שביל ישראל

שביל ישראל הוא טרק, שנמשך לאורך כל מדינת ישראל, שמתחיל בהר החרמון בצפון ומסתיים קרוב לבית ספר שדה אילת, על חוף מפרץ אילת, ואורכו היום, לאחר השינויים שבוצעו בו במהלך השנים, הוא 1,080 קילומטרים. שביל ישראל הוא גולת הכותרת ברשת סימון השבילים הארצית שיזמה ויצרה החברה להגנת הטבע, המסמנת וממפה מסלולי טיול בארץ, על ידי הוועדה לשבילי ישראל.

בינואר 2016 החלה חברת גוגל להציג גם את שביל ישראל כחלק משירות "StreetView".

היסטוריה 
השביל נחנך בפסח, אפריל 1995, לאחר כ-16 שנות עבודה ודיונים על התוואי. הרעיון הועלה בראשית שנות השמונים על ידי אברהם תמיר, שהתרשם משביל האפלצ'ים בארצות הברית. את הרעיון העביר תמיר לאורי דביר שתכנן וביצע. בתכנונו הושם דגש על מתן ייצוג לכל נופי ואזורי הארץ, וכן על מעבר באתרים חשובים לכל הדתות. השביל מהווה מעין שלד לשאר שבילי הטיול בארץ שרבים מהם יוצאים ממנו. בשונה מסימון השבילים הנפוץ בארץ, פס צבעוני בין שני פסים לבנים, מסומן שביל ישראל באמצעות שלושה פסים מקבילים במדורג: לבן, כחול וכתום.

למעט כמה מאות מטרים באזור לטרון, שביל ישראל נמצא בתחומי הקו הירוק. בשנת 2003 הוסט חלק מתוואי השביל באזור השרון משפלת ההר לכיוון הים. הסיבות העיקריות להסטה זו הן התפתחות כביש חוצה ישראל (כביש מספר 6) שדרס קטעים מהשביל, הימנעות מסיכון ההולכים לאורך קו התפר והרצון להוסיף נופי ערים וחוף ים. שינויים מהותיים נוספים נעשו בשביל באזור הנגב, משום שהתוואי הקודם כלל קטעים ארוכים לאורך כביש 40 לשם הימנעות מכניסה לשטחי האש הרבים משני עבריו. ב-15 באוקטובר 2019 הוארך השביל בכ-50 קילומטר דרך מדבר יהודה, מצדה וים המלח במקום מעבר דרך מצד תמר במטרה להכליל אותם בתוואי השביל. 

שביל ישראל נבחר כאחד מ-20 מסלולי ההליכה הטובים ביותר על ידי נשיונל ג'יאוגרפיק, ותואר על ידי צוות השופטים כמשלב טבע, היסטוריה, מורשת ותרבות עם "נופים תנ"כיים בקנה מידה גדול וכן נופים מחיי היום-יום של הישראלים המודרניים".

בשנת 2021 בוטל המקטע הראשון של השביל וההתחלה עברה מקיבוץ דן לכפר גלעדי. השינוי נעשה כדי להימנע מהליכה מסוכנת על כבישים.

בשנת 2023 שביל ישראל התארך בכ־38 קילומטרים – והוא מתחיל בהר חרמון.

חלוקה
ישנן חלוקות שונות של השביל למקטעים. על פי הסימון של הוועדה לסימון שבילים של החברה להגנת הטבע, האורך הכולל של השביל הוא 1,080 קילומטרים. החברה חילקה את שביל ישראל ל-56 מקטעים. השיקולים העיקריים בבחירת נקודות ההתחלה והסיום של המקטעים הם: נגישות בכלי רכב או בתחבורה ציבורית, או (באזורים שבהם אין גישה לכלי רכב רכים) - מיקום הנקודות בחניוני-לילה כך שההפרעה לבעלי החיים (שרובם פעילים בלילות) תהיה מינימלית.

אתר שביל ישראל של "טיולי" מחלק את שביל ישראל ל-46 מקטעים. בספר האדום החלוקה היא ל-51 מקטעים ולצידה חלוקה ל-103 מקטעים קצרים. ב"ארץ הצבי" החלוקה היא ל-62 מקטעים. ניתן ללכת על פי אתר Shvil Net אשר במפותיו החלוקה היא ל-51 מקטעים של הליכה יומית. אתר "מפה", ואתר Shvilist מחלקים את השביל ל-44 מקטעים שחלקם של יותר מיום הליכה אחד.

מסלול שביל ישראל (מצפון לדרום)

הר חרמון

הגליל העליון
קריית שמונה, תל חי,
רכס רמים,
נחל קדש,
מצודת כ"ח,
נבי יושע,
רמות נפתלי,
קרן נפתלי,
בקעת יחמור,
נחל דישון,
נחל אביב,
נחל צבעון,
חרבת חממה,
הר מירון,
חרבת ב"ק,
עין זבד,
מירון,
נחל מירון,
גן לאומי נחל עמוד,
עין יקים,
בריכות שכווי.

הגליל התחתון 
חוקוק,
מגדל,
עין נון,
ואדי אל-חמאם,
נחל ארבל,
הר ארבל,
כפר חיטים,
מצפה,
טבריה,
יער שווייץ,
כנרת (מושבה),
הכנרת,
ביצת כנרת,
ירדנית,
דגניה א',
ביתניה תחתית,
נחל יבנאל,
רמת סירין,
כפר קיש,
שבלי,
הר תבור,
יער בית קשת,
הר דבורה,
עין מאהל,
הר יונה,
נוף הגליל,
משהד,
הושעיה,
אלון הגליל,
ציפורי,
כעביה,
נחל ציפורי (טחנות עליל, עין יבקע וטחנת הנזירים),
נופית,
כפר חסידים.

רכס הכרמל 
יגור,
נחל מעפילים,
עספיא,
רום הכרמל,
נחל חיק,
נחל אורן,
בקעת אלון,
הר שוקף,
חורבת רקית,
מערת ישח,
נחל בוסתן,
מערת אצבע,
עין הוד,
נחל מערות,
מצפה עופר,
כרם מהר"ל,
גבעות טלימון,
מאיר שפיה,
נחל דליה,
רמת הנדיב,
עין צור,
חרבת עקב,
שמורת חוטם הכרמל, 
צוקי חוטם
וחוטם הכרמל.

השרון
בית חנניה,
אמת המים לקיסריה,
ג'סר א-זרקא,
נחל תנינים,
קיסריה,
שדות ים,
נחל חדרה ופארק נחל חדרה,
גבעת אולגה,
חדרה,
יער חדרה,
נחל אלכסנדר,
ח'ירבת סמארה,
בית ינאי,
חבצלת השרון,
נתניה ובריכת דורה,
נחל פולג, אודים, 
יקום,
געש,
ארסוף קדם,
אפולוניה,
הרצליה,
צפון ת"א,
נחל ירקון,
פארק הירקון.

השפלה
תל אפק,
גבעת השלושה,
קיבוץ עינת,
כפר סירקין,
נחשונים,
אלעד,
מאוזוליאום מזור,
יער קולה,
פארק יער שוהם,
נחל נבלט,
בית נחמיה,
תל חדיד,
יער בן שמן,
גמזו,
עמק איילון,
שעלבים,
לטרון,
מנזר השתקנים,
מבצר לטרון.

פרוזדור ירושלים
דרך בורמה,
דרך המשלטים,
עין לימון,
צובה,
סטף,
עין כרם,
קריית מנחם,
עין לבן,
עין איתמר,
עין קובי,
צור הדסה,
מטע,
חורבת חנות,
נתיב הל"ה,
תל שוכה.

לכיש
שריגים,
פארק בריטניה,
מצפה משואה,
חרבת צורה,
תל גודד,
בית גוברין (קיבוץ),
בית גוברין - מרשה,
נחל לכיש,
תל לכיש,
לכיש,
נחל אדוריים,
אחוזם,
נחל שקמה,
תל קשת,
נחל סד,
תל נגילה,
גשר נחל שקמה,
שמורת פורה.

מדבר יהודה והנגב
תל אל מליחה,
דביר,
יער להב,
להב,
סנסנה,
מיתר,
יער יתיר,
הר חירן,,
נחל יתיר,
חרבת יתיר,
עמשא,
הר עמשא,
חרבת דרגות,
דריג'את,
ג'נאביב,
תל ערד,
יקב יתיר,
ערד,
נחל דומיה,
כפר הנוקדים,
הר צפירה,
בקעת קנאים,
בריכת צפירה,
הר נעמה,
מעלה ענבה,
הר בן יאיר,
מצדה,
הר אלעזר,
נחל קנאים,
ים המלח,
עין בוקק,
נחל רום,
נחל יזרח,
מצד זהר,
נחל זוהר,
נחל לוט,
נחל פרצים,
מערת הקמח,
נחל אשלים,
מישור עמיעז,
מעלה צורים,
נחל פרס,
מצד תמר,
נחל צפית,
מעלה חצרה,
המכתש הקטן,
נחל חצרה,
מעלה עלי,
נחל עקרבים,
מצד צפיר,
מעלה ימין,
נחל חתירה,
מעלה פלמח,
עין ירקעם,
הסנפיר הגדול,
הר כרבולת,
נחל עפרן,
גבעת מדור,
בקעת צין,
נחל תלול,
נחל זקוף, 
נחל צין,
חוד עקב,
מעלה צין,
עין עקב,
עין שביב,
נחל חווה,
הר הסדקים,
מצד מחמל,
מצפה רמון,
נחל רמון,
שן רמון,
נחל נקרות,
קיר האמוניטים,
מפער גוונים,
נחל חררים,
כרבולת חררים,
נחל מעוק,
נחל גלד,
נחל נקרות,
הר יהב,
נחל צבירה,
נחל אשבורן.

הערבה
הקלדרה של נחל כרכשת,
ספיר,
דרך המעיינות,
מואה,
צופר,
נחל ברק,
נחל ורדית, 
נחל פארן, 
נחל ציחור, 
שיטים, 
נאות סמדר,
בקעת עובדה וחולות כסוי,
שחרות.

הרי אילת
מעלה זוגן,
באר מילחן,
צוקי תמנע,
מעלה מלחן,
פארק תמנע,
הר תמנע,
הרי חכליל,
באר אורה,
נחל רחם,
גבי רחם,
מעלה עמרם,
נחל שחורת,
הר שחורת,
חורבת בודדה,
עין נטפים,
הר יואש,
נחל גשרון,
מעלה גשרון,
הר רחבעם,
הר צפחות,
ובית ספר שדה אילת. השביל נגמר מול חוף אלמוג.

הצועדים בשביל ישראל

צעידה לאורך כל השביל ברציפות אורכת בין חודש לחודשיים, תלוי בקצב ההליכה. הצועדים העושים זאת בדרך כלל בחודשים פברואר מרץ ואפריל מדרום לצפון, ובאוקטובר נובמבר ודצמבר מצפון לדרום. המטרה היא בעיקר להימנע מגשמים כבדים בחודשי החורף שיכולים להתפתח לשטפונות בזק מסוכנים במדבריות, ומעומסי החום שיש בקטעים נרחבים של השביל מאפריל עד אוקטובר.  

השביל מיועד להולכי רגל, אך על רקע התפתחות התחום ושדרוג מתאים של המפות, החלו מטיילים רבים לעבור קטעים מהשביל באופניים וברכב שטח.
קבוצות מטיילים מתארגנות לכיסוי השביל בקטעים מצטברים. הקבוצות נפגשות אחת לתקופה ומשלבות הליכה וסעודות משותפות. הליכה בקבוצה מאפשרת את השארת המכוניות בסוף המסלול ועקב כך, הליכה בקטעים ארוכים יותר. כמו כן כמה מוסדות חינוך בעיקר מכינות צועדים את השביל.

יש הצועדים את השביל בקטעים - השביל נפרס למקטעים, כאשר כל מקטע נצעד בנפרד, למשל ביום אחד של הליכה. מיטיבי לכת במיוחד יכולים לסיים את ההליכה בכ־46 ימים, ומיטיבי לכת בכ־62-65 ימים.

ישנן קבוצות הצועדות בשביל ישראל למען מטרה חברתית או סביבתית. לדוגמה: בשנת 2004 התפרסם סיפורו של ניר צורן, חולה במחלת ALS (ניוון שרירים), שיצא למסע לאורך קטעים מן השביל למען העלאת המודעות למחלה.

בכלי התקשורת התפרסם מסעם של חברי קבוצת אב"י ("אפשר ביחד"), בראשותם של יוסי ורעיה אפנר, שבנם, אבי אפנר, נהרג באסון המסוקים, בשיתוף עם ארגון צו פיוס, המדרשה באורנים וארגונים נוספים. אלה, עורכים מדי שנה מסע בשביל ישראל לזכר חללי אסון המסוקים וחללי מערכות ישראל ונפגעי הטרור. לאורך המסע משולבים קטעי מורשת וקטעי זיכרון, ורבים מצטרפים למסע השלם או למקטעים שונים.

הצועד הידוע הראשון של השביל, טרם חניכתו הרשמית, היה יריב יערי שיצא ב־5 באפריל 1994 והשלים את המסלול המקוצר בזמנו תוך 21 יום. הקבוצה הראשונה שצעדה את השביל רשמית לכל אורכו הורכבה משישה נערים מקיבוץ בארי ומחנכם דני גספר (שמאז עבר את השביל עוד 7 פעמים עם קבוצות שונות), אשר צעדו בקיץ 1994 במשך 20 יום כהכנה לקראת גיוסם לצה"ל. מייקל ורדיאן, רץ אולטרה מרתון מארה״ב, סיים ב־22 במרץ 2019 את שביל ישראל לאחר 10 יום, 16 שעות ו־36 דקות ובכך הפך לאדם שסיים את השביל בפרק הזמן הקצר ביותר.

מלאכי השביל

תופעה ייחודית שמתפתחת עם עליית הפופולריות של השביל, היא של "מלאכי השביל". כינוי זה מתייחס לאנשים לאורך השביל המציעים להולכים בו סיוע כגון הטמנות מים במדבר, אירוח לקפה, רשות להשתמש בחצר להקמת אוהל, אספקת מקום לינה עם מיטות ומקלחת וכדומה. מרבית ה"מלאכים" אינם דורשים תמורה בעבור השירות אותו הם מספקים, או גובים תשלום סמלי. קיימות רשימות של "מלאכי שביל", בהן מצטיידים לעיתים המטיילים בשביל לקראת יציאתם. פעמים רבות מטיילים מחליפים ביניהם מידע על "מלאכים" (בייחוד כשמטיילים ההולכים בכיוונים מנוגדים נפגשים).

ספריית השביל 
ספריית השביל היא מיזם קריאה של רשות הטבע והגנים, המרכז האקדמי שלם ו'נפגשים בשביל ישראל' שפועל החל מאוגוסט 2015. המיזם נועד להעשיר את חוויית ההליכה ולתרום ערך מוסף למטיילים.

הספרים מאוחסנים בארגזים הצבועים בצבעי סימון השביל, מפוזרים ב-16 נקודות לאורכו. והמטיילים נוטלים ומחזירים ספרים מהארגזים השונים לאורך התקדמותם בשביל.

הדרכון הסמלי של שביל ישראל
כחלק מהמגמה להוסיף מימד רשמי לטיול לאורכו של השביל, הוחלט בחברה להגנת הטבע בראשית שנת 2010, להנפיק מעין דרכון אותו ירכשו המטיילים ויחתימו אותו במספר נקודות לאורכו של השביל, בדומה לדרכון של דרך סנטיאגו.

סימון השביל
סימון שביל ישראל מורכב משלושה פסים אנכיים - לבן מימין, כחול באמצע וכתום משמאל. כשהשביל הוצג לראשונה באתר של החברה להגנת הטבע, לא יוחסה שם משמעות לצבעיו. עם הזמן התקבל בציבור שהצבע הלבן מסמל את החרמון, הכחול את הים והכתום את המדבר, וכיום ההסבר הזה מופיע גם באתר החברה להגנת הטבע. 

סימון השביל הוא מדורג: כשהפס הלבן גבוה יותר, פירוש הדבר שכיוון ההליכה הוא צפונה (לעבר החרמון); ואילו כשהפס הכתום גבוה יותר - המטייל עומד כשפניו לשביל ההולך דרומה (לעבר המדבר והנגב).

סימון שביל ישראל עשוי להופיע לצד סימון שבילים רגיל (אדום, כחול, שחור או ירוק). לעיתים שביל ישראל חופף גם עם שבילים נושאיים אחרים, ובמקרה זה מתלווה לסימון שביל ישראל נקודה סגולה או כתומה.

סימון השבילים נעשה בידי עובדי הוועדה לשבילי ישראל. כמו כן, הוועדה יוצרת מפות סימון שבילים מעודכנות, ומוכרת אותן לציבור המטיילים וחובבי הטבע.

תוספות וחלופות לשביל ישראל 
שביל ישראל לא עובר ברמת הגולן, ירושלים וביהודה ושומרון. לפיכך:
 ב-2006 נחנך "שביל ירושלים" אשר מתחבר לשביל ישראל בסטף ובעין חנדק, וכך יוצר מסלול כמעט מעגלי עם שביל ישראל.
 ב-2007 נחנך "שביל הגולן" (לבן כחול ירוק) שמתחיל בחרמון ומסתיים בדרום רמת הגולן (נקודת שביל ישראל הקרובה היא באתר ירדנית). יש מטיילים אשר מחברים את שביל הגולן לשביל ישראל דרך שמורת נחל חרמון ונחל גובתה.
 ב-2009 הושלם סימונה של "דרך הבשורה" באזור הכנרת והגליל התחתון המזרחי. השביל המתחקה אחר דרכו של ישו בצפון הארץ, חופף בחלקו לשביל ישראל.

עוד נחנך בשנה זו, ביוזמת האמן אסף קדרון בשיתוף עם מועצת יש"ע שביל ישראל הישיר יו"ש. החלק הראשון של "שביל ישראל האלטרנטיבי" (או "הישיר"), אשר מתפצל משביל ישראל ליד בית שאן, ממשיך לאורך הבקעה והשומרון, עובר דרך ירושלים וצפוי להתחבר לשביל ישראל באזור ערד. שביל זה לא סומן על ידי גוף רשמי לסימון שבילים, והוא מסומן בצבעים תכלת לבן ירוק.
 בעקבות השרפה בכרמל שהתרחשה בדצמבר 2010 ופגעה בקטע השביל העובר בכרמל הוועדה לשבילי ישראל הציעה תוואי חלופי העובר דרך נחל אורן. תוואי השביל המקורי דרך הר שוקף שוקם לאחר השריפה.
 שביל רמות מנשה: יוצא משביל ישראל מדרום למושב עופר ועובר במרחב הביוספרי רמות מנשה בקרבת היישובים בת שלמה, עמיקם, דליה, גלעד, רמת השופט ומשמר העמק ודרך הנחלים דליה, השופט, רז ותנינים (מצפון לדרום). נקודת המפגש הדרומית עם שביל ישראל נמצאת מצפון לבנימינה. הליכה על השביל לוקחת כ-3 עד 4 ימים.
בשנת 2016 בית ספר שדה כפר עציון חידש את היוזמה של מעבר שביל ישראל ביו"ש תחת הכינוי "שביל ישראל המזרחי" שיעבור בשטחי יהודה, השומרון ובקעת הירדן.
 ב-2017 תוואי שביל ישראל שונה ולראשונה נכנס לתחום ירושלים. השינוי, המוסיף לשביל כ-11 ק"מ, מתחיל מנחל שורק לתוואי חדש דרך עין כרם, קריית מנחם, עין לבן ונחל רפאים (מצפון לדרום) וחוזר לתוואי המקורי בשלוחת קובי בצפון פארק בגין.
 ב-2019 נוסף מקטע בן כ-50 ק"מ המשיק לים המלח, ועובר במצדה ובעין בוקק.
 ב-2020 סומן מחדש שביל השרון, והוא מוצע כחלופה למטיילים בשביל ישראל - במקום הליכה בת יומיים על חופי נתניה, הרצליה ותל אביב-יפו, ניתנת האפשרות לעבור בנופי אזור השרון הכוללים יערות ואגמים. אורך השביל כ-60 קילומטרים, הוא מתפצל משביל ישראל בסמוך לחוף מכמורת ומתחבר אליו בחזרה בפתח תקווה.

שביל ישראל לאופניים

שביל ישראל עביר רק בחלקו לרכיבת אופניים, ואחרי שמטיילים אלתרו לעצמם נתיב, החלה הוועדה לתכנן את שביל ישראל לאופניים בשנת 2006. המקטע הראשון נפתח ב-2011 מאילת לשחרות, והוא באורך 85 ק"מ. נכון ליולי 2020, מסומנים 400 ק"מ בין אילת לערד. אורך השביל הכולל הוא כ-1,200 ק"מ, ובניגוד לשביל הצועדים הוא מתחיל בגולן, עובר דרך הירדן ההררי, השרון המזרחי וירושלים.

ראו גם
 שביל הגולן
 שביל ירושלים
 שביל הסנהדרין
 דרך הבשורה
 רוכב ישראל
 הוועדה לשבילי ישראל
 שביל האפלצ'ים
 שביל הרכס הפסיפי

לקריאה נוספת
 הדס רגב ירקוני, כולם בשביל אחד - 40 מסלולים נבחרים בשביל ישראל הוצאת כנרת והחברה להגנת הטבע 2014
 יעקב סער, יגיל הנקין, שביל ישראל, הוצאת אשכול, 2020. דאנאקוד 357–1648
 שבילים ארוכים בישראל - המפות. הוצאת אשכול, 2011. דאנאקוד 800–32016
 צבי גילת, שביל ישראל, מפה, 2005. דאנאקוד: 396-329
 יהודית גלבלום-פקס - קום והתהלך בארץ - מסע רגלי לאורך שביל ישראל. הוצאת קא"מ ת.ד. 10382 ירושלים 91103
 יעקב בוצ'ן, אלבום שביל ישראל, ציורים מהדרך ויומן מסע אותנטי, הוצאת כרטא, 1998
 איל חלפון, מסע חיפושים - עם חברים, באמצע החיים, לאורך שביל ישראל, הוצאת אחוזת בית, 2008
 שמעון לב, סדרת כתבות על כל שביל ישראל שהתפרסמו "במסע ישראלי" - מסע אחר 2005 - 2009
 עפר גביש, דובי טל, מולי הרמתי, בשביל השירים: מסע זמר וצילום אוויר לאורך שביל ישראל, הוצאת אלבטרוס, 2016
 תמר הרמן, שביל ישראל: דרכה של הישראליות החדשה־ישנה, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, המכון הישראלי לדמוקרטיה והוצאת פרדס, 2019.

קישורים חיצוניים

 דף שביל ישראל, באתר החברה להגנת הטבע
 מקטעי שביל ישראל - מפת מקטעים אינטראקטיבית, של החברה להגנת הטבע.
 שביל ישראל - באתר "שביליסט: הכל למטייל בשביל ישראל": תיאור קטעים, מלאכי שביל ומקורות מידע.
 נפגשים בשביל ישראל - מסע חוויתי של זיכרון, התחדשות ושיח שנוסד לזכרו של סמ”ר אבי אפנר ו-72 חבריו שנפלו באסון המסוקים, וכיום מנציח את זכר כל הנופלים בכל מערכות ישראל ובפיגועי הטרור.
 מדריכים לכל מקטעי שביל ישראל, באתר טיולי
 סדרת הרשת מלאכי השביל בערוץ היוטיוב | כאן - תאגיד השידור הישראלי החדש
 מפה מתעדכנת של השביל ב־OpenStreetMap.
 יואב גלזנר, פודקאסט המדריך לשביל ישראל, באתר כאן הסכתים, 6 בנובמבר 2018
  
 
 
 
 
 משה גלעד, איבדו את הצפון: החברה להגנת הטבע מבטלת את הקטע הראשון בשביל ישראל, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2021

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
טרקים