משרד החקלאות ופיתוח הכפר

משרד החקלאות ופיתוח הכפר הוא משרד בממשלת ישראל האחראי על החקלאות והמרחב הכפרי. בין פעילויותיו העיקריות של המשרד: תכנון ופיתוח ההתיישבות, החקלאות והכפר, מתן שירותים וטרינריים, שימור קרקע, ניקוז והגנת הצומח. המשרד משתף פעולה עם גופים ציבוריים כגון מינהל מקרקעי ישראל, הרשות הממשלתית למים ולביוב, קרן קיימת לישראל, מכון וולקני, החטיבה להתיישבות ועוד.

מבנה וסמכויות המשרד שונו במקצת במהלך השנים (למשל: נציבות המים הייתה שייכת בעבר למשרד זה) ועד לממשלת ישראל העשרים וחמש נקרא "משרד החקלאות".

יעדי משרד החקלאות ופיתוח הכפר
יעדי המשרד לאורך השנים הושפעו מאופי התקופה, רצונותיו של שר החקלאות המכהן, שינויים באורחות החיים של אזרחי המדינה, פיתוחים טכנולוגיים והתפתחויות בסחר הבינלאומי, אך הגדרת מטרתו העיקרית נותרה בעינה מאז שנות ה-20 של המאה הקודמת: "המדיניות הממשלתית בחקלאות חותרת להגיע לאספקה עצמית במזון לאדם ולחי, לצמצם את היבוא החקלאי, לפתח את הייצור החקלאי המיועד ליצוא..." (ויס, 1920, ע' 42).

יעדי המשרד 
חקלאות מזינה: אבטחת האספקה של תוצרת חקלאית טרייה בכמות ואיכות נאותות ובמחיר הוגן
חקלאות מיישבת: פיתוח הכפר, עידוד הפריפריה, שמירת הקרקע החקלאית תוך חיזוק ערכי החקלאות, החברה והמורשת
חקלאות מקיימת: קידום התועלות הסביבתיות של החקלאות והמרחב הכפרי להגנה על החי והצומח, השטחים הפתוחים, מקורות המים והקרקע לטובת הציבור והדורות הבאים

מחוזות המשרד
מחוז גליל גולן - (מחוז הצפון) - מחוז גליל גולן משתרע על השטח שבין גבול הלבנון בצפון, החרמון למבוא חמה במזרח, ראש הנקרה, אפק, במערב, ורכס יודפת בדרום. האזור חקלאי במהותו, ענפי החקלאות בהם עוסקים החקלאים מותאמים לאקלים המקומי תוך ניצול היתרונות היחסיים. תעשייה ותיירות שהתפתחו מתבססים על החקלאות ומשיקים לענפיה.
מחוז המרכז - משתרע על השטח שבין חיפה בצפון למקווה ישראל, יהוד ונחשונים בדרום, ובין נחל עירון שבמזרח לים התיכון במערב. מכלל בשטחים במחוז מוקצים לשימושים חקלאיים כ-600 אלף דונם.
מחוז הנגב - משתרע על כמחצית ממדינת ישראל, מהקו הצפוני של המועצה האזורית יואב וחוף אשקלון (דרומית לצומת קסטינה) ועד אילת בדרום. ממועצה אזורית אשכול במערב ועד לים המלח ולמועצה אזורית תמר במזרח. המחוז מתפרש על שטח של 13 מיליון דונם, מהם כמיליון דונם שטחי חקלאות, המהווים כ-44% מכלל שטחי החקלאות במדינת ישראל.
מחוז העמקים - הוא הגדול בין המחוזות בפעילות החקלאית ובכמות החקלאים הפעילים. במסגרת המחוז כ-6,500 חקלאים. המחוז פועל מצפון הכנרת עד צפון ים המלח, מהירדן עד שפלת החוף וכן עד מפרץ חיפה. למחוז שישה מרכזי פעילות עיקריים: עפולה, בית שאן, בקעת הירדן, עמק הירדן, זבולון ושומרון.
מחוז השפלה וההר - משתרע על שטח של 1,807 קמ"ר. בצפון – מחולון עד פתח תקווה ומועצה אזורית מודיעין. במזרח – לאורך הקו הירוק בשפלת יהודה, ירושלים ומועצה אזורית גוש עציון עד כרמי צור. בדרום – עד קריית גת, מועצה אזורית מטה יהודה ומועצה אזורית באר טוביה. במערב – עד חוף הים.

יחידות המשרד
במשרד החקלאות מעל לעשרים יחידות, ביניהן:
דיג וחקלאות מים – היחידה פועלת מתוקף חוק פקודת הדיג משנת 1937 ונחלקת לארבע מחלקות: חקלאות מים פנימיים, חקלאות ימית, דיג ימי ופיקוח מעגנות. המחלקה מעודדת חיסכון במים וקובעת את מדיניות הדיג הישראלי.
השירותים הווטרינריים – יחידת סמך במשרד. תפקידה למנוע מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבני האדם ולבעלי חיים (לדוגמה מחלת הכלבת), פיקוח על יבוא ויצוא בעלי חיים, פיקוח על משחטות ובתי מטבחיים, רישוי וטרינרים ופיקוח על מזון מעובד מן החי, וכן על יישומו של חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים). יחידות אלו פזורות בכל רחבי הארץ.
"יחידת הפיצו"ח" (פיקוח צומח וחי) – מפקחת על מעבר סחורות חקלאיות מהרשות הפלסטינית לישראל ופועלת לשימור בריאות הציבור ע"י מניעת הפצת מחלות בעלי חיים ונגעי צמחים והגנה על רווחת בעלי החיים. יחידת הפיצו"ח מבצעת את פעולותיה תוך התאמה למציאות ולמצב במרחבי התפר, גדר הביטחון, נקודות ביקורת, שערים חקלאיים ומעברי סחורות.
השירותים להגנת הצומח ולביקורת (ppis) – זרוע לאכיפת חוקים ותקנות ולמתן שירותים מקצועיים בנושאי הגנת הצומח, ניטור ומניעת נגעי צמחים, וכן, ליבוא ויצוא של תוצרת חקלאית.
פקיד היערות – יחידה המפקחת מטעם המדינה על טיפול וניהול היערות. מאשרת את תוכניות העבודה ביערות ומפקחת על ביצוען. היחידה מפקחת, מנחה ומנהלת את נושא הגנת האילנות בכל מדינת ישראל ביער ומחוץ ליער.
שימור הקרקע וניקוז – תפקידו של אגף זה הוא לפתח ולשמור על כושר של קרקעות ישראל והשטחים הפתוחים, שיקום אדמות שניזוקו ולהנחות את רשויות הניקוז בתפקידן בהתאם לחוק. היחידה מסייעת לחקלאים ולמוסדות בפעולות שתכליתן: שימוש יעיל בקרקע, טיובה וניקוזה, תוך מניעת היסחפותה ושמירת איכותה ופוריותה; מחקר ופיתוח ידע, שיטות וכלים ליישום שימור הקרקע; הפצת הידע, תכנון והדרכה לאימוץ שימור הקרקע בקרב החקלאים ומעוניינים אחרים. אגף זה מופקד על תוכניות לניצול מי ביוב, שימור משאבי קרקע ומים והגנת שטחים חקלאיים משיטפונות. הוא פועל על פי גישה ניהולית מרחבית, המיישמת שיטות רבות שמטרתן מניעת דילול קרקע. בין הנושאים בהם מתמקד האגף:
 הכנה ואישור של תוכניות נטיעה, מרעה, מאגרים ועוד.
 עידוד, תכנון וביצוע מערכות השקיה חסכוניות במים ושימוש במי קולחין.
 מתן המלצות ובחינות תוכניות בוועדות תכנון.
המועצה לזכויות מטפחים – היחידה אחראית על בחינה מקצועית של בקשות לרישום זנים חדשים בישראל, קיום קשרי חוץ עם הארגון הבינלאומי להגנה על זני צמחים חדשים (UPOV).
מנהלת תיאום וקישור – היחידה אחראית על ביצוע, תיאום וקישור עם הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון ובעזה בתחומי הווטרינריה, הגנת הצומח, שיווק, העברת ידע וייעור.
הרשות לתכנון – אחראית על תכנון ופיתוח החקלאות ופיתוח התיישבות הכפר. בתחום החקלאות עוסקת הרשות לתכנון בתוכניות לפיתוח החקלאות ופועלת לקידום הקצאת גורמי יצור ומשאבים ליישובים חקלאיים, לאגודות חקלאיות ולחקלאים יחידים. בתחום פיתוח הכפר מופעלת "התוכנית לפיתוח הכפר" המעניקה מענקי סיוע לעידוד פיתוח המרחב הכפרי תוך שמירת ייחודו ואפיונו ומתן מענה לשינויים המתרחשים בהתיישבות הכפרית.
המרכז לסחר בין-לאומי ושיתוף פעולה (CFTIC) – מנהלת את הייבוא והייצוא בתחומי החקלאות, מהווה כתובת לנציגויות הזרות וליזמים בארץ ובעולם לפיתוח קשרים עסקיים, הן בסחר מוצרי חקלאות, והן בתשומות וידע. היחידה מעורבת בתהליכים אלו ומקיימת שיתוף פעולה וקשרי עבודה עם משרד הכלכלה, מכון היצוא, התעשייה הקיבוצית ועוד. זוהי גם המערכת המרכזית של משרד החקלאות ופיתוח הכפר העוסקת בשיתוף פעולה טכני-חקלאי עם מדינות מתפתחות באפריקה, אמריקה הלטינית, אסיה, רוסיה, מזרח אירופה והמזרח התיכון.
 שירות ההדרכה והמקצוע (שה"מ) – יחידה זו עוסקת בהדרכת חקלאים, הדרכה ומתן הכשרה מקצועית לחקלאים, ייצור ידע באמצעות ניסיוניות שדה ותצפיות וייעוץ מקצועי ליחידות משרד החקלאות. דגש מיוחד ניתן לנושאים המבטאים תועלות ציבוריות וחברתיות, והמשרתים הן את החקלאים והן את האוכלוסייה.
לשכת המדען הראשי – אחראית על מחקר ופיתוח החקלאות הישראלית. המחקר והפיתוח משפיעים על תועלת ענפי החקלאות השונים, איכות התוצרת החקלאית והמחירים לצרכן.
מִנהל המחקר החקלאי – גוף המחקר החקלאי הגדול ביותר בארץ ובין הידועים מסוגו בעולם. תפקידיו העיקריים הם: סיוע לחקלאי ישראל בפתרון בעיות שונות, תכנון וביצוע מחקר ופיתוח בנושאים חדשים ואסטרטגיים בחקלאות ובמדעי המזון, ארגון ויישום מחקר חקלאי בישראל.
החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה – עוסקת בייזום ביצוע מחקרים כלכליים, שבאמצעותם תקבע המדיניות הכלכלית החקלאית ויובנו המגמות והתהליכים המשפיעים על כלכלת חקלאות ישראל, פיתוח מודלים כלכליים שיסייעו בהערכה של השפעות חלופות מדיניות שונות על ענפי החקלאות, היבטים כלכליים בקידום רפורמות שונות של המשרד בענפי החקלאות השונים, היבטים שונים של מדיניות הפיקוח על המחירים, חקר שוקי היצוא ותכנון המדיניות התקציבית של המשרד.
המחלקה לניהול האיכות – אמונה על קידום האיכות תוך הערכה עצמית ארגונית, על ידי הנחלת מתודולוגיות ניהול מתקדמות, וזאת על מנת לקדם הטמעת תרבות ארגונית.
דוברות והסברה – מטפלת בתכנון וביצוע מערכות ההסברה ויחסי הציבור של המשרד. היחידה יוזמת, מתכננת ומארגנת את מערך ההסברה בכתב ובע"פ אודות מדיניות המשרד, תפקידיו ודרכי פעולותיו כפי שנקבעו על ידי הנהלת המשרד.
ייעוץ משפטי – עוסקת בחקיקה בתחום אחריותו של המשרד ובאכיפת החוק אשר באחריות המשרד.
ביקורת פנימית – פעילות בלתי תלויה שמטרתה לשפר את הארגון ופועלו. כמו כן מונה המבקר הפנימי כנציב תלונות הציבור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

מועצות ייצור ושיווק

מועצת הצמחים - כוללת את ענף ההדרים, ענף הזית במועצת הצמחים, ענף הפירות וענף הירקות. המועצה הוקמה בשנת 2004 תוך איחוד ארבע מועצות יצור שפעלו כגופים נפרדים קודם לכן: מועצת הירקות, מועצת הפירות, מועצת פרי-ההדר ומועצת הפרחים, ובשלב מאוחר יותר צורפה כענף גם מועצת הזיתים. מועצת הצמחים מאגדת מעל 12,000 מגדלים ועוסקת בביטוח נזקי טבע, מחקר, הדברה ופרסום וקידום מכירות.
מועצת הדבש - עוסקת בשיפור איכות המוצר, מניעת זיופי דבש וביטחון הכוורת. המועצה מובילה תוכנית שיווקית לחינוך והגברת צריכת דבש, בניית קריטריונים לתו איכות והגברת שימושים לדבש.
מועצת היין והגפן - עוסקת בהיתרי נטיעה, מחקרים וייצוג הכורמים. יו"ר המועצה ממונה על ידי שר החקלאות.
מועצת החלב - הוקמה בשנת 1965 כחברה על פי החלטת הממשלה. משמשת גוף מקשר בין הגורמים השונים בענף החלב: ממשלת ישראל, ארגוני החקלאים, ארגוני מגדלי הבקר והמחלבות. תפקידיה הם שיווק, שיפור הרמה המקצועית והעלאת טיבו ואיכותו של החלב.
מועצת הכותנה - הוקמה בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 כחברה ממשלתית, אך באמצע שנות השמונים הפכה לחברה בבעלות המגדלים. מסגרתה התנדבותית. תפקידה מתמקד בשיווק מאורגן של הכותנה הישראלית.
המועצה לענף הלול - מייצגת את המגדלים, המשווקים, הצרכנים ומשרדי הממשלה בנושאי ביצים ובשר עוף. תפקידה כולל איסוף נתונים וניתוח מגמות לגבי הענף, אישור ניוד והשבתת מכסות ביצי מאכל, עידוד צריכה בנקודות המכירה, מימון מחקרים לשיפור תהליכי היצור ושימור מערכת בריאות העוף.

נושאים ומידע חקלאי 

חקלאות אורגנית: חקלאות המתחשבת בערכי טבע ושימור קרקע ותורמת להגנת הסביבה עקב הימנעותה משימוש בכימיקלים אסורים (חומרי הדברה). ישנו פיקוח על תהליכי עיבוד, יצור ואחסון המבוצע על ידי "השירותים להגנת הצומח ולביקורת", גוף מוכר על ידי האיחוד האירופי לשיווק למדינות האיחוד.
חקלאות ירוקה: מעבר מהדברה קונבנציונלית (כימית) להדברה משולבת (כימית וביולוגית). המשרד מעודד חקלאים לעבור לשיטת הדברה זו, בעיקר על מנת להפחית שימוש בתכשירי הדברה, וכן מקיים מחקר בנושא.
גינון וגני נוי – מידע המאפשר לגדל גינות פרטיות תוך חיסכון במים.
פרויקט חבק עץ – מידע על חשיבותם של העצים הארנו, גיוס הציבור לשמירתם, מידע על הגנת עצים, המלצות לטיולי עצים ומידע על עצי ארצנו.
רווחת בעלי חיים וחיות מחמד – ריכוז מידע לניהול חכם ורגיש של בעלי חיים במשק החי ומידע על חיות מחמד, הכלים להגנתם ורווחתם, מידע על יבוא ויצוא בעלי חיים לחו"ל, על מחלת הכלבת ועוד.
תיירות חקלאית – מידע תיירותי על אטרקציות ברוח החקלאות המצויות ברחבי הארץ ומציעות בילוי באווירה חקלאית.
עובדים זרים: קביעת נורמות זכאות לעובדים שכירים ישראלים וכאלו שאינם ישראלים.
שנת שמיטה: משרד החקלאות בשיתוף הרבנות הראשית לישראל מספקים היתרי מכירה עבור הציבור היהודי שומר השמיטה והקמת אוצרות בית דין לממכר תוצרת חקלאית מותרת לאכילה לשומרי שמיטה.

שרי החקלאות וסגניהם

סגני שר במשרד החקלאות

קישורים חיצוניים
 

 
 
 החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה
 תקציב משרד החקלאות במפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי

הערות שוליים

ישראל: חקלאות
חקלאות
משרדי חקלאות