שמחה בונים מפשיסחה

רבי שמחה בּוּנֶים בונהורד מפשיסחה (תקכ"ה, 1765 / תקכ"ז 1767 – י"ב באלול ה'תקפ"ז, 1827) היה אדמו"ר, ממשיך דרכו של היהודי הקדוש מפשיסחה.

קורות חייו 
נולד להמגיד רבי צבי הירש בוודז'יסלאב שבפולין  מחבר ספרי הדרושים "ארץ צבי" ו"עשרה למאה". אמו שרה בת הרב בצלאל מז'ולקווה הייתה נצר לרבי יואל סירקיש (הב"ח). רבי שמחה בונים למד בישיבתו של רבי מרדכי בנעט בניקלשבורג ובישיבתו של רבי ירמיהו רוזנבוים ממטרסדורף. על ידי המגיד מקוז'ניץ התקרב לבית  הנגיד ר' דוב  ואשתו תמר'ל ברגסון והיה מנהל חשבונות וממונה על מסחר היערות, לאחר זמן השתלם ברוקחות, למד שפות אירופיות ומדעים ופתח בית מרקחת בעיר פשיסחא.

נישא לרבקה בת ר' משה אורברגר (אורווערגער) מבנדין. לאחר חתונתו התקרב לחסידות, נסע לרבי משה לייב מסאסוב ולרבי ישראל מקוז'ניץ, ואחר כך נעשה תלמידו של החוזה מלובלין. החוזה קירבו למרות מלבושיו הקצרים ועיסוקיו השונים, ואף קראו "חכם". נסע תקופה אל הצדיק ר' פישל מסטריקוב (מתלמידי המגיד ממזריטש)

למד אצל היהודי הקדוש ומילא את מקומו משנת תקע"ד. העמיק ושכלל את שיטת פשיסחה. בתקופתו התרבו התלמידים בבית מדרשה של פשיסחה, ומאידך גברה ההתנגדות לשיטה זו, עד לפיוס שנערך בעת החתונה הגדולה באוסטילא. שם העיד בנו של היהודי הקדוש רבי ירחמיאל בפני ראש וזקן האדמו"רים בפולין וגליציה, רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, ה"אוהב ישראל", שאביו אמר שרבי בונים הוא נקודת לבו. לעת זקנותו נעשה עיוור, וגם אז הוא זיהה אנשים. מסופר שכשבא אליו לראשונה רבי שלמה מרדומסק והושיט לו את ידו, אמר עליו רבי בונם "זה יש לו חכמת שלמה בקרבו".

רבי שמחה בונים נפטר בי"ב באלול ה'תקפ"ז ונקבר בעיירה פשיסחה. ליקוטי תורתו בספר "קול שמחה" ו"קול מבשר".

אחר פטירתו קיבלו עליהם  רוב החסידים  ובראשם רבי יצחק מאיר אלתר את הנהגתו של רבי מנחם מנדל מקוצק, אחרים ובראשם רבי יצחק מוורקא העדיפו את בנו של רבי שמחה בונים, רבי אברהם משה (חתנו של הרב שמואל רפאל'ס חתנו של היהודי הקדוש), אולם הוא לא האריך ימים ונפטר שנתיים אחרי אביו.

אשתו רבקה (תקל"ז - י"ד בסיוון תרי"ח) הייתה נחשבת לדמות רבנית בעירה. הבחורים היו נוהגים לעלות אליה מדי שבת להיבחן על לימודיהם במשך השבוע.

בתו ליבא התחתנה עם בנו של רבי שרגא פייבל דנציגר אבי הרבי הזקן מאלכסנדר, אך לא היו להם ילדים. בתו של בונים ביילה נישאה לרב אלימלך אוסטרייכר ונולד להם בן אחד, הרב יצחק שמחה בונים אוסטרייכר מראדום. בנו, צבי אוסטרייכר, היה אב בית הדין של ליפסק.

תלמידיו
רבי מנחם מנדל מקוצק - ממשיך דרכו.
רבי יצחק מוורקה - ממשיך דרכו.
רבי יעקב אריה מרדזימין בעל "בכורי אביב" ו"דברי אביב"
רבי שרגא פייבל מגריצה, אביו של רבי יחיאל מייסד חסידות אלכסנדר
רבי יצחק מאיר אלתר בעל ה"חידושי הרי"ם", ומייסד חסידות גור.
רבי חנוך העניך מאלכסנדר
רבי אלכסנדר זושא מפלוצק
רבי מרדכי יוסף ליינר בעל "מי השילוח"
רבי שמואל משינאווא מח"ס רמתיים צופים
 רבי מאיר קוואלער מווארקא (שמו היה מאיר סאניק והוא כוּנָה אף בשם 'מאיר ווארקער').
 רבי הירש'לי מאפטשנע (דישקיס) חותנו של רבי דוד מקוצק.

לקריאה נוספת
 צבי מאיר רבינוביץ, רבי שמחה בונם מפשיסחה: חייו ותורתו, תל אביב: תבונה בסיוע מוסד הרב קוק, תש"ה.
 מנחם יהודה בוים, הרבי רבי בונם מפשיסחא, בני ברק, תשנ"ז.
 הרב ישראל דנדרוביץ, ויכוח נוקב בבית מדרשה של פשיסחא; הסברים מנוגדים בפתגמו של הר"ב מפשיסחא על מעשה יהודה, בתוך: קובץ היכל הבעש"ט, גיליון כד, תשרי תשס"ט, עמ': נג-עב.
 בנימין בראון, 'Individualism, truth and the repudiation of magic as the tsadik's prerogative - Pshiskhe-like Elements in the Theology of Rabbi Menahem Mendel of Kosov'

קישורים חיצוניים

 
 
 
 יקותיאל אריה קאמעלהאר, הרה"ק מוה"ר שמחה בונם מפשיסחא, בתוך ספרו: דור דעה, ניו יורק תשי"ב, עמ' ר"ע-ר"פ
  (עם הופעת הספר "ר' שמחה-בונם מפשיסחה: חייו ותורתו")
 רבי שמחה בונים ב"אידישע ווארט מס' 200, אתר היברובוקס .
ספרים

הערות שוליים

אדמו"רי פשיסחה
רבנים פולנים
תלמידי החוזה מלובלין
רוקחים יהודים
ילידי 1765
נפטרים ב-1827