יצחק גינזבורג

הרב יצחק פייוויש גינזבורג (נולד בכ"ח בחשוון ה'תש"ה, 14 בנובמבר 1944) הוא חסיד חב"ד, נשיא עמותת "גל עיני" ותנועת "דרך חיים", ונשיא הישיבות "ירדן יריחו" בבית חוגלה, "עוד יוסף חי" ביצהר, ו"תום ודעת" בירושלים.

ביוגרפיה
נולד בסנט לואיס וגדל בקליבלנד להורים קונסרבטיבים. אביו ניהל בתי ספר יהודיים. כשהיה בן 14 התגוררה משפחתו שנה בישראל והוא החל להתעניין ביהדות. בשנה זו למד בגימנסיה העברית רחביה ואף היה בגדנ"ע. סיים תואר במתמטיקה ופילוסופיה באוניברסיטת שיקגו בגיל 19 ותואר שני במתמטיקה בבית הספר למדעים "בלפר" המסונף לישיבה יוניברסיטי. במקביל ללימודיו המשיך בתהליך חזרה בתשובה ושמע שיעורים של הרב סולובייצ'יק. עוד מילדות משפחתו הייתה ביחסים קרובים עם הרב מאיר איזקסון, האדמו"ר מנדבורנא רומאן. בשנת ה'תשכ"ה (1965) עלה לישראל, למד בישיבת קמניץ בירושלים (שם למד חסידות לראשונה בחייו, עם הרב יוסף צבי סגל - כיום ראש כולל צמח צדק ב) ולאחר מכן למד בבית המדרש של חסידות סלונים בטבריה. רבו באותה עת היה רבי אשר פריינד והוא השתתף בפעילות יד עזרה - מפעלו של רבי אשר. לאחר מלחמת ששת הימים חזר לירושלים ויחד עם חותנו לעתיד, הרב משה צבי סגל, היה בין הראשונים שעברו להתגורר ברובע היהודי. באותה תקופה התוודע באופן מעמיק לכתבי חסידות חב"ד. ביקר אצל האדמו"ר רבי מנחם מנדל שניאורסון בניו יורק ושהה אצלו מספר חודשים. כשחזר לישראל התחתן והחל ללמד גמרא, שולחן ערוך וחסידות לקבוצת תלמידים בירושלים. מאז ה'תש"ל מתגורר עם משפחתו בכפר חב"ד.

לימד בישיבה לחוזרים בתשובה "שובה ישראל" בשכונת מאה שערים. בשנת 1989 הוקם היישוב בת עין על ידי תלמידיו. שימש במשך שנים ראש ישיבת עוד יוסף חי שהייתה בקבר יוסף וכראש הכולל ביריחו. מאז שנת התשס"א משמש כנשיא ישיבת עוד יוסף חי שעברה ליצהר לאחר נסיגת צה"ל מקבר יוסף. הוא נשיאם של מוסדות נוספים, בהם הישיבה הקטנה "דורשי ייחודך" (ביצהר), ישיבת "תום ודעת", תלמוד תורה "תורת חיים", גני ילדים, בית ספר יסודי ותיכון לבנות "יעלת חן" (בירושלים), וישיבת "ירדן יריחו" (בבית חוגלה) ועוד. תלמידיו פתחו בנשיאותו בית ספר לתורת הנפש על פי דרכו של הבעל שם טוב. הלימודים מתקיימים בירושלים, בתל אביב ובחיפה. הוא גם נשיא ארגון "חסדי יצחק" התומך במשפחות בעלות קשיים כלכליים.

בשנת 2019 הוענק לו פרס היצירה התורנית ע"ש הרצי"ה.

הגותו

הגותו מבוססת על קבלה וחסידות, בעיקר חסידות חב"ד. עוסק גם בספרים פחות נפוצים בספרות חב"ד, כמו ספרי רבי אהרן מסטרשלה, רבי הלל מפאריץ' ורבי יצחק אייזיק אפשטיין. ספר בולט נוסף בהגותו הוא פרי הארץ לרבי מנחם מנדל מויטבסק. עוסק רבות ברמזים וגמטריאות.

רבים מתלמידיו באים מרקע חרדי לאומי. הוא מתעמת עם תורת הרב קוק בספריו "בעתה אחישנה" ו"קומי אורי", בעיקר בעניין היחס ל"כלל ישראל" ולציונות, אך מזכיר לעיתים את תורתו בשיעוריו, ואת דמותו בהערכה כאדם בעל אהבת ישראל.

חלק נכבד ממשנתו עוסק בארץ ישראל. לשיטתו, מצוות יישוב הארץ מאפשרת ליהודי להפיק קדושה ורוחניות מאדמת הארץ החומרית. היהודי המתחבר לאדמת ארץ ישראל נקרא בפיו "איש האדמה".

הרב גינזבורג חתם בשנת תשנ"ח (יחד עם כ-400 רבנים ואדמו"רים) על "פסק דין" הלכתי שלפיו ל יש דין נביא ומחויבים לשמוע לכל הוראותיו, ובכללן שהוא המלך המשיח שיתגלה "מיד ממש".

בשנת 2001, בראיון נדיר במעריב, נשאל על דעתו לגבי ערבים, והשיב:  הראיון המלא פורסם על ידי חסידיו של הרב כפרק בחוברת בשם "צו השעה - טיפול שורש", אשר בעקבותיה הוגש נגדו כתב אישום על הסתה לגזענות. בשנת 2004 התנצל הרב על הדברים במסגרת הסכם עם הפרקליטות וההליכים נגדו בוטלו.

ב-2017 החל לצאת לאור גיליון שבועי בשם "ואביטה" המכיל את שיעוריו ושיחותיו. החל ממאי 2020 נקרא הגיליון בשם "נפלאות", ובנוסף אליו, החל מנובמבר 2021 יוצא לאור עלון דו-שבועי בשם "אביטה נפלאות", המכיל תוכן נגיש יותר לציבור הרחב, מעובד מתוך שיעורים שהתפרסמו ב"נפלאות" (או בספרים אחרים של הרב).

תורה ומדע 
הרב גינזבורג מדגיש את חיבור התורה לחיים דרך תורת החסידות. הוא רואה את מדעי החול ככלי לגילוי התורה על ידי עיסוק במודלים הקבליים שמראים במדעי החול את הנוכחות האלוקית.

עוסק בפסיכולוגיה יהודית, שאותה הוא מכנה תורת הנפש. בספרו "הנפש" הציג מפה של מבנה הנפש ע"פ החסידות. עוסק גם בשיטות תרפיה, בפרט בספר "להפוך את החושך לאור". ביחס לפסיכואנליזה של זיגמונד פרויד הוא סבור שבנוסף לתת מודע של האדם יש לו גם "על מודע", הנפש האלוקית שבתוך האדם. הוא רואה הפרעות נפשיות כצורך בתיקון רוחני. הוא מסביר לעיתים רעיונות חסידיים בעזרת משוואות מתמטיות. עוסק גם בקשר בין התורה לאומנות.

המהפכה הרביעית 
בכ"ד בטבת ה'תשע"ה (הילולת אדמו"ר הזקן) קרא להתחיל ללמד תורה לגויים, כחלק מ"המהפכה הרביעית" מאז רבי יהודה הנשיא. בכ' בכסלו תשע"ו קיים התוועדות י"ט בכסלו בהיכל התרבות בתל אביב. ארגוני שמאל קראו להפגין נגד האירוע והרב גינזבורג פנה בכתב למפגינים וקרא להידברות. מסרים דומים כתב הרב גינזבורג כבר בספר "Kabbalah and Meditation for the Nations" שיצא כבר בשנת 2007. בשנת תשע"ו החל הרב גינזבורג למסור שיעורי תורה באנגלית המועלים באינטרנט, ומיועדים ליהודים ולגויים כחלק מאותה מהפכה מיועדת.

השקפתו בנושאים פוליטיים
הרב גינזבורג הוצג פעמים רבות כאחד ממנהיגי "נוער הגבעות". לאחר טבח מערת המכפלה הוציא לאור חוברת בשם "ברוך הגבר" שבה לימד זכות על הטבח שביצע ברוך גולדשטיין. בין השאר כתב בה: "נקמה אינה נעשית מתוך שיקול של כדאיות, מתוך הבנת התועלת שבה (...) הנקמה היא תגובה טבעית ספונטנית ומובילה אותה תחושה כי עד שלא ימצא הכוח לפגוע במי שפגע בי לא תהיה לי תקומה". על פי הכתוב ב'ברוך הגבר' הנקמה יכולה לנבוע מתוך "זרימה עם הטבע", והתאחדות עם "הזרמים האקולוגיים" של הקיום. אצל היהודי מדובר בהתאחדות עם ה'יחידה' שלו, כלומר הניצוץ האלוהי שבו. הטבע הפנימי של היהודי הוא אלוהי, ומכאן גם שאיפתו לחזור אל הטבע החיצוני, זה של ארץ ישראל. להגותו זו יש השפעה על חלקים מנוער הגבעות. לדבריו, פגיעה ב"עם האלוהים" היא פגיעה בצדק האלוהי.

בתחילת 1996 הורה ראש הממשלה שמעון פרס מתוקף תפקידו כשר הביטחון, על מעצרו של הרב גינזבורג מתוקף סמכותו לפי סעיף 2 לחוק סמכויות לשעת חירום (מעצרים) תשל"ט 1979 - מעצר מנהלי. הוא שהה במעצר זה במשך שלשה שבועות, שלאחריהם ביטל בית המשפט העליון את צו המעצר, וקבע כי הוא לא שידל למעשי עבירה קונקרטיים ולא הוכחה סכנה בדרגה של ודאות קרובה, שדבריו עלולים להביא את תלמידיו לפגוע בערבים. לאחר מכן התבטא, שכל המעצר היה כחלק מהמאבק בחסידות.

בשנת 1998 הוגשה עתירה לבג"ץ בדרישה להעמיד את הרב גינזבורג לדין, שבעקבותיה הורה היועץ המשפטי לממשלה למשטרה לפתוח בחקירה בחשד להסתה לגזענות והמרדה. התיק בנושא המרדה נסגר בסמוך להחלטה לפתוח בחקירה ובסופו של דבר גם התיק לגבי הסתה לגזענות נסגר מבלי להעמידו לדין.

בספרו "צו השעה - טיפול שורש", שפורסם ב-2003, האשים את השמאל הישראלי באחריות לרצח עשרות יהודים וקבע כי "לערבי אין זכות קיום בארץ ישראל". בעקבות זאת הוגש נגדו כתב אישום על הסתה לגזענות. הרב גינזבורג הגיע לעסקת טיעון עם הפרקליטות במסגרתה הגיש מכתב התנצלות על הדברים שכתב והתחייב להימנע מפרסום דברי הסתה בתמורה לביטול האישומים נגדו. עם זאת, הוא מעולם לא חזר בו מדברים אלו. הרב גינזבורג נמנה עם הרבנים שנתנו הסכמה לספר "תורת המלך", אשר נכתב על ידי תלמידו הרב יצחק שפירא, והתפרסם על רקע עיסוקו באיסור הריגת גויים בזמן שלום ובמקרים שבהם מותר להרגם בשעת מלחמה.

הרב גינזבורג רואה במדינה היהודית כלי למימוש ייעודו המרכזי של העם היהודי - חיי תורה. במהלך המאבק כנגד תוכנית ההתנתקות הקצינה גישתו ביחס למדינה. הוא קרא לעקור את הרוח הציונית, משום שהיא מסרסת ופוגעת בכל צמיחה רוחנית. על בית המשפט אמר כי יש לפרקו בעדינות, "תוך הצגה מתמדת של מעלת חוקיה החכמים והנבונים של התורה, לעומת החלטותיו השגויות, הפגומות והנפשעות של בית המשפט. את הממשלה – ממשלת השמאל או הימין – עלינו למגר".

במאמרו "לפצח את האגוז" משנת 2005 המשיל את עם ישראל לאגוז העטוף בארבע קליפות: רוחו של המפעל הציוני; מערכת החוק והמשפט; הכנסת והממשלה; והצבא. בסיום המאמר מבהיר גינזבורג את ההבדל בין גישתו לגישה המסורתית של הציונות הדתית, שדוגלת בשינוי המערכות מבפנים, על ידי השתלבות בהן. לדבריו "'מפצח האגוזים' חייב לבוא מחוץ לאגוז - רק מי שתודעתו משוחררת מהמערכת...יכול לפעול לפיצוחו של האגוז". על פי משנתו, התיקון למדינה יגיע על ידי הפלת הדמוקרטיה בדרכים דמוקרטיות, והתיקון לצבא יגיע באמצעות סירוב פקודה המוני שיקדם את הכפפת צה"ל להלכה.

באפריל 2014 נשא דרשה ביצהר הכוללת התייחסות סלחנית למעשי "תג מחיר", שהוצגו כהשתוללות גויית לא מתוקנת, הנובעת מחבלי הלידה של ההשתחררות מהשעבוד לממסד וגילוי ה'אני' האמיתי. כמה ימים לאחר מכן הבהיר כי הוא מתנגד לפגיעה בחיילי צה"ל. בשיחה בבת עין, שנה לאחר מכן, אמר: .

משפחתו 
נשא את רוממיה, בתו של הרב משה צבי סגל. לזוג עשרה ילדים, בין ילדיהם נמנים:
 בנו הבכור, הרב יוסף חיים, הוא ראש מוסדות חב"ד ברמת אביב.
 בנו הרב מנחם מענדל, הוא שליח חב"ד בשכונת פסגת זאב בירושלים, ומלמד בגני חב"ד שבנשיאות אביו בירושלים.
 חתנו הרב מנחם מענדל נחשון היה ראש ישיבות תומכי תמימים בנצרת עילית.
 חתנו מנחם מענדל הענדל הוא מעורכי השבועון "בית משיח" וראש ארגון "אש"ל הכנסת אורחים" לבאי מרכז חב"ד העולמי - 770 שבניו יורק.
 חתנו הרב שניאור זלמן פבזנר הוא שליח חב"ד במגדל העמק, ומשמש כ'משיב' בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בעיר.
 חתנו הרב אריה ברוך בלוך הוא מנהל רשת בתי ספר חב"ד בסאו פאולו.
 חתנו הרב מנחם מענדל פרידמן הוא רב קהילת חב"ד הדר גנים בפתח תקווה ומשפיע ב"ישיבה גדולה ליובאוויטש" בבית שמש.
 חתנו הרב שי הכהן הרמתי הוא משפיע חב"די, שימש בעבר כראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש ביישוב מצפה יצהר.
 חתנו הרב יהודה לייב ויסגלס מכפר חב"ד הוא פוסק הלכה ומגיד שיעור בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בראשון לציון.
 חתנו מרדכי פריימן מכפר חב"ד משמש כגבאי ובעל קורא בבית מדרשו של הרב בכפר חב"ד.

מתלמידיו הבולטים

פרסומיו ויצירתו 

חיבר כמאתיים ספרים, העוסקים בקבלה, בחסידות וביחסים שבין תורה ומדע. הספרים יוצאים לאור על ידי ארגון גל עיני שהקים, וחלקם אף תורגמו לכמה שפות. מדי שבוע יוצא העלון "נפלאות" מתורתו. בנוסף, הלחין הרב גינזבורג למעלה מחמש מאות ניגונים, חלקם יצאו בכמה אלבומים, וכן עיצב מספר תכשיטים.

דיסקוגרפיה 
 תווים פנימיים – בעיבודו של דורון טויסטר.
 קולמוס הנפש 1-2 – ניגונים עמוקים. שירה: שניאור זלמן ברונשטיין; עיבוד: יונתן גודמן.
 קולמוס הנפש 3-4 – ניגונים עמוקים בביצוע אינסטרומנטלי. עיבוד: יונתן גודמן.
 קולמוס הנפש 5-6 – סונטה לפסנתר (5) ורביעיית מיתרים (6). עיבוד: יונתן גודמן.
 פרק שירה – עשרה לחנים על שירות מהפרק שירה. שירה: הרב יצחק גינזבורג וילדים; עיבוד ונגינה: מרדכי ול. ברוצקי.
 ניגונים חסידיים (1-17) – כל ניגוני הרב יצחק גינזבורג; עיבוד ופסנתר: ר. פרנסי.
 "חדש ששוני" – ניגוני מלווה מלכה. שירה: הרב גינזבורג; כינור: מרדכי ברוצקי.
 ניגוני ליל שבת (1-4) – ניגונים מחצרות שונות לזמירות שבת. שירה: הרב גינזבורג; כינור: מרדכי ברוצקי.
 ניגוני יום שבת (אלבום כפול) – ניגונים מחצרות שונות לזמירות שבת. שירה: הרב גינזבורג; כינור: מרדכי ברוצקי.
 ניגוני ח"ן – 11 ניגונים (שרובם הולחנו בשנת ה'תשנ"ח) מסודרים לפי מעגל השנה.
 ניגוני התבוננות לימי החנוכה – שירה: הרב יצחק גינזבורג; כינור: מרדכי ברוצקי.
 לך אמר לבי – מבחר ניגונים של הרב גינזבורג בעיבוד וביצוע של הרכב "הלב והמעיין".
 בסוד ישרים – ניגונים עמוקים ועליזים בעיבוד לכינור. כינור: סניה קרויטר.
 עומקא דְלִבָּא – ניגונים מעובדים בסגנון "מוזיקת עולם". שירה: הרב יצחק גינזבורג. עיבוד והפקה: שלמה בת עין.
 שמחת עולם – אמנים שרים מניגוני הרב גינזבורג (בין האומנים: שולי רנד, ישי ריבו, דניאל זמיר ועוד). הפקה ועיבוד: אורן צור ונדב בכר.
 בוקע חלוני רקיע – דוד רפאל (דדי) בן עמי שר מניגוני הרב גינזבורג.
 תפוחין קדישין (סגנון ג'אז) – דניאל זמיר ואחיה אשר כהן אלורו מנגנים ושרים מנגוני הרב גינזבורג.
 י"ג ניגוני רחמים – ניגונים עמוקים. כינור: מרדכי ברוצקי; צ'לו: דורון טויסטר.
 ברוב שירה וזמרה – ניגונים שהולחנו על ידי הרב גינזבורג לכבוד ימי ההולדת של הרבי מליובאוויטש (פרקים קד-קיד). שירה: נעם דוד, זהר דוד, ארז לונברג. עיבוד: ארז לונברג.

לקריאה נוספת 
 נקודה קו שטח, כתב עת המשותף לתלמידי הרב גינזבורג, בכתב העת תלמידי הרב גינזבורג עוסקים בנושאים שונים הקשורים להגותו של הרב.
 רפאל שגיא, רדיקליזם משיחי במדינת ישראל - פרקים בסוד התיקון המשיחי בהגותו של הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גוונים, 2015.

קישורים חיצוניים 

 
 השיעור החודשי באנגלית מאת הרב גינזבורג
 האתר של גל-עיני
 מכון גל עיני - שיעורים (באודיו ובטקסט) וספרים של הרב גינזבורג
 "מלכות ישראל", האתר התורני של תלמידי הרב גינזבורג
 "אור חדש בפרשת השבוע" בלוג הכולל חידושים על פרשת השבוע על פי יסודות פנימיות התורה ותורת החסידות מפרי עטו של הרב גינזבורג
 ניר מנוסי על דמותו של הרב גינזבורג
 מסקנות מן ההתנתקות, הרצאה מצולמת מטעם האתר yeshiva org il
 תומר פרסיקו, הרב יצחק גינזבורג והמימד הקהילתי של ההארה
 מרדכי (מורדי) מילר, ״מהפכת הגיור המשיחית של הרב יצחק גינזבורג״, הארץ, 15 באוקטובר 2022.
 השבר המוסרי של הרוחניות, ד"ר שלמה פישר, ארץ אחרת - גיליון 26
 "מיסטיקה כרטוריקה משיחית בכתביו ופועלו של הרב גינזבורג", פרקים מעבודת הדוקטורט של יחיאל הררי (אונ' ת"א, 2005)
 
 
 
 
 "כנהר שאינו פוסק" בעלון קרוב אליך, עמ' 8–19

הערות שוליים

חוזרים בתשובה
חסידי חב"ד
רבנים חרדים אמריקאים
רבנים חרדים ישראלים
רבנים מקובלים ישראלים
עצירים מנהליים בישראל
ישראלים ילידי ארצות הברית
עולים בשנות ה-1960
עוסקים בפסיכולוגיה יהודית
כפר חב"ד: אישים
פעילי ימין רדיקלי ישראלים
בוגרי ישיבה יוניברסיטי
בוגרי אוניברסיטת שיקגו
מלחינים ישראלים
מלחינים חסידיים
פסנתרנים יהודים
תורה ומדע
יצהר: אישים
ישראלים שנולדו ב-1944
בוגרי גימנסיה רחביה