דיני מחשבים

דיני מחשבים כוללים חוקים אחדים שנחקקו במיוחד לשם הסדרת השימוש במחשבים, ובעיקר יישומה של החקיקה הכללית לבעיות המיוחדות שמציגה הטכנולוגיה החדשה של המחשבים.

מאפיינים של דיני המחשבים

כעיקרון, החקיקה הכללית, זו שהתפתחה במשך מאות שנים, כגון דיני קניין רוחני ודיני לשון הרע, תקפה גם ביחס לפעילות באמצעות מחשב. כשם שמפרסם לשון הרע בספר, בעיתון או בנאום פומבי עלול להיתבע על ידי הנפגע ולהימצא חייב, הרי גורל דומה צפוי למפרסם לשון הרע באמצעות האינטרנט.

עם זאת, מחשבים מעמידים שאלות ייחודיות, שמצריכות תשובה של מערכת המשפט ושל המחוקק. דוגמאות אחדות:
 זכות הקניין: כאשר אדם נכנס לבית וגונב ממנו רכוש, זו פגיעה ברורה בזכות הקניין של בעל הבית, שאינו יכול להשתמש ברכושו. האם פריצה למחשב והעתקת מידע ממנו, בצורה שלא נפגעה כלל יכולתו של בעל המידע להמשיך ולהשתמש בו, מהווה אף היא פגיעה בזכות הקניין? בראייה רחבה יותר, נדרשת התייחסות לפשעי מחשב, שהם פשעים משני סוגים: פשעים המתבצעים באמצעות מחשב, כגון הונאה באמצעות מחשב, ופשעים המתבצעים כנגד המחשב והמידע המאוחסן בו, כגון הפצת וירוסים.
 אדם היושב בישראל מפרסם לשון הרע באמצעות שרת אינטרנט שנמצא בארצות הברית, שאליו הוא מתחבר באמצעות ספק גישה לאינטרנט הנמצא אף הוא בישראל, ומחובר לארצות הברית דרך שרת הנמצא בבריטניה. באיזה מדינה ניתן לתבוע את מפרסם לשון הרע?
 האם לספק היושב בישראל מותר, באמצעות אתר אינטרנט המאוחסן בישראל, למכור מוצר מסוים גם לתושבי צרפת, כאשר בצרפת ישנו ספק שקיבל זכות בלעדית למכירת מוצר זה בצרפת?
 דיני הראיות: האם פלט של מחשב ייחשב כראיה, בדומה ליחס הניתן לנייר כתוב או חתום בכתב יד? לשאלה זו חשיבות רבה, משום שמסמכים רבים ומידע רב נשמרים במאגרי נתונים, כך שיש נוחות רבה בקבלתם כראיה, ומצד שני, קל מאוד לזייף פלט מחשב.
 מתי ניתן להפקיע בעלות על שם מתחם באינטרנט, בנימוקים של הגנה על סימן מסחר?

חוקי מחשבים בישראל

חוקים אחדים נחקקו במדינת ישראל במיוחד לשם הסדרת השימוש במחשבים והגדרת עבירות מחשב. חוקים אלה הם:
 : מגדיר פעולות מסוימות במחשבים כעבירות פליליות.
 : קובע את הכללים לפיהם חתימה אלקטרונית על מסר אלקטרוני (כגון הודעת דואר אלקטרוני), תחייב כחתימה רגילה על מסמך מודפס.
 תקנות השקעות משותפות בנאמנות (כללי דיווח על היערכות לפתרון בעיית באג 2000) (הוראת שעה), התשנ"ט-1999: קבעו את אופן היערכותן של קרנות נאמנות ל"באג 2000".
 : מסדירות את אופן הגשתם של דיווחים לרשות ניירות ערך באמצעות מסר אלקטרוני.
 בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981, נכלל , העוסק בכללי ניהולם של מאגרי מידע.
 : החוק מקנה לרשויות כלים למניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט.

חוק המחשבים

המניעים לחקיקתו של חוק המחשבים מוצגים בדברי ההסבר להצעת החוק:

בחוק המחשבים נקבעה ענישה פלילית של משלוש ועד חמש שנות מאסר לאדם העושה אחת מפעולות אלה:
 משבש את פעולתו התקינה של מחשב או מפריע לשימוש בו.
 מוחק חומר מחשב, גורם לשינוי בו, משבשו בכל דרך אחרת או מפריע לשימוש בו.
 עושה פעולה לגבי מידע כדי שתוצאתה תהיה מידע כוזב או פלט כוזב.
 חודר שלא כדין לחומר מחשב הנמצא במחשב. בית המשפט העליון פירש חדירה כ"שימוש במחשב בהיעדר הסכמת בעליו".
 יוצר תוכנה זדונית או מפיץ אותה בזדון.

במסגרת חקיקתו של חוק זה תוקנה , ונקבעו בה התנאים לקבילותו של פלט מחשב כראיה, ותוקנה פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) כך שתאפשר גם חיפוש במחשב.

זכויות יוצרים
כשם שליוצרה של יצירה מודפסת נשמרות זכויות יוצרים, כך נכון הדבר לגבי יצירה שכל קיומה הוא באתר אינטרנט. הקלות שבה ניתן לפגוע בזכויות יוצרים באינטרנט, באמצעות העתקת מלוא תוכנו של אתר תוך דקות ספורות, עושה את העבירה נפוצה יותר באמצעי תקשורת זה, אך אינה מורידה מחומרתה.

ההגנה המקובלת לתוכנה ניתנת אף היא באמצעות הגנה על זכויות יוצרים, אף שתוכנה אינה יצירה ספרותית במובן הפשוט של המילה. כדי להסיר ספק בעניין זה תוקנה פקודת זכויות יוצרים בשנת 1988, ונקבע בה במפורש: "לעניין זכות יוצרים, דין תוכנה של מחשב כדין יצירה ספרותית כמשמעותה בחוק זכויות יוצרים 1911". בהתאם לגישה זו ניתנו בבתי משפט בישראל פסקי דין אחדים שבהם הורשעו מעתיקי תוכנה. לעיתים משתמשים מפתחי תוכנה גם בהגנה הניתנת לפטנט, באמצעות רישום פיתוח ייחודי כפטנט.

חוק הגנת הפרטיות

 הוא חוק כללי, העוסק בהגנת פרטיותו של אדם.   עוסקים בהגנת הפרטיות במאגרי מידע ממוחשבים. החוק מחייב רישומו של כל מאגר מידע המכיל מידע אישי אצל רשם מאגרי המידע במשרד המשפטים. בעליו של מאגר המידע נדרש להגן עליו לבל יועבר ממנו מידע למי שאינו מורשה לכך, ובפרט נדרשת הגנה למידע רגיש, המוגדר כ"נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, דעותיו ואמונתו".

חוק חתימה אלקטרונית
 קובע את הכללים לפיהם חתימה אלקטרונית על מסר אלקטרוני (כגון הודעת דואר אלקטרוני), תחייב כחתימה רגילה על מסמך מודפס. על מטרתו ועקרונותיו של חוק זה עומדים דברי ההסבר להצעת החוק:

חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט

החוק מקנה לרשויות כלים למניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט.

פסקי דין רלוונטיים

פסקי דין אחדים עסקו בסוגיות הקשורות לשימוש במחשבים:
 חיוב ספק גישה לאינטרנט למסור כתובות IP של גולשים שפרסמו דברי דיבה לכאורה: במרץ 2010 דחה בית המשפט העליון תביעה של אדם שנפגע מטוקבק אנונימי, לחשוף את פרטיו של כותב הטוקבק, כדי שיוכל לתבוע אותו לדין בגין לשון הרע.
 מאמר שיש בו לשון הרע פורסם באינטרנט באמצעות אתר המוחזק על גבי שרת בחו"ל. נקבע שעקב היות השרת בחו"ל אין תחולה לדיני העונשין של ישראל על המעשה.
 פיצוי בגין פרסום כוזב באתר אינטרנט הפועל ללא נקיטת אמצעי זהירות, תוך פגיעה בשם הטוב.
 ש"ס נגד פינס, הלכה של השופט חשין שקובעת כי הדינים הרגילים שקיימים אינם מתאימים לעולם הרשת והמחשבים וכי יש לקבוע בחוק דינים ספציפיים לתחום המחשבים.

לקריאה נוספת
 נעמי אסיא, דיני מחשבים - הלכה למעשה, הוצאת נ.ד.י.ר. מחשבים.
 איריס מרקוס, תקשורת, מחשבים, אינטרנט והרשתות החברתיות, הוצאת "אוצר המשפט".

קישורים חיצוניים

 
 
 
 
 בועז גוטמן, חקיקת מחשבים ויישומה
 המרכז למשפט וטכנולוגיה, הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת חיפה 
 דיני מחשבים, באתר של רביה ושות'
 דיני רשת, אתר ישראלי העוסק בדיני מחשבים
 דיני אינטרנט, באתר "זכויות יוצרים ושות'"
 מיכאל בירנהק, משפט המכונה: אבטחת מידע וחוק המחשבים, באתר של איגוד האינטרנט הישראלי
 עשור לחוק המחשבים, שערי משפט, כרך ד' חוברת מס' 2

הערות שוליים

חוקים
מחשבים
המחשוב בישראל
טכנולוגיות מידע