פול פייראבנד

פול קארל פייראבנד (גרמנית: Paul Karl Feyerabend;  13 בינואר 1924 – 11 בפברואר 1994) היה פילוסוף של המדע ממוצא אוסטרי.

ביוגרפיה 
בזמן מלחמת העולם השנייה שירת בוורמאכט, בגבול רוסיה, הגיע לדרגת סגן, וקיבל את עיטור צלב הברזל.

לאחר המלחמה נסע ללונדון להיות סטודנט מחקר של קרל פופר. בסוף התקופה בה שהה עם פופר, עבר לאוניברסיטת הרווארד, שם פגש את תומאס קון, אשר השפיע עליו מאוד. הוא עבר לאוניברסיטת ברקלי, בה חי עד סוף ימיו. פייראבנד נפטר במכון הטכנולוגי של ציריך.

פייראבנד למד פיזיקה, וכתב מאמרים במכניקת הקוונטים, שקרבו אותו לפילוסופיה של המדע. פופר התקרב למדע דרך תורת היחסות, ופילוסופיית המדע שלו נובעת במידה רבה מתורה זו, ומדמותו של איינשטיין. באופן דומה, פילוסופיית המדע של פייראבנד מושפעת מאוד ממכניקת הקוונטים.

אצל פייראבנד לעומת פופר, לא ניתן להפריד בין תאוריה לעובדה, ולכן אי אפשר לבצע הפרכה בכלל. מצד שני, גם לא ניתן לבצע אינדוקציה. לשיטתו, במדע "הכל הולך" – המדע הוא יצירה חופשית, של רוח האדם, ואסור להגביל אותה. כל מתודה היא מערכת של כללי עשה ואל-תעשה. (גם לקטוש מדבר על כללי עשה ואל-תעשה לכל תוכנית מחקר). מכיוון שלא ניתן להפריד בין עובדה לתאוריה, אין דבר שידוע לנו בוודאות. בעניין זה, ניתן למצוא הקבלה בין מכניקת הקוונטים, לתאוריה של פייראבנד.

תרומתו החשובה ביותר למחשבה האנושית היא קריאתו להפרדת המדע מהמדינה כתחליף והמשך לקריאה מלפני עשרות שנים להפרדת הדת מהמדינה.

נגד המתודה

ספרו המשפיע ביותר של פייראבנד היה נגד המתודה (Against Method), לו חשיבות רבה בפיתוח השיטה המדעית. ספר זה עוסק בפילוסופיה של המדע בדמות דיאלוגים שעורך המדען גלילאו גליליי. פייראבנד פורש בספר זה מחקר היסטורי על אודות הדרך בה עמד גליליאו בפני האינקוויזיציה. בספר גליליאו מקיים דיאלוגים על שיטות מחקר.

המדען משבח את ניקולאוס קופרניקוס שלא התייאש, והשאיר לנו את תורתו, למרות התנהגותו של כוכב הלכת נוגה, אשר נוגדת לחלוטין את התורה. קופרניקוס הגדול היה אדם דגול מספיק, לכתוב את תורתו למרות תצפית שסותרת אותה. זהו חץ בלב השיטה המדעית של ניוטון וגליליאו: הם דיברו על מתודה, רציונליות ואמפיריות, אבל גם אצלם "הכול הולך".

לפי הספר, גם גדולי המדענים השתמשו באמצעי "תעמולה" כמו התעלמות מכוונת מראיות נגדיות, או הוספה הנחות יסוד שרירותיות, כדי לתת פשר מדעי לראיה נגדית, מבלי שתפריך את התאוריה.

נקודת המוצא של פייראבנד היא אתית: אין זה מוסרי להגביל את היצירתיות של בני האדם. עבורו להיות מדען, קשור קשר הדוק להיות מוסרי. מכאן מתחייבת גם פתיחות מלאה, והעדר כפייה כלשהי (פיזית או אינטלקטואלית). עבור פייראבנד כל יצירה אנושית היא לגיטימית, כל עוד היא משרתת את המטרות של החברה.

פייראבנד ביקר את דור הפיזיקאים שפעלו אחרי מלחמת העולם השנייה. הוא כתב:

ביבליוגרפיה

ספרים 
 Against Method: Outline of an Anarchistic Theory of Knowledge, (1975). London: Verso Books..
 The first, 1970 edition, is available for download in pdf form from the Minnesota Center for Philosophy of Science. Follow this link path: Minnesota Studies in the Philosophy of Science > 4. Analyses of Theories & Methods of Physics and Psychology. 1970. Editors: M. Radner and S. Winokur > Open Access > Under the "Whoops!" message click 'Download'
 The third edition, released in 1993, is the most widely available copy.
 Science in a Free Society, (1978). London: Verso Books. 
 Science as Art, (1984). Bati: Laterza. 
 Farewell to Reason, (1987). London: Verso Books. 
 Three Dialogues on Knowledge, (1991). Hoboken: Wiley-Blackwell Press.
 Killing Time: The Autobiography of Paul Feyerabend, (1995). Chicago: University of Chicago Press. 
 Conquest of Abundance: A Tale of Abstraction versus the Richness of Being, (1999). Chicago: University of Chicago Press. 
 Philosophy of Nature, Posthumously published, (2016). Cambridge: Polity Press. 
 * Naturphilosophie, Posthumously published, (2009). Berlin: Suhrkamp Verlag. Helmut Heit and Eric Oberheim (Eds.). .

קישורים חיצוניים

 מיתוס המדע של פול פייראבנד

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פילוסופים אוסטרים
פילוסופים של המאה ה-20
פילוסופים של המדע
בוגרי אוניברסיטת וינה
סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
סגל המכון הטכנולוגי של ציריך
סגל אוניברסיטת לונדון
מעוטרי צלב הברזל

אוסטרים שנולדו ב-1924
אוסטרים שנפטרו ב-1994