בית הדין הבין-לאומי בהאג

בית הדין הבין-לאומי (באנגלית: ICJ - International Court of Justice, בצרפתית: CIJ - Cour internationale de justice) הוא המוסד המשפטי העיקרי של האומות המאוחדות שהוקם ביוני 1945 ומשרדיו נמצאים בהאג שבהולנד. בית הדין פוסק לפי  המשפט הבין-לאומי הפומבי, ופעילותו כוללת שתי קטגוריות:
 מתן פסקי דין בסכסוכים בין מדינות לאחר הסכמתן מראש של המדינות הרלוונטיות. 
 מתן חוות דעת בסוגיות משפטיות שמופנות אליו על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות או מועצת הביטחון, או אורגן של האו"ם שהוסמך על ידי העצרת הכללית להגיש בקשה זו.

חוקתו של בית הדין הבין-לאומי היא נספח למגילת האו"ם, כך שכל המדינות החברות באו"ם חברות בה עם הצטרפותן לארגון. בהחלטה 9 של מועצת הביטחון של האו"ם משנת 1946 נקבע שגם מדינות שלא חברות בבית הדין יכולות בתנאים שהוגדרו להגיש תביעה. באותה תקופה שווייץ לא הייתה חברה באו"ם. בהחלטה 11 של מועצת הביטחון של האו"ם נקבעו תנאים להצטרפות שווייץ לבית הדין הבין לאומי.

הרכב וסדרי דין
בית הדין מורכב מ-15 שופטים, כל אחד מהם ממדינה אחרת.  השופטים נבחרים על ידי העצרת הכללית ומועצת הביטחון לכהונה בת תשע שנים, שבסיומה ניתן לבחור בהם מחדש. מדי שלוש שנים נערכות בחירות לחמישה שופטים.

המסגרת לפעולת בית הדין הבין-לאומי לצדק נקבעה ב"חוק בית הדין הבין-לאומי לצדק" (Statue of the International Court of Justice) אשר תוקן לאחרונה בשנת 2001. סדרי הדין נקבעו ב"תקנות בית הדין" (International Court of Justice Rules of Court (1978)), אשר תוקנו באחרונה בשנת 2005. 

ההחלטות מתקבלות ברוב קולות של השופטים היושבים בדין, ואם הדעות נחלקות שווה בשווה, לנשיא קול מכריע.

כאשר מדינה אינה מצייתת לפסק דין של בית הדין, רשאית מועצת הביטחון לנקוט צעדים כנגד מדינה זו. לחוות דעת אין אופי מחייב.

הרכב חברי בית הדין הבין-לאומי בהאג, נכון ל-2023:

סכסוכים נבחרים שהוכרעו בבית הדין הבין-לאומי
 תלונה של ארצות הברית נגד איראן, על שזו החזיקה בדיפלומטים אמריקנים.
 תלונה של ניקרגואה נגד ארצות הברית, על שזו הפעילה כוח כנגד ניקרגואה.
 סכסוך בין תוניסיה ללוב אודות גבולותיו של המדף הימי ביניהן.
 סכסוך בין ארצות הברית לקנדה אודות מיקומו של הגבול הימי ביניהן במפרץ מיין.
 תלונה של יוגוסלביה כנגד המדינות החברות בברית נאט"ו, על פעולתן במלחמת קוסובו.
 יישום האמנה למניעה ולהענשה על פשעי רצח עם (בוסניה והרצגובינה נגד סרביה ומונטנגרו).
 פרויקט גבצ'קובו-נגימרוס (Gabčíkovo-Nagymaros Project) (הונגריה/סלובקיה).
 פעילויות חמושות בתחומה של קונגו (הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו נגד אוגנדה).

חוות דעת נבחרות שניתנו על ידי בית הדין הבין-לאומי 
 חוות דעת על גדר ההפרדה שבונה ישראל.
 חוות דעת על חוקיות השימוש בנשק גרעיני.

סכסוכים תלויים ועומדים בפני בית הדין נכון לשנת 2016
 הגבלות ימיות באוקיינוס ההודי (סומליה נגד קניה)
 סכסוך בנוגע לזכויות מעבר בים וזכויות נילוות (קוסטה ריקה נגד ניקרגואה)
 גישה לאוקיינוס השקט (בוליביה נגד צ'ילה)
 סכסוך גבולות ימיים ויבשתיים (ניקרגואה נגד קולומביה)
 השימוש במימי נהר הסילאלה (צ'ילה נגד בוליביה)
 הליכים פליליים מסוימים וחנינות (גינאה המשוונית נגד צרפת)
 נכסים איראניים מסוימים (איראן נגד ארצות הברית)

בית הדין וישראל

ב-8 בדצמבר 2003 החליטה העצרת הכללית של האו"ם, לבקש חוות דעת מבית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג בדבר "ההשלכות המשפטיות של בניית החומה בשטחים הפלסטינים הכבושים". בית המשפט קיבל הצהרות כתובות ממדינות שונות, ושמע טיעונים בעל פה מ-23 ועד 25 בפברואר. ישראל חלקה על סמכותו של בית הדין לפסוק בעניין, לא הציגה טיעונים בעל פה בפני בית הדין אלא רק טיעונים בכתב, שרובם נסובו על סמכותו של בית הדין לדון בנושא ישראלי פנימי. גם ארצות הברית מתחה ביקורת על בית הדין בהאג ויחד עם 22 מדינות הגישה חוות דעת לביה"ד שהגדר היא נושא פוליטי ולא משפטי.בית הדין הצהיר כי "ישראל ניצבת בפני התקפות אלימות כנגד האוכלוסייה האזרחית שלה, ושזכותה, ואף חובתה, להגיב כדי להגן על חיי אזרחיה, אך על הצעדים להיות בהתאם למשפט הבין-לאומי." במסקנות חוות הדעת נקבע כי "חומת ההפרדה" (בלשון בית הדין) מנוגדת למשפט הבין-לאומי וקרא לישראל להפסיק את הקמת "החומה בשטחים הפלסטינים הכבושים כולל מזרח ירושלים וסביבתה", לפרק את חלקיה שנבנו על שטחים שמעבר לקו הירוק, ולשלם פיצויים לפלסטינים שנפגעו מהקמתה. כמו כן קרא בית הדין לקהילה הבין-לאומית להימנע מלסייע להתמשכות המצב הבלתי חוקי שנוצר עקב הקמת הגדר, ולנקוט באמצעים חוקיים על מנת להביא להפסקת ההפרות מצד ישראל. חוות הדעת ניתנה ברוב של 14 תומכים מול מתנגד יחיד - השופט האמריקאי  תומאס בורגנטל - שגם הוא הביע ביקורת כלפי מעשי ישראל, אך טען שבפני בית הדין לא עמד בסיס עובדתי מספיק בשביל ממצאיו הגורפים, וכי היה עדיף אילו נמנע מדיון בנושא.

ב-30 בדצמבר 2022 החליטה העצרת הכללית של האומות המאוחדות לבקש מבית הדין הבין-לאומי בהאג חוות דעת מייעצת על ההשלכות המשפטיות של התמשכות הכיבוש הישראלי בגדה המערבית ובמזרח ירושלים.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

ארגוני האומות המאוחדות
צדק
האג