מרוץ חימוש

מרוץ חימוש הוא מצב שבו שתי מדינות (או יותר) מגדילות בהתמדה את עוצמתן הצבאית, כשכל אחת מנסה להגיע לעוצמה גדולה מזו של יריבתה.

מרוצי חימוש בולטים
דוגמה בולטת למירוץ חימוש היא ההתפתחות המקבילה של תותחים ימיים ותותחי חוף ובין תותחים ימיים לבין עצמם לאורך מאות שנים בתחומי ההגדלה ההדדית של טווח הירי ופיתוח יכולות ההמלטות והמיגון של כלי השיט.

מרוצי חימוש התקיימו בעיקר בעת החדשה. אחד מהראשונים שבהם התקיים בתקופה שקדמה למלחמת העולם הראשונה, בשנים 1890–1914, ובו היו מעורבות חמש המעצמות האירופיות: בריטניה, גרמניה, צרפת, רוסיה ואוסטרו-הונגריה.

שימוש עיקרי במושג זה נעשה בתקופת המלחמה הקרה, לתיאור מאמציהן של המעצמות לייצר מלאי גדל והולך של נשק גרעיני ולפתח נשק גרעיני בעל עוצמה גוברת והולכת. קרל סייגן תיאר זאת כשני אנשים שקועים עד צוואר בבריכת בנזין, לאחד שלושה גפרורים ולשני חמישה.

במזרח התיכון התרחש מרוץ חימוש פעמים אחדות: 
 בשנת 1955 חתם נשיא מצרים, גמאל עבד אל נאצר, על עסקת נשק עם צ'כוסלובקיה (עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית), ובכך החל מרוץ חימוש מול ישראל.
 שיגור הטיל שביט 2 על ידי ישראל היה יריית פתיחה למרוץ חימוש שבו כל מדינות המזרח התיכון ניסו לרכוש יכולת בתחום הטילים.
 בסוף המאה ה-20 החל מרוץ חימוש גרעיני, שבמסגרתו חתרו עיראק ואיראן לרכישת יכולת גרעינית, וישראל עסקה בחיפוש מענה הגנתי והתקפי לניסיונות אלה. למעשה ישראל התחילה את המירוץ הגרעיני במזרח התיכון שלפי פרסומים זרים פיתחה ומפתחת פצצות גרעיניות בכור בדימונה וטילים בין-יבשתיים.

עצירתו של מרוץ חימוש

עצירתו של מרוץ חימוש מצריכה בניית אמון בין הצדדים למרוץ, וזה צעד שלא קל לעשותו. להמחשת קושי זה משמשת דילמת האסיר. לכל מדינה יש שתי אפשרויות: להגדיל את תקציב הביטחון שלה או להגיע להסכם עם יריבתה לפירוק החימוש. בכל מדינה מקנן החשש שיריבתה תפר את ההסכם, ולכן כל אחת מהן נוטה לכיוון של מרוץ חימוש. כל מדינה נראית כפועלת באופן רציונלי, אך התוצאה היא בלתי רציונלית בעליל.

לשם הפסקתו של מרוץ החימוש הגרעיני, התקיימו בין ארצות הברית לברית המועצות שיחות שמטרתן צמצום מאגר הטילים והנשק הגרעיני של כל אחת משתי המעצמות, שהסתיימו בחתימת הסכם START.

דרך שונה לסיומו של מרוץ חימוש הוא הגעה למצב שבו אחת מהמשתתפות במרוץ אינה מסוגלת יותר להעמיד משאבים להמשך המרוץ, ולכן נאלצת להפסיקו. יש המייחסים תוצאה זו ליוזמת ההגנה האסטרטגית ("מלחמת הכוכבים"), שהביאה לקריסתה של ברית המועצות.

משמעות מושאלת

בהשאלה החל המושג לשמש לתיאור תחרות שבה אין גבול מוחלט, וכל מתחרה מנסה לשפר את מקומו היחסי. דוגמה לכך היא הביטוי מרוץ חימוש ביולוגי שבא לתאר אבולוציה שבה בעלי החיים משפרים את כישוריהם כדי לזכות בעדיפות על יריביהם.

ראו גם
 יתרון צבאי איכותי

יחסים בין-לאומיים