פילוסופיה קדם-סוקרטית

פילוסופיה קדם-סוקרטית הוא השם הכולל שניתן להגותם של הפילוסופים היוונים שפעלו לפני תקופת סוקרטס, וכן להגותם של אלו שתקופת פעילותם חפפה לזו של סוקרטס או אף נמשכה לאחריה, אך במרוחק ממנו, כך שלא נודעה לו כל השפעה עליהם. הפילוסופיה הקדם סוקראטית הניחה בסיס למחקר המדעי השיטתי ולניתוק המדע מהדת.

ייחודה של הפילוסופיה היוונית העתיקה
הפילוסופיה המערבית התחילה בהגותם של הפילוסופים הקדם-סוקרטיים. אמנם הוגי דעות קדומים יותר קמו כבר בתרבויות העתיקות של מצרים ובבל ובתרבויות עתיקות אחרות, אבל הפילוסופים היוונים נבדלו מהם בכך שלא הסתפקו רק בלהביע השקפות כלליות על טבע היקום, אלא ניסו גם לגבות אותן בטיעונים מנומקים וניתנים לבחינה. הפילוסופים היוונים לא הסתפקו בהבנת עובדות לגבי העולם, אלא ביקשו למצוא את ההסבר להן.

כמעט כל ההסברים הקוסמולוגיים של הפילוסופיה היוונית העתיקה נדחו בהמשך על ידי מחקרים חדשים יותר, אך עובדה זו אינה גורעת מחשיבותם. גם אם ניתן לדחות את ההסברים לתופעות השונות, אי אפשר להתעלם מחשיבותן של השאלות שאותן העלו:

מהם החיים?
איך התחיל היקום?
ממה הדברים עשויים?
איך יוסבר הגיוון הנמצא בטבע?
ומנגד, איך תוסבר האחדות שבטבע?

בנוסף, אין להקל ראש גם במתודה שבה נקטו הפילוסופים הקדם-סוקרטיים בחקירותיהם. בניגוד להסברים המסורתיים לשאלות אלו, שנסמכו על המיתולוגיה, הפילוסופים הקדם-סוקרטיים השתמשו בטיעונים רציונליים כדי להסביר את תצפיותיהם, ודחו את ההסברים המיתולוגיים. הם גם השתמשו בטיעונים רציונליים כדי להנחיל את השקפתם לאנשים אחרים. למרות שהמשקל היחסי הראוי של התצפית והחשיבה הרציונלית בחקירה הפילוסופית נדון בהרחבה בדיונים פילוסופיים בהמשך, למעשה שימשו כלים אלו בחקירות בהמשך, לאורך כל תולדות הפילוסופיה.

בעיית המקורות
קשה להבין במדויק את רעיונותיהם של הפילוסופים הקדם–סוקרטים, בגלל מיעוט הכתבים וערפולם הסגנוני שנשאר בימינו מתקופה זו. 

הפילוסופים עצמם כתבו כתבים רבים, אך אף אחד מתוכם לא נשתמר במלואו לימינו, וכיום נותרו מהם רק מקטעים וציטוטים שהופיעו בכתביהם של פילוסופים והיסטוריונים מאוחרים יותר הנקראים פרגמנטים (מילולית: רסיסים), שלא מאפשרים הבנה מלאה של רעיונותיהם.

כמו כן, השפה העתיקה בה נכתבו המקטעים המצויים בידינו, ועולם המושגים וההקשרים השונה שנקשרו בהם בתקופה בה נכתבו מהווים קושי נוסף להבנתם. גם קטעים שניתן להבין את משמעותם המילולית, עדיין קשה לעמוד על מובנם המלא, מכיוון שאין ביכולתנו להבין את ההקשר המלא והרקע התרבותי העומד מאחורי הביטויים והמילים בהם השתמשו.

במשך הדורות, המקורות עברו סינון, עיצוב ובחירה, לפי תחומי העניין של אלה שמסרו אותם, והגיעו אלינו בדרך כלל כדעות ללא הנמקה. מקטעים (פרגמנטים) אלה מאובחנים כמקטעים מסוג A, שהם ניסוח מחודש של דברי הפילוסופים, ומקטעים מסוג B, שהם ציטוטים מדויקים מדבריהם. לעיתים קרובות קשה לזהות בוודאות את סוג המקטע.

נושאים בפילוסופיה הקדם סוקרטית

הפילוסופים הקדם-סוקרטים עסקו בעיקר בחקר הטבע, כלומר בניסיון לספק הסברים לעולם החיצוני כפי שאנו פוגשים אותו בחושינו. כך הם עסקו למשל בתופעות החומריות, כמו מבנה החומר, מהותו והרכבו. רבים מהם הציגו תאוריות המציגות את העולם כמורכב מיסוד אחד, או ממספר יסודות מוגבל. מלבד העיסוק בקוסמולוגיה עסקו הפילוסופים הקדם-סוקרטיים בקוסמוגוניה, כלומר בחקר ההיתהוות של העולם - כיצד הוא נוצר ומנין.

אסכולות בפילוסופיה הקדם סוקרטית

אסכולות בולטת בקרב הקדם-סוקרטיים הן:

 הפילוסופים הקדם-אלאטים
 האסכולה המילטית
 האסכולה הפיתגוראית
 האסכולה האלאטית
 האסכולה הפלורליסטית
 האסכולה האטומיסטית

שלוש האסכולות הראשונות דיברו על יסוד אחד או על ראשית אחת. לעומת זאת, שתי האסכולות האחרונות דיברו על מספר יסודות או ראשיות.

ראו גם
 רשימת הפילוסופים הקדם סוקרטים

לקריאה נוספת
 שמואל שקולניקוב ואלעזר ויינריב, פילוסופיה יוונית, כרך א: "לפני סוקרטס", תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1997.
 שמואל שקולניקוב, תולדות הפילוסופיה היוונית - הפילוסופים הקדם-סוקראטיים, תל אביב: הוצאת "יחדיו", 1981
פפיטה האזרחי, על היש המושלם, חלק א, הוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים.
חיים יהודה רות, מורה דרך בפילוסופיה היונית, הוצאת ראובן מס, 1969

קישורים חיצוניים 

  
 
 
 

פילוסופיה יוונית