כפר חנניה

כְּפַר-חֲנַנְיָה הוא יישוב קהילתי ישראלי בגליל המונה כ-300 משפחות ומשתייך למועצה האזורית מרום הגליל.

היישוב הוקם בשנת 1983 כמושב של תנועת "הפועל המזרחי" למען בני מושבים מהסביבה. בשנת 1992 הפך כפר חנניה ליישוב קהילתי. עד שנת 1999 מנה היישוב כ-27 משפחות מבני המושבים מהאזור. בשנים האחרונות היישוב מחכה לאישור בנייה נוסף.

היישוב קרוי על השם היישוב התלמודי כפר חנניה הנזכר רבות בכתבי חז"ל, ואשר שכן בסמוך מצפון ליישוב החדש, באתר ח'רבת כפר ענאן.

כפר חנניה הקדום 
כפר חנניה הקדום נזכר כמקום מושבם של מספר חכמים מתקופת המשנה והתלמוד, ובראשם רבי חלפתא, שנודע כ"איש כפר חנניה".

כמו כן, נודע היישוב כציון הגבול שבין הגליל התחתון והגליל העליון: . לעיתים נקרא גם כפר חנן.

היישוב נודע באופן בולט בעיקר בשל תעשיית הקדרות הענפה שהתקיימה בו, וכליו נזכרו לא אחת לשבח: .

כמו כן, נזכר היישוב לעניין רוכליו אשר נהגו למכור את סחורות המקום ברחבי הגליל.

היישוב היהודי בכפר חנניה המשיך להתקיים ברציפות עד התקופה העות'מאנית. הוא נזכר בפי הנוסע רבי שמואל בר' שמשון בשנת 1211, בידי רבי מנחם בן פרץ החברוני בשנת 1215, אצל יעקב שליח ר' יחיאל מפריז בשנת 1260, בעל 'אלה המסעות', המציין בית כנסת לרשב"י במקום, וכן בעל 'תוצאות ארץ ישראל' מזכיר אותו בסוף המאה הי"ג. ב-1522 מוסר פרטים על כפר חנניה הנוסע משה באסולה ומונה בה קהל מסתערבים (הכוונה לילידי הארץ בניגוד לעולי ספרד) בן 30 בעלי בתים, רובם כוהנים ולהם בית כנסת.

בחפירות ארכאולוגיות שנערכו בחורבת חנניה (ח'רבת כפר ענאן), בגבעה הסמוכה ליישוב החדש מצפון, נמצאו כבשן לחרס וכן שכבת רעפים בגודל 8X18 מטר. שברי רעפים הנושאים טביעת חותם של הלגיון השישי פראטה מעידים כנראה על כוח צבא רומאי ששהה באזור זה.

קברי צדיקים בכפר
 אבא חלפתא (על פי רבי יעקב בן נתנאל הכהן, סביב שנת 1187 לספירה)
 אשת אבא חלפתא
 תלמידי אבא חלפתא
 רבי יוסי בן חלפתא (על פי רבי יעקב בן נתנאל הכהן, סביב שנת 1187 לספירה)
 רבי שמעון בן חלפתא (על פי תלמיד הרמב"ן בספרו "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה)
 רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי (על פי רבי שמואל ב"ר שמשון בספרו "מסע דפלסטינא", סביב שנת 1210 לספירה)
 בית דינו של רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי
 רבי יעקב אביו של רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי (על פי תלמיד הרמב"ן בספרו "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה)
 רבי יעקב איש כפר חנניה (על פי תלמיד הרמב"ן בספרו "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה)
 קבר רבי חנניה בן עקשיא (על פי ספר "ציוני קברים בארץ ישראל", סביב שנת 1440 לספירה)
 אשת רבי חנניה בן עקשיא
 תלמידי רבי חנניה בן עקשיא
 קבר רבי זכריה בן הקצב (על פי תלמיד הרמב"ן בספרו "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה)
 תלמידי רבי זכריה בן הקצב (על פי רבי אשר אנשיל גרינוואלד, סביב שנת 1934 לספירה)

היישוב כיום 
כיום ביישוב פועלים פעוטון, 3 גני ילדים, בית כנסת, ספרייה, מקווה נשים, מועדון נוער, סניף בני עקיבא וקן של הנוער העובד והלומד. אוכלוסיית היישוב מעורבת וחיים בה חילונים, דתיים ומסורתיים.

לקריאה נוספת
 אדן-ביוביץ ד', כפר חנניה, חדשות ארכאולוגיות צ, 1986, עמ' 10.
 אדן-ביוביץ ד', כפר חנניה, חדשות ארכאולוגיות צ"ג, 1989, עמ' 16–17
 אדן-ביוביץ ד', כפר חנניה, חדשות ארכאולוגיות צ"ז, 1991, עמ' 20–21.
 David Adan-Bayewitz, Kefar Hananya, Israel Exploration Journal 37 (1987). pp 178-179
 Adan-Bayewitz, D.,, Kefar Hananya, New Encyclopedia of Archaeological Excavations in the Holy Land, (ed. E. Stern), 2008, pp. 1909-1911

קישורים חיצוניים

 כפר חנניה, באנציקלופדיה יהודית דעת

הערות שוליים

יישובים שהוקמו ב-1977
ישראל: יישובים קהילתיים
יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קהילות ויישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופה הצלבנית
קהילות ויישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופה הממלוכית
הגליל התחתון: יישובים
קהילות ויישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופה העות'מאנית