הליגה הלאומית בכדורגל

הליגה הלאומית בכדורגל היא הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל הישראלי, אחרי ליגת העל. עד תום עונת 1998/1999 ובטרם הוקמה ליגת העל, הייתה הליגה הלאומית הליגה הבכירה בישראל.

ביחד עם ליגת העל אלו שתי הליגות שנחשבות למקצועניות בישראל, והחל משנת 2014 שתיהן מנוהלות על ידי מנהלת הליגות לכדורגל.

בליגה הלאומית משחקות 16 קבוצות. בתום כל עונה שתי הקבוצות שסיימו ראשונות מעפילות לליגת העל, ושתי הקבוצות שסיימו אחרונות נושרות לליגה א'.

היסטוריה

לפני קום המדינה
ישנן עדויות לכך שהייתה ליגה שנייה שהתקיימה בארץ ישראל עוד בתחילת שנות ה-30 (למשל בעונת 1930/1931). ליגה זו הייתה בעיקר הזדמנות לקבוצות מהליגה הראשונה עם קבוצות המילואים שלהם להריץ שחקנים שישתפשפו לקראת הופעה בליגה הראשונה, ביחד עם קבוצות מיישובים קטנים שרצו ייצוג משלהם בליגות הכדורגל, והזדמנות לעלות לליגה הבכירה ולבמה מול הקבוצות הגדולות. ליגה זו נקראה לרוב "ליגה ב'" או "ליגה ממחלקה ב'" בעיתונים. בהמשך הצטרפו לליגה עוד קבוצות עצמאיות עם גדילת הפופולריות של הכדורגל בישראל בעיקר בעקבות שלטון המנדט הבריטי שהקפיד לקיים טורנירים, ומשחקי גביע ולהנחיל את תרבות הכדורגל במושבות הקולוניאליות שלו. קבוצות של גדודים שונים מהצבא הבריטי השתתפו רבות בליגות בארץ ישראל בשנים אלו ואף זכו להצלחה רבה והיוו דוגמה מבחינת מקצוענות לקבוצות שהורכבו מיהודים צברים (הערבים המקומיים, למעט מקרים בודדים, סירבו להשתתף בליגות של שלטון המנדט וקיימו ליגות משלהם). הליגה שקויימה הופסקה לסירוגין בהתאם לאירועים הביטחוניים ואף לא תמיד קבוצות שסיימו במקומות הראשונים עלו לליגה הבכירה (ולעיתים עלו יותר מ-2 או קבוצות שהוקמו הגיעו ישירות לליגה הבכירה) מטעמי תקציב, סכסוך האגודות ("הפועל" או "מכבי") או החלטה מנהלתית של ההתאחדות לכדורגל.

תחת מדינת ישראל
עם הקמת מדינת ישראל וסיום שלטון המנדט בישראל, וקיום הליגה לראשונה תחת השלטון המקומי, הוקמה "ליגה מיוחדת" בעונת 1949/1950 שהייתה ליגת מבחן עונתית שנועדה לקבוע את רמת הקבוצות הרבות שהיו בישראל באותן שנים ולסדר אותם בליגות המתאימות להם, ליגה שבשנים הבאות נקראה "ליגה ב'". למעשה עד עונת 1954/1955 התקיימה ליגה שנייה (ליגה ב') שחולקה למחוזות ("בית הצפון" ו"בית הדרום"). בעונת 1955/1956 בוצעה רפורמה במערך הליגות של הכדורגל הישראלי, ליגה א' שעד עתה הייתה הליגה הבכירה בישראל נקראה מאז "הליגה הלאומית", וליגה ב' שהייתה הליגה השנייה, נקראה מאז "ליגה א'" הבאה מתחתיה ב', ג' והליגה האחרונה נקראה ליגה ד' (שהתקיימה והופסקה לסירוגין). ב-1976 הפך שמה של הליגה השנייה ל"ליגה הארצית", ואילו הליגה הבכירה נשארה "הליגה הלאומית". בשנת 1999 בוצעה רפורמה נוספת במערך הליגות בישראל, ושמה של הליגה הבכירה שונה שוב ל"ליגת העל", וכך הליגה השנייה קיבלה את שמה הנוכחי, "הליגה הלאומית". השם "הליגה הארצית" הועבר לליגה השלישית, שהפכה מליגה המחולקת לשני מחוזות לליגה ארצית אחת מאוחדת, מתחתיה היו ליגה א' וב'.

עד עונת , בסיום כל עונה עלו שתי הקבוצות המדורגות במקומות הראשונים בטבלה לליגת העל, ושתי הקבוצות האחרונות בליגת העל ירדו לליגה הלאומית. כמו כן, שתי הקבוצות המדורגות בתחתית הליגה הלאומית ירדו לליגה השלישית, הליגה הארצית, ושתי הראשונות בליגה הארצית עלו לליגה הלאומית.

בעקבות ביטול הליגה הארצית והמעבר לשתי ליגות מקצועיות בעלות 16 קבוצות, במקום שלוש ליגות בעלות 12 קבוצות, הייתה עונת  ייחודית מבחינת כמות העולות והיורדות. מהליגה הלאומית עלו 5 קבוצות לליגת העל ומליגת העל ירדה קבוצה אחת לליגה הלאומית. כמו כן, מהליגה הלאומית ירדה קבוצה אחת לליגה הארצית, ומזו עלו 7 קבוצות לליגה הלאומית. בשנים שלאחר מכן, הונהגה בליגה שיטת הקיזוז. ביולי 2012 בוטלה שיטת הקיזוז גם בליגה זו.

החל מאוגוסט 2014 מנוהלות שתי הליגות הבכירות המקצועניות (ליגת העל והליגה הלאומית) על ידי מנהלת הליגות לכדורגל שהוקמה על ידי נציגי הקבוצות בשיתוף עם ההתאחדות לכדורגל.

מבנה הליגה
בליגה הלאומית כיום 16 קבוצות, המשחקות אחת נגד השנייה בשני סיבובים, ולאחר מכן מתבצעת חלוקה לפלייאוף עליון (מקומות 1–8) ופלייאוף תחתון (מקומות 9–16), ומשוחקים שבעה מחזורים נוספים, 37 מחזורים בסך הכול. שתי הקבוצות הראשונות בטבלה עולות לליגת העל, ושתי האחרונות יורדות לליגה א'. הקבוצה שסיימה במקום ה-14 מתמודדת נגד הירידה במשחק מול הקבוצה שניצחה בגמר הפלייאוף על העלייה בליגה א' - משחק המשוחק בסיום עונות ליגה א' על ידי המקום השני בליגה א' צפון והמקום השני בליגה א' דרום.

עונת 2023/2024
להלן הקבוצות המתמודדות בעונת המשחקים עונת 2023/2024 בליגה הלאומית:

העולות והיורדות בליגה הלאומית מאז שינוי מבנה הליגות

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

 
ישראל
לאומית