צור הדסה

צור הדסה היא מועצה מקומית בפרוזדור ירושלים, הממוקמת כ-12 ק"מ דרומית-מערבית לירושלים, בגובה 755 מטרים מעל פני הים. המועצה שוכנת סמוך לכביש 375, מערבית לביתר עילית, כקילומטר אחד מערבית לקו הירוק. היא בנויה בחלקה על שלוחת הר כיתרון.

גאוגרפיה
האזור בו שוכנת המועצה הוא אזור מיוער, ובו שמורות טבע ופארקים מוכרזים. בצפון: פארק בגין, שמורת הר גיורא ושמורת נחל שורק. בצפון־מערב: פארק עצמאות ארצות הברית ושמורת נחל דולב. במערב: יער מטע. בדרום־מערב, בצמוד ליישוב, נמצאת שמורת סנסן, הכוללת את הר כיתרון, הר סנסן, וח'ירבת סנסן.

שלטון מקומי
במשך שנים רבות השתייך היישוב למועצה אזורית מטה יהודה. ב-14 באפריל 2022, שרת הפנים איילת שקד חתמה על החלטה עקרונית להקים רשות מקומית עצמאית בצור הדסה, עם תאריך יעד של 14 באפריל 2023. באוקטובר 2022 הקדימה השרה שקד את ההכרזה על המועצה המקומית. בעקבות זאת עתר הוועד המקומי לבג"ץ בדרישה לעכב את ההפיכה למועצה מקומית עד שיימצא מקור תקציבי למימון המועצה המקומית, ובג"ץ הוציא צו זמני שאסר על הקמת המועצה. במאי 2023 דחה בג"ץ את העתירה וב-23 במאי 2023, שר הפנים משה ארבל הודיע על מינוי תומר מוסקוביץ ליו״ר הוועדה הקרואה של המועצה.

שם
במקור היישוב נקרא על שם הסתדרות הנשים הציוניות באמריקה "הדסה" בשל קרבתו לבית החולים הדסה עין כרם.

היסטוריה 
היישוב הוקם ב-1960 כמרכז שירותים ליישובי מועצה אזורית האלה: מבוא ביתר, מטע, בר גיורא, ונס הרים, ובו גם שכנו משרדי המועצה ובית ספר אזורי. בשנת 1963 החל לפעול במקום מפעל "מקשת כסף", שנסגר לאחר כשנה. אולם, הבתים שנבנו נותרו ריקים ולא נמצאו מתיישבים שהסכימו לבוא לגור במקום שהיה ליד הגבול. הצעה לקבוצת אקדמאים מירושלים לעבור לגור במקום נדחתה על ידיהם בגלל הריחוק מירושלים. רק בשנת 1964 נמצאו מתיישבים ראשונים שהסכימו לעבור לגור בצור הדסה, ובתחילת אוגוסט 1964 פורסם שביישוב יש כבר 5 משפחות. מתיישבים נוספים הצטרפו לאורך שנות ה-60. הבתים במקום הושכרו למתיישבים, תוך שלטענתם הובטח להם שמדובר על שכירות כמו בעלות, והם השקיעו כספים בשיפוץ הבתים השכורים.

בתחילת 1970 היו בצור הדסה 36 משפחות, ביניהן משפחתו של אהוד אולמרט. בשנת 1972 הועברה הבעלות על היישוב לידי מועצה אזורית מטה יהודה, כדי שישמש לייעודו המקורי כמרכז לנותני שירותים ליישובי האזור. במקביל הוכנו תוכניות להקמת יישוב פרברי בסמוך ליישוב. בשנת 1979 שונה רשמית ייעוד היישוב ממרכז שירותים לשכונה פרברית. באותה עת התגוררו במקום כ-200 נפשות.

המעבר לא פתר את בעיות היישוב והתושבים התלוננו על ריחוק, העדר שירותים בסיסיים וחוסר יכולת להרחיב את בתיהם באופן חוקי. בשנת 1983 התאפשר לתושבים לרכוש את הבתים בהם גרו ורבים מהבתים הורחבו. באותה שנה אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה את הרחבת היישוב בכ-2000 תושבים, ודחתה את ההצעה להרחיב את היישוב בכ-10,000 תושבים עד שנת 2010, בין השאר כדי למנוע עזיבה של ירושלים על ידי אוכלוסייה יהודית ובגלל התנגדות המועצה האזורית מטה יהודה ליישובים גדולים בתחומה.

בשנת 1985 שווקו 65 מגרשים ביישוב לבנייה עצמית לבני מושבים. אולם, לאחר שלא הייתה התעניינות, נחתם הסכם עם קבוצה של ירושלמים, שהתאגדו בעמותה להתיישבות בערכי תנועת העבודה, על העברת ההרחבה לידי העמותה. העמותה, שנקראה העמותה להתיישבות בצור הדסה, בנתה את הבתים במשותף וגייסה חברים נוספים להתיישבות. הבנייה של ההרחבה התבצעה בסביבות שנת 1990, ועד אז תואר המקום כ"כפר זעיר ונידח". שיווק הבתים של העמותה נמשך לפחות עד אמצע 1992.

בשנת 1993 פורסם תוכנית מתאר לשכונת הר כיתרון, עבור עד 370 יחידות דיור.

בשנים 2004–2008 נוספו ליישוב 158 יחידות דיור חדשות. בשנים 2009–2013 נוספו רק מעט דירות חדשות ביישוב ובשנת 2013 עמדה אוכלוסיית היישוב על כ-7000 תושבים.

בעשור השני של של המאה ה-21 החל פרויקט בנייה ואכלוס של שכונת הסנסן ב-1, שכוללת כ-1,100 יחידות דיור על שטח של כ-350 דונם. נכון ל-2022 מתקיימות עבודות להקמת שכונת סנסן ב-2 שכוללת כ-500 יחידות דיור נוספות.

באפריל 2022 חתמה שרת הפנים איילת שקד על החלטה עקרונית להכיר ביישוב כמועצה מקומית בהליך מזורז ב-2023. תושבים שהתנגדו למהלך עתרו באוקטובר 2022 לבג"ץ, שהוציא בפברואר 2023 צו האוסר על יישום ההחלטה עד שתתקבל החלטה בנושא. במאי 2023 דחה בג"ץ את עתירת התושבים ובתאריך ה-23 במאי 2023, שר הפנים משה ארבל הודיע על מינוי תומר מוסקוביץ ליו״ר הוועדה הקרואה של המועצה.

צור הדסה היא היישוב השלישי בגודלו בפרוזדור ירושלים (אחרי ירושלים עצמה ומבשרת ציון).

שכונות 
 השכונה הוותיקה: נקראת גם צור הדסה הישנה, מאוכלסת בעיקר על ידי אנשים מבוגרים ומקימי היישוב.
 שכונת הר כיתרון: ממוקמת במערב היישוב, בנויה כולה מבתים פרטיים על חלק מדרך קדומה שהובילה מכביש 375 שהיה דרך רומאית לכוון יישוב קדום בשם ח'ירבת גֶרֶס - (ח'ירבת ג'וּרִיש) על פסגת הר כיתרון, שם נמצא המשך הדרך הקדומה, שרידי מבנים, בורות סיד, גתות, בורות מים ומערות קבורה.
 שכונת העמק: נקראת גם צור הדסה החדשה. השכונה החלה להיבנות לקראת סוף 1998.
 שכונת הסנסן: בשכונה שווקו 1,100 יחידות דיור, החל משנת 2011. הבתים הראשונים אוכלסו בשנת 2016, אך בניית רוב הבתים בשכונה החלה רק משנת 2016 ואילך.

בתי ספר
במועצה ישנם כ-4 בתי ספר יסודיים - שני בתי ספר ממלכתיים, בית ספר ממלכתי דתי ובית ספר ממלכתי דתי משלב.
בנוסף יש ביישוב 2 תיכונים שש-שנתיים:
 "משלב דרור ברנקו וייס" - תיכון וחטיבה משלב דתי-חילוני השוכן בשכונה הוותיקה.
 "בית החינוך השש-שנתי אור ברנקו וייס" - השוכן בקריית החינוך על יד שכונת העמק.

קישורים חיצוניים 

 
 ישראל קמחי ומאיה חושן, עיר חדשה בהרי ירושלים, צור הדסה - עיר או יישוב קהילתי, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1998

הערות שוליים

ישראל: מועצות מקומיות
ישראל: מועצות מקומיות במחוז ירושלים
יישובים שהוקמו ב-1960