נ נח נחמ נחמן מאומן

נַ נַחְ נַחְמָ נַחְמָן מאומן (ובקיצור נ נח) זוהי חתימת שמו של רבי נחמן מברסלב, כך על פי טענת מוצא הפתקה ר' ישראל דב אודסר מחסידות ברסלב, פלג המאמינים בפתק מכונים "נַנַחִים". צירוף האותיות לקוח משמו נחמן ומהעיר אומן (כיום באוקראינה) שבה נקבר.

מקור הסיסמה
מקור הסיסמה בפתק שהרב אודסר מצא לדבריו בשנת התרפ"ב 1922 בישיבת אור תורה שהייתה ממוקמת בסמוך לקברו של רבי מאיר בעל הנס, בתוך ספר ליקוטי הלכות שחיבר רבי נתן מברסלב. רבי ישראל נכשל לא צם בי"ז בתמוז ואכל חתיכת לחם לפני תפילת ותיקין, נפל לדיכאון, לא אכל ולא שתה שישה ימים. ולאחר מכן מצא את הפתק בספר שהיה מונח בארון. רבי ישראל סבר שהפתקה הגיעה בדרך פלאית מרבי נחמן, שהלך לעולמו 112 שנה קודם לכן (בשנת 1810). במשך שנים ידעו מעטים בלבד על קיום הפתק. נוסח הפתק הוא:

באותם השנים בארץ ישראל כמעט ולא היו חסידי ברסלב, ההתנגדות הייתה קשה מאוד, היה מסוכן להיות ברסלב, והחסידים ובפרט חסידי סלונים שהתנגדו באופן קיצוני לחסידות ברסלב, נהגו בחוסר כבוד חרם ואלימות. המתנגדים לברסלב לעגו לאודסר כי אדם אחר באותה ישיבה בשם יואל אשכנזי כתב את הפתק. למרות זאת, נהג ראש הישיבה רב מרדכי חיים סלאנים, המכונה רב מוטיל דיין, באודסר בחביבות וראה בו כבן שלו, ואפילו נתן לו דירה ורהיטים.
הרב אודסר סיפר כי לאחר שהרב סלאנים פרץ בצחוק ואמר לו: "בוא ואראה לך מי כתב את הפתק". הוא עבר מתלמיד לתלמיד בישיבה ואף אחד לא ידע מה כתוב בפתק. בעקבות זאת הרב מוטיל מסלאנים ביטל את התנגדותו לברסלב. עוד הוסיף רבי ישראל שאיש מלבדו לא ידע על שבירת הצום.

בגיל 100 החליט רבי ישראל שהגיע הזמן לפרסם את הפתק, ומאז הפך הרב אודסר למוקד משיכה לחסידים שהביאו להקמת פלג חדש בחסידות ברסלב סביבו וסביב הסיסמה. לטענתו של הרב אודסר, עצם האמירה או השירה של "נ נח נחמ נחמן מאומן" מקרבת את הגאולה והיא סגולה לישועה והצלחה. הוא תלה את הדברים במושג "שיר פשוט, כפול, משולש ומרובע", הנזכר בתיקוני הזוהר ובליקוטי מוהר"ן סימן ח. חסידי הרב אודסר הלחינו את הסיסמה, ובפרט התפרסם השיר: "אשרינו שיש לנו רבי כזה, אשרינו שיש לנו סבא כזה, קוראים לו נ נח נחמ נחמן מאומן".

בשנת ה'תשס"ב קיבלה גרסת המתנגדים תמיכה מאת אחדים ממנהיגי חסידות ברסלב, אשר חתמו על כרוז שבו תוארה הפתקה כעניין אשר בדו מלבם כמה מחסידי ברסלב.

לאחר פטירת הרב אודסר נשמר הפתק בבית בתו ציפורה. בשנת ה'תשס"א הפתק נשרף או נגנב, כנראה על ידי אדם מעורער בנפשו.

משמעויות לסיסמה
בזוהר הקדוש, בכתבי הארי ז"ל ובליקוטי מוהר"ן, מדובר שלעתיד לבוא יתגלה שיר פשוט כפול משולש מרובע והוא י' י'ה יה'ו יהו'ה, שעל ידו תבוא הגאולה והוא שירו של משיח צדקינו.

על פי רבי ישראל מוצא הפתקה, הזכרת שם הצדיק רבי נחמן מברסלב כחתימתו "נ נח נחמ נחמן מאומן", מסוגלת לישועה בכל דבר.

משמעות רעיונית של פירוק המילה והוספת אות בכל פעם מתבאר על פי המאמר בתלמוד, שכדי למעט את כוחו של השד שברירי יש לומר את שמו בהפחתת אות בכל פעם (שברירי ברירי רירי ירי רי). לפי עיקרון זה, יש לצפות שכתיבת שם באופן של הוספת אות בכל פעם תגדיל כוח רוחני. 
אופן כזה של כתיבת אותיות והוספת אות בהדרגה נקרא בספרות הקבלה "ריבוע" ומשמש בעיקר לחישובי גימטריה. לפי הסברו של פרופ' שלום רוזנברג ניתן לפרש את הסיסמה כרומזת לתהליך של התמודדות של האדם עם נפילותיו, מוטיב מרכזי במשנתו של ר' נחמן.

פרסום הסיסמה

הפרסום בציבור החל באמצע שנות השמונים באמצעות מודעה שנתלתה ברחובות הערים בישראל ושבה נאמר:

הסיסמה מופצת באמצעות חוברות, ספרים, תמונות, שירים, ניגונים, רכבי ברסלב, פרסומות טלויזיה, נסיעות לקברי צדיקים, בתי כנסת, ובפרט סטיקרים וגרפיטי, בישראל ומחוץ לה (בעיקר בירושלים ובקברי צדיקים). קיימות גם כיפות הנושאות את הסיסמה.  זמרים רבים וביניהם הזמר עדי רן הלחין והקליט את תוכן הפתק.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים 

חסידות ברסלב
ניבים וביטויים ישראליים
מוטואים
פולקלור יהודי
פסאודואפיגרפיה
גרפיטי
סיסמאות