גרשון הכהן

גרשון הכהן (נולד ב-4 בדצמבר 1955) הוא אלוף במילואים בצה"ל. בתפקידו האחרון שימש כמפקד הגיס המטכ"לי.

ביוגרפיה 
הכהן גדל במשפחה דתית. הוא נכדו של החוקר שמואל הכהן וינגרטן (מצד אביו), ושל נתן גרדי, מראשוני החלוצים הדתיים והרבנות הצבאית (מצד אמו), הוא בנו של הרב ידעיה הכהן, ממייסדי ישיבת הר עציון, ואחיהם של הרב רא"ם הכהן, (ראש ישיבת עתניאל), של הרב אלישיב הכהן (ראש ישיבת בית שמואל בחדרה), של הרב אביה הכהן (ר"מ בישיבת עין צורים ובישיבת תקוע) ושל הרב חיים הכהן (ר"מ במכינה הקדם-צבאית בית יתיר).

בוגר הישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים וישיבת ההסדר הר עציון.

בעל תואר שני בפילוסופיה וספרות השוואתית מהאוניברסיטה העברית בירושלים, כותרת עבודת הגמר לתואר היא "מדעיותה של פרשנות ספרותית: הערות על מעמדם של אילוצים מתודולוגיים".

שירותו הצבאי
התגייס בשנת 1973 במסגרת הנח"ל, ולחם במלחמת יום הכיפורים בחזית המצרית. לאחר המלחמה עבר הסבה לחיל השריון ושירת כמפקד טנק בחטיבה 188 במלחמת ההתשה במובלעת הסורית. בשנים 1974–1982 שירת בתפקידי פיקוד שונים בחטיבה 7.

במבצע שלום הגליל גויס במהלך לימודיו ושימש סגן מפקד כוח לא אורגני בשם "כוח נומארט" שמנה שתי פלוגות, אחת מגדוד 75 והשנייה מגדוד 82. במהלך המלחמה, כשהוא רב-סרן בשירות קבע, פרסם הכהן בעיתון "הארץ" (בעילום שם) מאמר תחת הכותרת "אלי גבע - בין צייתנות למוסר, הרהוריו של איש צבא" בו דן במוסריות פעולתו של הסרבן המח"ט אל"ם אלי גבע בטענה כי למפקד, בניגוד לחייל - המחויב בשירות - מותר לבחור להימנע מפעילות הנוגדת את הבנתו או תפיסתו. במאמר שיבח את גבע וציין שמעשהו עוד ישמש מופת לאנשי הצבא. בעקבות הסערה שהתעוררה יזם הכהן פגישה עם הרמטכ"ל רפאל איתן בה הזדהה ככותב המאמר, הועמד לדין על הפרת פקודות הצבא, קיבל נזיפה חמורה, והודח מצה"ל.

בשנים 1983–1987 שירת במילואים כמפקד גדוד בחטיבה 263, מרכבות האש. בשנת 1987 הוחזר לשירות קבע על ידי הרמטכ"ל דן שומרון ומונה למפקד גדוד 75 ("רומח").

ב-1988 מונה למפקד גדוד קורס קציני השריון. בשנת 1990 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת המילואים מרכבות הברזל, ובמקביל שימש כראש מחלקת תורת לחימה (תו"ל) במפקדת זרוע היבשה. ב-1993 מונה למפקד חטיבה 7. בהרצאה בפני תלמידי בית ספר תיכון בירושלים בינואר 1995 אמר: "מקדמת דנא היו הגברים לוחמים והנשים זונות, ומרבית הבנות בצה"ל ממלאות תפקידים שמחשב ומשיבון יכולים לעשות באותה מידה של יעילות". דבריו סוקרו בהרחבה בכלי התקשורת ועוררו תגובות נזעמות. הכהן ננזף על דבריו על ידי שר ביטחון והרמטכ"ל.

ב-1995 קודם לתפקיד סגן מפקד אוגדה סדירה וב-1997 מונה לפקד על עוצבת המפץ. ב-2000 מונה לראש חטיבת תורה והדרכה (תוה"ד) במטכ"ל, וב-2003 מונה לפקד על עוצבת געש (אוגדה 36).

בשנת 2005 מונה לקצין הממונה על פינוי רצועת עזה במסגרת תוכנית ההתנתקות. הכהן צוטט בעיתון "משפחה" כמי שמתנגד ליישום תוכנית התנתקות. עם זאת, כאשר נשאל לגביה לפני ביצועה השיב:  ולשאלה האם הוא שלם עם המשימה השיב "לחלוטין".

על פי דיווח של חדשות 10 ב-24 באוגוסט 2006, אמר הכהן במהלך ביקור תנחומים בבית משפחתו של סא"ל עמנואל מורנו שנהרג במלחמת לבנון השנייה: . דובר צה"ל הכחיש כי דברים מעין אלו נאמרו "בגלוי או ברמיזה".

לאחר תפקידו זה הועלה לדרגת אלוף במרץ 2006, וכיהן כמפקד המכללות הצבאיות עד דצמבר 2011. בינואר 2010 מונה גם למפקד הגיס הצפוני. בינואר 2012 השתתף כצנחן מן המניין בתרגיל החטיבתי המוצנח הראשון של חטיבת הצנחנים זה חמש עשרה שנים. כמו כן שימש מפקד קורס מפקדי חטיבות ואוגדות.

סיים את תפקידו האחרון בצה"ל ב-2 בספטמבר 2014, לאחר 38 שנות שירות.

לאחר שירותו הצבאי
הכהן משמש כחוקר במרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים וכיו״ר הוועד המנהל של עמותת מומנטום. הוא מפרסם מאמרים בירחון "ליברל" ופעיל במסגרת מיזם 929 - תנ"ך ביחד.

בשנת 2020 הצטרף לתנועת "הביטחוניסטים", שקוראת לספח את יהודה ושומרון, והוא חבר הוועד המנהל שלה.

בשנת 2021 מונה לכהן כחבר בוועדת בדיקה ממשלתית לעניין אסון נחל צפית.

חיים אישיים 
הכהן נמנה עם מקימי היישוב נמרוד ברמת הגולן, בו הוא מתגורר. על אף שאינו חובש כיפה, הצהיר הכהן שהוא "דתי עם כיפה שקופה". הוא נשוי ואב לשלושה.

מספריו

לקריאה נוספת
 אלכס פישמן, "כל חיי אני הולך בין הכתומים לכחולים", המוסף לשבת של ידיעות אחרונות, 22 ביולי 2005
 גרשון הכהן, "על מנהיגות, אחריות ומוסר", בתוך: על מנהיגות צבאית, אוניברסיטה משודרת הוצאת משרד הביטחון, 2007, עמודים 143–151
 תומר לויסמן, בשדה הקרב של הזיכרון, כנרת זמורה-ביתן דביר, נובמבר 2020, עמוד 345

קישורים חיצוניים 

 
 קורות חייו של גרשון הכהן, באתר צה"ל
 מאמרים של גרשון הכהן באתר 929 - תנ"ך ביחד
 
 
 
 
 
 
 שאול נגר, "לשרת בצה"ל זו מתנה גדולה, לא כול אחד ראוי לה", 4 ביולי 2012
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ממאמריו:
 זיכרון הנופלים כתבנית מעצבת ברוח צה"ל
 
 
 
 
 
 'רכיב התאונה' כקטליזטור בפירוק אידיאל המשילות המודרני, בתוך קץ עידן המדינה המודרנית, עיונים בביטחון לאומי 20, מרץ 2013, עמ' 23–84.
 חזון ומהפכה - מציאות מתחת לרדאר, בתוך חלוציות לפני המחנה - חזון מציאות ומאבק, עיונים בביטחון לאומי 19, יולי 2012, עמ' 53–85.
 חורבן גוש קטיף, השלכות, בערוץ YouTube של מכון ז'בוטינסקי בישראל
 המשבר בצבא היבשה, בתוך "אסטרטגיית צה"ל" בראי הביטחון הלאומי בעריכת מאיר אלרן, גבי סיבוני, קובי מיכאל, המכון למחקרי ביטחון לאומי, 2016
 
 
 
 גדר "ההפרדה“: גבול מדיני במסווה ביטחוני, בהוצאת מרכז בגין-סאדאת ופורום קהלת, יולי 2018.
 .

הערות שוליים

מפקדי המכללות הצבאיות
אלופי צה"ל
מפקדי גייסות בצה"ל
מפקדי חטיבה 7
מפקדי עוצבת המפץ
מפקדי עוצבת געש
בוגרי ישיבת נתיב מאיר
גרשון
יוצאים בשאלה
בוגרי ישיבת הר עציון
מפקדי עוצבת מרכבות הברזל
מפקדי קורס מפקדי חטיבות
ראשי חטיבת תורה והדרכה
מפקדי גדודים בחטיבה 7
מפקדי גדודים בחטיבה 460
חברי הביטחוניסטים
בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
סגל מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים
ישראלים שנולדו ב-1955
תוכנית ההתנתקות: אישים
ראשי מחלקת תורת לחימה
רמת הגולן: אישים