קרני שומרון

קַרְנֵי שׁוֹמְרוֹן היא מועצה מקומית במערב השומרון, כ-20 קילומטרים מזרחית לכפר סבא בכביש 55, מערבית לקדומים. קרני שומרון הוא ישוב עם אופי קהילתי, שעלה לקרקע כהתנחלות בשנת תשל"ז, 1976, ע"י גרעין "צופין", והוכרז כמועצה מקומית בשנת 1991 (תשנ"א). כיום, מתפרש הישוב על פני 7 שכונות: גינות שומרון, נווה מנחם, קרני שומרון, מעלה שומרון, אל מתן, אלוני שילה ורמת גלעד. היישוב שוכן על מספר שלוחות מצפון לאפיקו של נחל קנהוהמספר הכולל של התושבים הוא כ- 10,300 איש, דתיים וחילוניים. .

היסטוריה
היישוב הוקם על פסגת הר "ראס אבו קרנין", בו שכן מוצב צבאי ירדני עד מלחמת ששת הימים. ניסיון ראשון להתנחל במקום נעשה לקראת סוף ימי ממשלת רבין הראשונה, על ידי גרעין של "גוש אמונים" שקיבל את השם "קרני שומרון". ב-5 באפריל 1977 יצאה "צעדת העשור" מהמקום, לאחר שנערך טקס הנחת אבן פינה ליישוב, למרות שלא התקבל אישור הממשלה להקמתו. לאחר "המהפך" הפוליטי ב, ועליית הליכוד לשלטון, התקבל האישור להקמתו. בספטמבר 1977, לקראת העלייה על הקרקע, התמקמו חברי הגרעין באוהלים ביישוב קדומים, שנקרא אז אלון מורה, וילדי הגרעין החלו ללמוד בבית ספר באלון מורה. באוקטובר 1977 הוקם מאחז צבאי במקומו המיועד של היישוב, כחלק ממהלך להכשרת הקרקע. ובינואר 1978 התיישבה הקבוצה הראשונה במקום.

טקס ההקמה הרשמי של היישוב נערך ב-25 באפריל 1978. באותה עת גרו במקום כבר 30 משפחות במבנים טרומיים שרכש משרד השיכון. באוגוסט 1978, הציג שר החקלאות אריאל שרון, שקיבל את האחריות להקמת ההתנחלויות ביהודה ושומרון, את תוכנית הפיתוח של היישוב. בטווח הקצר אושרה הקמת 250 יחידות דיור ובטווח הארוך הכריז שרון על תוכנית להקמת אשכול יישובים במקום, שיכיל 2,000 יחידות דיור. בפברואר 1979 החל חיבור היישוב לרשת החשמל של ישראל, עד אז חובר היישוב לרשת המקומית של חברת החשמל המזרח ירושלמית. ב-17 ביוני 1979 נערך טקס הנחת אבן הפינה לקרני שומרון ב', כ-2 קילומטר ממערב לקרני שומרון א' (יישוב זה קיבל אחר כך את השם מעלה שומרון). ב-15 באוקטובר 1979 הקימו חברי גרעין קרני שומרון מאחז חדש, על גבעה סמוך ליישוב, במסגרת "מבצע מאחזים" שארגן "גוש אמונים" במחאה על תוכנית האוטונומיה שחתמה ממשלת ישראל במסגרת הסכמי קמפ דייוויד. המאחז פונה על ידי צה"ל ללא התנגדות לאחר זמן קצר.

בתחילת 1981 הכריזה ממשלת ישראל על הקצאת תקציב לפיתוח היישוב כבסיס להקמת 1,500 יחידות דיור נוספות ביישוב, והקמת אזור תעשייה. בנוסף החלה הקמתו של "קרני שומרון ג'" (יישוב זה קיבל אחר כך את השם אלפי מנשה). כחלק מפיתוח היישוב הוכרזו כ-1,000 דונם באזור כאדמות מדינה. בג"ץ דחה עתירה של 16 בעלי אדמות נגד ההפקעה, אך קיבל עתירה של תושב ג'ינסאפוט לגבי 35 דונם. בנוסף רכשה "הקרן לגאולת הקרקע" של גוש אמונים קרקעות נוספות, שהיו בבעלות תושבי הכפרים באזור. בסוף 1982 מנה היישוב 120 משפחות, רובם מרקע דתי-לאומי.

בשנת 1983 החלה הקמתה של שכונת "גינות שומרון" ממערב ל"קרני שומרון א'", על ידי חברת "אשדר". בשלב הראשון נבנו במקום 260 דירות במבנים של שני קומות. בשנת 1985 החלה הקמת שלב ב' של השכונה שכלל 100 יחידות דיור.

באפריל 1991 הופרד היישוב מהמועצה האזורית שומרון, וקיבל מעמד של מועצה מקומית בשם "קרני שומרון", שכללה את שני היישובים קרני שומרון וגינות שומרון, לאחר הצבעה של התושבים, שני יו"ר הוועדים באותה תקופה הודי ליברמן בקרני שומרון ויגאל להב מגינות שומרון, חתמו על הסכם האיחוד ולימים כיהנו בתקופות שונות כראשי המועצה. מקורו של שם היישוב בצורת-נוף שתי הגבעות המיתמרות מעליו מכיוון מזרח.

בשנת 1999 הוקם סמוך דרום-מזרחית ליישוב מאחז "נוף קנה", על גבול שמורת הטבע של נחל קנה. בהתחלה הוגדר המאחז כחווה חקלאית, אך אחר כך הובאו למקום כ-20 קרוואנים, הוקם בית כנסת וגן ילדים והמקום קיבל את השם "אלוני שילה".

במאי 2001 נחנך בכניסה ליישוב קניון. מנהל הקניון הכריז עם פתיחתו כי "הקניון אמור לשרת גם אוכלוסייה פלסטינית, ובניגוד לקניונים אחרים בארץ, אנו איננו עורכים הפרדה בין יהודים וערבים. כולם ייכנסו, לאחר בדיקה ביטחונית רגילה בשער, והדבר אושר על ידי כל גורמי הביטחון". בנוסף הכריז כי "במקום מועסקים גם אנשי ביטחון ערבים, כדי להימנע מיצירת דימוי של 'ערבים נגד יהודים'". בפברואר 2002 התרחש בפיצריה שבקניון פיגוע התאבדות בו נרצחו שלושה צעירים תושבי היישוב, ונפצעו שמונה. בעקבות האינתיפדה השנייה הוקף היישוב בגדר ביטחון.

בשנת 2018 הכריז ראש המועצה על תכנית אב להרחבת היישוב ל-42,000 תושבים והפיכתו לעיר מחוז גדולה ומרכזית בשומרון. על פי התכנית חמש השכונות של קרני שומרון יורחבו דרומה, ליצור רצף בנוי עד ההתנחלות עמנואל. בדצמבר 2018 הוגש כתב אישום נגד שלושה תושבים שהיו מעורבים בפריצת דרך בין קרני שומרון לעמנואל, דרך שמורת נחל קנה, תוך פגיעה בערכי טבע. לטענתם העבודות נעשו במסגרת תכנית האב של היישוב. 

בשנת 2020 צורף למועצה היישוב מעלה שומרון והשכונה אל מתן שעל ידו, שקודם לכן היו חלק מהמועצה האזורית שומרון, ויחד הביאו את אוכלוסיית המועצה לכ-10,500 תושבים.

בינואר 2021 אישרה ממשלת ישראל בניית 36 יחידות דיור נוספות ביישוב.

שכונות ורבעים
סמלה של הרשות המקומית כולל חמישה בתים קטנים על הרי השומרון. חמשת הבתים מייצגים את חמש השכונות שהיו בישוב בזמן יצירת הסמל.

קרני שומרון
שכונת קרני שומרון מכונה גם "הגבעה המרכזית", שוכנת במקום היישוב הקהילתי המקורי, נמצאת בגבעה המרכזית של היישוב, השכונה היא בעלת אופי דתי, ובה כ-2,000 תושבים. נוסדה על ידי גרעין "צופין" שעלה לקרקע בסוכות תשל"ז (1976). בשכונה מוקם פרויקט "נופי בניה" על שם רס"ן  בן היישוב שנהרג במלחמת לבנון השנייה וקיבל, לאחר מותו, צל"ש אלוף .

גינות שומרון
שכונת גינות שומרון שעל שום מיקומה, היא מכונה גם "הגבעה המערבית". נוסדה בשנת תשמ"ג (1983), היא השכונה המאוכלסת ביותר ובה כ-4,500 תושבים. גינות שומרון עצמה מורכבת ממספר שכונות-משנה, בהן אשדר, בריטיש, אברהמי (על שם חברות הבנייה שבנו אותן) ועוד מספר שכונות קטנות יותר. שכונת-המשנה הוותיקה ביותר היא שכונת נווה עליזה (על שם עליזה בגין, אשתו של ראש הממשלה מנחם בגין), שהוקמה על ידי משפחות דתיות מעולי ארצות הברית שהתארגנו, חלקן בעודן באמריקה, במטרה להקים את ביתן במקום. בניית רובע זה החלה בראשית שנות ה-80 אולם עקב פשיטת רגל של קבלן הבנייה התעכב האכלוס עד סמוך להקמת רובע "גינות שומרון" שאר שכונות-המשנה ב"גינות שומרון" הן בעלות אוכלוסייה מגוונת - חילונים ודתיים שגרים בצוותא.

נווה מנחם
שכונת נווה מנחם שעל שום מיקומה, היא מכונה גם: "הגבעה המזרחית", נוסדה ב-1991 בשם "נווה אורנים" ולאחר מותו של ראש הממשלה מנחם בגין הוחלט לקרוא לשכונה על שמו. בשכונה מתגוררים כ- 3,500 תושבים, דתיים וחילונים. בספטמבר 2009 (לאחר תקופה ארוכה של הקפאת בנייה), אישר שר הביטחון אהוד ברק לבנות 37 דירות נוספות בשכונה. בשכונה ממוקם פרויקט "קרני שומרון הצעירה" עם 55 דירות. בשנת 2014  הוחל בבניית 260 בתים נוספים וכיום מתגוררות במקום מעל 700 משפחות. בשכונה יש פארקים, אולם ספורט, גנים, מעונות ומוסדות חינוך וציבור.

אלוני שילה

שכונת "אלוני שילה" עלתה לקרקע בערב יום העצמאות 1999, ונקראה שכונת נוף קנה על שם נחל קנה הסמוך. בהמשך הוסב שמה לשם הנוכחי, על שם סמ"ר , תושב שכונת קרני שומרון שנהרג באסון המסוקים. השכונה נמצאת בגבעה דרומית-מזרחית לשכונת נווה-מנחם והיא הוקמה כדי למנוע מהאוכלוסייה הפלסטינית לתפוס אדמות מדינה, בשטח שבין גבול הבינוי של קרני שומרון, לבין גבול תחום התכנון שלה. בשכונה קיימים כ-50 בתי קבע וכן קרוואנים והיא מונה כ-85 משפחות. השכונה היא בעלת אופי קהילתי-תורני. במקום פועלת מדרשת שיל"ת וכן קיים סניף בני עקיבא שבו כ-100 חניכים ומדריכים.

רמת גלעד

המקום היה עד 1967 מוצב ירדני שבצידו המערבי היה במשך שנים רבות שדה מוקשים. מהגבעה יש תצפית ל-360 מעלות הכוללת תצפית על מישור החוף, גוש דן ועד ארובות חדרה.  

מאחז רמת גלעד עלה לקרקע ב-31 במאי 2001, ונקרא על שם גלעד זר, קב"ט מועצה אזורית שומרון שנרצח על ידי מחבלים יומיים קודם. הגבעה היא ה"קרן" הדרומית מבין שתי הגבעות שעל שמן קרוי היישוב (בערבית: القرن الجنوبي "אל-קרן א-ג'נובי" ). המאחז נקרא בתחילה "גבעת הדגל", לאחר שבשנת 2000 בני נוער מקרני שומרון יצרו ותלו שם, פעמיים, דגל ישראל בגודל 750 מ"ר, שהיה בזמנו הדגל הגדול בעולם (הוכר כשיא גינס), אך שני הדגלים נשרפו.. 

חודש לאחר הקמת המאחז, הושג הסכם להתפנות מרצון מהמקום, יחד עם מאחזים נוספים, במטרה לאפשר לשחרר כוחות צבא שהובאו לאבטח אותם למשימות אחרות בשיא האינתיפדה השנייה. ההסכם לא בוצע ובמקום המשיכו להתגורר תשע משפחות. באוקטובר 2002 פונה המאחז, אך המתנחלים חזרו אליו תוך זמן קצר. במאי 2004 הורה ראש הממשלה אריאל שרון על פינוי המאחז, אך הפינוי לא בוצע. במאי 2009 שוב ניתנה הוראה לפנות את המאחז, אך המתנחלים במקום פנו לבג"ץ והפינוי נדחה, זאת מאחר שנקבע כי 11 מבנים במקום נבנו על אדמה פרטית פלסטינית.

בסוף שנת 2011, בעקבות גיבוש הסכם בין ראש המועצה הרצל בן ארי לבין השר בני בגין, הוחלט על הכשרה של שכונת רמת גלעד כשכונה אינטגרלית במועצה המקומית ואישור תב"ע. על פי ההסכם, המתנחלים היו אמורים לפנות בעצמם את תשעה מבנים שנבנו על על אדמה פרטית, ואז המנהל האזרחי יבחן היכן עובר הקו בדיוק בין אדמות מדינה לאדמה פרטית ויסמן את גבולות היישוב, . בינואר 2012 הפסיק המנהל האזרחי עבודות להכשרת קרקע חדשה להרחבת המאחז, מאחר שהעבודות פלשו לשטחים נוספים מעבר למה שנקבע בהסכם. כיום גרות בשכונה כ-30 משפחות. בשנת 2023 נסלל כביש המאפשר חיבור השכונה לתוך קרני שומרון.

מצפה צבאים
מצפה צבאים הוקם על גבעה שהיא ה"קרן" הצפונית, מבין שתי הגבעות שעל שמן קרוי היישוב (בערבית: القرن الشمالي "אל-קרן א-שְמָאלִי"). בשנת 1982, הקים שם משה זר,  את ביתו, על קרקע פרטית שרכש, אך ללא אישור . מאוחר יותר הקרקע נכללה בשטח השיפוט של המועצה המקומית קרני שומרון. זר טען שרכש קרקעות נוספות בסמוך, בשטח 762 דונם, ומכר אותם לקבלנים האחים משה ויגאל גינדי.   לדבריהם, סגן שר החקלאות מיכאל דקלו סיפק להם אישור של ועדת השרים להתיישבות להקמת היישוב ובתחילת 1983 החלו לשווק מגרשים ובתים ביישוב שתכננו וקראו לו "כרמים" או "כרמי שומרון". עשרות משפחות רכשו בתים ביישוב המתוכנן,   אך התברר שהקרקע שמכר להם זר, לא הייתה שייכת לו, וכן לא היה אישור להקמת היישוב. בסוף 1985 נפתחה חקירת משטרה בחשד להונאה ושוחד. על פי החשד שולם לסגן שר החקלאות מיכאל דקל שוחד בכדי שיספק מסמך שיש אישור להקמת היישוב. האחים גינדי נחשדו בהונאה וברחו לברזיל. לאחר שהתברר שאין כוונה להעמידם לדין, חזרו לישראל בסוף 1990, ומשה זר חויב להחזיר להם את כספם, עבור הקרקעות שכביכול מכר להם.

בשנת 2021 נפתח גן אירועים במצפה צבאים, סמוך לבית משפחת זר.

מעלה שומרון
מעלה שומרון  נוסדה בשנת 1980 על ידי משפחות מתנועת משקי חרות בית"ר ונקרא בתחילה קרני שומרון ב'. עד 2020 התנהל כישוב עצמאי וכחלק מהמועצה האזורית שומרון. השכונה כוללת את הרבעים הבאים:  "נחשונים" שבו התגוררו המתיישבים הראשונים ב50 "אשקוביות" ו"קראוונים", "אפיקים" שנבנתה בשיטת בנה ביתך, "לבונה" שמכונה גם "גבעה ב'" ו"אבני החושן" שנבנתה על ידי "אמנה". בשנת 2020 הפך היישוב לשכונה של קרני שומרון.

אל מתן
אל מתן היא שכונה שהוקמה כמאחז דרומית ל"מעלה שומרון", מעל אפיקו של נחל קנה. השכונה קרויה על שם יישוב בתקופת בית ראשון ששמו נזכר בחרסי שומרון,  ודומה פונטית לשמו של הכפר הסמוך אימאתין. היישוב הוקם בשנת 2000 על ידי קבוצת צעירים דתיים מיישובי האזור – מעלה שומרון וקרני שומרון. בשנת 2009 הוקם במקום בית כנסת ובעקבות עתירה לבג"ץ נגד הקמתו, בלא היתר בנייה כדין, הודיעה המדינה על אטימת המבנה ובג"ץ קיבל את עמדתה.  המבנה נאטם ובמקביל החלו בהליכים להכשרת המבנה. בשנת 2012 הוחל בהסדרת המקום ככפר אמנים, בהתאם לתכנית של ארגון אמנה ובנובמבר 2012 אושרה חוקיות היישוב.

בשנת 2014 אישר המנהל האזרחי להוסיף 100 דונם משמורת נחל קנה אל שטחי היישוב.

אל מתן היתה שכונה בישוב "מעלה שומרון" ובשנת 2020 שני הישובים צורפו כשכונות ברשות המקומית של קרני שומרון. בשנת 2022 החל פרויקט בנייה לבתי קבע בשכונה בהיקף של כ-250 יחידות דיור.

בתוך תחומי קרני שומרון נמצא כרם הזיתים של משפחת ג'אבר מכפר לאקף השכן, צה"ל מאבטח אותם בעת המסיק, לאחר שנטען כי הותקפו בידי המתיישבים.

ראשי המועצה
בשנים 1991–1994 גבי בוטבול מונה מטעם משרד הפנים והוביל את הרשות המקומית בשנותיה הראשונות, בשנים 1994–2002 הודי ליברמן, בשנים 2003–2013 הרצל בן ארי. החל משנת 2013 עומד יגאל להב בראשות המועצה המקומית.

אוכלוסייה

מבנים ומוסדות

בכניסה לקרני שומרון נמצאים מרכז מסחרי "קניון השומרון", מועדון ספורט הכולל בריכת שחייה, מגרשי טניס, מגרשי כדור סל, כדור עף, ומגרש קט רגל, מתנ"ס.

בקרני שומרון ישנם שני אזורי תעשייה: הראשון נמצא בגבעה המרכזית, וכולל בתי מלאכה, תעשייה קלה/זעירה ומפעל אלקטרוניקה. השני ממוקם צפונית ליישוב מעבר לכביש 55 וכולל מפעלי תעשייה, דפוס, צינורות פיברגלס, בית יציקה, תעשיות מתכת, ייצור תבלינים, בתי מלאכה ומוסכים, מפעל בטון ותחנת דלק.

בקרני שומרון שלושה בתי-ספר יסודיים לציבור הדתי ובית ספר אחד לציבור החילוני (ברקאי, משואה, לפידים ורימו"ן בהתאמה) ושתי ישיבות-תיכוניות: ישיבת השומרון ו"הליכות עולם". כמו כן שוכנת ביישוב ישיבת ההסדר קרני שומרון.

מאז שנת 1995 פועל ביישוב שבט צופים בשם "עמירים" על שמו של שמוליק עמיר. כמו כן קיימים חמישה סניפי בני עקיבא (בקרני שומרון, גינות שומרון, נווה מנחם, אלוני שילה ומעלה שומרון).

קרקעות 
כאמור, הגרעין הראשון התיישב על שטח שבו היה, עד למלחמת ששת הימים, מחנה צבאי ירדני (אדמות מדינה). על פי מקורות פלסטיניים, לצורך הרחבת הישוב הופקעו 1,670 דונם מכפרים סמוכים: 713 דונם מג'ינספוט,  512 דונם מדיר איסתיא,  229 דונם מכפר לאקף,  ו 216 דונם מחג'ה.

קישורים חיצוניים

ביאורים

הערות שוליים 

השומרון: יישובים
ישראל: מועצות מקומיות במחוז יהודה ושומרון
ישראל: מועצות מקומיות
יישובים שהוקמו ב-1976