שבט יששכר

שבט יששכר (מבטאים יִשָּׂכָר) הוא אחד משבטי ישראל המוזכרים בתנ"ך. 
הוא נקרא על שם אבי השבט יששכר בנה החמישי של לאה ובן תשיעי ליעקב.

ברכות לשבט

ברכת יעקב

ברכת משה
בברכת משה ששבטים בפרשת וזאת הברכה נאמר
שבט יששכר קיבל את ברכת משה ביחד עם שבט זבולון: 
.

השבט במדבר

סמלי השבט

אבן החושן של שבט יששכר היא ספיר. הדגל שלו היה ציור של שמש וירח על רקע כחול כהה, על פי הכתוב "וּמִבְּנֵי יִשָּׂשכָר יוֹדְעֵי בִינָה לָעִתִּים", ויש אומרים ציור של חמור.

החודש המקושר לשבט יששכר הוא אב או אייר.

נשיאי השבט 
בספר במדבר, פרשת נשא נזכר נשיא שבט יששכר במדבר:  נְתַנְאֵל בֶּן צוּעָר.
הוא הקריב את קורבנות הנשיאים ביום השני לחנוכת המשכן.
בפרשת מסעי נזכר הנשיא פלטיאל בן עזן.

נציג השבט בשנים עשר המרגלים היה: לְמַטֵּה יִשָּׂשכָר יִגְאָל בֶּן-יוֹסֵף. (במדבר יג יב)

המסע במדבר
בזמן מסעם של בני ישראל במדבר, חנה שבט יששכר במחנה יהודה, שהיה מזרחה למשכן. 

במפקד הראשון שערך משה מנה השבט 54,400 איש, ובמפקד השני 64,300 איש.

נחלת השבט

נחלת יששכר הייתה באזור מזרח עמק יזרעאל של ימינו, וכללה ערים כגון יזרעאל, שונם, אבץ, עין חדה ודברת, וכן ערים שנועדו לחצי שבט המנשה, כגון יבלעם ובית שאן.

השבט בארץ ישראל
ארבעת המשפחות הגדולות של השבט היו תולע, פואה, ישוב ושמרון. המשפחות נמנו שלוש פעמים בתנ"ך. מהשבט יצא השופט תולע בן פואה ששפט את ישראל 23 שנה.

שבט יששכר ושבט שמעון הם השבטים היחידים שלא נאמרה כנגדם ביקורת על אי השלמת כיבוש נחלתם בארץ כנען בתחילת ספר שופטים.

השבט השתתף במלחמת סיסרא ונזכר לשבח בשירת דבורה.

מהשבט יצא בעשא מלך ישראל (מלכים א', ט"ו, כ"ז).
בימי חזקיהו היו בני יששכר בין הבאים מאפרים לעשות פסח בירושלים (דברי הימים ב', ל' י"ח) 

בגלות עשרת השבטים גלה שבט יששכר, ומאז לא נודעו עקבותיו.

השבט במדרש
אנשי השבט היו ידועים בחוכמתם הרבה, והתפרסמו במיוחד בזכות ידיעת "סוד העיבור". 

וכן מזכיר מחבר הספר "ספר היוחסין" במאמר השישי, שאחד מהספרים שאבדו מעם ישראל, הוא "ספר התכונה של בני יששכר, ספר הרפואות של שלמה המלך וכו' ". 

על פי ברכת משה והמדרש כי השבטים התחלקו בין לימוד תורה (יששכר) ופרנסה (זבולון), נוסד הסכם יששכר וזבולון, שהוא הסכם בין אדם בעל יכולת כלכלית לתלמיד חכם עני.

פירוש נוסף להסכם בין השבטים שם דגש על ההיבט הכלכלי-חברתי של שיתוף הפעולה בין השבטים כך שזבולון ש"שוכן לחוף ימים" אחראי על הסחר הימי ויששכר סוחב על גבו את הפן הלוגיסטי והיבשתי של העסק המשפחתי.

לקריאה נוספת
 הערך: יששכר, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 383-382.
 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.

קישורים חיצוניים

 

 מפת נחלת שבט יששכר, אדריכם, 1590, אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
 מפת נחלת שבט יששכר, פולר, 1650, אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
 הרב אליעזר מלמד, תנאי זבולון ויששכר בספרו פניני הלכה

הערות שוליים 

יששכר