שמואל הלוי וואזנר

רבי שמואל הלוי וואזנר (קרי: ווֹזנר; ב' באלול ה'תרע"ג, 4 בספטמבר 1913 – ט"ו בניסן ה'תשע"ה, 3 באפריל 2015) היה מחשובי פוסקי ההלכה האורתודוקסים במפנה המאה ה-21. מחבר שו"ת "שבט הלוי" וחידושי "שבט הלוי" על הש"ס ועל התורה. כיהן כאב"ד ומרא דאתרא בשכונת זיכרון מאיר, וראש ישיבת חכמי לובלין בבני ברק. כונה בפי רבים בציבור החסידי "פוסק הדור".

ביוגרפיה
נולד בווינה ליוסף צבי וואזנר, יליד סרדאהלי, ולרחל לבית שיף שמשפחתה הגיעה לעיר מצעהלים. אביו השתייך לקהילת בית הכנסת עדת ישראל. מכונה בדרך כלל: "שיף-שול". הוא עצמו סיפר כי אמו ניחנה בקול ערב במיוחד והוזמנה לשיר באירוע גדול. אביה הלך בעניין לרבי יצחק מאיר מקופיטשניץ שהבטיח כי אם תימנע מכך ייוולד לה בן "שיהיה מורה הוראה של כל העולם".

למרות שבמשפחתו היה מקובל שהבנים יוצאים לעבוד, הוא החליט להקדיש את חייו ללימוד התורה. הוא החל את לימודיו ביטרנוי בישיבתו של הרב שמואל דוד אונגר מנייטרא, ומאוחר יותר בגיל 16 עבר ללמוד בצהעלים בישיבתו של הרב יוסף אלימלך כהנא מאונגוואר. בשנת תרצ"א עם פתיחת ישיבת חכמי לובלין בפולין נסע ללמוד שם אצל רבי מאיר שפירא והמשגיח רבי שמעון מזליחוב. היות שאביו ירד מנכסיו מימן ארגון תפארת בחורים, מכספי צדקה, את שכר לימודו ביח"ל. בשנת תרצ"ד אחרי פטירת רבי מאיר שפירא ועזיבת רבי שמעון מזעליחוב את הישיבה, חזר לעירו וינה. נישא לרבקה, בתו של מרדכי גלבר ראש הקהל בפרשבורג, ב-ל' בניסן תרצ"ז בפרשבורג. מרדכי גלבר שהיה חסידו של רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאטש התייעץ עם רבו שנתן הסכמתו לשידוך.

בפרשבורג התקרב לרב עקיבא סופר - שרייבר רבה של פרשבורג, וכן עשה שימוש חכמים בבית הוראה בעיר אצל רבי דוד וועסעלי ראב"ד פרשבורג, ובהמשך הוא הוסמך על ידם להוראה ומונה למו"צ בבית ההוראה, כמו כן מסר שם שיעורים לתלמידים.

בנם הבכור רבי חיים מאיר וואזנר נולד בשנת תרצ"ח. בשנת תרצ"ט, לאחר האנשלוס, עלו בני הזוג לארץ ישראל, בנם נשאר אצל הסבא באירופה. הם הפליגו בספינה בשם ג'יפו (Chepo) שיצאה מטולצ'ה או קונסטנצה ברומניה והגיעה לחוף נתניה בכ"ה בכסלו תרצ"ט, (18 בדצמבר 1938), לאחר מסע מפרך לאורך הדנובה ובים התיכון. הוא היה חוגג יום זה יחד עם תלמידיו כיום ההצלה.

לאחר הגיעם ארצה, התגורר בתל אביב לאחר זמן קצר עבר לגור בירושלים ברחוב הושע. הרב וואזנר למד אצל הרב יוסף צבי דושינסקי, ועשה שימוש חכמים אצל הרב שמשון אהרן פולונסקי מטפליק. למד בבית המדרש אוהל תורה בירושלים, שבו למדה קבוצת תלמידי חכמים בולטים. לאחר זמן קצר מונה על ידי העדה החרדית והרב דושינסקי לדיין בבית הדין ורב מטעמה לשכונות כרם אברהם וגאולה. כמו כן היה חבר בוועד הכשרות בוועד העירובין של העדה החרדית. בנוסף שימש רבה של תנועת פאג"י בירושלים. בשנת תש"ד הוציא לאור ספרו הראשון ספר הלקט על הרמב"ם, וכן עבד כעורך במכון אוצר הפוסקים.

בשנת תש"ז עבר לבני ברק, על פי הצעתו של החזון איש, והזמנתו של יעקב הלפרין מייסד שכונת זיכרון מאיר (שנקראה על שם רבו הרב שפירא), שישמש כרב השכונה. בבני ברק היה מקורב לחזון איש וראה עצמו כתלמידו. בעידודם של החזון איש, הרב דב בריש וידנפלד, והרב איסר זלמן מלצר, הקים בשכונה את "ישיבת חכמי לובלין", לזכר הישיבה שבה למד. במבנה סמוך הקים את בית דין צדק זיכרון מאיר. בשנותיו הראשונות בבני ברק כיהן גם כרבם של קהילות חוג חת"ם סופר בבני ברק ובפתח תקווה וכן שימש כרב ההכשר של חוג חתם סופר.

בשנות ה -80 אחרי שלקה בליבו פתח את בית ההוראה זיכרון מאיר שם מינה את תלמידיו הרב משה שאול קליין, את הרב יעקב מאיר שטרן ואת הרב שלמה זלמן אולמן, למורי הוראה בבית ההוראה.

בשנת תשנ"ו התאלמן. נישא בשנית לחנה יוטא לבית קאהן (נפטרה כ"ה באלול ה'תשע"ז), אלמנת הרב יעקב שמריה דייטש, רב קהילת חוג חתם סופר פתח תקווה ואחותו של רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרון.

רבותיו 
רבו המובהק היה רבי מאיר שפירא מלובלין, ומדי שנה היה עורך סעודת הילולא לזכרו כמו כן היה דבוק ברבו רבי שמעון מזעליחוב, ואף לאחר עזיבתו את הישיבה עמד איתו בקשרי מכתבים, וכן היה בקשר קרוב עם הרבי הריי"צ מליובאוויטש וכן הרב יוסף צבי דושינסקי ובפרט אצל הרב אברהם ישעיהו קרליץ בעל החזון איש, עם זאת השתייכתו המרכזית הייתה לחוג תלמידי החת"ם סופר.

כפוסק וכראש ישיבה

הרב וואזנר היה הפוסק הבולט ביותר בקרב הציבור החסידי, ואחד מן הפוסקים הבולטים בציבור החרדי בכלל. חלק ניכר ממורי ההוראה בבני ברק בפרט ובארץ בכלל עשו שימוש חכמים אצלו.

בספריו, שאלות ותשובות שבט הלוי, הוא דן בשאלות רבות שהתעוררו עקב הקדמה הטכנולוגית, כגון עין אלקטרונית המצלמת או מדליקה אור בעת תזוזה בשבת וכן בעיית הקלנועית בשבת. הוא התנגד לשימוש במעלית שבת, ובשל כך תיקן כי אין לבנות בנייני מגורים רבי קומות בבני ברק (מעל ל-7 קומות), תקנה הנאכפת על ידי העירייה. סבר כי בנהיגת נשים במכונית יש בעיה של חוסר צניעות.

בפולמוס שהתעורר בשנת ה'תשי"ז עם צאתו לאור של הספר "נצר מטעי", מאת הרב נתן צבי פרידמן, רבו של שיכון ה' בבני ברק, ובו היתרים הלכתיים כגון היתר לכבות תנור גז ביום טוב, קרא הרב וואזנר שלא לקבל פסקים אלה.

הגם שראה עצמו תלמיד של החזון איש, בסוגיית היחס אל החילונים עמדתו ההלכתית נוקשה יותר מזו של החזון איש (הרואה אותם כתינוקות שנשבו).

תמך בהקמת מכון משמרת הסת"ם שמשתמשת בהגהת סת"ם על ידי בדיקת מחשב למרות התנגדות רבנים. פסק שרק כשהלב מפסיק לפעום נחשב כמוות, והתנגד לחוק מוות מוחי-נשימתי המנוגד לדבריו לחוקי התורה. התיר לוועדת מהדרין תנובה לסמוך על מצלמה אוטומטית במקום השגחה אנושית על תהליך החליבה אמנם בהסכמתו לספר 'שאילת משה' של הרב משה שאול קליין הסתייג מכך.

עם התפשטות האינטרנט יצא בפסק הלכה האוסר את השימוש באינטרנט בלי סינון, כמו כן פסק שהמחזיק אינטרנט לא מסונן פסול לעדות.ואף השתמשות עם אינטרנט מסונן הוא רק לצורך פרנסה, בשנת תשע"ב אף הורה כי על מוסדות הלימוד לסלק משורותיהן ילד החשוף בביתו לאינטרנט. אך לבסוף חזר בו והורה: אין חובה לסלק ילד החשוף בביתו לאינטרנט.

הוא נהג למסור שיעור הלכה מדי יום חמישי, שבו השתתפו תלמידי חכמים בולטים. שיעורים אלו נדפסו לימים בספר "שיעורי שבט הלוי" על הלכות נדה ומקוואות. מסר מדי שבת שיעור בספר החינוך,

בישיבתו היה מוסר מדי יום שיעור בהלכה ובמוסר, ומספר פעמים בשבוע גם שיעור עיוני בגמרא. וביום שישי שעור חומש ורש"י. הרב וואזנר מסר שיעורים עד לשנתו האחרונה. סידרי הישיבה היו כמסורת ישיבות הונגריה, סדר הבוקר התחיל בשעה 5:00 לפנות בוקר, כמו כן היה בוחן את הבחורים מדי שבוע, וכן הקפיד על סדר הלכה בישיבה, מבין הוראותיו היה איסור להחזיק פלאפון בישיבה.

פטירתו והלווייתו

בט"ו באדר התאשפז בבית החולים, וכחודש לאחר מכן נפטר בליל הסדר, ט"ו בניסן ה'תשע"ה, 3 באפריל 2015, בגיל 101. לפי הוראתו של רבי חיים קניבסקי נערכה ההלויה מיד במוצאי שבת. בהלווייתו, שיצאה מישיבתו לבית הקברות שומרי שבת, השתתפו כמאה אלף איש מציבורים מגוונים.

במהלך ההלוויה, כשהוצאה המיטה מהיכל הישיבה דרך גרם מדרגות שעליו הצטופף קהל גדול, נפלו רבים במורד המדרגות. רבים נפצעו, ושני צעירים מתו מפצעיהם. בעקבות האסון נמתחה ביקורת על הרב קניבסקי על החלטתו שלא לדחות את ההלוויה ליום ראשון אף שהובהר לו כי יש בעיות בטיחותיות. עם זאת, לדברי בני ביתו של הרב קניבסקי, "אילו היו מביאים לידיעתו כי המשטרה והעירייה ממליצות להמתין עם הלוויה לשעות הבוקר, כדי לאפשר להן היערכות טובה יותר ולצורך הצלת חיי אדם – היה הרב קובע כהמלצתן".

עמדותיו בנושאים ציבוריים

הרב וואזנר מיעט לעסוק בפומבי בנושאים פוליטיים והתמקד בפסיקת הלכה. יחסו למדינת ישראל היה אמביוולנטי. הוא לא השתתף בבחירות לכנסת, אך רבים מתלמידיו אינם מקפידים על כך. בנוסף הוא לא היה הולך לכותל המערבי אך הורה שאפשר לכתחילה ללכת לשם, הוא הצביע בבחירות לעיריית בני ברק, ובבחירות לעיריית בית שמש בשנת תשע"ד הורה לבחור במועמד החרדי לראש עיריית בית שמש. וישיבתו נטלה תקציבים ממשלתיים.

הוא, ובעיקר כמה מבני משפחתו, מקורבים לחוגי העדה החרדית וחסידות סאטמר. היה בין הרבנים שרבי יואל טייטלבוים שלח להם את ספרו "ויואל משה" לפני הוצאתו, כדי שישלחו לו את הערות ולבקשתו השמיט הרבי מסאטמאר את שמות האנשים והקהילות שהוא כותב נגדם. בספר "ילקוט אמרים ויואל משה" (קיצור של הספר) מופיעה הסכמתו. בשל היותו קרוב להעדה החרדית אף עלה הרעיון שהוא ייטול את המשרה אחרי פטירת הרב יצחק יעקב וייס גאב"ד העדה החרדית בירושלים, אך הוא סירב וביקש להמשיך להיות עצמאי.

בשנת תשכ"ז אחרי מלחמת ששת הימים התנגד לקיום עצרת הודיה על הניצחון במלחמה וטען שזה יגרום להערצה לאישי הציונות החילוניים והורה לקרוא לזה עצרת התעוררות.

בשנים תשכ"ד ותשכ"ט בעקבות ניסיון של משרד הדתות להקים בבני ברק מועצה דתית התנגד נחרצות לרעיון יחד עם שאר רבני העיר תוך הטלת איסור על כל שיתוף פעולה או קבלת טובות הנאה מהמועצה.

לאחר פטירת רבה של בני ברק הרב יעקב לנדא, הועלתה הצעה על ידי הרב שך שהרב וואזנר יקבל את התפקיד כמועמד מוסכם הן על החסידים והן על הליטאים אך הוא תמך במינוי הרב משה יהודא ליב לנדא, בנו של הרב המנוח על אף התנגדותו של הרב שך לבחירתו. בעקבות זאת הורה הרב שך לתלמידיו, ובראשם הרב משה מרדכי הלוי שולזינגר והרב מרדכי גרוס, שאף הוציא את ספרי השיעורים של הרב וואזנר, להפסיק להיכנס לשיעוריו של הרב וואזנר בהלכות טהרה. לאחר מספר שנים יושרו ההדורים וגם תלמידי הרב שך חזרו להשתתף בשיעורים.

בשנת תשמ"ב יצא במכתב חריף נגד רבי ישכר דב רוקח מבעלז על דבריו נגד הרבי מסאטאמר ובמשך שנים הייתה מתיחות בינו לבין חסידות בעלזא אך בהמשך השלים עימו.

בשנת תשע"א יצא במחאה חריפה נגד הכשרת גיורי צה"ל ופעל רבות בנושא ואף הסביר לרבי עובדיה יוסף את עמדת העדה החרדית ואכן חתם הגר"ע יוסף על מכתב המבהיר כי התכוון להכשיר רק את מי שקיבלו על עצמם שמירת מצוות.

התנגד לחוק תרומת ביציות, בשל חששו ממצב שבו אח ואחות עלולים להינשא זה לזה בלא ידיעתם, ורק אחרי שסודר העניין נתן את הסכמתו.

התיר לימודי מקצוע לצורך פרנסה, ובשנת תשנ"ט קיבלו מנהלי המרכז החרדי להכשרה מקצועית מכתב תמיכה להפעלת לימודים לגברים, לתואר באישור המל"ג למקצועות המחשב, חשבונאות ומינהל, בתנאי שלא ישולבו בהם תכנים של הגות ומחשבה "או כל לימוד שיש בו נגיעה לאפיקורסות", מהרבנים יוסף ישראלזון, מרדכי שלמה שטיינמץ ושמואל אליעזר שטרן, לאחר שנועצו בהרב ואזנר וברבנים נוספים.

נאבק יחד עם שאר הרבנים נגד חוק הגיוס, והביע את עמדתו בנושא כנפגש בביתו עם חברי ועדת טל ואמר להם כי אין להטיל מחויבויות צבאיות כלשהן על בני הישיבות שתורתם אומנותם אך אלו שאינם לומדים אינם פטורים משרות צבאי, כמו כן הביע תמיכה במדיניותו של הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, ודעתו הייתה שהמאבק צריך להתנהל בדרכי נועם ולא בהפגנות וצעדים מלחמתיים.

היה בין היתר נשיא ועד הישיבות, יושב ראש וועדת הרבנים של מרכז רפואי מעיני הישועה, נשיא ומייסד קופות הצדקה קופת העיר וועד הרבנים לענייני צדקה, ונשיא ארגון הצלה גוש דן, כולל שומרי החומות ומכון אחיה.

קהילות שבט הלוי

ראשית הקהילה הייתה של בוגרי ישיבת חכמי לובלין, וכן רבים מיוצאי הונגריה ואנשי חוג חתם סופר שהתקרבו אליו וקיבלו אותו כמורה דרכם בעבודת השם. תלמידיו התארגנו תחת הנהגתו במסגרת קהילות "שבט הלוי". קהילות כאלה קיימות בבני ברק, ירושלים, אשדוד, אלעד, מודיעין עילית, ביתר עילית ובית שמש, וכן במספר מקומות בארצות הברית. המוסדות כוללים בתי כנסת, כוללי אברכים וארגוני חסד. בני קהילתו בבני ברק מחנכים את ילדיהם בתלמוד תורה "חוג חת"ם סופר" בעיר, שנוסד ועמד במשך שנים רבות תחת הנהגתו של הרב יצחק צבי ברנפלד, חבר בית דינו של הרב וואזנר.

במסגרת רב הקהילה היה מוסר שיחות, וכן היה עורך התוועדות עם תלמידיו מדי שבת וחג, כמו כן היה קבלת קהל לעצה ולברכה וגם נהג לקרוא פתקאות כמנהג האדמו"רים.

בשנת תשס"ו הוקם איחוד אברכים של תלמידיו, בראשות נכדו הרב יוסף בנימין וואזנר. הארגון איגד את קהילות שבט הלוי בישראל, פעל בתחומי צדקה, ארגן שיעורי תורה לבני הקהילה והוציא ביטאון חודשי בשם בית חיינו. בנוסף פעל להפיכת הקהילה לחצר חסידית רגילה - תהליך שהושלם בהמשך עם הכתרת נכדו רבי יוסף בנימין וואזנר לאדמו"ר והגדרת הקהילה כחסידות שבט הלוי. בהמשך נסגר ה"איחוד" ובמקומו הוקמה "התאחדות האברכים" מטעם הנהלת הישיבה.

ספריו
הרב וואזנר הוציא ספרי שו"ת שלו. בשנת תשנ"ט הוקם מכון "מעיינות הלוי", העומד בראשות הרב שלמה טרייטל והרב יהושע גרינפלד. המכון הופקד על ההוצאה לאור של כל תורתו. במכון גם ספריית קלטות ובה כחמשת אלפים שיעורים, וחומר מגוון בכתב יד.
שבט הלוי, אחד-עשר חלקים וכרך מפתחות
דרשות שבט הלוי, ב' חלקים, דרוש והתעוררות, תשמ"ב
דרשות ושיחות שבט הלוי - דרשות מן השנים ה'תשנ"ח-ה'תשס"ד
ספר הלקט על הרמב"ם
שבט הלוי - חנוכה
שבט הלוי - פורים - פסקי הלכה, מאמרים ודרושים שנאמרו במשך כשמונים שנה
שבט הלוי על התורה, חלק ראשון, על חומש בראשית, תשע"ד
חידושי שבט הלוי על הש"ס - סדרת ספרים אשר החלה לצאת בשנת תשע"ב. יצאו כרכים על מסכתות שבת ופסחים.
שיעורי שבט הלוי - על הלכות נידה, ערך תלמידו הרב מרדכי גרוס
שעורי שבט הלוי - מקואות, ניסן תש"פ
על ישראל גדולתו - אוסף ההספדים שנאמרו עליו, ומצורף מגילת הימים, והצוואה, בשנת תשע"ו
שעורי שבט הלוי על מסכת שבת בעריכת מרדכי לוי תשע"ד
מבית לוי - סדרת ספרי פסקי הלכה שערך תלמידו הרב משה שטיין
תורת הלוי על הלכות סת"ם ושמיטה מתורתו - יוצאים לאור על ידי הרב שלמה יצחק שטרן, בן הרב שמואל אליעזר שטרן
אוצרות שבט הלוי - הוראות והנהגות על ד' חלקי שו"ע על ידי הרב שלמה יצחק שטרן
שו"ת שביבי הלוי - בני ברק תשע"ה, תשובות להרב שמואל אליעזר שטרן
רחמי הרב - בענייני מוסר ועבודת ה', מכון "והפצת", תשע"ה
הליכות שבט הלוי - פסקים ומנהגים, בהוצאת נינו הרב אברהם אליהו וואזנר, תשע"ו
 הגדת שבט הלוי - הגדה של פסח עם פירושיו ופסקיו, תשע"ו
תהילים שבט הלוי - ספר תהילים עם דברי תורתו ואמרותיו
אוצרות שבט הלוי - תפילה, ניסן תשפ"א
 אש תוקד בקרבי - קינה לתשעה באב לזכר קדושי השואה.

מצאצאיו
הרב חיים מאיר וואזנר - ממלא מקומו של אביו ברבנות השכונה והקהילה ובראשות ישיבת חכמי לובלין
 הרב בן ציון יעקב - רב קהל שבט הלוי ברמת בית שמש. לפני כן כיהן במונסי. חיבר ספר "בני יעקב" על עירובין.
 יוסף צבי - איש עסקים, מתגורר בבורו פארק
 משה יהודה, ויליאמסבורג, ניו יורק. בנו, הרב אברהם צבי, הוא רב קהילת סאטמר (פלג הרב אהרן טייטלבוים) במונסי. נפטר בשנת תש"פ מנגיף הקורונה
 הרב מרדכי אלימלך - רב קהל שבט הלוי בבורו פארק
 הרב אברהם אליהו - רב קהל שבט הלוי במודיעין עילית
 חתנו הרב ישראל אונגר משיכון סקווירא, נפטר בשלהי ה'תשס"ט
 חתנו הרב אברהם יעקב איצקוביץ - רב קהל שבט הלוי בירושלים

עץ משפחה

מתלמידיו הבולטים
הרב וואזנר הסמיך רבנים רבים להוראה, ועמד בראשות בית הוראה מרכזי בבני ברק. בין תלמידיו אשר כיהנו בבית ההוראה:
 הרב משה שאול קליין, אב בית הדין של חסידות ויז'ניץ, רב שכונת אור החיים בבני ברק ורב המרכז הרפואי מעיני הישועה
 הרב ישראל ברגר, רב ואב"ד בשכונת גני גאולה ומהדיינים בבי"ד של ר' ניסים
 הרב יקותיאל פרקש, מו"צ בקהילת חב"ד בירושלים
 הרב שמואל אליעזר שטרן, רב אזור מערב בני ברק וראש רשת בתי ההוראה "שערי הוראה"
 הרב יעקב מאיר שטרן, מכהן גם כדיין בבית הדין של חסידות ויז'ניץ
 הרב שלמה זלמן אולמן, אב בית דין ב"בית הדין מודיעין עילית"
 הרב משה שטיין רב קהל חסידים בקריית הרצוג ועורך סדרת פסקי רבו, "מבית לוי"

תלמידים בולטים נוספים:
 הרב משה הלברשטאם, כיהן כדיין בעדה החרדית
רבי אברהם אלטר פולק האדמו"ר מברגסאז
 הרב יצחק יחיאל עהרנפלד רב קריית מטרסדורף וראש ישיבת בית שמואל.
 הרב מרדכי גרוס, אב בית הדין "חניכי הישיבות"
הרב ישראל זושא הורוביץ, רב קהילות החסידים באלעד
הרב יעקב יוסף זינגר, רב העיר גבעת שמואל

לקריאה נוספת
יעקב הייזלר, רב רבנן, ראיונות עם עשרות מתלמידיו: הנהגות, הלכות, סיפורים עליו וסיפורים שסיפר, ה'תשע"ו
י. הרשקוביץ, ולא שבט לוי בלבד, ה'תשע"ו
חנוך קופילוביץ, אבי ההוראה, פרקי חייו ופועלו, הוצאת נתיבות, ה'תשע"ט
ברך ה' חילו, תולדותיו ותולדות הישיבה לרגל יובל השישים תשס"ז
יהושע ענבל, הגר"א במשנת השבט הלוי המעין גיליון תמוז תש"פ
הרב גדעון קפלן, פוריות במשנת הרב שמואל הלוי ואזנר חוברת אסיא צה-צו, תשע"ה, עמ' 5–19.

קישורים חיצוניים 

 
 
 
 אברהם תפילינסקי, שני בתי ישראל, על שיטת ההוראה של הרב וואזנר ותלמידי החזון איש, מקור ראשון,
 
  משיעורי מרן הגר"ש ואזנר זצ"ל, לצפייה באתר בינינו
 יקי אדמקר, קפידא' על הירקן שנפטר? אפילו משל לא היה, באתר בחרדי חרדים
 יאיר אטינגר, מת הרב שמואל הלוי וואזנר, פוסק הדור החסידי באתר הארץ
 משה ויסברג, מ'חכמי לובלין' ועד זכרון מאיר • באתר בחדרי חרדים,
 יעקב גרודקה, בנו של בעל ה'שבט הלוי': "התחננתי לא לקיים את ההלוויה בלילה" באתר כל חי
 משה ויסברג, פסקול נדיר: ה'בבא מאיר' והרב וואזנר בסוד שיח באתר בחדרי חרדים

הערות שוליים

ישראלים ילידי אוסטריה
תלמידי הרב עקיבא סופר
רבנים חרדים ישראלים
בני ברק: רבני שכונות
חברי נשיאות ועד הישיבות
מחברי ספרי שו"ת ישראלים
בוגרי ישיבת חכמי לובלין
רבנים שהגיעו לגיל מאה
אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
זכרון מאיר: אישים
רבני ישיבת חכמי לובלין-בני ברק
אישים שעל שמם ישיבות בישראל
ישראלים שנולדו ב-1913
ישראלים שנפטרו ב-2015