פרשת בשלח

פָּרָשַׁת בְּשַׁלַּח היא פרשת השבוע הרביעית בספר שמות. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב. 

בפרשה מסופר על התחלת נדודי עם ישראל במדבר הכוללים גם את קריעת ים סוף ושירת הים.
את פרשת בשלח קוראים בין התאריכים י' בשבט-י"ז בשבט.

מכיוון שקוראים בה את שירת הים, היא מכונה גם "שבת שירה", ובקהילות שונות קיימים לגביה מנהגים מיוחדים כמו קריאת שירת הים בקריאת התורה וכן בפסוקי דזמרא במנגינה מיוחדת, וכן פיזור אוכל לציפורים. השירה גם כתובה בספר התורה באופן מיוחד, הנקרא בלשון חז"ל "אריח על גבי לבנה", עם רווח אחד או שנים בכל שורה.

יש שאמרו בשמו של רבי מנחם מנדל מרימנוב כי קריאת פרשת המן בסדר שנים מקרא ואחד תרגום ביום שלישי באותו השבוע של פרשת בשלח, שבת שירה, היא סגולה לפרנסה.

נושאים בפרשה

קריעת ים סוף

בני ישראל יוצאים ממצרים לכיוון מדבר סין. פרעה וצבאו רודפים אחריהם ומתקרבים אליהם סמוך לים סוף. בני ישראל המבוהלים צועקים אל משה שיציל אותם. אלוהים עונה לעם, באמצעות משה, תשובה חד משמעית: "דבר אל בני ישראל וייסעו". משה נוטה את ידו והים נבקע, ובני ישראל עוברים בו. כשצבא מצרים נכנס אל הים ובני ישראל יוצאים ממנו, המים שבים למקומם והמצרים טובעים בים.

לאחר המעבר בים, שרים משה ובני ישראל את שירת הים, שיר הלל המפרט את הישועה שעשה ה', את כוחו, את המורא שנפל על העמים מסביב ואת התקווה להגיע לארץ ישראל. גם הנשים שרות בהנהגת מרים הנביאה.

מים מן ומים

בני ישראל נוסעים למדבר שור ושם מוצאים מים מרים. אלוהים מראה למשה עץ ומשליך אותו למים והמים ממותקים. שם מקבלים בני ישראל חוק ומשפט. בני ישראל נוסעים לאילים ומשם למדבר סיני. כשנגמר האוכל שהביאו עמם ממצרים הם מתלוננים למשה, ואז מוריד ה' את המן מן השמים. בעקבות כך מקבלים בני ישראל גם את הציווי הראשון על שמירת השבת, שבה לא ירד המן. אחר כך נוסעים בני ישראל לרפידים, ושם מתלוננים העם על מחסור במים, ומשה מכה, בהוראת ה', בסלע, ומן הסלע יוצאים מים לשתייה.

מלחמת עמלק

עמלק בא ופותח במלחמה עם בני ישראל. יהושע בן נון מוביל את בני ישראל לניצחון על עמלק, ומשה עומד על הגבעה עם מטה האלוהים ומסייע בהנפת ידו לניצחון. לאחר המלחמה מורה ה' למשה לכתוב לזיכרון שיש לו מלחמה נצחית בעמלק, ומשה בונה מזבח.

מצוות בפרשה

תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת בשלח יכולה לחול בשישה תאריכים שונים:
שנת השא ושנת השג - י' בשבט
שנת הכז - י"א בשבט
שנת החא - י"ב בשבט
שנת גכה ושנת בשה, שנת גכז ושנת בשז - י"ג בשבט
שנת בחג ושנת זשג, שנת בחה ושנת זשה - ט"ו בשבט
שנת זחא ושנת זחג - י"ז בשבט

הפטרה

מפטירים בשירת דבורה שבספר שופטים, אולם יש מנהגים שונים בנקודות ההתחלה של ההפטרה. האשכנזים מתחילים ב, התימנים ב, והספרדים ב. כולם מסיימים בסוף . האיטלקים מתחילים ב כאשכנזים, ומסיימים , כך שקוראים רק את תחילת השירה.

בנוסח רומניא הפטירו  עד .

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

בשלח