כמאנה

כמאנה (בערבית: كمانة) הוא כפר בדואי בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. הכפר שוכן על הר כמון בשכנות ליישובים הקהילתיים כמון ומכמנים. תושבי הכפר הם בני השבט הבדואי סַוָאעִד.

הכפר מחולק לשלוש שכונות עיקריות: כמאנה המזרחית, כמאנה המערבית וג'אלסה. בנחל כמון שמפריד בין שכונות הכפר נמצא מעיין קטן- עין כמאנה הנובע לכל אורך השנה.

משכונות הכפר ישנן תצפיות להרי הגליל התחתון ובקעותיו, מצפון-מזרח ניתן לראות את רמת הגולן, מצפון את העיר צפת באופק הרחוק ואת הרי מירון. קרוב יותר נראים כפרי בקעת בית הכרם (בקעת אל-שאג'ור) עין אל-אסד, ראמה, סאג'ור, נחף, בענה, דיר אל-אסד ומג'ד אל-כרום. הבקעה המשתרעת למרגלות הכפרים, מכוסה בעצי זית עתיקים.

היסטוריה 
במהלך התקופה העות'מאנית הגיעו לאזור הר כמאנה (עוברת לכמון) בני שבט ערב אל־סואעד, חלקם ישבו קודם לכן בעמק החולה. בשכונה המזרחית נמצאת ח'רבת כמאנה ובה שרידים מהתק' ביזנטית והמאה ה-15–16, מסביבה נבנו בתי האבן הראשונים של הכפר. בתקופת המנדט הבריטי הוקמו בתי קבע נוספים שנפרסו על שטח נרחב. ממשלת המנדט הפקיעה חלק מקרקעות השבט לטובת שטח אש, ששימש גם את צה'ל לאחר הקמת מדינת ישראל. הכפר מעולם לא הוכר רשמית על יד מדינת ישראל ובתחילת שנות ה-60 אנשי הממשל הצבאי על ערביי ישראל החליטו, לפנות את הכפר יחד עם הכפר הסמוך חוסנייה, זאת בטענה שהמבנים בכפר נבנו לא כחוק, אף על פי שחלקם נבנו עוד לפני הקמת מדינת ישראל. עם הקמתה של העיר כרמיאל בסמוך החל פינוי ופיצוץ של בתים בבעלות אל־סואעד באזורים שסמוכים לעיר העתידית. ב-16 ביולי 1963 פונו ופוצצו שלושה בתים, באוגוסט 1964 פונו ופוצצו 15 בתים. אך התושבים המשיכו להתגורר במקום באוהלים. במקביל החל משא ומתן על הכרה בכפר כמאנה ולפינוי של אנשי השבט שישבו בשטחה העתידי של כרמיאל. לאנשי השבט הובטח דונם תמורת דונם והשקעה בבנית תשתיות, מרפאה ובית ספר. מדינת ישראל לא כיבדה את ההסכם ושנה אחר כך איימה שוב לפוצץ את כל בתי הכפר.

בתחילת שנות השמונים, במסגרת תוכנית המצפים בגליל הוקמו בצמוד לכפר ממערב ומזרח היישובים מכמנים וכמון. אל המצפים החדשים נסלל כביש צר והם חוברו למים וחשמל, אשר לא הגיעו לבתי כמאנה. התושבים הביאו מים מהיישובים או מכרמיאל במכלים נגררים לטרקטור, והחלו להפעיל גנרטורים לאספקת חשמל. בשנת 1989 אף פרצה בכפר מגפת צהבת בגלל מקורות מים מזוהמים. מצב זה נמשך עד אמצע שנות ה-90.

הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1995, למרות זאת לא קיבל הכפר שירותים בסיסיים דוגמת חיבור למים, חשמל ופינוי אשפה מהמועצה האזורית משגב. התושבים נאלצו להקים אותם בעצמם, כולל חיבור מאולתר לרשת החשמל. אישורה של תוכניות המתאר של הכפר התעכב במשך שנים רבות, ותושבי כמאנה הואשמו בבנייה לא חוקית. חיבור הכפר למערכת הביוב האזורית החל רק בסוף שנות התשעים.

בשנת 2006, תרמה קרן צ'ארלס קלור כסף להקמת מרכז שירות רב-תכליתי לכפר, מבנה שמרכז פעילויות פנאי וחוגים, מרכז טיפול לגיל הרך, משרדים לעובדים סוציאליים ומשרד לוועד היישוב.

תוכנית מתאר 
ליישוב הוכנה תוכנית מפורטת שאושרה ב-2000, אך התושבים עתרו לבג"ץ נגדה בתביעה להכליל בתחום התוכנית המפורטת שטח נוסף, שלא נכלל בתחום התכנית המפורטת. ולבטל את החלטת מוסדות התכנון שהשאירה מחוץ ליישוב את השכונות הערבית והמזרחית, שבהן מתגוררים 1,640 תושבים. התוכנית המפורטת התקבלה במקום תוכנית אחרת שאישרה את הכללת השכונות ביישוב, בעקבות לחצים פוליטיים שהפעילו יהודים תושבי היישוב הסמוך כמון. בספטמבר 2001 ניתן פסק דין ובו נקבע כי יש להרחיב את תחום התוכנית המפורטת של היישוב כך שהיא תכלול גם את השטח הנוסף.

תוכנית מתאר אושרה ב-2009 אך במסגרת תוכנית זו נכללו רק שתי שכונות. בניית התשתיות והבתים בתחום התוכנית החלה ובמקביל הוכנה תוכנית חדשה ורחבה יותר אשר אושרה ב-2015, במסגרתה נמצאות שלוש השכונות ושטח מרכזי למבני ציבור. תשתיות הכפר מפותחות על פי התוכנית בהדרגה ונכון ל-2018 עדיין לא הושלמו. על הר כמון עוד 3 פזורות המקבלות שירותים במסגרת כמאנה אך לא נכללות בשטח הכפר ותוכנית המתאר, ואין בהם תשתיות, ביניהן משפחת שחאדה שבתיה נמצאים בתוך תחום היישוב כמון.

מתקנים ותשתיות 
מאז אישור תוכנית המתאר, בנוסף לחלוקת המגרשים ובניית בתי המגורים הוקמו ממזרח לשכונה המערבית בשטח שהיה ריק בית ספר, מבנה רב תכליתי לשימושים קהילתיים ומנהליים, מגרשי ספורט, אמפי תיאטרון, מרפאת קופ"ח כללית ומסגד. מסגד נוסף נמצא בשכונה המזרחית. בבית ספר היסודי "הר כמאנה" לומדים ילדי הכפר וילדים מהכפרים הבדואים השכנים חוסנייה, ראס אל-עין וערב אל נעים. ילדי התיכון לומדים בתיכון בכפר הבדואי סלאמה ובנחף.

שיתוף עם היישובים כמון ומכמנים 
כמון ומכמנים, אשר נבנו במסגרת תוכנית פריסת מצפים בגליל ההררי, הוקמו בתחילת שנות השמונים. מבחינתם של תושבי כמאנה, היישובים נבנו בתוך המרחב המסורתי של תושבי הכפר והם משפיעים מאז באופן ישיר על אורחות חייהם. בנוסף הוכרזה שמורת טבע שחוצצת בין שכונות הכפר במרחב נחל כמון, וגן לאומי במדרון המזרחי של ההר ונחל צלמון, דבר אשר משנה ומגביל את גם הוא את המרחב. הכפר כמאנה והישוב כמון הם יישובים צמודים אחד לשני, כך שבתי השכונה המזרחית של כמאנה חופפים עם גדרות המגרשים המערביים ביותר של כמון.

לשלושת יישובי ההר, ובעיקר לכמון וכמאנה המזרחית, ישנו הכרח לשיתוף וניהול משותף של סוגיות שעולות כמו שימוש במתקני ספורט ופנאי ותשתיות, רעש מאירועים וחתונות בכפר, שמירה על החורש והטבע על ההר וכן מתחים שונים על רקע אירועים בפוליטיקה הארצית. בשנים האחרונות עולה בכל קיץ סוגיית רעש מחתונות בחצרות הבתים בכמאנה המזרחית ותושבי ההר מנסים לרתום את המשטרה והמועצה האזורית להסדרת הנושא. הועלתה הצעה להקמת מינהלת הר כמון שתהיה משותפת ליישובים ולמועצה.

קישורים חיצוניים

 שכנות מפתיעה? – בעקבות סיור של דוגרינט בכמאנה וכמון. באתר דוגרינט
 האתר הרשמי של המועצה אזורית משגב

הערות שוליים

יישובים בדואיים בישראל