גורדי שחקים בישראל

גורדי שחקים ומגדלים רבי קומות מוקמים בישראל כחלק מהליך העיור, העיבוי והציפוף של מרכזי הערים, המאפיין את הערים בישראל, ובמיוחד ערי גוש דן. לפי הגדרת המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית, "גורד שחקים" הוא בניין רב קומות המתנשא לגובה של לפחות 150 מטרים אך ישנה גם הגדרה מקלה המגדירה כגורד שחקים כל בניין המתנשא לגובה של החל מ-100 מטרים לפחות. נכון ל-2022 היו בישראל 24 גורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר, כולם נמצאו בגוש דן ורק שישה מתוכם הושלמו לפני שנת 2010. למעט עזריאלי העגול ב-1999 כולם הושלמו אחרי שנת 2000.

מגדל שלום, החזיק שנים ארוכות בתואר "גורד השחקים הגבוה בישראל" ובמשך מספר שנים אף בתארים "גורד השחקים הגבוה באסיה" ו"גורד השחקים הגבוה במזרח התיכון". תנופת בנייה של גורדי שחקים החלה משנות ה-90 של המאה ה-20.מגדל עזריאלי שרונה הוא גורד השחקים הגבוה בישראל, המתנשא לגובה של 238.5 מטרים. ב-2020 היו למעלה מ-750 מבנים בעלי 20 קומות ומעלה.

גורד השחקים הגבוה בישראל

עד 2020 החזיקו בתואר חמישה בניינים בלבד: הראשון הוא מגדל שלום מאיר התל אביבי. גובהו 120 מטר, הוא נבנה בשנת 1965 והחזיק בתואר במשך כ-22 שנה - עד שנת 1987. בשנה זו נבנה מגדל מרגנית, שהיה הגבוה ביותר עד 1999, בשנה זו נחנכו מגדלי עזריאלי והתואר עבר למגדל עזריאלי העגול שגובהו 187 מטר, גם הוא בתל אביב. שנתיים לאחר מכן ירש את התואר מגדל משה אביב הרמת-גני על 235 המטרים שלו, תואר שנשמר עד שנת 2016. בשנת 2016 נטל את התואר מגדל עזריאלי שרונה בתל אביב המתנשא לגובה 238.55 מטרים.

התפתחות גורדי השחקים בישראל

עד שנות ה-90 נבנו לא מעט רבי קומות גבוהים בישראל, ביניהם מגדל אשכול בחיפה, מגדלי דיזנגוף ומגדל גן העיר בתל אביב, חלק ממגדלי מתחם הבורסה שברמת גן ועוד רבים אחרים; אבל מעטים עברו את סף 100 המטרים ורק ב-1999 נבנה גורד שחקים שעבר את 150 המטרים. עיקר התנופה בבניית גורדי שחקים גבוהים בישראל התרחשה מאמצע שנות ה-90 ועד היום. מתוך רשימת 25 המגדלים הגבוהים בישראל, כולם נבנו החל משנות ה-90, רובם בשנות ה-2000 המאוחרות.

שנות ה-50
במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 הוקמו מספר מבנים גבוהים מוכרים, כמו מצודת זאב, בית אל על בתל אביב, בניין עיריית תל אביב, בית מנורה, מגדל אגד בחיפה ומגדל שמשון בבורסת היהלומים ברמת גן (שהיה המגדל הראשון מני רבים באזור זה). בשנת 1965 נבנה מגדל שלום במקום בו עמדה הגימנסיה העברית הרצליה. המגדל שימש במשך שנים ארוכות מקור גאווה לישראלים רבים, שראו בו סמל להתקדמות הטכנולוגית בישראל. המגדל זכה גם לביקורת שנים לאחר מכן, עקב מיקומו בלב הנוסטלגי של תל אביב והצורך בהריסת בניין גימנסיה הרצליה לצורך בנייתו.

הקמת בורסת היהלומים
אזור בורסת היהלומים ברמת גן מוכר בישראל במיוחד בשל הריכוז הגבוה של רבי קומות שבו. אזור זה כולל ארבעה מבנים אשר שייכים ישירות לבורסת היהלומים, ועוד מבנים ומגדלים רבים המשמשים לצורכי משרדים, מלונאות ומעט מגורים. מגדל שמשון, שהוקם בשלהי שנות ה-60 וגובהו 79 מטרים ולכן אינו גורד שחקים, כולל 23 קומות, הוא היום למעשה העשירי בגובהו באזור בורסת היהלומים. למעלה מ-160 מטרים מפרידים בינו לבין מגדל משה אביב, שהוא המגדל הגבוה במתחם.

מגדלי מתחם הבורסה כוללים כיום את מגדל שמשון, מגדל מכבי (די מול) – 1978, מגדל יהלום (הגבוה מבין המגדלים ששייכים ישירות לבורסת היהלומים) – 1989, לאונרדו סיטי טאוור – שנת 2000 ומגדל משה אביב (מגדל שער העיר), שנפתח בשנת 2002. את תואר המגדל הגבוה במתחם הבורסה וברמת גן בכלל החזיקו חמישה מגדלים שונים מאז תחילת הבנייה לגובה באזור.

שנות ה-70
בשנות ה-70 לא נבנה מספר רב של גורדי שחקים, אך הוקמו במהלכן בירושלים ובתל–אביב מספר מלונות גבוהים ובהם (בשמותיהם היום) שרתון מוריה, שרתון תל אביב, קרלטון ודן פנורמה. בירושלים, בה הייתה עד שנות השבעים קיימת מדיניות של שמירה על קו רקיע נקי מגורדי שחקים, נבנה מגדל קראון פלאזה (1973) נחשב במשך תקופה ארוכה למגדל הגבוה בעיר, וכן שרתון פלאזה ירושלים.

בחיפה הוקם בשנת 1978 מגדל אשכול, שבו 30 קומות. המגדל נחשב עד שנת 2002 לגבוה ביותר בחיפה בפרט ובצפון הארץ בכלל. כאשר הוקם הוא היה למעשה המגדל הגבוה ביותר בישראל מחוץ לתל אביב. מגדל אשכול, שהוא המגדל הראשי של אוניברסיטת חיפה, היה מגדל האוניברסיטה הגבוה ביבשת אסיה עד שנת 1989, והוא עדיין, הודות למיקומו על הכרמל, המבנה הראשון הנגלה לכל נוסע המגיע לאזור חיפה או הקריות.

שנות ה-80
שנות ה-80 אופיינו בבנייה גבוהה יותר, אך עדיין מתונה בהשוואה להתפתחות בשנות ה-90. באותו עשור נבנו דיזנגוף סנטר ומגדליו, מגדל דניאל פריש, מגדל מרגנית בקריה שבתל אביב שהפך לגבוה בישראל, מגדל גן העיר, וכן מגדלי פנורמה על הכרמל בחיפה. באותה עת החלה להתפתח מגמת בנייני מגורים גבוהים, אך התופעה עדיין לא התפשטה באופן רחב כבעשור שלאחר מכן.

שנות ה-90 והעשור הראשון של שנות ה-2000
החל מאמצע שנות ה-90, בזכות השגשוג הכלכלי בישראל, חלה מהפכה אשר תוצאותיה נראו רק לקראת סוף העשור. בתקופה זו החלו לבנות גורדי שחקים ורבי קומות רבים, במיוחד באזור תל אביב ורמת גן, אשר היו גבוהים משמעותית ובעלי מספר קומות רב יותר מבעבר.

לשם השוואה ניתן לראות כי מקום המדינה ועד 1998 נבנו בישראל פחות מ-10 רבי קומות מעל ל-25 קומות, בעוד בשנים 1999 ו-2000, עם שגשוג ענפי ההיי טק וענפים אחרים, הסתיימה בנייתם של 11 מגדלים שגובהם מעל ל-25 קומות תוך שנתיים בלבד, רובם מגדלי משרדים כמו מגדל המפרש ומגדל חברת החשמל בחיפה.

לקראת סוף שנת 2000, עם התנפצות בועת האינטרנט והכניסה למיתון בעולם ובישראל, תחילת האינתיפאדה השנייה, ותחת השפעת פיגועי 11 בספטמבר ב-2001, נכנס ענף גורדי השחקים למיתון עמוק. הבנייה במגדלים רבים הוקפאה או בוטלה, ולא אושרו כמעט תוכניות חדשות לבנייה. שיא אותה מגמה היה הקפאת התוכנית לבניית מגדל אגד, שתוכנן להתנשא לגובה של למעלה מ-300 מטרים ולגרוף את תואר הבכורה הישראלי.

החל משנת 2005, עם היציאה מהמיתון הכלכלי והשיפור במצב הביטחוני בישראל, החלה הפשרת מיזמי בנייה ואושרו פרויקטים רבים נוספים. בשל הזמן הממושך יחסית הנדרש לבניית גורדי שחקים (כשלוש שנים), נראו תוצאות היציאה מהמיתון והחזרה לבנייה לגובה באופן משמעותי רק מספר שנים אחר כך לקראת סוף העשור.

העשור השני של שנות ה-2000 
עם התאוששות הכלכלה העולמית ב-2008 המשך הצמיחה מהעשור הקודם והפחתת רגולציית גובה בידי ממשלות נתניהו ועיריות גוש דן, בעשור השני של שנות ה-2000 החלה תנופת צמיחה בבניית רבי קומות בכלל וגורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר בפרט. עד שנת 2010 היו רק שמונה גורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר, ועד שנת 2020 נבנו 28 גורדי שחקים חדשים בעיקר בתל אביב ורמת גן אך גם בערים כמו גבעתיים, בני ברק, פתח תקווה, בת ים ואשדוד.

בין האזורים שעברו פיתוח מאסיבי בולט לאורך העשור ניתן למנות את: פארק צמרת, משולש הגבולות בין תל אביב גבעתיים ורמת גן ואת מע"ר עסקים ראשי בעיקר לאורך דרך בגין בת"א.

עידוד הציפוף במרכזי הערים על ידי המדינה ורשויות התכנון, כחלק ממגמה כוללת של התחדשות עירונית בערים, ביחד עם תחבורה ציבורית יעילה יותר ומערכת של רכבת קלה, מביאים להתרבות חסרת תקדים גורדי שחקים בבנייה מסוגים שונים בכל הערים הגדולות ובעיקר בגוש דן לאורך העשור השני של המאה ה-21 ובעתיד הנראה לעין.

בעשור השני התחילה מגמת פיתוח מגדלים נרחבת בערים אחרות יותר מרוחקות מתל אביב כמו אשדוד ונתניה, אך גם גדילת משמעותית במספר המגדלים בגלעין של מטרופולין תל אביב.

מגמת פיתוח למגורים בלבד
אחד המאפיינים הבולטים שהחלו להתחזק ולהשפיע לקראת סוף שנות ה-90 ותחילת העשור הראשון של המאה ה-21, הוא בנייתם של גורדי שחקים יוקרתיים למטרות מגורים בלבד. מגדלים אלה נבנים בעיקר באזור תל אביב ורמת גן, ברמת גימור גבוהה, ונועדו לאוכלוסייה האמידה בישראל כתחליף לווילות בפרוורים. המגמה החלה במספר קטן של גורדי שחקים שנבנו למטרה זו, ביניהם מגדלי צמרת ומגדלים בודדים נוספים, אך ללא ספק שיאה בא לידי ביטוי בבניית פארק צמרת.

פארק צמרת בתל אביב הוא אחד הפרויקטים המשמעותיים והגדולים ביותר בישראל בתחום גורדי השחקים. השכונה, אשר בנייתה החלה בשנת 2005 לאחר שנים רבות של עיכובים בירוקרטיים, נמצאת בין דרך נמיר לנתיבי איילון. פרויקט הפיתוח כלל שכונת יוקרה חדשה המורכבת מ-12 רבי קומות וגורדי שחקים בני 30–47 קומות, שייעודם למגורים בלבד. על אף התיאום בתכנון המגדלים והפיתוח הסביבתי, כל מגדל נבנה בדרך כלל על ידי יזם אחר. בניית השכונה חיזקה את מגמת בניית גורדי שחקים למגורים בלבד באזור תל אביב ואף ניתן לראות שכונות דומות, אם כי עדיין לא באותו היקף, בערים נוספות בישראל. מגדל המגורים הגבוה בישראל נכון למאי 2020 הוא מגדל המגורים בפרויקט מידטאון.

ב-2023 צפויה להסתיים בניית מגדל Hi Tower (הגבהתו הסתיימה ב־2022) בגבעתיים, וכאשר יאוכלס עתיד להיות בניין המגורים הגבוה בישראל, שיגיע לגובה של 220 מטר.

בתרבות
פולקלור
גורד שחקים שנטמע בפולקלור הישראלי הוא הבניין של הקפיטריה מטבריה:

מגדל שלום מאיר היווה אתר התרחשות מרכזי בסרט 999 עליזה מזרחי ובאפיזודה "גט" בסרט סיפורי תל אביב.

ראו גם

גורד השחקים הגבוה בישראל
בנייה לגובה בתל אביב
 בנייה
 אדריכלות ישראלית
 קטגוריית גורדי שחקים
 רשימה של 300 גורדי השחקים הגבוהים בעולם (בוויקיפדיה האנגלית)
 פארק צמרת
 מתחם הבורסה
 מתחם חסן ערפה
 פרויקט הכניסה לעיר

לקריאה נוספת 
 עידו רוזן, Tel Aviv Storeys: רבי קומות וגיבורות במטרופולין תל אביב. גחליליות: כתב עת לקולנוע וטלוויזיה (1). תל אביב: רסלינג, 2018.

קישורים חיצוניים

 גורדי שחקים בישראל באתר emporis.com 
 
 
 
 
 
 לימור קלר, מגדל TOHO זכה בפרסים של המועצה הבינלאומית לגורדי שחקים, באתר mako, מאי 2021
 קן הרקיע של תל אביב ללא מגדלים 1980 (למעט מגדל שלום)
 קן הרקיע של תל אביב ללא מגדלים 1969 (למעט מגדל שלום)

הערות שוליים

ישראל: מבנים