תחפושת

תחפושת היא בגד המציג את הלובש בזהות שונה מזהותו האמיתית. לעיתים כוללת מסכה או איפור. תחפושת נהוגה בחגיגות מסוימות כמו נשפי מסכות. ובחגים בדתות השונות, בהם: פורים ביהדות, ליל כל הקדושים ומרדי גרא בנצרות. תחפושת משמשת לעיתים למטרות התחזות.

בסיפורי המקרא
בסיפורי המקרא נכללים סיפורים אחדים של התחפשות, לשם הסתרת הזהות או לשם התחזות:
 בספר בראשית מתואר כיצד הלבישה רבקה את יעקב בתחפושת, כדי שיצחק יעניק לו את הברכה שהתכוון לתת לעשו:  יצחק חושד ואומר: , אך התחפושת משיגה את מטרתה: .
 כאשר שאול המלך הלך אל בעלת האוב מעין דור הוא התחפש, משום שידע שאם בעלת האוב תזהה אותו, היא תסרב לתת לו את שירותיה:  כאשר שמואל עולה באוב מבינה בעלת האוב מי הגיע אליה וזועקת: .
 כאשר ירבעם מלך ישראל שולח את אשתו אל הנביא אחיה השילוני, הוא מורה לה: 
 כאשר יהושפט ואחאב יוצאים למלחמה במלך ארם, אחאב מתחפש, ומציע גם ליהושפט לעשות כן:  התחפושת אינה מצילה את אחאב, והוא נהרג בקרב.

פורים

ביהדות, פורים הוא חג של שמחה והמנהג להתחפש בו מגביר את השמחה. המנהג מראה את רעיון היפוך הגורל כמו שקרה בסיפור מגילת אסתר, בו המן תכנן להרוג את כל היהודים בחודש אדר, אך הגורל התהפך והמן וכל בניו נתלו על העץ שהמן הכין כדי לתלות עליו את מרדכי. "ונהפוך הוא" (אסתר ט א). מקור אפשרי אחר הוא רעיון הסתרת הזהות האמיתית שגם הוא מודגם במגילה בכך שאסתר המלכה לא גילתה לאחשוורוש כי היא יהודייה והסתירה את זהותה האמיתית. פירוש דרשני נוסף הוא מכך שבזמן שמרדכי שמע על הגזרה לטבוח את היהודים הוא לבש שק ואפר ו"התחפש" למתאבל וכך הננו מיישמים עד היום.

מקור מנהג ההתחפשות בפורים, שראשיתו במאה ה-12, הוא יהדות איטליה, שהושפעה מהנוצרים באיטליה שנוהגים לערוך קרנבל בסמיכות זמנים לחג הפורים. המנהג החל בימי הביניים כנראה בקרב הקהילה היהודית בוונציה, בהשפעת קרנבל המסכות המקומי ומשם התפשט לכל הקהילות היהודיות באירופה (אך המנהג לא הגיע ליהדות תימן וצפון אפריקה). המנהג השתרש בישראל בעקבות העדלאידע (שנקראה עד 1932 ה"קרנבל" של תל אביב) תהלוכה היתולית שנערכה בחג פורים בראשית ימיה של תל אביב, החל מ-1912 והייתה לאירוע המוני בתקופת היישוב.

קרנבל

קרנבל הוא פסטיבל תחפושות וריקודים בהשתתפות הקהל. קרנבלים לרוב מלווים בתהלוכה בעלת אלמנטים קרקסיים. הקרנבל נחגג כאירוע נוצרי, אך אפשר לאתר את שורשי הקרנבל עוד לפני הנצרות בחגיגות היווניות לכבוד דיוניסוס ובחגיגות הרומיות לכבוד סטורנאליה. המילה "קרנבל" משמעותה "סילוק הבשר" או "פרידה מהבשר" (מלטינית: carni = בשר, vale = פרידה). באירופה נהגו הנוצרים הקתולים להתנזר מבשר ומכל הנאה גופנית אחרת במשך 40 יום או שישה שבועות לפני חג הפסחא, כהזדהות עם סבלו של ישו, תקופה הידועה כ'לנט'. לפני צום הבשר התקיימו חגיגות זלילה וחטאים, שבאיטליה, שווייץ, צרפת, פורטוגל וספרד התלוו למסיבות רחוב של ריקודים, תחפושות ומסכות. הקרנבל הגיע לשיאו בימי הביניים, אז היה נחוג במקומות רבים באירופה. בערים הגדולות התארכו החגיגות עד שלושה חודשים. אפשר למצוא סימנים לדעיכת הקרנבל האירופי, בעיקר במישור הסמלי, כבר בתקופת הרנסאנס, מאז נחוג יותר כמסורת ולא כחג דתי.

מרדי גרא

מרדי גרא הוא חג שמקורו במסורת הקרנבל הנוצרית, הנחוג ביישובים נוצריים רבים בעולם. פסטיבל המרדי גרא המתרחש זה כ-250 שנה בעיר ניו אורלינס שבארצות הברית הוא אחד המפורסמים שבהם. הרחובות של ניו אורלינס הופכים לחגיגות חסרות מעצורים הנמשכות מספר שבועות, של ריקודים, צעדות ושכרון חושים, בתחפושות ובגדים צבעוניים במיוחד.

ליל כל הקדושים

ליל כל הקדושים הוא חג נוצרי שחל ב־31 באוקטובר. בחג נהוג שילדים בתחפושות מפחידות מסתובבים בחוצות נושאים בידיהם לפידי חג מיוחדים - דלעות מנוקבות שפרצוף מפחיד נחתך בצידן האחד ונר דולק מאיר בתוכם. החג נולד בסקוטלנד שם רווח פחד מרוחות. על פי אמונתם, בכל ליל 31 באוקטובר, פרצו לביתם רוחות. המעשה שעשו על מנת להתמודד עם פחד זה היה לשים מתנות על מפתן הדלת בשביל הרוחות שיירגעו ולא ייכנסו לבית. מאז יש מנהג בקרב הנוצרים שב-31 באוקטובר מתחפשים ילדים בתחפושות מפחידות, ודופקים על דלתות הבתים בדרישה לקבל ממתקים. אם הילדים אינם מקבלים את מבוקשם, הם נוהגים לבצע תעלולים כנגד בני הבית.

עיד איל-בורברה

עיד איל-בורברה בערבית (عيد البربارة) הוא חג בקרב נוצרים במזרח התיכון, בעיקר בלבנון וסוריה לזכרה של ברברה הקדושה, מרטירית נוצרייה מהמאה ה-3 לספירה. החג נחוג בתחילת דצמבר ומתאפיין בלבישת תחפושות, אכילת ממתקים ומתן כסף לילדים.

מסיבת תחפושות

מסיבת תחפושות היא סוג של מסיבה שבה האורחים מגיעים מחופשים.

ראו גם
קוספליי

לקריאה נוספת

קישורים חיצוניים

 
 
 העולם שמח - צילומי תחפושות מרחבי העולם, באתר ynet
 
 
 אביגדור שנאן, התחפושת כנשקה של האישה החלשה, באתר יד בן צבי, מרץ 2022

הערות שוליים

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פורים
ביגוד