1959 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1959.

אנתרופולוגיה 
 לואיס ליקי מגלה שרידים של הפרנתרופוס בויזאי (סוג של האדם הקדמון) באפריקה.

אסטרונומיה וחקר החלל 

 15 בספטמבר – חללית סובייטית לונה 2 פגעה בפני הירח בים השלווה ליד המכתשים ארכימדס ואוטוליקוס.
 19 בספטמבר – פרסום בסיס מדעי לפרויקט סט"י
 4 באוקטובר – חללית סובייטית לונה 3 מצלמת את הצד השני של הירח.
 הפיזיקאי האמריקאי פרימן דייסון הציג את כדור דייסון.

ביולוגיה
 1 בינואר – צמחים שהתגלו לאחר מועד זה נקראים בשפה מודרנית ולא בלטינית.
 8 באוגוסט – הצלחה בתהליך הפריה חוץ-גופית ביונקים (סוג של ארנב), מין צ'ו צ'אנג (Min Chueh Chang), ביולוג אמריקני ממוצא סיני הצליח להעביר ביציות שהופרו מחוץ לגוף אל רחם של ארנבת פונדקאית, התהליך הסתיים בהמלטה.

טכנולוגיה 
 6 בפברואר – ג'ק קילבי ממציא את המעגל המשולב.
 המצאת סוללה אלקלית יבשה, נוחה לשימוש ביתי לטווח ארוך.
 חברת אגפא (AGFA) התחילה בייצור מצלמות אוטומטיות.
 גורדון גולד (Gordon Gould) משתמש לראשונה במונח לייזר (Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation)

כימיה 
 הוצג השימוש באקרילאמיד באלקטרופורזה על ג'ל - שיטה שתרמה רבות ליכולת להפריד חלבונים

מדעי המחשב 
 בשנה זו החלו בייצור מחשבי ההדור השני המתאפיינים בשימוש בטרנזיסטורים ומעגלים מודפסים, וכתוצאה מכך קטנים ואמינים יותר. סיום ייצור מחשבים מהדור השני היה שנת 1964 לערך.
 5 באוקטובר חברת IBM מכריזה על ייצור IBM 1401 - המחשב הראשון על בסיס טרנזיסטורים.
 תחילת ייצור מחשבים מטיפוס "מינסק" בברית המועצות.
 אדסחר דייקסטרה, פותר את בעיית מציאת המסלול הקצר ביותר מנקודה בגרף ליעד בעזרת אלגוריתם דייקסטרה.
 המצאת המיון של (Shell sort), אלגוריתם מיון נתונים.

מתמטיקה 
 קנקישי איווסווה (Kenkichi Iwasawa) החל לפתח את תורת איווסווה

פיזיקה 
 ניבוי תוצא אהרונוב-בוהם על ידי יקיר אהרונוב ודייוויד בוהם.

רפואה
 הוכח הקשר בין הרעלת כספית ומחלת מינמטה
 ביצוע ראשון של אלוגרפט- השתלת איבר או רקמה בעלת מטען גנטי לא זהה
 ניסיון ראשון (שנכשל) לבצע השתלת מח עצם.
 תיעוד ראשון של אדם חולה ב HIV בקונגו הבלגית.

פרסים 
 פרס נובל
 פרס נובל לפיזיקה - אמיליו סגרה, אוון צ'מברלין (Owen Chamberlain), על גילוי האנטיפרוטון.
 פרס נובל לכימיה - ירוסלאב היירובסקי (Jaroslav Heyrovský), על גילוי ופיתוח שיטות אנליזה פולרוגרפיות. 
 פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - סברו אוצ'ואה, ארתור קורנברג על הסינתזה של חומצות גרעין RNA ו-DNA.
פרס ישראל
 מדעי הרוח - ליאו אריה מאיר
 מדעי החיים - אפרים קציר, מיכאל סלע

נולדו
 27 באפריל – אנדרו פייר ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על גילוי תהליך ההפרעה ל-RNA, מנגנון וויסות של התבטאות גנים.
 3 באוגוסט – קוישי טנקה (Koichi Tanaka), כימאי יפני, חתן פרס נובל על שותפות בפיתוח שיטה לחקר מקרומולקולות בעזרת ספקטרומטר מסה
 14 באוגוסט – פיטר שוֹר, מתמטיקאי אמריקאי, מפתח אלגוריתם שור למציאת גורמים ראשוניים של מספר גדול באופן מהיר על ידי מחשב קוונטי.
 29 באוגוסט – סטיבן וולפרם, מדען בריטי, עוסק בפיזיקת חלקיקים, אוטומטים תאיים ואלגברה ממוחשבת
 22 בספטמבר – סול פרלמוטר, אסטרופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומתו לחקר התפשטות היקום.
 29 בנובמבר, ריצ'רד בורכרדס, מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס, מתמחה בתורת המספרים, בתורת החבורות ובאלגברות מממד אינסופי.

נפטרו
 15 בפברואר – אוון וילאנס ריצ'רדסון, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה על מחקריו נתחום הפליטה התרמיונית (נולד ב-1879).
 18 במאי – אַפִּסלי צ'רי-גארארד, חוקר אנטארקטיקה בריטי (נולד ב- 1886)
 9 ביוני – אדולף וינדאוס, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה על עבודתו בתחום הסטרולים והקשר שלהם לוויטמינים (נולד ב-1876).
 4 בנובמבר – פרידריך וייסמן, פילוסוף, מתמטיקאי פיזיקאי אוסטרי ממוצא יהודי, (נולד ב- 1896).
 15 בנובמבר – צ'ארלס וילסון, פיזיקאי ומטאורולוג סקוטי, חתן פרס נובל לפיזיקה על המצאת תא ערפל, שיטה למעקב אחרי מסלול חלקיקים טעונים חשמלית (נולד ב-1869)

קישורים חיצוניים