ארכאולוגיה ימית

ארכאולוגיה ימית היא ענף בארכאולוגיה. הענף עוסק בחשיפת שרידי העבר על קרקעית הים ובחופים כדי ללמוד על הסחר הימי בימי קדם ועל יחסים בין תרבויות שהתקיימו לפני מאות שנים.

הייחודיות בענף זה של הארכאולוגיה היא האפשרות לבחון "קפסולות של הזמן". ביטוי זה משמש את החוקרים כדי להדגיש מכלול חד זמני שלא הופרע מעולם על ידי אדם, כמו ספינה טבועה, שכלי האוכל שמוצאים בה, מראים בדיוק באילו כלים השתמשו בזמן נתון מוגדר, להבדיל מארכאולוגיה ביבשה שבה שרידי העבר מתערבבים אלה עם אלה והממצאים משקפים תקופות שונות לאורך ההיסטוריה.

תחומי הארכאולוגיה הימית
 שרידים הקשורים לפעילות הימית בימי קדם - תחום זה כולל אתרי עגינה המתאפיינים בממצא של עוגנים, אתרי כלי שיט טבועים על מטענם, מתקני נמל, רציפים, שוברי גלים, תעלות שיט.
 שרידים יבשתיים טבועים - אלה אתרים ארכאולוגים שבעת קיומם היו אתרים יבשתיים אבל בגלל שינוי קו החוף וגובה פני הים, הם מצויים היום בקרקעית הים, ולכן שיטות החפירה הארכאולוגית באתרים אלה שונה מחפירה רגילה. דוגמה לכך הוא הכפר הנאוליתי בעתלית-ים שהתגלה ליד מבצר עתלית בעומק של 11-6 מטר מתחת לפני המים.

תחילת המחקר בישראל
בישראל החל המחקר הארכאולוגי התת-ימי בשנת 1960, בחפירה ארכאולוגית של משלחת של א' לינק עם ספינת המחקר Sea Diver בחלקו החיצוני של הנמל ההרודיאני בקיסריה. בנוסף, איתרה המשלחת דרך רומאית סלולה בתוך מי הכנרת באזור הרדוד מול מגדל. בחפירה השתתפו צוללים ישראלים שהתאגדו בשנת 1961 באגודה למחקר תת-ימי בישראל, האגודה הוקמה ביוזמתם של הארכאולוגים אלישע לינדר, אבנר רבן, יוסף גלילי וי' שפירא. האגודה התבססה על עבודת מתנדבים צוללים אשר חפרו בנמל קיסריה, נמל עכו, נמל עתלית. האגודה עסקה גם בחפירות של ספינות טרופות מול שבי ציון וכפר פילדלפיה. בנוסף עסקו בסקרים ימיים בחופי ארץ ישראל. בסיס הפעילות של המתנדבים היה המוזיאון הימי הלאומי בחיפה ונמל קיסריה.

באוניברסיטת חיפה קיים החוג לציוויליזציות ימיות העוסק במחקר בנושא, וכן המכון ללימודי ים על שם רקנאטי.

גלריית תמונות

ראו גם
ספינה טרופה מאולו-בורון,
הספינה העתיקה ממעגן מיכאל,
האונייה ואסה,
יבנה-ים,
המוזיאון הימי הלאומי בחיפה,
הסירה מגינוסר,
הרקליון, אהוד גלילי, והכפר הנאוליתי בעתלית-ים.

לקריאה נוספת

 אבנר רבן "ארכאולוגיה ימית", חוף וים. הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ח עמ' 150-123
 אלישע לינדר ואבנר רבן, ארכאולוגיה תת-ימית, ספרייה ארכאולוגית, הוצאת כתר, 1979 
 אבנר רבן, ארכיאולוגיה ימית, פרקי מבוא, אוניברסיטה משודרת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1987
 אסנת מיש-ברנדל ואהוד גלילי, אשיב ממצולות ים, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1985
 אלישע לינדר, ארכאולוגיה תת-ימית, מימד חדש בחקר עתיקות ארצנו, קדמוניות ד, תשל"ח, עמ' 54-44.
 אבנר רבן, שיטות סקר, חפירה, רישום, צילום ושימור בארכאולוגיה תת-ימית קדמוניות, ד' תשל"א עמ' 42-38 
 אבנר רבן, הנמלים הקדומים של הים התיכון, בתוך: אגן הים התיכון, בעריכת י' קרמון, א' שמואלי וג' הורביץ. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית בירושלים ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"ב, עמ' 145-120.
 אבנר רבן, הנדסת נמלים בעולם הקדום מדע, כ"ז 1983, עמ' 170-165 
אבנר רבן, הנמלים הקדומים של ארץ-ישראל בתקופת המקרא, בתוך: "ספר זאב וילנאי" (עורך: אלי שילר), ירושלים: הוצאת אריאל, תשמ"ד, עמ' 253-240.
אהוד גלילי, נמלים ומעגנים קדומים בחופי ישראל לאחר חמישה עשורי פעילות ארכאולוגית תת-ימית וחופית, קדמוניות, 137, 2009, עמודים 21-2.
 G.F. Bass,Archaeology Under Water, Penguin, 1970
 G.F. Bass, A History of Seafaring Based on Underwater Archaeology, Thomas & Hudson, 1972 
 G.F. Bass, Archaeology Under the Sea New York, 1975

קישורים חיצוניים

 
 
 אתר החוג לציווילזציות ימיות אוניברסיטת חיפה
 המוזיאון הימי הלאומי באתר מוזיאוני חיפה
 יריב רן,	תת-מימית,	'מערכות ים' 106  דצמבר 1971, עמ'		32.
 א. ליאור,	הגבירות החטובות ממעמקי הים	, 'מערכות ים' 111, מרץ 1973, עמ'	28.
 המכון ללימודי ים שליד החוג לציוויליזציות ימיות
 המחלקה לארכאולוגיה ימית ותת ימית באתר רשות העתיקות
 סיגל בוכריס,	גילויים בארכאולוגיה ימית,	'בין גלים' 178 אוגוסט  1989 עמ'	46.
 שני פייס,	30 שנות ארכאולוגיה ימית,	'בין גלים' 182 ינואר1991 עמ'	66.

 יהודית יחזקאלי (גלילי), "הים לא אכזר" סיפור הצוללת שירה, נובמבר 2014.
 תמונות מאוסף ארכאולוגיה ימית מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
 
 אהוד גלילי, ארכאולוגיה ימית בחוף עתלית, נובמבר 2020.

הערות שוליים