פרשני המקרא היהודים

פרשנות המקרא היהודית שלאחר חז"ל נחלקת לשתי תקופות עיקריות - פרשנות ימי הביניים, שראשיתה אצל רס"ג, מנחם ודונש בסוף האלף הראשון לספירת הנוצרים וסיומה אצל רלב"ג בתחילת המאה ה-14. מאז, במשך תקופה של כמעט 600 שנה לא נכתבו כמעט ספרי פרשנות על מילות התנ"ך עצמן אלא סגנון ספרי הפרשנות היה בהבאת פירושי התנ"ך הקדומים כמו רמב"ן ורש"י ובירור הנכון מביניהם על ידי שאלות והסברים שונים, כמו כלי יקר, דבק טוב, אור החיים ומשכיל לדוד. כמו כן היו ספרים שנכתבו על פירוש אחר (בדרך כלל רש"י), אך בפועל ביארו כפי הנראה להם תוך השוואה לפירוש רש"י.

יצירת הפרשנות היהודית לתנ"ך התחדשה כבתחילה בתחילת המאה ה-18 בעקבות תנועת ההשכלה והתגובות השונות לה. מאז הקמת מדינת ישראל התגבר מאוד העיסוק בתנ"ך, יצאו לאור מספר כתבי עת על התנ"ך (למשל, מגדים) ונכתבו פירושים רבים על התנ"ך ועיונים בו ובפרשניו, כמו עיוניה של נחמה ליבוביץ והמפעל הגדול של "דעת מקרא".

פרשנות קדומה
 פרשנות פנים מקראית
 פילון האלכסנדרוני, מצרים, (המאה ה-1)
 ספרות המדרש (החל מהמאה ה-3, וכלה בילקוטים ב)
 מדרשי הלכה (תנאים) (המאה ה-3)
 מדרשי אגדה (אמוראים) (החל מ)
 תרגומים - אונקלוס, ירושלמי, ויונתן
 רב סעדיה גאון (רס"ג), מצרים-בבל, 882–942

פרשנות פילולוגית
 מנחם בן סרוק (920 - 970 בערך)
 דונש בן לברט
 יהודה חיוג'
 רבי יונה אבן ג'נאח, (המחצית הראשונה של המאה ה-11)
 רבי משה אבן ג'יקטילה, (אמצע המאה ה-11)
 רבי יהודה אבן בלעם, (אמצע המאה ה-11)
 רבי תנחום הירושלמי (אמצע המאה ה-13)

פרשנות ימי הביניים

פרשני ספרד 
 רבי אברהם אבן עזרא (ראב"ע), 1089 - 1164
 רבי שלמה בן אברהם בן פרחון, 1161
 רבי משה בן נחמן (רמב"ן), 1194–1270
 רבי בחיי בן אשר אבן חלוה ("רבינו בחיי"), 1255–1340
 רבי יעקב בן אשר ("בעל הטורים"), 1269–1343?
 רבי יצחק עראמה, תחילת המאה ה-15 - 1494
 דון יצחק אברבנאל, 1437–1508
רבי אברהם סבע (צרור המור), 1440-1508

פרשני צרפת
 רבי מנחם בן חלבו, פעל בסביבות 1070–1080
רבי שלמה יצחקי (רש"י), 1040–1105
 רבי יוסף קרא
 רבי שמואל בן מאיר (רשב"ם), 1080? - 1158?
 רבי יוסף בכור שור
 רבי אליעזר מבלגנצי
 רבי חזקיה בן מנוח ("חזקוני")
 רבי יצחק בן יהודה הלוי ("פענח רזא") נכדו של רבי שמואל מפלייזא

פרשני פרובאנס
 רבי יוסף קמחי 1105–1170 בערך
 רבי משה קמחי, מת ב-1190 בערך
 רבי דוד קמחי (רד"ק) 1160–1235
 רבי מנחם בן שמעון, בסביבות 1190 בערך
 רבי יוסף אבן כספי, 1279–1340
 רבי לוי בן גרשום (רלב"ג) 1288–1344

פרשני איטליה
 רבי מנחם בן שלמה (חיבורו-מדרש שכל טוב)
 רבי ישעיה מטראני (רי"ד - חיבורו: "נימוקי החומש"), 1190? - 1255?
 רבי עובדיה המון (חיבורו: "עמר נקא")
 רבי מנחם רקנאטי (המחצית השנייה של המאה ה-13)
 רבי עובדיה ספורנו, 1470? - 1550?

פרשני תימן
רבי נתנאל בן ישעיה (חיבורו:"מאור האפלה"), 1329
רבי אברהם בן שלמה (חיבר פירוש מקיף ויסודי על כל הנביאים והכתובים), 1422
רבי זכריה הרופא (חיבורו:"מדרש החפץ"),סביבות שנת 1430.
רבי סעדיה עדני (חיבורו:"חמדת ישראל" על כל התנ"ך נחשב לעת עתה כאבוד עם עוד למעלה מ25 חיבורים בתורה מדע ורפואה שמיעוטם נמצא, כמו פירושו על הרמב"ם),בחיבוריו מוזכרות השנים 1446–1485.
רבי דוד בן ישע הלוי חמדי (חיבורו "אלוגיז אלמוגני"-הקצר המספיק), 1487.
פרשני אשכנז
רבי יהודה החסיד (סוף המאה ה-12, תחילת המאה ה-13)
רבי חיים פלטיאל (1300-1240 בערך)

פרשני אלג'יר 
 יהודה אבן קריש (המאה ה-10)

פרשני מצרים 
 רבי אברהם בן הרמב"ם, 1186-1237

פרשני סוריה 
 רבי שמואל מסנות, (המאה ה-12)

הפרשנות החדשה
 רבי אליהו מזרחי (רא"ם), טורקיה, 1455? - 1526
 רבי משה אלשיך (ה'אלשיך'), צפת, 1507–1600
 המהר"ל מפראג] (חיבורו: "גור אריה"), 1512–1609
 רבי מרדכי יפה (חיבורו: "לבוש האורה"), פולין, 1530–1612
 רבי שלמה אפרים מלונטשיץ (חיבורו: "כלי יקר"), פולין, 1550? - 1619
 רבי ידידיה שלמה רפאל מנורצי (חיבורו: "מנחת שי"), (תחילת המאה ה-17)
 רבי שבתי בס (חיבורו: "שפתי חכמים"), 1641–1718
 רבי דוד אלטשולר ובנו רבי הלל אלטשולר (חיבוריהם: "מצודת דוד" ו"מצודת ציון", המכונים "המצודות"), (המאה ה-17 - ה-18)
 רבי חיים בן עטר (חיבורו: "אור החיים"), מרוקו, 1703? - 1750?
 רבי דוד פארדו (חיבורו: "משכיל לדוד"), איטליה, 1718–1792
 משה מנדלסון, גרמניה, (1729 - 1786)
 החתם סופר, סלובקיה, 1762–1839
הרב יעקב צבי מֶקְלֶנְבּוּרג (הכתב והקבלה) 1785-1865
 שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), 1800–1865
 רבי שמשון רפאל הירש (רש"ר הירש), גרמניה, 1808-1888
 רבי מאיר ליבוש (מלבי"ם), 1809–1879
 רבי נפתלי צבי יהודה ברלין (נצי"ב) (חיבוריו: "העמק דבר", "הרחב דבר"), 1817–1893
 רבי אליהו בן אמוזג (חיבורו: "אם למקרא"), איטליה, 1823–1900
 רבי דוד צבי הופמן (רד"צ הופמן) 1843–1921
 רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק (חיבורו: משך חכמה), 1843–1926
 בנו יעקב, גרמניה, 1862–1945

הפרשנות בארץ ישראל
 שמואל לייב גורדון, 1867–1933
 משה צבי סגל, 1876–1968
 משה דוד קאסוטו, 1883–1951
 הרב מנחם מנדל כשר (חומש תורה שלמה), 1895–1983
 נפתלי הרץ טור-סיני, 1886–1973
 יחזקאל קויפמן, 1889–1963
 נחמה ליבוביץ (ה"מורה"), 1905–1997
 אליה שמואל הרטום, 1887–1965
 רבי אשר ויזר
 סדרת דעת מקרא, עם פירושיהם של עמוס חכם, יהודה קיל ועוד, בהוצאת מוסד הרב קוק.
 סדרת עולם התנ"ך, פירוש מדעי חדשני, בהוצאת דוידזון - עתי.
 הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ (התנ"ך המבואר), 1937–2020
 סדרת מקרא לישראל, פירוש מדעי חדשני, בהוצאת מאגנס.

ראו גם
 פרשנות הפשט למקרא

לקריאה נוספת
 שרה יפת, דור דור ופרשניו: אסופת מחקרים בפרשנות המקרא, מוסד ביאליק, 2008
 הרב פרופ' עזרא ציון מלמד, מפרשי המקרא, דרכיהם ושיטותיהם, הוצאת מאגנס, ה'תשל"ה, מהדורה שנייה ה'תשל"ח.
 הרב פרופ' עזרא ציון מלמד, מחקרים במקרא בתרגומיו ובמפרשיו, הוצאת מאגנס, ה'תשמ"ד. 
 משה גרינברג, פרשנות המקרא היהודית- פרקי מבוא, מוסד ביאליק,
 מהדורה ראשונה, תשמ"ג/ 1983. 
 מהדורה שנייה מורחבת, תשנ"ב.
 שרה קמין, בין יהודים לנוצרים בפרשנות המקרא, ירושלים: הוצאת מאגנס, ה'תשס"ט.

קישורים חיצוניים
 פרופ' גרשון ברין, קוים לאפיון הפרשנות הביזנטית, בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך
 
 
 
 
 רביב, רבקה, "לשאלת היחס למדרשי האגדה בפרשנות ימי הביניים", טללי אורות י"א (תשס"ד), עמ' 41–52
 סקירת תולדותם ופועלם של מפרשי המקרא באתר בני ציון - בונים קומה בתנ"ך

הערות שוליים

רשימות ביבליוגרפיות