אוניברסיטת אריאל בשומרון

אוניברסיטת אריאל בשומרון היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת באריאל שבשומרון.

המוסד הוקם בשנת 1982 כמכללה בשם "המכללה האקדמית יהודה ושומרון" בחסות ובפיקוח אקדמי של אוניברסיטת בר-אילן, ומאז 2005 החל לפעול באופן עצמאי בשם "המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון". ביולי 2012 החליטה  מל"ג יו"ש על הפיכת המוסד לאוניברסיטה, ובדצמבר באותה שנה אישר אלוף פיקוד המרכז את ההחלטה, ומאז נקרא המוסד בשמו הנוכחי.

על אף היות האוניברסיטה בשטח יהודה ושומרון הנמצא במעמד "תפיסה לוחמתית", ישראל מתייחסת אליה כאוניברסיטה ישראלית, ומאז 2019, עם ביטול מל"ג יו"ש, היא נמצאת תחת פיקוח המועצה להשכלה גבוהה.

בשנת הלימודים תשע"ד (2013–2014) למדו באוניברסיטה כ-15,000 סטודנטים. מרבית הסטודנטים מגיעים מישראל שבגבולות הקו הירוק, בפרט מאזור המרכז, ומיעוטם (כ-15%) מגיעים מן השומרון. הסטודנטים מגיעים מאוכלוסיות שונות בחברה הישראלית, לרבות המגזר הערבי-ישראלי.

מבנה האוניברסיטה
במוסד 26 מחלקות לימוד לתארים בוגר אוניברסיטה, מוסמך אוניברסיטה ודוקטור, בשלוש פקולטות וארבעה בתי-ספר. בשנת הלימודים תשע"ג, למדו בו כ-14,000 סטודנטים, מתוכם כ-10,500 לתואר אקדמי באחת מבין 28 תוכניות לימוד, והשאר בלימודים קדם-אקדמיים במסגרת מכינה קדם-אקדמית או לתואר הנדסאי במסגרת "הנדסאים באריאל" הפועל לצד האוניברסיטה. האוניברסיטה מפעילה יחידה ללימודי חוץ והמשך בשכונת רמת אביב בתל אביב-יפו.

מעונות הסטודנטים, בעיר ובסביבתה, מהווים זרז לגידול אוכלוסיית האזור.

יחידות אקדמיות

פעילות מחקר 
באוניברסיטה פועלים יותר מ-450 חוקרים, מתוכם כ-150 פרופסורים. מתבצע בה מחקר רחב בתחומי מדעי הטבע, מדעי המחשב, מדעי החברה והרוח, תקשורת, מדעי הבריאות והרפואה, הנדסה ועוד.

חלק מפרויקטי המחקר נערכים במסגרת של מרכזי מו"פ רב-תחומיים הפועלים באוניברסיטה:
 מרכז שלזיניגר למאיצים קומפקטיים, מקורות ושימושי קרינה - לייזר אלקטרונים חופשיים (FEL) - הוכר בשנת 2002 כמרכז ידע לאומי הנתמך על ידי משרד המדע ומופעל בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב, רפא"ל, מפא"ת, משרד התשתיות וחוקרים מאוניברסיטאות נוספות.
 המרכז לחדשנות בסייבר - הוא מרכז למחקר תאורטי ויישומי והוראת לימודי סייבר מתקדמים.
 המכון לרפואה מותאמת אישית ותרגומית - גילוי ושימוש מחדש של תרופות, רפואה מותאמת אישית, ביו-בנייה תלת־ממדית וקנאביס רפואי.
 המרכז לחקר חומרים - מתאם ומקדם פעילויות מחקר בתחום הנדסת חומרים. במרכז חמש מעבדות המשתמשות בגישות ובטכניקות חדשניות.
 המכון לארכאולוגיה - בין היתר, מכון אריאל לארכאולוגיה מפתח גם תוכניות המוקדשות ל"ארכאולוגיה קהילתית", המשלבת בתי ספר ומתנדבים מישראל ומחוצה לה.
 מרכז אסטרונומיה, גיאופיזיקה ומדעי החלל - המרכז מאפשר מחקר רב תחומי הקשור לחישה מרחוק, מדעי החלל ופיזיקה ניסיונית / תאורטית / חישובית. חוקריו כוללים חברי סגל, סטודנטים וחוקרים המסונפים למדעים המדויקים (פיזיקה, מדעי המחשב ומתמטיקה) והנדסה (מכנית וחשמלית).
 המרכז לחקר המזרח התיכון (AUC MERC) - המרכז מספק פורום למחקר בינתחומי מתחומי מדעי החברה, יחסים בינלאומיים ומדעי הרוח הנוגעים לנושאי המזרח התיכון.
 המרכז לנגישות והתמצאות במרחב אוניברסיטת אריאל - מוסד במחלקה לפסיכולוגיה של מדעי ההתנהגות, התומך במחקר בנושא אוריינטציה וניידות, ניווט, נגישות ועזרי נסיעות מכל הסוגים לאנשים עם ליקויים חושיים או קוגניטיביים.
 מרכז מדעי הנתונים ובינה מלאכותית - המרכז תומך במחקר בתחום מדעי הנתונים ובתחומים נלווים, לקידום שיתוף פעולה ולהכשרת מדעני נתונים. המרכז מקשר בין מומחים לאקדמאים מתחומים שונים ברחבי הקמפוס.
 המכון לחקר מדיה חדשה, חברה ופוליטיקה - חממה ליזום, ניהול ותמיכה במחקרים על ההשפעות של מדיה חדשה, כלומר מדיה חברתית, סמארטפונים, האינטרנט של הדברים (IoT) ועוד.
 המרכז לחקר אנרגיה - מרכז בין תחומי הכולל הנדסת מכונות, הנדסת כימיה והנדסת חשמל, כמו גם כימיה, ביולוגיה ודיסציפלינות פיננסיות.
 המכון לחקר גפן ויין - במרכז זה נערכים פרויקטים אגרוטכנולוגיים מתקדמים של כרמים, גנומיקה של גפנים, וטכנולוגיית יין, ומפותחות שיטות חדשות. המרכז עוסק במחקר, המתחקה אחר ענבי יין אבודים אנדוגניים לישראל, ששימשו לייצור יין בימי קדם.
 המרכז לחקר הסרטן ע"ש פרופסור ישעיהו לנג - ב-ACACR חוקרים ממגוון רחב של תחומים מיישמים את המומחיות שלהם כדי להוביל מאבק בין-תחומי נגד הסרטן, למציאת יישומים מעשיים, תוך שימוש בטכנולוגיה ובמדע חדשניים.
 המרכז האינטגרטיבי לחקר המוח - IBSCA משלב מספר קבוצות מחקר, העוסקות במגוון רחב של גישות, החל ממולקולריות, התנהגותיות ופונקציונליות וכלה במתודולוגיות מתמטיות קליניות, חישוביות וטהורות, כדי לקדם פיתוח טכנולוגיות חדשות לשיפור הרווחה ואריכות החיים.
 מרכז חירום לחקר נסיבות אפר"ן - מרכז DRCIL הוא מרכז מחקר רב תחומי ובין תחומי לחקר מצבי חירום מכל הסוגים ואסונות פתאומיים גדולים (LSSD). מטרתו של DRCIL היא לבצע מחקר הכנה מבצעי וטקטי של LSSD במטרה לקדם תרומות חדשניות מתחומי התמחות מגוונים.
 המרכז למחקר ופיתוח רובוטיקה
 המרכז לפיתוח אמצעי לחימה בטרור (Homeland security)
 המרכז למו"פ אזורי שומרון ובקעת הירדן
 המכון לחקר העדות היהודיות בקווקז ובמרכז אסיה ע"ש גרמן זכרייב
 המרכז לפיזיקה יישומית ע"ש משפחת שלזינגר
 המרכז לחקר רעידות אדמה
 המרכז לחקר אלקטרואופטיקה
 המרכז למשפט ולתקשורת
 המרכז לביומכניקה

חלק ניכר מפרויקטי המחקר מתבצעים בשיתוף פעולה עם חוקרים ממוסדות השכלה אחרים בארץ וכן אוניברסיטאות ומכוני מחקר רבים ברחבי העולם. כמו כן מבצעים חוקרי האוניברסיטה פרויקטים רבים של מחקר ופיתוח לפי הזמנות או בשיתוף פעולה עם התעשייה הביטחונית וחברות ישראליות אחרות (דוגמת מסלול הלימודים אנליזה פרמצבטית בשיתוף חברת טבע) וכן חברות אמריקאיות ואירופיות. סך כל תקציבי המחקר והפיתוח שסגל האוניברסיטה גייס מקרנות תחרותיות וגורמי תעשייה הם למעלה מ-45 מיליון ש"ח לשנה (לא כולל שכר החוקרים שהם חברי הסגל הבכיר).

האוניברסיטה מפעילה את חברת יישום, אריאל בע"מ. החברה היא הכלי לבחינה, פיתוח ומסחור הקניין הרוחני של האוניברסיטה וחוקריו. המצאות אלו הן בתחומים מגוונים כגון ביולוגיה וביו-רפואה, הנדסת כימיה וביוטכנולוגיה, הנדסת חשמל ואלקטרוניקה, תוכנה, הנדסת חומרים, אופטיקה ותקשורת, מכטרוניקה ורובוטיקה, ביטחון המולדת ועוד.

בתחקיר "כלכליסט" באוקטובר 2016 פורסם שמאז שנת 2007 קיבלה אוניברסיטת אריאל כ-162 מיליון שקלים מהתקשרויות עם מוסדות המדינה, בעוד אוניברסיטאות אחרות זכו לסכומים נמוכים משמעותית.

שכר לימוד

אגודת הסטודנטים 

אגודת הסטודנטים אוניברסיטת אריאל היא עמותה רשומה המאגדת את הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת אריאל. האגודה פועלת לקדם את רווחת הסטודנטים בתחום החברתי, התרבותי והאקדמי, והיא הגוף הרשמי המייצג את ציבור הסטודנטים באוניברסיטת אריאל בפני הנהלת האוניברסיטה ובפני מוסדות חיצוניים. האגודה חברה בהתאחדות הסטודנטים הארצית. חברים באגודה 13,402 סטודנטים.

מו"פ אזורי השומרון ובקעת הירדן 
המו"פ האזורי שומרון ובקעת הירדן הוקם בשנת 1998 על ידי ד"ר יעקב אשל ביוזמת משרד המדע, התרבות והספורט, יחד עם המרכזים למחקר ופיתוח (מו"פ) ברחבי הארץ. המו"פ עוסק במחקרים בתחום מדעי הטבע והסביבה, מדעי החברה והחקלאות באזור. הוא ממוקם באוניברסיטת אריאל בשומרון, מקיים קשר הדוק עם האוניברסיטה וחוקריה ונתמך על ידה.

לאור אפיונו של האזור בתנאים גאוגרפיים, אקלימיים ודמוגרפיים ייחודיים פותחו תחומי הפעילות הבאים:
 מדעי הסביבה והחקלאות - מניעת זיהום מי התהום באקוויפר ההר; שימוש במי קולחין בחקלאות ותעשייה; אפיון המערכת ההידרולוגית באזור; שיפור מערכות השקיה והזנה בגידול הפרח אדמונית, ימי עיון והשתלמות לחקלאים באזור; יחס עובי - שטח - משך הגשם בשומרון, השפעת השקיה במי קולחין בשטחי מרעה.
 מדעי החברה - לימוד המוטיבציה של דור ההמשך למתיישבי האזור להישאר ולהתגורר באזור; מעקב אחר קליטת עולים חדשים ביישובי האזור; שילוב משקים חקלאיים ביישובים קהילתיים בשומרון, מתיישבי הגבעות בשומרון ויהודה.
 מחקרי יהודה ושומרון – עריכת כנס שנתי והוצאה לאור של קובץ שנתי של מחקרי יהודה ושומרון. המתקיים מדי שנה, החל משנת 1991.

מינואר 2009 עומדת בראש המרכז לפיתוח פרופ' מרים ביליג.

מרכז אריאל לחקר ביטחון ותקשורת 
מרכז אריאל לחקר ביטחון ותקשורת הוקם ב-2010 על ידי ד"ר רון שלייפר. המרכז עוסק במחקר ובהוראה של נושאים שונים הקשורים בלוחמת מידע: לוחמת מחשוב, לוחמה פסיכולוגית ויחסי צבא תקשורת. המרכז מעניק מדי שנה את "פרס מולדובן לספרות ביטחונית" בסך 5,000 דולר לספר בעברית בנושאי צבא וביטחון.

הנדסאים באריאל

"הנדסאים באריאל" היא מכללה טכנולוגית הפועלת בקמפוס האוניברסיטה מאז שנת 1989. תוארי ההנדסאי מוענקים בו מטעם האגף להכשרה ופיתוח כוח אדם במשרד הכלכלה – מה"ט, בשיתוף הנדסאים באריאל. מתקיימים בו גם קורסים של הסבה והכשרת אקדמאים לתחומים נדרשים, וכן מסלול הנדסאי-אקדמאי לצבירת נקודות אקדמיות במהלך לימודי ההנדסאים, ולימודי מכינה טכנולוגית לקראת לימודים לתואר הנדסאי. המרכז מחולק לשניים: לימודי הנדסה וטכנולוגיה ולימודי עיצוב, תקשורת ואדריכלות.

לימודי תעודה
באוניברסיטה מתנהלים לימודי תעודה בתחומים הבאים:
שמאות מקרקעין
ביקורת פנים
ניהול, הפקה ועיצוב אירועים
לימודי תוכנה ומחשבים

לימודי חוץ והמשך 

היחידה ללימודי חוץ והמשך של אוניברסיטת אריאל בשומרון מקיימת לימודים בקמפוס באריאל ובתל אביב, ומתמחה בארגון ופיתוח תוכניות לימוד בתחומי ידע רבים ומגוונים, כגון:
 המרכז ללימודי ביטחון
 לימודי שוק ההון, ניהול, ביטוח ופנסיה
 לימודי פרופילאות פלילית
 לימודי בריאות ותזונה
 בית הספר לנגישות (קורסי נגישות, תרגום לשפת הסימנים)
 לימודי תוכנה ומחשבים
 מנהל בשלטון המקומי
 היחידה מקיימת קורסי הכנה למבחני (FRM (Financial Risk Management מטעם האיגוד העולמי לניהול סיכונים פיננסיים - GARP המוכרים במוסדות פיננסיים ברחבי העולם.

מדרשות תורניות

בתחילת דרכה של המכללה האקדמית יהודה ושומרון, כשלוחה של אוניברסיטת בר-אילן, הונהגה בה חובת קורסי מורשת ישראל. כחלופה לקורסי מורשת פועלות באוניברסיטה מספר מדרשות תורניות לנשים ושתי תוכניות שילוב לגברים.
 "מדרשת אלומה" היא המדרשה הראשונה שנפתחה במסגרת זו על ידי הרב יחזקאל פרנקל. התוכנית נפתחה בשנת הלימודים התשס"ב (2002). המדרשה משתייכת למוסדות "ישיבת ברכת יוסף" באלון מורה ונשיאה הוא הרב אליקים לבנון. בראש המדרשה עומדות הרבניות שלומית שילר ואתי אלסטר.
 מדרשת "נצר אריאל" ממוקמת באוניברסיטה. המדרשה הוקמה על ידי מתיישבי נצרים שעברו לגור באריאל לאחר שפונו מיישובם במסגרת תוכנית ההתנתקות, מתוך מגמה להתחבר אל העיר אריאל ואל המרכז האוניברסיטאי. המדרשה הוקמה יחד עם בית המדרש לבנים "עוז רועי" לזכר רועי קליין, בשנת התשס"ז (2007). בראש בית המדרש עומד הרב ציון טוויל, רב היישוב נצרים לשעבר וראש ישיבת "נצר מטעי" שהתמקמה באריאל, ובראש המדרשה עומדת רעייתו אפרת טוויל. בשנת הלימודים התש"ע (2010) למדו בשתי המסגרות כ-280 תלמידים. המדרשה ובית המדרש מיועדים לסטודנטיות ולסטודנטים מרקע דתי המעוניינים להמיר את לימודי החובה במסגרת המחלקה למורשת ישראל בלימודים תורניים. המדרשה פועלת בעיקר בערבים. המשתתפים מחויבים ליטול חלק גם בפעילות בלתי פורמלית הכוללת שבתות, ימי עיון, סיורים ומסיבות ראש חודש וחגים. התוכנית מוכרת לצבירת נקודות זכות אקדמיות.
 תוכנית שילובים - ביוזמת ישיבת הר ברכה. התוכנית מעניקה כלים להתמודדות עם האתגרים שבלימודים באקדמיה, הקמת משפחה והשתלבות בשוק העבודה תוך שילוב לימוד תורה משמעותי. התלמידים בה מקבלים פטור מרוב קורסי החובה במורשת ישראל וסיוע כלכלי בתקופת הלימודים. בתוכנית לומדים סטודנטים וסטודנטיות לכל התארים, החל מתואר ראשון ועד ד"ר.

שיתופי פעולה בינלאומיים

האוניברסיטה חברה בארגון האוניברסיטאות העולמי של אונסק"ו וחתומה על הסכם שיתוף פעולה אקדמי עם למעלה מ-50 מוסדות להשכלה גבוהה ברחבי העולם. קיים שיתוף פעולה בינלאומי בין אוניברסיטת טורונטו לבין האוניברסיטה במסלול לתואר שני במנהל עסקים MBA. הקורסים הנלמדים באוניברסיטה מוכרים במסגרת לימודי רפואה כללית.M.D בתואר של האיחוד האירופי בשיתוף הפעולה בין אוניברסיטת תל אביב לבין אוניברסיטת UPJS אשר בסלובקיה.

החל משנת 2006 מתקיימת באוניברסיטת אריאל אולימפיאדת מתמטיקה. מינואר 2008 היא נפתחה למתחרים מארצות נוספות. בשנת 2010 נערכה אולימפיאדת מתמטיקה וירטואלית בין-לאומית.

בשנת 2008 הוקם באוניברסיטה הסניף האקדמי הראשון בישראל של האיגוד העולמי לניהול סיכונים פיננסיים (GARP) , האיגוד הגדול בעולם בתחום ניהול סיכונים פיננסיים. הסניף מקיים כנסים וקורסים בין-לאומיים בניהול סיכונים באוניברסיטה.

בשנת 2011 חתם המרכז האוניברסיטאי אריאל על הסכם שיתוף פעולה עם אוניברסיטת אורל הפדרלית (UrFU) ומרכז החדשנות סקולקובו המכונה "עמק הסיליקון" הרוסי. בעקבות הסכם זה יוקם בארץ "מרכז ישראל-סקולקובו" (Israel Skolkovo Gateway), שיעניק לחברות ישראליות גישה אל משאבי ההון וכוח האדם של סקולקובו. בנוסף, האוניברסיטה משמשת כנציגת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בשיתוף הפעולה המדעי עם האקדמיה הרוסית למדעים.

האוניברסיטה משתתפת בפרויקט מסע במסגרתו מגיעים סטודנטים יהודים מרחבי העולם לתקופה של סמסטר עד שנה ללמוד באריאל, כ-30% מהסטודנטים המגיעים ללמוד באריאל עולים לישראל בסיום הפרויקט.

היסטוריה

המוסד הוקם בשנת 1982 כמכללה בשם "המכללה האקדמית יהודה ושומרון" על ידי צבי ורחל סלונים מקדומים, בחסות ובפיקוח אקדמי של אוניברסיטת בר-אילן. מאז 2005 החל לפעול באופן עצמאי בשם "המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון".

שדרוג ממכללה לאוניברסיטה

במאי 2005, בעת כהונתו של אריאל שרון כראש הממשלה, התקבלה החלטת ממשלה לפעול להסבת המכללה לאוניברסיטה (צעד שפירושו קבלת תקציבי מחקר מהמדינה והזכות להעניק תואר דוקטור). היועץ המשפטי לממשלה קבע שנושא זה נמצא בסמכות הבלעדית של מל"ג יו"ש שתחליט לאחר שתקבל את חוות הדעת של הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת). בהתאם לכך הקימה שרת החינוך, לימור לבנת, ועדה להערכה אקדמית של הנושא, ובה שישה מדענים, משש אוניברסיטאות בישראל, ומתחומי מדעים שונים. חברי הוועדה היו הפרופסורים עמוס אלטשולר (יושב ראש), דניאל שפרבר, ישראל אומן, יובל נאמן, מאיר וילצ'ק ודוד חסון. דו"ח הוועדה קבע כי המכללה מתפקדת למעשה כאוניברסיטה לכל דבר. הוועדה המליצה להעניק למכללה הכרה זמנית כאוניברסיטה למשך שלוש שנים והמליצה שבתקופה זו יהיה שם המוסד "מרכז אוניברסיטאי", כדי שניתן יהיה להחזיר את הגלגל לאחור אם המכללה לא תעמוד בתנאים שהועמדו לה.

על פי הנחיות הוועדה, שהתנתה את ההכרה כ"מרכז אוניברסיטאי" בהפעלת ארבע תוכניות לתואר שני, נוספו בקיץ 2007 שני מסלולי תואר שני כתוספת לשניים שכבר פעלו. לאור זאת הודיעה מל"ג יו"ש כי אישרה לשנות את שם המכללה ל"מרכז אוניברסיטאי". שינוי השם אושר גם על ידי רשם העמותות והתקבל בברכה על ידי ראש הממשלה, אהוד אולמרט. המועצה להשכלה גבוהה הכריזה שאינה מכירה בשינוי השם מכיוון שלטענתה לא ניתן אישור המפקד הצבאי, ועד ינואר 2010 הכירה המועצה בתארים שהתקבלו במוסד תוך ציון העובדה שהשימוש בשם "המרכז האוניברסיטאי" אינו מוסכם עליה. המוסד המשיך להיות מתוקצב כמכללה (ללא תמיכת ות"ת בפעילות המחקרית המתקיימת בו).

בראשית 2010 אישר שר הביטחון אהוד ברק לאלוף פיקוד המרכז להכיר במוסד כמרכז אוניברסיטאי כחלק מתהליך הפיכת המוסד לאוניברסיטה בעתיד. על פי אותה החלטה אמור היה המרכז באריאל להפוך לאוניברסיטה ביולי 2012.

בדצמבר 2011 אושר למרכז האוניברסיטאי, כמו גם לארבע מכללות, להעניק לאנשי סגל תואר פרופסור. המל"ג סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו את התואר.

בתחילת 2012 הגישה ועדת המעקב של מל"ג יו"ש (בראשותו של עמוס אלטשולר, שפעלה כהמשך לוועדה בראשותו שהוקמה בשנת 2005), דו"ח שקבע כי המרכז באריאל עומד בכל הקריטריונים הנדרשים להפוך לאוניברסיטה. למרות זאת, ביולי 2012 המליצה הוועדה לתכנון ולתקצוב, בראשות מנואל טרכטנברג, על הארכת ההכרה במוסד כ"מרכז אוניברסיטאי" מבלי לשנות את מעמדו הנוכחי עד למאי 2013. ההחלטה נומקה בהתנגדות להכרה באוניברסיטה ישראלית מחוץ לגבולות ישראל, ולאישור של המהלך בניגוד לחוות הדעת של הות"ת של המועצה להשכלה גבוהה, שאליה אריאל אינה כפופה.

בדיון ציבורי שהתפתח בעקבות העיסוק בסוגיה זו, קראו ראשי האוניברסיטאות שלא להכיר במרכז באריאל כאוניברסיטה, אך בקרב שרים וחברי כנסת זכה המהלך לתמיכה בסופו של דבר. ב-17 ביולי 2012 החליטה מל"ג יו"ש על הפיכת המרכז האוניברסיטאי אריאל לאוניברסיטה. לשם השלמת המהלך נדרש אישורו של אלוף פיקוד המרכז. באוגוסט 2012 הגישו האוניברסיטאות האחרות (למעט אוניברסיטת בר-אילן) עתירה לבג"ץ נגד ההחלטה, והעתירה נדחתה בדצמבר 2013. בספטמבר החליטה הממשלה להנחות את אלוף פיקוד המרכז לאשר את ההחלטה, בכפוף לחוות דעת היועץ המשפטי לממשלה. ב-24 בדצמבר 2012 קבע היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין כי אין מניעה שמפקד הפיקוד יאשר את המהלך, ולמחרת חתם אלוף פיקוד המרכז, ניצן אלון, על הפיכת המרכז האוניברסיטאי לאוניברסיטה. בעקבות כך שינה המרכז את שמו לאוניברסיטת אריאל בשומרון.

בפברואר 2019 בוטל מל"ג יהודה ושומרון ואוחד עם המועצה להשכלה גבוהה, ואוניברסיטת אריאל עברה לסמכותו.

המשך התפתחות
לאחר שאריאל הוכרה כאוניברסיטה בניגוד לעמדתו, נמנע ועד ראשי האוניברסיטאות המורכב מראשי אוניברסיטאות המחקר הוותיקות מלצרפה לוועד ולשיתופי הפעולה הבין-אוניברסיטאיים המתקיימים דרכו, כדוגמת מרכז החישובים הבינאוניברסיטאי. עד שנת 2020 הצליח הוועד למנוע מינוי נציג של אריאל ל. לבסוף, בשנת 2022, החליט ועד ראשי האוניברסיטאות על צירופה של אוניברסיטת אריאל, בין היתר בשל חוות דעת משפטית הקובעת כי חבריו לא יהיו חשופים לחרמות בינלאומיים עקב צירוף אריאל לשורותיו.

בשל התנגדות האיחוד האירופי להתנחלויות, האוניברסיטה מנועה מלהשתתף יחד עם האוניברסיטאות שבישראל בתוכנית Horizon 2020 לשיתוף פעולה אקדמי, במימון משותף של המדינות המשתתפות. מסיבה דומה אריאל גם הייתה מנועה מלהשתתף במחקרים במימון הממשל בארצות הברית, עד להסרת האיסור בידי ממשל טראמפ בשנת 2020. ביוני 2023 הודיע ממשל ביידן על החזרת האיסור.

ב-12 בפברואר 2018 אושר בכנסת תיקון לחוק המועצה להשכלה גבוהה, לפיו סמכות המועצה להשכלה גבוהה תחול, החל מפברואר 2019, גם על מוסדות ישראליים ביהודה ושומרון, ובהם אוניברסיטת אריאל (ובכך יתבטל מל"ג יו"ש, מה שלבסוף קרה בפברואר 2019).

ביוני 2017 תרמו בני הזוג מרים ושלדון אדלסון 20 מיליון דולר להקמת פקולטה לרפואה באוניברסיטת אריאל, וזו נקראה על שמם.

ביולי 2018 אישרה ות"ת הקמה של פקולטה לרפואה, אך החלטה זו בוטלה בפברואר 2019 על ידי היועמ"ש אביחי מנדלבליט, מכיוון שסגנית יו"ר המל"ג, ד"ר רבקה ודמני שאומן הצביעה בעד ההחלטה, בזמן שהתקיימו דיונים בדבר קידומה לתואר פרופסור באוניברסיטת אריאל, מה שהציב אותה בניגוד עניינים. לאחר שבוע אישרה מל"ג יו"ש את הקמת הפקולטה ללא אישור ות"ת, ובאפריל 2019 אושרה ההחלטה גם במל"ג.

יגאל כהן-אורגד, אשר שימש כשר האוצר בממשלת שמיר בשנים 1983-84, כיהן כיו"ר הוועד המנהל של המכללה ושל האוניברסיטה, ובהמשך מונה לנגיד האוניברסיטה, תפקיד שאותו מילא עד פטירתו ב-2019.

נשיאי האוניברסיטה

ראו גם
אוניברסיטאות בישראל
אוניברסיטה ציבורית

קישורים חיצוניים

 

 
 אתר בית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל 
 אתר היחידה ללימודי חוץ והמשך - אוניברסיטת אריאל
 אתר אגודת הסטודנטים
 דו"ח ועדת המעקב של המועצה להשכלה גבוהה, ינואר 2012 
 
 
 
 
 
 מיכאל יעקובסון, סקירה על בניין ראאב להנדסה באוניברסיטת אריאל, באתר 'חלון אחורי', 22.6.14
 
 מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בניין הספרייה המרכזית של אוניברסיטת אריאל, באתר 'חלון אחורי', 14 בפברואר 2018

הערות שוליים 

אריאל: חינוך
אריאל: מבנים
אריאל
השומרון: חינוך
יהודה ושומרון: אוניברסיטאות ומכללות
ישראל: אוניברסיטאות
מפעל ההתנחלות