חשבון (עיר)

חֶשְׁבּוֹן היתה עיר עתיקה בעבר הירדן המזרחי. בתקופות שונות הייתה תחת שלטון מואב, עמון וממלכת ישראל.

בעת העתיקה 
בתנ"ך מסופר כי ממלכתו של סיחון עם בירתו נכבשה על ידי בני ישראל בצאתם ממצרים, תחת הנהגתו של משה רבנו.

חשבון הוזכרה בהקשר של מפלת האמורים בראשותו של מלכם סיחון, ושכנה על גבול השטחים שבשליטת שבט ראובן ושבט גד.

לאחר תקופת ההתנחלות נכבשה העיר על ידי המואבים בראשותו של מישע.

בעיר נמצאו גם חרסי חשבון, קבוצת חרסים מנהליים הכתובים עמונית (וכן כמה חרסים מאוחרים יותר ביוונית וערבית).

על פי ההיסטוריון יוספוס פלביוס, המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי כבש את העיר. העיר נותרה בשליטת ממלכת החשמונאים עד לאחר תקופתו של המלך הורדוס. בימי הקיסר אלאגבאלוס הוטבעו בעיר מטבעות.

האונומסטיקון של אוסביוס מתאר את חשבון כ"עיר סיחון האמורי ... עיר מפורסמת בערביה. נמצאת בהרים אשר ממול יריחו כ-20 מיל מהירדן". האנומסטיקון מציין את מיקומם של אתרים מקראיים נוספים, כמו אלעלה, יעזר, מידבא, מנית והר נבו יחסית לחשבון. בכפתור ופרח מתואר חשבון: "מזרחי דרומי לבית שאן למזרח הירדן כשני ימים וקורין לו חסבן. לדרום חשבון כמו יום הוא ערער ונחל ארנון ... חשבון למזרח יריחו כמו יום".

הצעות לזיהוי 
במאה ה-20 הוצע לזהותה בחורבת חִסבאן הממוקמת כ-20 ק"מ דרומית מערבית לרבת עמון. בתל לא נמצאו ממצאים מתקופת הברונזה המאוחרת ורק ממצאים מועטים מתקופת הברזל ועל כן היו שהטילו ספק בזיהוי התל עם חשבון המקראית. אחרים קיבלו את הזיהוי וניסו ליישב את הממצאים עם המקרא בדרכים שונות או הטילו ספק בתיאור המקראי. יואל אליצור מסכם: "אין מקום לספק בכך שחסבאן היא יורשתה של חשבון", הגם שהוא משאיר את האפשרות שהמיקום המדויק של חשבון המקראית הייתה במקום קרוב לתל ולא בתל עצמו.

לקריאה נוספת
 הערך: חשבון, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: דביר, 1965, עמ' 319
 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: כרטא, 1974, עמ' 52, 108, 155

קישורים חיצוניים

 תל חיסבן אתר ירדני של פרויקט מידבא 
 תל חיסבן, אתר החפירות של אוניברסיטת מיזורי

הערות שוליים

אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
עבר הירדן המזרחי
נחלת שבט ראובן
ערי לויים
יישובי המקרא
בני עמון