בני יהודה (יישוב)

בְּנֵי יְהוּדָה הוא יישוב קהילתי בדרום רמת הגולן, מערבית לאליעד וצפונית-מזרחית לעין גב. הוא שוכן בגובה של 345 מטרים מעל פני הים, על המדרון הפונה לכנרת, במרחק של כ-4 קילומטרים מחופה המזרחי (גובה היישוב מעל פני הכנרת - 550 מטרים, שגובהה הוא כ-209 מטרים מתחת לפני הים). זהו היישוב השני בגודלו מבין יישובי המועצה האזורית גולן (אחרי חיספין). היישוב מהווה מרכז אזורי עבור יישובי דרום רמת הגולן וממוקמים בו מרבית השירותים המוניציפליים כגון שירותי דואר, מרפאה, בית ספר, בריכה אזורית, בנק, ספריה ומרכז ותיקים.

היסטוריה

לפני קום המדינה

ראשית ההתיישבות היהודית במקום הייתה בשנת 1891. על ידי אגודה שבה היו חברים בני היישוב הישן מצפת, שמטרתם הייתה שינוי אורח חייהם, מהתבססות על כספי החלוקה לפרנסה מעבודת אדמה. הם התארגנו זמן קצר לאחר כישלון ההתיישבות הראשון בראש פינה, אספו כספים ובסיועו של לורנס אוליפנט רכשו חלקת אדמה בדרום הגולן. אולם מספר אנשים ערערו על הרכישה בפני השלטון עות'מאני בטענה לבעלות על הקרקע והרכישה בוטלה. בחורף תרמ"ח (1888) הצליחה האגודה לבסוף לרכוש מתושבי הכפר ביר א-שכום 3,500 דונם ולקבל אישור מהשלטונות להתיישב במקום. הם פנו לנציגו של אוליפנט, בעקבות הבטחה שיעזור להם בהקמת היישוב, אולם אוליפנט חלה בדלקת ריאות ונפטר בלונדון בדצמבר 1888. במקום אוליפנט פנו בבקשת סיוע לנדבנים יהודים בגולה. בשנת 1891 עלו לבסוף על הקרקע באמצעות כספים שגייסו בעצמם.

כמה שנים אחר כך רכש הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד כ-5,000 דונם באזור. הם הועברו לאחר מכן לידי חברת פיק"א, ועם פרוקה בשנת 1957 הועברו לבעלות הקרן הקיימת לישראל.

קבוצה נוספת, אף היא בת עשר משפחות, הגיעה בשנת 1898. ארבע מהמשפחות נטשו תוך זמן קצר, וחמש משפחות נותרו במקום עד 1913. המשפחה האחרונה, משפחת ברנשטיין, נותרה לבדה במושבה. במאורעות תר"פ רצחו פורעים את אם המשפחה ואת אחד הבנים. עקב כך, עזבה גם משפחה זו את בני יהודה.

חידוש היישוב
בעקבות מלחמת ששת הימים וכיבוש הגולן הוחלט לחדש את ההתיישבות במקום. בני יהודה הוקמה כמרכז שירותים אזורי, שבמקביל הוקם בסמוך אזור תעשייה. אכלוס הבתים הראשוניים החל באוגוסט 1972, התושבים הראשונים היו עובדי התעשייה האווירית לישראל, שהגיעו להקים את מפעל "תעשיות גולן". המפעל נחנך בנובמבר 1972 והיה המפעל התעשייתי הראשון ברמת־הגולן, הוא הוקם כשותפות של התעשייה האווירית (45%) הסוכנות היהודית (45%) והמתיישבים (10%). הוא נועד לשמש מפעל הרכבה עבור התעשייה האווירית. אחר כך התמחה המפעל בין השאר גם בייצור מושבי מפלט למטוסי קרב.

בשנים הראשונות רוב תושבי היישוב היו עובדי התעשייה האווירית, למעט קבוצה קטנה של תושבים שעבדו באספקת שירותים מוניציפליים, במרכז הכפרי שהוקם ביישוב. עם זאת הותר רק לעובדי התעשייה האווירית לחכור את הבתים שהוקמו עבורם. הוא גם הוגדר כמושב עובדים למרות שלא תוכנן שהמתיישבים יעסקו בחקלאות. בקיץ 1974 גרו ביישוב כ-30 משפחות.

התפתחות היישוב התעכבה מאחר שהוחלט להקים את קצרין כמרכז העירוני של הגולן, בנוסף חמשת ישובי "הגוש הדתי" (רמת מגשימים, נוב, אבני איתן, קשת ויהונתן), הקימו מרכז אזורי משלהם - חיספין. ובגלל הקרבה לעמק הירדן העדיפו הקיבוצים והמושבים בסביבה לשלוח את ילדיהם ללמוד בבתי ספר בעמק ולא בבית הספר שהוקם ביישוב. ביוני 1980 הושקה תוכנית להרחבת היישוב לכ-200 משפחות.

בדצמבר 1999 אושרה הרחבת היישוב ב-57 בתים צמודי קרקע על מגרשים בגודל חצי דונם, בשיטת בנה ביתך. פרויקט ההרחבה החל בינואר 2002, בביצוע החברה הכלכלית גולן.

באוגוסט 2001 הסתיימה סלילתו של כביש 789 המחבר בין צומת כורסי ליד הכנרת לבני יהודה. בסוף 2001 גרו ביישוב כ-240 משפחות.

כלכלה
באזור התעשייה של בני יהודה פועלים מספר מפעלים, בנוסף למפעל "תעשיות גולן" שהיה הראשון שהוקם במקום.
ב-1999 הוקמה באזור התעשייה שלוחה של אולפני הבירה ירושלים (JCS) במבנה בו הוקמו אולפנים, חדרי עריכה והפקה. ב-2010 הוקם מפעל של קהילת בית אל בזכרון יעקב, המייצר פתרונות מיכון עבור תעשיית המזון.

במאי 2008 נפתח בכניסה ליישוב המרכז המסחרי הראשון בדרום הרמה, על ידי חברת "טראס השקעות". המרכז, שנקרא "נוף גולן", משתרע על פני שתי קומות ושטחו כ-3,000 מ"ר. ביוני 2013 נמכר המרכז המסחרי תמורת 15.5 מיליון שקל.

אופי היישוב 
ביישוב בית ספר אזורי, קניון, מרפאות מכבי וכללית, מד"א, מכבי אש, משטרה קהילתית, בריכה, מתנ"ס חוגים, ומגוון פארקים. ביישוב פועלת תנועת הנוער בני המושבים.

על פי נתוני הלמ"ס 2020, מתגוררים ביישוב כ-1,120 תושבים.

היישוב מנוהל על ידי ועד מקומי נבחר שממנה מנהל קהילה.

לקריאה נוספת
מיכה לבנה, גולן - 20 שנה ועוד 2000, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993.

קישורים חיצוניים
 
 
 בני יהודה - באתר מועצה אזורית גולן
 אורי איתיאל, מצגת התיישבות ראשונים בגולן 1888. סיור בשביל הגולן

הערות שוליים

רמת הגולן
יישובים שהוקמו ב-1972