חוסה ראול קפבלנקה

חוסה ראול קפבלנקה (בספרדית: José Raúl Capablanca y Graupera; 19 בנובמבר 1888 – 8 במרץ 1942) היה גדול שחמטאי קובה, רב-אמן ואלוף העולם השלישי בשחמט (1921–1927). קפבלנקה היה ידוע במיוחד בהבנתו האינטואיטיבית, במשחקו הפוזיציוני, במיעוט טעויותיו, ובסגנון משחק טהור. נחשב לאחד מגדולי השחמטאים בכל הזמנים. קפבלנקה היה גם דיפלומט וסופר שחמט מוערך. הוא חבר בהיכל התהילה העולמי של השחמט .

נאמר עליו: עמנואל לסקר: "הכרתי הרבה שחמטאים, אך ביניהם היה רק גאון אחד - קפבלנקה!"; מיכאל בוטביניק: "במשחקיו בולטת מגמה לפשטות, ובפשטות הזו יש יופי מיוחד של עומק גאוני"; אנטולי קרפוב: "האידיאל של שחמט יכול להיות רק תמונה קולקטיבית, אך לדעתי, קפבלנקה הכי התקרב אליו".

ביוגרפיה
חוסה ראול קפבלנקה נולד בהוואנה שבקובה ב-1888. על פי עדותו למד בגיל 4 את כללי השחמט בעת שצפה במשחקי אביו.
הוא סיפר כי ראה את אביו מבצע מסע בלתי חוקי עם הפרש, האשים אותו ברמאות ולאחר מכן הדגים את מה שנעשה. בגיל 5 נלקח קפבלנקה למועדון השחמט של הוואנה, והשחקנים המובילים גילו כי לא ניתן לנצח את הילד הצעיר גם אם נתן ליריבו יתרון של מלכה. שמו של קפבלנקה התפרסם במהרה בקובה, וכבר בגיל 13 נערכה תחרות בינו לבין אלוף קובה, חואן קורזו, בה ניצח קפבלנקה בתוצאה 6–7. שנה לאחר מכן השתתף קפבלנקה באליפות קובה, וסיים במקום הרביעי. הוא החל ללמוד הנדסה כימית באוניברסיטת קולומביה אך לא סיים את לימודיו, והפך את השחמט למקצועו.

בעקבות היותו עילוי שכישרונו בלט מגיל צעיר, היסטוריוני שחמט רבים מתייחסים אליו כאל "מוצרט של השחמט". ריצ'רד רטי אמר עליו "שחמט היה שפת האם שלו".

התקדמות מהירה

בשנת 1909, בגיל 20, ניצח קפבלנקה בדו-קרב מול אלוף ארצות הברית פרנק מרשל בתוצאה +8 -1=14 (שמונה ניצחונות, ארבע עשרה תוצאות תיקו והפסד אחד).

זו הייתה תוצאה שניתנת להשוואה להפסדו של מרשל בדו-קרב על אליפות העולם מול עמנואל לסקר +0 -8=7 בשנת 1907. בשנת 1911 הגיע קפבלנקה למקום השני בתחרות ניו יורק, בתוצאה של 9.5/12, מחצית הנקודה לאחר מרשל בהקדימו את צ'ארלס יפה ואוסקר חאייס במחצית הנקודה. בתחרות זו הוא הפסיד רק לרוי טורנבול בלק.

מרשל היטיב לזהות את הכישרון של יריבו והתעקש על מתן היתר לקפבלנקה להשתתף בטורניר החזק והאקסקלוסיבי שנערך בסן סבסטיאן בשנת 1911. בתחרות זו השתתפו רק אמנים מהדרג הראשון שכבר זכו בעבר בתחרות משמעותית. קפבלנקה נכלל חרף מחאות אמני שחמט שונים ובהם אוסיפ ברנשטיין ואהרון נימצוביץ', שהתנגדו לשיתופו משום שלא זכה מעולם בתחרות חזקה. לאחר שקפבלנקה זכה בסיבוב הראשון נגד ברנשטיין, תוך קבלת פרס היופי של התחרות כולה על משחק זה, הכיר ברנשטיין בכישרונו של קפבלנקה ואמר שלא יופתע אם קפבלנקה יזכה בתחרות. קפבלנקה נפגע כאשר נימצוביץ' העיר בשעה שצפה באחד ממשחקי הבזק שלו כי שחקנים שטרם הוכיחו את עצמם צריכים לנצור את לשונם כאשר הם בחברת טובים מהם. קפבלנקה הזמין את נימצוביץ' לסדרה של משחקי בזק שבהם זכה בקלות רבה. האמנים שהתאספו מסביב לשולחן קבעו כי אין שני לקפבלנקה במשחק מהיר, תכונה אותה שמר עד סמוך למותו. קפבלנקה זכה גם במשחק התחרותי נגד נימצוביץ', בהשתמשו בהסתעפות פתיחה שהרשימה מאוד את מיכאל בוטביניק. בסיום התחרות הדהים קפבלנקה את עולם השחמט כאשר זכה במקום הראשון בטורניר, בתוצאה +6 -1=7, לפני כל הצמרת העולמית למעט אלוף העולם לסקר שנעדר מהתחרות. הוא הקדים את עקיבא רובינשטיין, קרל שלכטר וזיגברט טאראש. המשחק היחיד שבו הפסיד, לרובינשטיין, נחשב לאחת היצירות המבריקות בקריירה של רובינשטיין.

בשנת 1911 הציע קפבלנקה ללסקר לקיים דו-קרב על אליפות העולם. לסקר הסכים לאתגר, אך העמיד 17 תנאים לקיום הדו-קרב. קפבלנקה לא הסכים לחלק מהתנאים והדו-קרב לא התקיים. בשנת 1912 ניצח קפבלנקה בתחרות ניו יורק בתוצאה 11/13 בהקדימו את מרשל במחצית הנקודה.

בשנת 1913 שיחק קפבלנקה בעיר הולדתו, הוואנה, והגיע למקום השני לאחר מרשל, בתוצאה 10/14. הוא הפסיד במשחק מול מרשל, הגם שהגיע לעמדה עדיפה בהרבה. במשחק צפו 600 צופים, שהעדיפו את גיבורם המקומי, אבל בהתנהגות ספורטיבית נתנו למרשל מחיאות כפיים סוערות. מרשל תיאר זאת ביומנו וכתב שכאשר שמע את שאגת הצופים חשש שהקהל עומד להרוג אותו, וביקש ליווי של אנשי אבטחה.. ראובן פיין טוען שקפבלנקה הורה לראש העיר לפנות את כל הצופים כדי שלא יראו אותו נכנע. סיפור זה מופיע בספרים רבים וגם באינטרנט, אך וינטר טוען בספרו שאין בסיס לסיפורו של פיין.

בשנת 1913 השיג קפבלנקה את התוצאה הנדירה 13/13 בתחרות ניו יורק, הגם שהשחקן היחיד ברמת רב-אמן היה אולדריך דוראס, השתתפו בתחרות גם שחקנים ברמת אמן-בינלאומי כחאייס ואברהם קופצ'יק. באותה שנה השיג קפבלנקה תוצאה מושלמת נוספת של 9/9 בתחרות בהוואנה.

דיפלומט קובני
בחודש ספטמבר 1913 קיבל קפבלנקה תפקיד במשרד החוץ הקובני. נראה שלא היו לו כל חובות מוגדרים פרט למשחק השחמט, אך דווח שאת זה עשה באופן מצפוני. במשך שנים רבות הוא היה הקובני החי המפורסם ביותר.

בין החודשים אוקטובר 1913 למרץ 1914 נסע קפבלנקה לאירופה בדרכו לקונסוליה של סנקט פטרבורג לשחק בדו-קרבות או במשחקי ראווה נגד האמנים המובילים ברוסיה. במשחקים התחרותיים צבר קפבלנקה 19 ניצחונות, ארבע תוצאות תיקו והפסד אחד. ראשית ניצח את ז'אק מיזס וריצ'רד טייכמן בברלין. לאחר מכן בסנקט פטרבורג שיחק סדרה של שישה משחקים: שניים נגד אלכסנדר אלכין, שניים נגד אויז'ן זנוסקו-בורובסקי ושניים נגד פיודור דוס-חוטימירסקי. מששת המשחקים הוא הפסיד באחד לזנוסקו-בורובסקי וזכה ביתר החמישה. היו אלו שתי ההיתקלויות הראשונות שלו עם אלכין שהיה רמה מתחתיו בשלב זה. לאחר מכן ניצח את נימצוביץ' בסיום אלגנטי של רצים שוני צבע במשחק שהתקיים בריגה. בשנת 1914 ניצח את ברנשטיין במוסקבה במשחק שאנתולוגיות רבות מציגות אותו בזכות המסע הזוכה 29...מהב2!! והאסטרטגיה החדשה. בקייב ניצח את פדור בוגאטירצ'וק, בווינה ניצח את רטי ולאחר מכן ניצח בדו-קרב את סבלי גריגורייביץ' טרטקובר 1.5-0.5. קפבלנקה שיחק גם משחקים סימולטניים רבים שידועים בזכות המהירות שבה הסתיימו ובאחוז הניצחונות הגבוה שצבר בהם.

בתמצית, לא היה מתחרה לקפבלנקה כשחמטאי מהיר, גם בין טובי השחקנים בזמנו, וייתכן שגם בזמנים מאוחרים יותר. אלכין מתאר ביראת כבוד את "מעשה הגבורה של קפבלנקה שמשחק משחק סימולטני מהיר בין סיבובים של תחרות, כאשר הוא מקצה חמש דקות לכל מתחרה ולעצמו רק דקה, ועדיין הוא זוכה".

ב-1914 נערכה בסנקט פטרבורג תחרות גדולה שבה השתתפו טובי השחמטאים בעולם, ובהם לסקר, אלכין, טאראש ומרשל. זו הייתה הפעם הראשונה שבה התמודד קפבלנקה עם יריבו הגדול לסקר בתנאי תחרות רגילים (ב-1906 ניצח קפבלנקה את לסקר בתחרות משחקי בזק). קפבלנקה צבר יתרון של נקודה וחצי בשלבים הראשונים של התחרות, ולסקר נלחם קשות כדי לחלץ תיקו במשחקים ביניהם. קפבלנקה זכה פעם נוספת בפרס היופי של התחרות במשחקו מול ברנשטיין, וכן היו לו ניצחונות מוערכים במשחקים מול דוד ינובסקי, במשחק
נימצוביץ' - קפבלנקה מוקדמות תחרות סנקט פטרבורג ב-1914 ונגד אלכין. במחצית השנייה של התחרות חזר לסקר לעצמו, ובין היתר ניצח את קפבלנקה במשחק מפורסם. בסיום זכה אלוף העולם לסקר במקום הראשון עם 13.5 נקודות ובמקום השני זכה קפבלנקה עם 13, הרבה לפני אלכין שהגיע למקום השלישי עם 10 נקודות. לאחר תחרות זו העניק הצאר ניקולאי השני לחמשת השחקנים שסיימו ראשונים בתחרות את התואר רב-אמן לשחמט.

שנות המלחמה
החל מפרוץ מלחמת העולם הראשונה בקיץ 1914 פסקה למעשה פעילות השחמט ברמה הבינלאומית למשך מעל ארבע שנים. קפבלנקה שהה בשנות המלחמה בעיקר בארצות הברית, ושיחק במספר תחרויות שבכולן ניצח, אך התחרויות לא היו חזקות מאוד. בניו יורק 1915 ניצח עם 13/14 (ביצועי מד כושר 2726), נקודה לפני מרשל. בניו יורק 1916 ניצח עם 14/17 (ביצועי מד כושר 2710), לפני ינובסקי עם 11 נקודות, חאייס עם 10.5, בוריסלב קוסטיץ' וקופצ'יק עם 10. בניו יורק 1918 ניצח עם 10.5/12 (ביצועי מד כושר 2833) לפני קוסטיץ' ומרשל. בתחרות זו שיחק קפבלנקה בכלים הלבנים מול מרשל שחשף את הגמביט שהכין לפתיחה הספרדית. מרשל הציג הקרבת רגלי זו כחידוש במשחק - אך הפסיד, לאחר שקפבלנקה הצליח לסכל את הכנתו הביתית תוך כדי המשחק, בהפגנה מרשימה של הגנה וירטואוזית. לאחר המשחק נפוצה שמועה שמרשל ניתח את העמדה המתקבלת במשך כעשר שנים לפני שהשתמש בגמביט. למרות ההפסד הוכח פעמים רבות ערכו של הגמביט גם ברמות הגבוהות ביותר: פטר לקו ניצח עמו בשחור את ולדימיר קראמניק במשחק השישי בדו-קרב ביניהם על אליפות העולם ב-2004. הרעיון של מרשל הפך לפופולרי, כאשר שחור מקבל סיכויי התקפה טובים ומגיע לתוצאה של כמעט 50%, תוצאה מצוינת לשחור. שחקנים מהשורה הראשונה מכבדים התקפה זו כל כך, שרבים בוחרים להימנע ממנה על ידי מסע "אנטי-מרשל" כגון 8. א4.

עמדת המוצא של התקפת מרשל.

אלוף עולם
בשנת 1919 הביס קפבלנקה את השחקן הסרבי החזק קוסטיץ' 0–5, כאשר לאחר ההפסד החמישי נכנע קוסטיץ' ולא המשיך את הדו-קרב. בשנת 1927 כתב קפבלנקה כי בחמשת משחקים אלו שיחק ברמה הגבוהה ביותר מעודו. בתחרות הייסטינגס 1919 ניצח קפבלנקה עם תוצאה של 10.5/11, נקודה לפני קוסטיץ'.

בשנת 1920 נוכח לסקר כי קפבלנקה הפך לחזק מדי, והחליט לוותר על תואר אלוף העולם ולהעבירו אליו באומרו: "זכית בתואר לא על ידי קריאת תִּגָּר פורמלית, אלא בזכות השליטה המבריקה שלך במשחק". קפבלנקה רצה בכל זאת לזכות בתואר במסגרת דו-קרב, אך לסקר התעקש שהיוצרות התהפכו, והוא יהיה כעת הטוען לכתר.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ דו-קרב על אליפות העולם בין קפבלנקה ללסקר, מרץ-אפריל 1921 בהוואנה
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!11!!12!!13!!14!!תוצאה
|-
| 1||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
||½||½||½||½||1||½||½||½||½||1||1||½||½||1|| 9
|-
| 2||align=right|עמנואל לסקר
||½||½||½||½||0||½||½||½||½||0||0||½||½||0|| 5
|}

קפבלנקה ניצח בקרב בתוצאה 0–4 ו-10 תיקו וזכה באליפות, אך לסקר טען שתנאי המשחקים, שנערכו בהוואנה במזג אוויר טרופי, הפריעו לו. קפבלנקה השתמט מקרב גומלין וכך לסקר לא הצליח להשיב לעצמו את הכתר, אולם בתחרויות הבאות המשיך לנצח גם את קפבלנקה ואלכין.
לאירוע של זכייה באליפות העולם ללא הפסד לא היה אח ורע עד שנת 2000, כשולדימיר קראמניק זכה 0–2 ו-13 תוצאות תיקו מול גארי קספרוב.

אלוף העולם החדש, קפבלנקה, שלט בתחרות לונדון בשנת 1922 עם 13/15, לפני אלכין (11.5), מילן וידמר (11) ועקיבא רובינשטיין (10.5). היה מספר גדל והולך של שחמטאים חזקים, והייתה תחושה שאל לו לאלוף העולם להתחמק מהשואפים לתוארו, כפי שעשה בעבר. במהלך תחרות זו נפגשו כמה מהשחמטאים המובילים באותו זמן, כולל
אלכין, יפים בוגוליובוב, גזה מארוצי, ריצ'רד רטי, רובינשטיין, טרטקובר ווידמר ודנו על כללים לניהול אליפויות עולם בעתיד. בין היתר, אחד התנאים שהוצעו על ידי קפבלנקה היה שהטוען לכתר יגייס סכום של לפחות 10,000 דולר לפרס הכספי. אלו נקראו 'כללי לונדון'. באותה שנה נתן קפבלנקה תצוגה של משחק סימולטני מול 103 יריבים, המספר הגדול ביותר בהיסטוריה עד אותה עת, זכה ב-102 מהם, סיים אחד בתיקו, וללא הפסד.

קפבלנקה סיים שני עם 14.5 נקודות אחרי לסקר עם 16, בתחרות העל בניו יורק בשנת 1924, אחת התחרויות החזקות שנערכו אי פעם, שוב לפני אלכין שסיים במקום השלישי. בתחרות זו הפסיד קפבלנקה לרטי, הפסד ראשון בשמונה שנים. בתחרות מוסקבה בשנת 1925 סיים קפבלנקה במקום השלישי עם 13.5 נקודות, לאחר יפים בוגוליובוב עם 15.5 ולסקר עם 14. ביצועי קפבלנקה מבחינת מד כושר בתחרות זו עמדו על 2760. קפבלנקה ניצח בתחרות אגם הופאטקונג בשנת 1926 (6/8) לפני אברהם קופצ'יק עם 5 נקודות וגזה מארוצי עם 4.5.

כאלוף עולם עברו על קפבלנקה תהפוכות גם בחייו האישיים. בדצמבר 1921 התחתן עם גלוריה סימוני בטאנקור; לזוג נולד ב-1923 בן, חוסה ראול ג'וניור, ובת, גלוריה, בשנת 1925, אך הנישואים הסתיימו בגירושין.

בשנים הבאות ניסו שני טוענים לכתר, רובינשטיין ונימצוביץ', לגייס את הסכום הנדרש, אך לא הצליחו בכך. הטוען לכתר הבא, אלכין, הצליח להבטיח את הסכום הנדרש כאשר נשיא ארגנטינה ערב לסכום שהושג מקבוצה של אנשי עסקים מארגנטינה.

הפסד התואר

לקפבלנקה הייתה הצלחה מסחררת בתחרות ניו יורק 1927 שבה השתתפו ששת שחקני השחמט הטובים בעולם, כאשר כל שחקן שיחק ארבעה משחקים מול כל היתר. קפבלנקה סיים בלתי מנוצח, עם 14/20, 2.5 נקודות מעל אלכין שבמקום השני. הביצועים על פי מד הכושר היו של 2827. לו קפבלנקה היה זקוק לנקודות, היה מסוגל להפוך מספר עמדות עדיפות לזכיות, במקום להסכים לתיקו. במשחק הראשון מול אלכין ניצח קפבלנקה, הוא קיבל את פרס היופי של התחרות בזכות ניצחונו על רודולף שפילמן, וניצח בשני משחקים את אהרון נימצוביץ'.

תוצאות תחרות זו למעשה גזרו את משתתפי הדו-קרב הבא על אליפות העולם בהמשך אותה שנה. אלכין, שמעולם לא ניצח את קפבלנקה, התכונן היטב לדו-קרב, שיחק בסבלנות ובצורה יציבה, והדו-קרב המרתוני שהתקיים בבואנוס איירס הפך למפלה של קפבלנקה.

קפבלנקה הפסיד במשחק הראשון בשחקו ללא ברק ובחוסר חיוניות, לאחר מכן הוביל בהפרש קטן כאשר זכה במשחק השלישי ובמשחק השביעי שני משחקים בהם שיחק בסגנון התקפי אופייני יותר לאלכין מאשר לסגנונו הרגיל, ואז הפסיד במשחקים 11 ו-12. קפבלנקה ניסה לגרום לביטול הדו-קרב לאחר ששני המתמודדים סיימו סדרה ארוכה של משחקים בתוצאות תיקו, אך אלכין סירב ולבסוף ניצח +6 -3=25.

אלכין סירב לקיים דו-קרב גומלין, הגם שזה היה תנאי מוקדם בסיכום על קיום הדו-קרב עמו. למרות המשבר הכלכלי העולמי של 1929, המשיך אלכין להתעקש על תנאי לונדון, עם סך 10,000 דולר שיביא הטוען לכתר כסכום פרסים מובטח. קפבלנקה לא הצליח לספק תנאי זה, משום שכלכלת העולם הייתה נתונה במשבר. במקום זאת קיים אלכין שני דו-קרבות מול יפים בוגוליובוב, שחקן טוב אך כזה שלא היה מסוגל להוות איום ממשי (קפבלנקה ניצח אותו במשך השנים 0–5). במהלך 8 השנים הראשונות של אלכין כאלוף עולם (1927–1935), הוא סירב לשחק בתחרויות שבהן השתתף קפבלנקה, ואף הצליח למנוע את השתתפותו של קפבלנקה בתחרויות בהן רצה להשתתף בעצמו. שנים לאחר שזכה בתואר נשאל אלכין כיצד הצליח לנצח את קפבלנקה; הגם שלא היה אדם צנוע ענה:.

תחרויות לאחר אובדן התואר
לאחר שקפבלנקה הפסיד את התואר, הוא ניצח במספר תחרויות חזקות, בתקווה שהצלחות אלו יאלצו את אלכין להעניק לו דו-קרב גומלין, תקווה שהתבדתה. קפבלנקה ניצח בתחרות סטוקהולם 1928 עם 4/4 לפי אריק לונדין ויסטה סטולץ. בתחרות העל של באד קיסינגן באותה שנה, בה השתתפו תשעה מ-14 השחקנים החזקים בעולם סיים קפבלנקה שני עם 7/11, אחרי יפים בוגוליובוב. קפבלנקה ניצח בתחרות בודפשט 1928 עם 7/9 כאשר פרנק מרשל סיים נקודה אחת אחריו. בתחרות ברלין 1928 בה השתתפו שבעה מ-13 השחקנים החזקים בעולם ניצח בצורה משכנעת עם 9.5/13, שתיים וחצי נקודות לפני המקום השני אהרון נימצוביץ'.

בין השנים 1929 ל-1931 המשיך קפבלנקה לשמור על רמה גבוהה במיוחד ובשבע תחרויות חזקות שהשתתף זכה במקום הראשון בחמש, במקום השני באחת ובמקום שני-שלישי משותף בתחרות החמישית. בתחרות רמסגייט ניצח עם 5.5/7 לפני עקיבא רובינשטיין וורה מנצ'יק. בתחרות קרלסבד 1929, אחת התחרויות החזקות בהיסטוריה של השחמט בה השתתפו 14 מ-17 השחקנים החזקים בעולם חלק מקום שני-שלישי משותף עם רודולף שפילמן עם 14.5/21, מחצית נקודה אחרי אהרון נימצוביץ'. ביצועי קפבלנקה מבחינת מד כושר בתחרות זו עומדים על 2770.

קפבלנקה שלט בתחרות ברצלונה 1929 עם 13.5/14, שתי נקודות לפני סבלי גריגורייביץ' טרטקובר. בבודפשט, באותה שנה ניצח קפבלנקה עם 10.5/13 נקודה לפני עקיבא רובינשטיין וביצוע מבחינת מד כושר של 2746.
בתחרות הייסטינגס 1930 ניצח קפבלנקה עם 6.5/9 לפני מילן וידמר ופרדריק ייטס. בתחרות הייסטינגס 1931 סיים קפבלנקה במקום השני עם 6.5/9 חצי נקודה אחרי מקס אויבה. בתחרות ניו יורק 1931 ניצח קפבלנקה בתוצאה מצוינת של 10/11, נקודה וחצי לפני יצחק קשדן וביצוע מבחינת מד כושר של 2732.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ תחרות ניו יורק 1931
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!11!!12!!תוצאה
|-
| 1||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|x||½||1||½||1||1||1||1||1||1||1||1|| 10
|-
| 2||align=right|יצחק קשדן
|½||x||1||½||1||½||1||½||1||½||1||1|| 8.5
|-
| 3||align=right|אלכסנדר קויץ'
|0||0||x||½||0||1||1||½||1||1||1||1|| 7
|-
| 4||align=right|הרמן שטיינר
|½||½||½||x||½||½||0||1||0||½||½||1|| 5.5
|-
| 5||align=right|ישראל הורוביץ
|0||0||1||½||x||½||0||1||0||1||1||½|| 5.5
|-
| 6||align=right|אברהם קופצ'יק
|0||½||0||½||½||x||0||1||½||½||1||1|| 5.5
|-
| 7||align=right|אנטוני סנטאסירה
|0||0||0||1||1||1||x||0||0||0||1||1|| 5
|-
| 8||align=right|איזידור טורובר
|0||½||½||0||0||0||1||x||1||1||½||0|| 4.5
|-
| 9||align=right|אדוארד לסקר
|0||0||0||1||1||½||1||0||x||½||0||0|| 4
|-
|10||align=right|ארתור דייק
|0||½||0||½||0||½||1||0||½||x||0||1|| 4
|-
|11||align=right|פרנק מרשל
|0||0||0||½||0||0||0||½||1||1||x||1|| 4
|-
|12||align=right|מוריס פוקס
|0||0||0||0||½||0||0||1||1||0||0||x|| 2.5
|}

בשנת 1931 התקיים דו-קרב בן 10 משחקים באמסטרדם בין קפבלנקה לבין השחקן ההולנדי מקס אויבה, שבשלב זה היה מדורג שישי בעולם. קפבלנקה ניצח 0–2 ושמונה תוצאות תיקו.

הפרישה והחזרה ממנה
לאחר מכן פרש קפבלנקה משחמט תחרותי, ושיחק רק במשחקים לא מקצועניים במועדון השחמט במנהטן ובמשחקים סימולטניים. לדברי ראובן פיין, הוא (פיין) שיחק ברמה כמעט שווה לאלכין בשחמט מהיר, אך קפבלנקה הביס אותו ללא רחמים בהזדמנויות המעטות שבהן שיחקו. ב-6 בדצמבר 1933 השיג קפבלנקה תוצאה של 9/9 בתחרות בליץ חזקה שבה שמואל רשבסקי ופיין חלקו מקום שני משותף.

בשנת 1934 חזר קפבלנקה לשחק בתחרויות מקצועניות. הוא החל לחזר אחרי אולגה צ'אבודייב, איתה התחתן בשנת 1938, והיא עודדה אותו לשוב ולשחק. התחרות הראשונה שבה השתתף לאחר למעלה משלוש שנים הייתה הייסטינגס 35–1934, תחרות חזקה מאוד שבה סיים רביעי עם 5.5/9, נקודה לאחר שלושת המנצחים מקס אויבה, סאלו פלור וג'ורג' אלן תומאס ולפני מיכאל בוטביניק ואנדור לילינטל.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ תחרות הייסטינגס 1934–1935
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!תוצאה
|-
| 1||align=right|מקס אויבה
|x||1||½||½||½||1||1||½||½||1|| 6.5
|-
| 2||align=right|ג'ורג' אלן תומאס
|0||x||½||1||1||1||0||1||1||1|| 6.5
|-
| 3||align=right|סאלו פלור
|½||½||x||½||½||½||1||1||1||1|| 6.5
|-
| 4||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|½||0||½||x||0||½||1||1||1||1|| 5.5
|-
| 5||align=right|אנדור לילינטל
|½||0||½||1||x||½||1||½||½||½|| 5
|-
| 6||align=right|מיכאל בוטביניק
|0||0||½||½||½||x||½||1||1||1|| 5
|-
| 7||align=right|רג'ינלד פרייס מישל
|0||1||0||0||0||½||x||½||1||1|| 4
|-
| 8||align=right|ורה מנצ'יק
|½||0||0||0||½||0||½||x||½||1|| 3
|-
| 9||align=right|ג'ורג' מרשל נורמן
|½||0||0||0||½||0||0||½||x||0|| 1.5
|-
|10||align=right|סטיוארט מילנר ברי
|0||0||0||0||½||0||0||0||1||x|| 1.5
|}

בתחרות מרגייט בשנת 1935, קפבלנקה סיים שני עם 7/9, מחצית הנקודה לאחר שמואל רשבסקי.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ תחרות מרגייט 1935
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!תוצאה
|-
| 1||align=right|שמואל רשבסקי
|x||1||½||½||1||1||1||½||1||1|| 7.5
|-
| 2||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|0||x||1||½||1||1||½||1||1||1|| 7
|-
| 3||align=right|ג'ורג' אלן תומאס
|½||0||x||½||1||½||½||1||½||½|| 5
|-
| 4||align=right|ארנסט לודוויג קליין
|½||½||½||x||½||0||1||0||1||½|| 4.5
|-
| 5||align=right|אדוארד סרג'נט
|0||0||0||½||x||½||½||1||1||1|| 4.5
|-
| 6||align=right|בריין פטריק ריילי
|0||0||½||1||½||x||1||½||0||½|| 4
|-
| 7||align=right|ויליאם פיירהורסט
|0||½||½||0||½||0||x||½||1||1|| 4
|-
| 8||align=right|סטיוארט מילנר ברי
|½||0||0||1||0||½||½||x||0||1|| 3.5
|-
| 9||align=right|ורה מנצ'יק
|0||0||½||0||0||1||0||1||x||0|| 2.5
|-
|10||align=right|ז'אק מיזס
|0||0||½||½||0||½||0||0||1||x|| 2.5
|}

קפבלנקה השתתף בתחרות העילית שהתקיימה במוסקבה בשנת 1935, בה השתתפו שמונה מ-18 השחמטאים המובילים בעולם וסיים רביעי עם 12/19, כאשר בוטביניק ופלור חלקו את המקום הראשון עם 13/19, מחצית הנקודה לפני לסקר בן ה-65.

בהמשך שנת 1935 איבד אלכין את אליפות העולם לאויבה. מאוחר יותר האשים את אובדן האליפות בהתמכרותו לאלכוהול. אצל קפבלנקה התחדשה התקווה להחזיר לעצמו את התואר, ובשנת 1936 היו לו תוצאות מעולות. הוא זכה בתחרות מוסקבה 1936, שנערכה בסיבוב כפול והשתתפו בה חמישה מעשרת הראשונים בעולם, בתוצאה של 13/18 וללא הפסד.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ מוסקבה 1936
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!תוצאה
|-
| 1||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|x||1½||½½||1½||1½||½1||½½||1½||½1||11|| 13
|-
| 2||align=right|מיכאל בוטביניק
|0½||x||1½||1½||1½||1½||½½||½½||11||1½|| 12
|-
| 3||align=right|סאלו פלור
|½½||0½||x||1½||½0||1½||½0||11||½0||½1|| 9.5
|-
| 4||align=right|אנדור לילינטל
|0½||0½||0½||x||½½||1½||½1||½½||½1||½½|| 9
|-
| 5||align=right|ויאצ'סלאב רגוזין
|0½||0½||½1||½½||x||1½||½1||0½||0½||½½|| 8.5
|-
| 6||align=right|עמנואל לסקר
|½0||0½||0½||0½||0½||x||1½||½1||½½||1½|| 8
|-
| 7||align=right|גריגורי לבנפיש
|½½||½½||½1||½0||½0||0½||x||10||½½||½0|| 7.5
|-
| 8||align=right|אריך אליסקסיס
|0½||½½||00||½½||1½||½0||10||x||½½||½½|| 7.5
|-
| 9||align=right|איליה קאן אברמוביץ'
|½0||00||½1||½0||1½||½½||½½||½½||x||½0|| 7.5
|-
|10||align=right|ניקולאי ריומין
|00||0½||½0||½½||½½||0½||½1||½½||½1||x|| 7.5
|}

לאחר מכן ניצח בתחרות מרגייט 1936 עם 7/9, חצי נקודה לפני פלור. בתחרות העל של נוטינגהאם, חלק עם בוטביניק את המקום הראשון עם 10/14. ביצועי קפבלנקה מבחינת מד כושר בתחרות זו עומדים על 2754.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ נוטינגהאם 1936
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!11!!12!!13!!14!!15!!תוצאה
|-
| 1||align=right|מיכאל בוטביניק
|x||½||½||½||½||½||½||½||1||1||1||1||1||1||½|| 10
|-
| 2||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|½||x||½||½||1||1||0||½||1||½||½||1||1||1||1|| 10
|-
| 3||align=right|מקס אויבה
|½||½||x||½||1||0||½||0||1||½||1||1||1||1||1|| 9.5
|-
| 4||align=right|ראובן פיין
|½||½||½||x||½||½||½||1||½||1||½||1||1||½||1|| 9.5
|-
| 5||align=right|שמואל רשבסקי
|½||0||0||½||x||1||½||1||1||1||½||1||1||1||½|| 9.5
|-
| 6||align=right|אלכסנדר אלכין
|½||0||1||½||0||x||1||½||½||1||1||½||1||½||1|| 9
|-
| 7||align=right|סאלו פלור
|½||1||½||½||½||0||x||½||1||1||½||0||0||1||1|| 8.5
|-
| 8||align=right|עמנואל לסקר
|½||½||1||0||0||½||0||x||½||1||½||1||1||1||1|| 8.5
|-
| 9||align=right|מילן וידמר
|0||0||0||½||0||½||0||½||x||1||½||½||1||½||1|| 6
|-
|10||align=right|יפים בוגוליובוב
|0||½||½||0||0||0||0||0||0||x||½||1||1||1||1|| 5.5
|-
|11||align=right|סבלי גריגורייביץ' טרטקובר
|0||½||0||½||½||0||½||½||½||½||x||0||0||1||1|| 5.5
|-
|12||align=right|תיאודור טיילור
|0||0||0||0||0||½||1||0||½||0||1||x||½||½||½|| 4.5
|-
|13||align=right|אלכסנדר אודונל
|0||0||0||0||0||0||1||0||0||0||1||½||x||½||½|| 3.5
|-
|14||align=right|ג'ורג' אלן תומאס
|0||0||0||½||0||½||0||0||½||0||0||½||½||x||½|| 3
|-
|15||align=right|ויליאם וינטר
|½||0||0||0||½||0||0||0||0||0||0||½||½||½||x|| 2.5
|}

זה היה המשחק הראשון שקפבלנקה שיחק עם אלכין מאז הדו-קרב ביניהם, וקפבלנקה לא החמיץ את ההזדמנות לנקום את הפסדו. הוא הגיע לעמדה נחותה, אך לכד את אלכין במלכודת כה עמוקה, תוך פיתוי להחליף שלושה כלים קלים תמורת שני צריחים, שאיש משני השחקנים לא הצליח להבין היכן בדיוק טעה אלכין. היחיד שמיד הבין את הטעות היה לסקר. קפבלנקה מתאר אירוע זה בספרו: "מורשתו של קפבלנקה: שעורי השחמט האחרונים של קפבלנקה" בעמודים 111–112, שם הוא מבטא את הערצתו לתובנות של לסקר גם בשנות השישים שלו. קפבלנקה לא מציין שהיריב עמו שיחק היה אלכין. האיבה ביניהם הייתה עדיין עזה, והם לא נראו יישובים באותו השולחן יותר מכמה שניות. כל אחד מהם ביצע את מסעו ולאחר מכן קם והחל מסתובב באולם התחרות.

בשנת 1937, בניגוד להתחמקותו של אלכין מדו-קרב גומלין עם קפבלנקה ומתוך כבוד לאלכין, מילא אויבה את מחויבותו לאפשר לאלכין דו-קרב גומלין, בדו-קרב זה ניצח אלכין. בזאת נגוזו תקוותיו של קפבלנקה להחזיר לעצמו את התואר ואמנם, אלכין לא שיחק יותר בדו-קרבות על אליפות העולם עד יום מותו בשנת 1946. השליטה המלאה שהייתה למחזיק בכתר הייתה תמריץ מרכזי לפיד"ה ליטול לעצמה את השליטה ולנסות להבטיח כי למתמודד הראוי ביותר יהיה סיכוי לזכות בתואר. קפבלנקה חלק את המקום השלישי/רביעי בתחרות העילית זמרינג באדן עם 7.5/14. המנצח בתחרות היה פאול קרס.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ זמרינג באדן 1937
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!תוצאה
|-
| 1||align=right|פאול קרס
|x||½½||½½||10||½1||10||½1||11|| 9
|-
| 2||align=right|ראובן פיין
|½½||x||½½||½½||½½||½½||1½||1½|| 8
|-
| 3||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|½½||½½||x||½½||1½||½0||½1||½½|| 7.5
|-
| 4||align=right|שמואל רשבסקי
|01||½½||½½||x||½½||11||½0||10|| 7.5
|-
| 5||align=right|סאלו פלור
|0½||½½||½0||½½||x||1½||½½||1½|| 7
|-
| 6||align=right|אריך אליסקסיס
|10||½½||1½||00||0½||x||1½||½0|| 6
|-
| 7||align=right|ויאצ'סלאב רגוזין
|½0||0½||½0||½1||½½||0½||x||1½|| 6
|-
| 8||align=right|ולדימיר פטרוב
|00||0½||10||0½||1½||½0||0½||x|| 5
|}

קפבלנקה ניצח בתחרות פריז 1938 עם 8/10.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ פריז 1938
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!תוצאה
|-
| 1||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|x||1½||1½||½1||1½||11|| 8
|-
| 2||align=right|ניקולס רוסולימו
|½0||x||11||11||½1||½1|| 7.5
|-
| 3||align=right|יוסף צוקרמן
|0½||00||x||11||½1||11|| 6
|-
| 4||align=right|מסימיליאנו רומי
|½0||00||00||x||½1||11|| 4
|-
| 5||align=right|אז'ן זנוסקו-בורובסקי
|0½||½0||½0||½0||x||½1|| 3.5
|-
| 6||align=right|אדוארד אנגלארס
|00||½0||00||00||0½||x|| 1
|}

אחרי תחרות פריז לקה קפבלנקה בשבץ קל במהלך תחרות AVRO 1938, שם הייתה לו התוצאה הגרועה בקריירה שלו, מקום שביעי מבין שמונה, עם 6/14; בתחרות זו ניצחו קרס ופיין. זו הייתה התחרות היחידה בחייו שבה סיים עם פחות מ-50% מהנקודות, והתחרות היחידה שבה לא סיים בין ארבעת הראשונים. גם לאחר שסבל מהשבץ המשיך להצליח בתחרויות בהמשך.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+תחרות AVRO 1938
|-
! מספר !! style="text-align:right" | שם !! !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! 5 !! 6 !! 7 !! 8 !! תוצאה
|-
| 1 || align=right|פאול קרס || || XX || 1=||==||==|| 1=||==|| 1=||==|| 8.5
|-
| 2 || align=right|ראובן פיין  ||  || 0=|| XX || 1=|| 10 || 10 || 11 ||==|| 1=|| 8.5
|-
| 3 || align=right|מיכאל בוטביניק ||  ||==|| 0=|| XX ||=0 || 1=|| 1=||=1 ||==|| 7.5
|-
| 4 || align=right|מקס אויבה || ||==|| 01 ||=1 || XX || 0=|| 0=|| 01 || 1=|| 7
|-
| 5 || align=right|שמואל רשבסקי ||  || 0=|| 01 || 0=|| 1=|| XX ||==||==|| 1=|| 7
|-
| 6 || align=right|אלכסנדר אלכין  ||  ||==|| 00 || 0=|| 1=||==|| XX ||=1 ||=1 || 7
|-
| 7 || align=right|חוסה ראול קפבלנקה ||  || 0=||==||=0 || 10 ||==||=0 || XX ||=1 || 6
|-
| 8 || align=right|סאלו פלור  ||  ||==|| 0=||==|| 0=|| 0=||=0 ||=0 || XX || 4.5
|}

בתחרות מרגייט בשנת 1939, קפבלנקה חלק מקום שני שלישי עם 6.5/9, נקודה אחרי קרס.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ תחרות מרגייט 1939
|-
! !! !!01!!02!!03!!04!!05!!06!!07!!08!!09!!10!!תוצאה
|-
| 1||align=right|פאול קרס
|x||½||½||1||½||1||1||1||1||1|| 7.5
|-
| 2||align=right|חוסה ראול קפבלנקה
|½||x||½||1||½||½||1||½||1||1|| 6.5
|-
| 3||align=right|סאלו פלור
|½||½||x||0||½||1||1||1||1||1|| 6.5
|-
| 4||align=right|ג'ורג' אלן תומאס
|0||0||1||x||½||1||½||½||½||1|| 5
|-
| 5||align=right|סטיוארט מילנר ברי
|½||½||½||½||x||0||1||½||½||½|| 4.5
|-
| 6||align=right|מיגל ניידורף
|0||½||0||0||1||x||0||1||½||1|| 4
|-
| 7||align=right|הארי גולומבק
|0||0||0||½||0||1||x||½||½||1|| 3.5
|-
| 8||align=right|אדוארד סרג'נט
|0||½||0||½||½||0||½||x||1||0|| 3
|-
| 9||align=right|ורה מנצ'יק
|0||0||0||½||½||½||½||0||x||½|| 2.5
|-
|10||align=right|ג'ורג' ויטקרופט
|0||0||0||0||½||0||0||1||½||x|| 2
|}

באולימפיאדת השחמט שהתקיימה בבואנוס איירס בשנת 1939, קפבלנקה עשה את התוצאה הטובה ביותר על הלוח העליון בנבחרת קובה, עם 11.5/16 ללא הפסד, לפני אלכין וקרס, ובכך זכה במדליית זהב. אחת מתוצאות התיקו של קפבלנקה הייתה נגד משה צ'רניאק.

קפבלנקה סירב לשחק מול אלכין בדו-קרב של קובה נגד צרפת. זו הייתה התחרות האחרונה שבה השתתף. מלחמת העולם השנייה פרצה במהלך האולימפיאדה.

ב-7 במרץ 1942, בשעה שצפה בהנאה במשחק ידידותי במועדון השחמט במנהטן התמוטט קפבלנקה משבץ. הוא הובהל לבית החולים הר סיני שם מת למחרת.

יריבו המר אלכין כתב על מותו:.

התמודדויות

מורשתו

במהלך כל הקריירה שלו, קפבלנקה הפסיד פחות מ-40 משחקים בתחרויות מקצועניות. הוא לא נוצח משך למעלה משמונה שנות פעילות ברמה העולמית הגבוהה ביותר, מ-10 בפברואר 1916, כאשר הפסיד מעמדה עדיפה לאוסקר חאייס, ועד 21 במרץ 1924, עת הפסיד לריצ'רד רטי בתחרות הבינלאומית בניו יורק. מדובר על רצף של 63 משחקים תחרותיים, כולל התחרות החזקה בלונדון בשנת 1922 וכן בדו-קרב על אליפות העולם מול לסקר.

למעשה, רק מרשל, לסקר, אלכין ורודולף שפילמן זכו בשניים או יותר משחקים נגד קפבלנקה הבוגר, אך לכולם היה מאזן שלילי מולו: קפבלנקה ניצח את מרשל +20 -2=28 (עשרים ניצחונות, עשרים ושמונה תוצאות תיקו ושני הפסדים), את לסקר +6 -2=16, את אלכין +9 -7=33 והיה מאוזן מול שפילמן +2 -2=8. רק לקרס היה מאזן חיובי מזערי מולו +1 -0=5 והזכייה הייתה כאשר קרס היה בן 22 וקפבלנקה בן 50.

קפבלנקה אהב עמדות פשוטות וסיומי משחקים, וההערכה שלו של עמדות הייתה כה טובה עד שמרבית הניסיונות לתקוף אותו נכשלו ללא כל מאמץ הגנתי נראה לעין מצידו. למרות זאת הוא היה יכול לשחק משחק טקטי משובח כאשר נדרש לכך. ידוע במיוחד משחקו משנת 1918 במועדון השחמט במנהטן מול מרשל, כאשר מרשל שיחק הסתעפות שהוכנה בקפידה וניתח אותה לעומק במשך שנים. קפבלנקה הצליח לסכל את התחבולה תוך אילוצי הזמן של משחק תחרותי רגיל (הגם שמאז נמצאו דרכים לחזק את התקפת מרשל). הייתה לו גם יכולת גבוהה להשתמש במשחק טקטי תוקפני כדי לנצל יתרון עמדתי שאליו הגיע, ובתנאי שחשב שההסתעפות הטקטית בטוחה ומהווה את הדרך היעילה ביותר להגיע לניצחון, למשל במשחקו מול שפילמן מתחרות ניו יורק 1927.

מחקר גילה שקפבלנקה היה המדויק ביותר מכל אלופי העולם בהשוואה לניתוחי מחשב, הגם שנמתחה ביקורת מסוימת על מחקר זה.

קפבלנקה לא השאיר אחריו תלמידים שלמדו ויישמו את שיטתו, אך לסגנונו הייתה השפעה חזקה על אלופי העולם בובי פישר ואנטולי קרפוב. מיכאל בוטביניק כתב אף הוא עד כמה למד מקפבלנקה וציין כי גם אלכין למד רבות מקפבלנקה בכל הקשור למשחק עמדתי, לפני העימות ביניהם על אליפות העולם שהפך אותם לאויבים מרים.

בוטביניק החשיב את ספרו של קפבלנקה "יסודות השחמט" כספר השחמט הטוב ביותר שנכתב מעולם. בספר זה ציין קפבלנקה כי בשעה שרץ בדרך כלל חזק יותר מפרש, מלכה ופרש עדיפים בדרך כלל על מלכה ורץ - הרץ רק מחקה את מסעה האלכסוני של המלכה בשעה שהפרש יכול להגיע מידית למשבצות שאליהן המלכה לא יכולה להגיע. בוטביניק מציין כי קפבלנקה היה הראשון שהגיע לתובנה זו (אם כי מחקר מודרני אינו תומך בגישה זו).

עם צאת ספרו הראשון של קפבלנקה "קריירת השחמט שלי" הוא ספג ביקורת, בעיקר באנגליה, על תיאוריו היהירים של הצלחותיו. מסיבה זו עשה קפבלנקה מעשה תקדימי וכלל כערך לימודי את כל משחקיו התחרותיים כולל הפסדיו בדו-קרבות בספרו "יסודות השחמט", וזאת לצד ניצחונותיו.

בהקדמה לספרו של הארי גולומבק "100 משחקי השחמט הטובים ביותר של קפבלנקה" כתב דו מונט כי הוא הכיר את קפבלנקה היטב והוא יכול להעיד שלא היה יהיר. לדבריו על המבקרים ללמוד את ההבדל בין האדם הכישרוני לבין הגאוניות המיתמרת של קפבלנקה, וההבדל בין הנטייה הבריטית לצניעות מעושה והנטייה הלטינית להגיד "שיחקתי את המשחק טוב ככל שניתן לשחקו" אם הוא בכנות מאמין שזה נכון. דו מונט כותב גם שקפבלנקה היה רגיש לביקורת והיסטוריון השחמט אדוארד וינטר מתעד מספר דוגמאות של ביקורת עצמית בספר "קריירת השחמט שלי".

שחמט קפבלנקה
קפבלנקה המציא וריאצית שחמט המכונה "שחמט קפבלנקה" ובה שני כלים אגדתיים:(קנצלר) chancellor שהוא שילוב של צריח ופרש וarchbishof (ארכיבישוף), שהוא שילוב של רץ ופרש.
המשחק משוחק על לוח 8×10 (בניגוד לשחמט רגיל - 8×8 ולכל צד מצטרפים שני חיילים.  
קפבלנקה המציא אותו מכיוון שהוא חשב שבעתיד כל משחק בין שחקני צמרת יסתיים בתיקו.

אטיוד שחמטאי
שבעה אטיודים שחיבר ניתן למצוא באתר ARVES.

דוגמאות מתוך משחקיו

לבן: פרנק מרשל - שחור:  חוסה ראול קפבלנקה ניו יורק 1909 

קפבלנקה מדגים במשחק זה את הטכניקה שלו לזכייה במשחק, שנראית נטולת מאמץ. למרות שמרשל לא עשה טעות בולטת, קפבלנקה מצליח להשיג רגלי עודף באגף המלכה לאחר חמישה עשר מסעים בלבד. יתרון עמדתי זעיר זה מספיק לו לצורך הזכייה. ההתקדמות העקבית של הרגלים לקראת ההכתרה מאלצים בסופו של דבר את מרשל להקריב כלי כדי למנוע ההכתרה. בתוך 14 מסעים בלבד מרגע שקיבל רץ נגד שני רגלים מצליח קפבלנקה לטוות רשת מט סביב המלך הלבן.

לבן: עקיבא רובינשטיין שחור:  חוסה ראול קפבלנקה  סן סבסטיאן 1911

לבן: דוד ינובסקי    שחור:   חוסה ראול קפבלנקה   ניו יורק 1916 
במשחק זה מפגין קפבלנקה שליטה במגוון סגנונות - נסיגת הרץ מ-ו5 ל-ד7, ולאחר מכן סגירתו על ידי ה6, היא דוגמה לרעיון אסטרטגי עמוק שהקדים את זמנו. המעבר של ההתקפה מריכוז באגף המלכה עד למסע ה-26 לריכוז כל הכלים באגף המלך במסע ה-31, הקרבת הרגלי במסע ה-32 באגף המלכה כדי לזכות בכלי שבעה מסעים מאוחר יותר, איומי המט עם הצריחים לקראת סוף המשחק - בקצרה - המשחק מבריק במספר הבטים.

לבן: חוסה ראול קפבלנקה    שחור:   מספר שחקנים תוך התייעצות   לונדון 1920 

קפבלנקה משיג יתרון זעיר בפתיחה - מלך קרוב יותר למרכז וצריח פעיל יותר. את היתרון הקטן הזה הוא שומר לאורך המשחק, ולבסוף הוא מתביית על רגלי א', מאיים עליו עם כל כליו ולבסוף זוכה בו. מרגע שיש לו יתרון רגלי הוא מנצח בצורה שנראית פשוטה, ואופיינית לקלות בה ניצח סיומים.

לבן: חוסה ראול קפבלנקה    שחור:   סבלי טרטקובר   ניו יורק 1924 

משחק זה מופיע באנתולוגיות רבות כמופת של ניהול סיום צריח ורגלים. השתלט על השורה השביעית עם הצריח, ואז קדם את המלך לשורה השישית! קפבלנקה מקריב מספר רגלים כדי להעמיד את המלך והצריח בערוגות המפתח. לאחר שהם הגיעו ליעד הכלים מאלצים את המלך היריב לעסוק בהדיפת איומי מט ולא מאפשרים לו להגן על הרגלים. ארבעה רגלים נופלים בתוך מספר מסעים, ולאחר מכן ההתנגדות של השחור כבר לא קיימת. הצורה השיטתית, הנקייה, בה משחק קפבלנקה כה פשוטה להבנה שהסיום הזה הוא מופת של הדרכה. 

בעמדה המוצגת לאחר המסע ה-34 של השחור, ממשיך קפבלנקה עם רעיון מבריק תוך הקרבת שני רגלים. המסע 35. מז3 מאפשר לשחור להכות את הרגלי ג3 תוך התראת שח. יעדו של המלך הלבן הוא ב-6, לשם יגיע לאחר שיעבור דרך ח4.

לבן: יפים בוגוליובוב    שחור:   חוסה ראול קפבלנקה   ניו יורק 1924 

העמדה לאחר המסע ה-13 - מבחינה חומרית - היא שקולה. גם ניידות הכלים דומה. לעובדה שהמלכה השחורה ניצבת בעומק מחנה הלבן, ב-א3 אין משמעות משום שקל להבריח אותה משם. היתרון של השחור נעוץ בסיכויי ההתקפה שלו באגף המלכה.

מבנה הרגלים של הלבן  באגף המלכה איתן, ומוגן היטב. החולשה היחידה היא בקידום הרגלי ל-ב-3, אחרת היה ניתן לשחק ג3 ולשחור לא הייתה אפשרות ללחוץ על רגלי ג' ולהביא את כליו לטור הפתוח מבחינתו. בעקרון השחור יכול למקם את שני צריחיו ומלכתו בטור ג', ולבסוף להביא גם את הפרש לשם. במסע ה-16 של השחור אנו רואים את נכונותו להחליף רצים גם במחיר רגלי כפול בטור ב'. אמנם הרגלי ב-ב5 ימנע מהלבן את קידום הרגלי ל-ג4 ובכך יסייע להתקפתו העתידית. 

לאחר המסע ה-21 של השחור שני הצדדים ריכזו את כל כליהם בטור ג'.שני הצריחים השחורים מאיימים על ג3, הפרש השחור שולט על ג4, שני הצריחים הלבנים מגינים על ג3 והפרש הלבן יכול להגיע ל-ה5 או ל-ג5. לאחר המסע ה-23 של השחור הלבן לא יכול למנוע הפסד רגלי.

לבן:     שחור:   חוסה ראול קפבלנקה   הייסטינגס 1931 
ניצחון משכנע של חאן על אלוף העולם לשעבר.

לבן: ורה מנצ'יק    שחור:   חוסה ראול קפבלנקה   הייסטינגס 1931 

במשחק זה ורה מנצ'יק, אלופת העולם הראשונה בשחמט לנשים מנסה לכפות תיקו על ידי החלפה של כלים רבים ככל האפשר. קפבלנקה כלל לא מתנגד לכך, ובכל החלפת כלים משיג יתרון זעיר נוסף. כאשר מרבית הכלים כבר אינם על הלוח היתרון העמדתי שצבר משמעותי דיו כדי לזכות ברגלי. די בכך לאמן שלב הסיום לזכות במשחק.

לבן: מיכאל בוטביניק    שחור:   חוסה ראול קפבלנקה    AVRO  1938 
ניצחון של אלוף העולם לעתיד על קפבלנקה.

סיומים מתוך משחקיו 

סיום משחק שהתקיים בניו יורק, בשנת 1913 בין קפבלנקה בלבן לאריסטיד גרומר בשחור. הלבן מנצל את חולשת הקו האחורי של השחור
1. מהו7! מהג8 (אם 1...צז8 2. צה1 מהז5 3. ד7 ולאחריו מה:ז8) 2. מה:ו8 מה:ו8 3. ד7 ובעקבותיו צה8

סיום משחק שהתקיים במוסקבה, בשנת 1914 בין אוסיפ ברנשטיין בלבן לקפבלנקה בשחור. השחור מנצל את חולשת הקו האחורי של הלבן בצורה מרשימה. 1... מהב2! 2. צג8 מהב1+ 3. מהו1 מה:ו1+ 4. מ:ו1 צ:ג8 וזוכה.

לקריאה נוספת
 A Primer of Chess by José Raúl Capablanca (Preface by Benjamin Anderson. Originally published in 1935. Harvest Books, November 2002,)
 Chess Fundamentals by José Raúl Capablanca (Originally published in 1921. Everyman Chess, October 1994,) Revised and updated by Nick de Firmian in 2006,.
 My Chess Career by José Raúl Capablanca (Hardinge Simpole Limited, October 2003,)
World's Championship Matches, 1921 and 1927 by José Raúl Capablanca (Dover, June 1977,)
Last Lectures by José Raúl Capablanca (Simon and Schuster, January 1966, ASIN B0007DZW6W)
 Schonberg, H. C. (1973). Grandmasters of Chess. New York, NY: W W Norton & Co Inc.
 Edward G. Winter (1981). World chess champions London, UK: Pergamon Press.
 Irving Chernev (1982). Capablanca's Best Chess Endings. New York: Dover Publications.
 Harry Golombek (1947). Capablanca's Hundred Best Games of Chess. London, UK: Bell.
 Fred Reinfeld (1990). The Immortal Games of Capablanca. New York, NY: Dover Publications.
 Brandreth, D. & David Vincent Hooper|Hooper, David (1993). Unknown Capablanca. New York, NY: Dover Publications.
 Irving Chernev (1995). Twelve Great Chess Players and Their Best Games. New York, NY: Dover Publications.
 Edward G. Winter (1989). Capablanca: A Compendium of Games, Notes, Articles, Correspondence, Illustrations and Other Rare Archival Materials on the Cuban Chess Genius Jose Raul Capablanca, 1888-1942. Jefferson, NC: McFarland & Company.
 Gary Kasparov (2003). My Great Predecessors: part 1. Everyman Chess,.
 Warriors of the Mind: A Quest for the Supreme Genius of the Chess Board (Nathan Divinsky with Raymond Keene), 1989, 2002.

קישורים חיצוניים

 
 
 

 ביוגרפיה ומשחקים מנותחים של קפבלנקה בעברית באתר השחמט הישראלי ichess
 1200 משחקי שחמט של קפבלנקה, באתר 365chess.com 
 ביוגרפיה מפורטת של קפבלנקה, באתר chesscorner.com 
 שם כותב, ביוגרפיה מפורטת של קפבלנקה, chessclub 
 גרסת שחמט שהמציא קפבלנקה על גבי לוח 10*8, באתר passagen
 גרסת שחמט שהמציא קפבלנקה, באתר chessvariants.org 
 וינטר, "הגאון והנסיכה" על חייו של קפבלנקה בסיוע נרחב של אלמנתו, chesshistory.com 
 50 עמדות קריטיות במשחקי קפבלנקה, באתר wtharvey.com 
 תחרות השחמט השנתית לזכרו של קפבלנקה, באתר inder.cu

משחקים של קפבלנקה עם הסברים, בקובצי וידאו
 לסקר - קפבלנקה 1914, באתר יוטיוב
 קפבלנקה - ינובסקי 1914, באתר יוטיוב
 קפבלנקה - אלכין אליפות העולם, באתר יוטיוב
 קפבלנקה - אלכין אליפות העולם, באתר יוטיוב
 קפבלנקה - טרטקובר, באתר יוטיוב
 קפבלנקה -ייטס 1930, סיום משחק ברמה גבוהה, באתר יוטיוב
 נימצוביץ' - קפבלנקה 1927, באתר יוטיוב

הערות שוליים

אלופי עולם בשחמט
שחמטאים קובנים
רבי-אמנים
מחברי ספרי שחמט
דיפלומטים
הוואנה: אישים
ילידי 1888

נפטרים ב-1942