ודעת/כתר) אינן משויכות לאף אחד מהאושפיזין כיוון שהן ספירות הנמצאות מעל לעולם הזה.

הזמנת גרים, עניים וגלמודים לסעודה בסוכה 
ניתן לצאת ידי חובת הדאגה לשמחת העניים בחג גם על ידי נתינת צדקה להם כראוי לפני החג. אך יש המקפידים בכל זאת להזמין עניים לאכול בסוכה לכבוד האושפיזין זאת על פי דברי ספר הזוהר ש"חלקם של האושפיזין"- מנת האוכל שלהם - שייכת לעניים, ומי שלא מזמין עניים לסוכה - האושפיזין קמים ויוצאים מסוכתו.

על הזמנת אנשים השרויים בבדידות ובצער לסוכה, כותב מחבר פניני הלכה הרב אליעזר מלמד:

הזמנת אורחים - סוכת שלום

חז"ל הרבו לדבר במעלת מצוות הכנסת אורחים ובין היתר אמרו:

רבים נוהגים בפרט בסוכות להזמין אורחים שונים לסוכתם. משפחה, חברים, שכנים ובמיוחד כאלו שבימים רגילים אינם נוהגים להזמין וזאת על מנת להרבות במידת השלום.

מרכזיותו של מנהג זה בהקשר לסוכות, מובע בשירה המפורסם של נעמי שמר, שלומית בונה סוכה: 

שירה של שמר מתכתב בין היתר עם ברכת השכיבנו הנאמרת בכל יום בתפילת ערבית. בתוך ברכה זו מבקשים גם "ופרוש עלינו סוכת שלומך". וכן מסיימים אותה בכל ערב שבת ויום טוב בחתימה: 

ע"פ הנאמר במסכת סוכה ש, נוהגים תלמידים לבקר את רבותיהם בסוכותיהם במשך החג או בזמנים המתפרסמים לקהל הרחב. בדומה לכך נוהגים אישי ציבור מנשיא המדינה ועד ל-ראשי רשויות לקבל פני התושבים בסוכתם או בסוכת הציבור.

בתקופת חג הסוכות משמש הביטוי אושפיזין במדיה ובשיח הישראלי גם בהשאלה לשונית או בהקשר קרוב אחר המתקשר לביקור יוצא מהרגיל באותו הזמן גם ללא קשר ישיר למצוות הסוכה.

לקריאה נוספת
 הרב יוסף ליב זוסמן, אושפיזין עילאין, בהוצאת מכון מים חיים, ירושלים, תשפ"ב

קישורים חיצוניים 

 סדר תפילת אמירת אושפיזין ויהי רצון נוסח ספרד, באתר "דעת"
 אושפיזין, באתר "דעת"
 
 חגי לונדין, מושגים ביהדות - אבות האומה, באתר "ערוץ מאיר"
 
 שבעת האושפיזין, באתר הידברות
 אושפיזי הראי"ה - שבעת האושפיזין במשנת הראי"ה קוק, באתר "ערוץ 7"

הערות שוליים

סוכות