שמואל הנגיד

רבי שמואל הלוי בן יוסף הנגיד (בערבית: أبو إسحاق إسماعيل بن النغريلة, תעתיק: אבו אסחאק אסמאעיל בן א–נע'רילה; 993 – אחרי 1056), מראשוני הראשונים, ראש רבני ספרד, פוסק, פרשן, פילוסוף, בלשן, ומגדולי המשוררים העבריים בתקופת תור הזהב בספרד של ימי הביניים. שימש גם בתפקידים פוליטיים בכירים בטאיפה של ממלכת גרנדה שבספרד המוסלמית; נתמנה לשר האוצר ולשר הצבא, ובשיא הקריירה הפוליטית שלו שימש כווזיר הגדול (ראש הממשלה ומשנה למלך), משרה השנייה בדרגתה רק למלך גרנדה. מה שהופך אותו ללא ספק ליהודי בעל ההשפעה הפוליטית ביותר בספרד האסלאמית.

ביוגרפיה

נערותו 
רבי שמואל הנגיד נולד לרבי יוסף הלוי (בן העיר מלידה ), בעיר קורדובה שבממלכת ספרד המוסלמית. בנערותו למד תורה מפי אביו ורבי חנוך בן משה השבוי, תורת הלשון העברית מפי ראש המדקדקים רבי יהודה חיוג', כן למד את הלשון הערבית וספרותה ושפות אחרות, מדעים ופילוסופיה; הצטיין ביפי כתבו בערבית ובצחות לשונו, והיה כבר מיומן בחיבור שירים בכמה וכמה לשונות. שמואל הצעיר היה מתרועע בחברת מלומדים ומשוררים, שכן עירו הייתה בירת החכמה ומרכז המדע שבספרד.

שנותיו הראשונות 
באותה תקופה משוררים היו נפגשים למשתה, בו היו מתחרים בחיבור שירים לנושא כלשהו מוסכם, חדים חידות בצורה של שירים, ואף מחברים שירי יין וחשק והיתול. לפיכך, לצד שירים כבדי-ראש, רבי שמואל חיבר שירים קלילים (רובם מן הסתם חוברו בימי נערותו וצעירותו).

בצעירותו עסק בכתיבת ספרים, ועקב ריבוי בקשות אף פתח מכון לכתיבת ספרי קודש. לאחר חורבן קורדובה, בהיותו בן עשרים, גלה לעיר מאלגה ופתח בה חנות לממכר בשמים, שם היה מתפרנס בדוחק, ובין היתר כותב מכתבים בעבור משפחת אבן-אלעריף, סופר המלך חבוס (שליט גרנדה) ויועצו.  השר התפלא על הלשון הגבוהה של המכתבים, ולכן מינה את שמואל לסופרו ויועצו. כעבור שנים, משחלה אבן-אלעריף ונטה למות, סיפר למלך שעצותיו לא היו שלו אלא של סופרו ויועצו היהודי, לפיכך יעץ למלך לקחתו כיועץ תחתיו.

עיקר פעילותו 
בגיל שלושים וחמש רבי שמואל נתמנה לסופרו ויועצו של חבוס מלך גרנדה, אזי קיבל את תוארו "הנגיד". בהמשך התמנה לשר האוצר, לשר הצבא, ולבסוף נתמנה לתפקיד הווזיר הגדול.

מדי שנה היה יוצא בראש צבא חבוס להילחם באויביו. לדוגמה, כך נכתב בספר "בן תהילים" (סימנים נ"ט וק"ד) בשנת תת"א (1041): "ידיר ובעלי בריתו ואצל ומופק, והם שלשתם מראשי האנדלוס הרימו יד במלך ויפשטו על ארגונה ויהרגו את שר העיר שם, ואחר כן השתלטו על שמחאן ועל רוב מבצריה. ויצא הנגיד עם המחנות לקראתם, ותהי בם יד ה' ונהרגו שרי הצבאות ואצל ומופק ורבים מחיליהם. אך ידיר נמלט לקורטובה. וירדפהו הנגיד ויצר על העיר וילכדה, ואת ידיר תפש חי ויביאהו אסור אל המלך".

לאחר מותו של חבוס ב-1038 רבי שמואל הנגיד תמך בבאדיס בן חבוס הבכור  על פני אחיו בולוגין, לתפקיד הנסיך, ובאדיס אכן זכה בירושה, כשרבי שמואל הנגיד ממשיך לכהן תחתיו כווזיר הגדול עוד כעשר שנים.

רבי שמואל הנגיד שימש כעשרים ותשע שנים בשירות המלך, נושא את יהדותו בקומה זקופה בחצרות שני מלכים, מוצא חן הודות לענוותנותו ורוחו הנדיבה אף בעיני שרים שקינאו בו, דואג לקהילות היהודיות בספרד, תומך בישיבות ובלומדים עניים בספרד ובכל ארצות הגולה, כל שכן בחכמי ירושלים ובתלמידיהם, מספק שמן למאור לכל בתי הכנסת שבירושלים, ותומך מהונו ברבים ממשוררי זמנו. באותה תקופה, לאחר שרבו הרב חנוך הלך לעולמו, נתמנה לראש רבני ספרד, והיה משיב תשובות לרבים שפנו אליו בשאלות של דת ודין. ביתו היה בית ועד לחכמים, מקום של שירה וחכמה, וחכמים מכל רחבי ספרד, ואף מחוץ לספרד, היו מגיעים לבקרו, ביניהם רב נסים גאון, רבי שלמה אבן גבירול, ואחרים. רבי שמואל הנגיד היה מחבר שירי ידידות, תנחומים ותשובות לידידיו הרבים.

על מידותיו וחכמתו של רבי שמואל הנגיד חוברו לא מעט אגדות. לדוגמה:

על פי אגדה מאוחרת בחצר ביתו של רבי שמואל הנגיד הייתה מזרקה הנתמכת על ידי שנים עשר אריות, שלימים (עקב חידוש הארמון בהצעתו של רבי שמואל למלך בתור הווזיר) הועברה לארמון אלהמברה בגרנדה, הוצבה באחת החצרות והעניקה לה את שמה, "חצר האריות" המפורסמת.

משפחתו
רבי שמואל נולד ליוסף הלוי שחי במלידה  וקורדובה שבממלכת ספרד. רבי שמואל נישא לבתו של רבי יוסף הלוי אבן מיגאש הראשון, אביו של רבי מאיר הלוי וסבו של הר"י מיגאש. היה לו אח בשם יצחק הלוי וכן שלשה בנים: רבי יהוסף הנגיד, אליסף ויהודה, ובת שנפטרה בחייו.

בשנת 1049, רבי שמואל השיא את בנו יוסף לבתו היחידה של רב ניסים גאון, ראש ישיבת קירואן. יוסף ירש את אביו כווזיר של גרנדה לפני שמלאו לו 21. ליוסף היו שני בנים: אברהם ועזריה. 
לימים חלה הרעה ביחסיו עם המלך ועם האוכלוסייה. רבי יוסף נרצח בהתקוממות אספסוף ב-30 בדצמבר 1066 (ט' בטבת ד'תתכ"ז). הוא אמנם ניסה להשחיר את פניו לבל יכירוהו, אולם המוסלמים מצאו אותו, הוציאוהו ממחבואו והרגוהו. הם סחבו את גופתו דרך חוצות העיר וצלבוהו על שער העיר. למחרת בבוקר, החל טבח הדמים ביהודי גרנדה הידוע בשם "פרעות גרנדה", בו נרצחו כ-500 יהודים. בנו של רבי יוסף, רבי אברהם, גם הוא הוצא להורג על כך שסירב להמיר את דתו ואשתו ובנו השני, עזריה, הצליחו להימלט. הקהילה היהודית הוקמה מחדש מאוחר יותר אך נהרסה שוב בשנת 1090 על ידי האלמורווידים.

לעתים קרובות הועלתה השערה לפיה רבי שמואל היה אביה (או אחד מאבות המשפחה) של קסמונה בת אסמאעיל, המשוררת היהודית היחידה בשפה הערבית מימי הביניים, אבל היסודות לכך מוטלים בספק.
מעט ידוע על חייה של קסמונה. שני מקורות מספרים כי אביה היה יהודי, וכי הוא לימד אותה את אמנות הפואטיקה והפיסוק. אחמד אל-מקארי  מכנה את האב "אסמאעיל אל-יהודי", אולם ג'לאל א-דין א-סויוטי מכנה אותו "אסמאעיל בן בגדאלה אל-יהודי", ואומר שקסמונה חיה במאה ה-12.

השפעתו 
רבי שמואל הנגיד היה המשורר העברי הגדול הראשון בתור הזהב של יהדות ספרד, ובעקבותיו הלכו שלושת המשוררים הגדולים רבי שלמה אבן גבירול, רבי משה אבן עזרא, ורבי יהודה הלוי. בדורות האחרונים שירתו אף השפיעה על שירתם של משוררים עבריים מודרניים, כגון אריה לודוויג שטראוס, נתן יונתן, יהודה עמיחי, ואחרים. שיריו יצאו לאור במהדורות שונות, ומחקרים רבים חוברו על שירתו.

הנצחה
על שמו נקרא היישוב כפר הנגיד.

כתביו

כתב ספר הלכה לפי סדר התלמוד ונקרא "הלכתא גברתא", אשר לא השתמר עד ימינו, אם כי פסקי הלכה ספורים הנשאבים כנראה משם מובאים בשמו בספר הפסיקה הקאנוני "ארבעה טורים", וכן במקורות נוספים.

מבוא התלמוד
מיוחס אליו ספר מבוא התלמוד אשר נדפס בתלמוד הבבלי כנספח למסכת ברכות, אשר הוא קיצור חיבורו הארוך של ר' שמואל בן חפני גאון שקטעים ממנו פורסמו בתקופה האחרונה. כך בספר כפתור ופרח, וכן החיד"א בספרו שם הגדולים ייחסו את החיבור המקוצר לשמואל הנגיד מספרד.

אך רבי יוסף סמברי בן המאה ה-17, כותב כי החיבור המקוצר נתחבר על ידי רבי שמואל בן חנניה נגיד מצרים מהמאה ה-12, וכך סבורים חוקרים כמו אהרן קמינקא ומרדכי מרגליות. גם לדעת שרגא אברמסון החיבור אינו של רבי שמואל הנגיד מספרד.

שירה ודקדוק
רבי שמואל הנגיד חיבר שלשה ספרי שירה בעקבות ספרי דוד ושלמה: "בן תהלים", ספר תפילות, שנערך חלקית על ידי בנו יהוסף (מסופר שהספר נגנב, ובדרך פלאית וברוח קודשו של רבי שמואל הנגיד נמצא), "בן משלי", ספר משלים ופתגמים שנערך על ידי בנו אליסף, וספר "בן קהלת" הכולל שירי הגות. נושאי שיריו אינם רק עניינים דתיים או לימודיים, אלא גם שאר ענייני החיים כמלחמה וכדומה.

כמדקדק, רבי שמואל הנגיד חיבר ספרי דקדוק רבים מתוך הגנה על מורו רבי יהודה חיוג' ותוך התפלמסות עם רבי יונה אבן ג'נאח שחלק עליו. הוא חיבר בערבית ספר בתורת הלשון העברית כּתַאבּ אלְאִסְתִגְנַאאְ, המכונה בעברית "ספר העושר" - מילון מפורט ללשון המקרא. רבי אברהם אבן עזרא כתב שלרבי שמואל הנגיד יש 22 חיבורים בענייני לשון.

בנוסף, הנגיד חיבר מן השירים המפורסמים שחוברו בימי הביניים וביניהם: שירת חשק ושירת יין. הנגיד היה המשורר היהודי הראשון שחיבר שירי מלחמה. כמו כן בשיריו מצויים שירי אהבה בעלי אלמנטים הומוארוטיים. שירי אהבה חד מיניים מצויים גם ביצירותיהם של משוררים יהודים בולטים מימי הביניים כרבי יהודה הלוי, רבי שלמה אבן גבירול ורבי אברהם אבן עזרא.

ראו גם
 הים ביני ובינך
 כתב סתיו
 מת אב ומת אלול

לקריאה נוספת
ישראל לוין, שמואל הנגיד, חייו ושירתו, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשכ"ג-1963 (הדפסה שנייה: 1973)
דוד ילין, שמואל הנגיד ודימוייו המקוריים, ירושלים תרצ"ח (1938)
דוד ילין, המשקלים בשירת שמואל הנגיד, ירושלים תרצ"ט (1939)
חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, א, ירושלים-תל אביב, תשט"ו, עמ' 74-78; שם, ב, תשי"ז, עמ' 678
קלמן שולמן, רבי שמואל הנגיד ור' שלמה אבן גבירול, בתוך "ספר תולדות חכמי ישראל", חלק ראשון, וילנה תרל"ט.
 ר. פרידמן, שר ונגיד לעמו: רבי שמואל הנגיד
 
 אפרים חזן, "החזרה הגזרית — מלים מרובות צורה בשירת שמואל הנגיד", מחקרי ירושלים בספרות עברית י-יא, תשמ"ז-תשמ"ח 
 יוסף יהלום, "התחינות והתפילות המושרות של ר' שמואל הנגיד", מחקרי ירושלים בספרות עברית טו, תשנ"ה 
 מתי הוס, "פשט או אלגוריה — שירת החשק של שמואל הנגיד", מחקרי ירושלים בספרות עברית טו, תשנ"ה 
 דבורה ברגמן, "ריאליזם ומקבריות בשירת שמואל הנגיד", מחקרי ירושלים בספרות עברית טו, תשנ"ה 
 יהונתן ורדי ומיכאל רנד, דיוואן שמואל הנגיד – קודקס מן הגניזה, הוצאת האקדמיה ללשון העברית, 2015
חיים שירמן (1979). לתולדות השירה והדראמה העברית : מחקרים ומסות מוסד ביאליק, עמ' 97
 ד"ר אריה מור, שמואל הנגיד המדינאי והמשורר, משה אבן עזרא האיש והמשורר, הוצאת מסדה, 1958
אריה מאר ואסטוון פאולס, רבינו שמואל הנגיד: סיפורו של תור הזהב, ספר קומיקס, 2 חלקים במספר שפות, הוצאת מאר, (2005)
רייזל פרידמן (על פי מאיר להמן), העתקת התוכן אסורה, ספרון קומיקס

קישורים חיצוניים

יצירותיו 
הספר כל שירי רבי שמואל הנגיד, מהדורת חיים ברודי, באתר hebrewbooks

דיוואן רבי שמואל הנגיד מהדורת דוד ששון, אתר 'דעת'.

מבוא הגמרא, ונתיבות שביליה

מבחר שירי שמואל בן יוסף הלוי הנגיד (מסדרים ומבארים מאת דוד ילין), הוצאת אמנות, 1931. באתר הספרייה הלאומית
דיואן שמואל הנגיד, ההדרה ומבוא: דוד סלימאן ששון, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 1934.

אודותיו 
דוד ילין, שמואל הנגיד, באתר פרויקט בן יהודה
דוד ילין, שמואל הנגיד ודימוייו המקוריים, באתר פרויקט בן יהודה
אברהם רגלסון, תגים לשירת שמואל הנגיד, באתר פרויקט בן יהודה

יובל מלחי, הסיפור המדהים של שמואל הנגיד ובנו - חלק א', חלק ב', חלק ג', חלק ד', חלק ה', חלק ו', פודקאסטים באתר "קטעים בהיסטוריה"
אלי הירש, על שמואל הנגיד, מבחר בעריכת טובה רוזן, ידיעות אחרונות 2/5/08

ר' שמואל הנגיד באתר אורנים

אברהם בן דאוד, ספר הקבלה, עמ' 71–73
אברהם אליהו הרכבי, זיכרון לראשונים וגם לאחרונים - חלק ראשון: זיכרון לראשונים, מחברת ראשונה זיכרון רב שמואל הנגיד בן יוסף הלוי. המחברת הזאת תכיל בקרבה את הנשאר לפליטה מספריו בן תהלים ובן משלי עם מבוא והערות. ס"ט פטרבורג, תרל"ט. באתר hebrewbooks

שמואל מיקלוש שטרן, לתולדות ר' שמואל הנגיד, ציון, טו (תש"י), עמ' 145-135

נעם אשכולי, שמואל הנגיד מתוך הפודקאסט קדמא להיסטוריה יהודית

הערות שוליים

ראשוני ספרד
דור הביניים בין הגאונים לראשונים

פוליטיקאים יהודים ספרדים
פוליטיקאים יהודים בימי הביניים
מדקדקי העברית בימי הביניים
בלשנים ולשונאים יהודים ספרדים
משוררים יהודים בימי הביניים
משוררים כותבי עברית
משוררים יהודים ספרדים
מילונאים כותבי עברית
אישים שעל שמם יישובים בישראל
מחברי ספרי כללי התלמוד
ראשי ממשלה יהודים
וזירים גדולים
ילידי 993
נפטרים ב-1055