חיל האיסוף הקרבי

חיל האיסוף הקרבי (לשעבר חיל מודיעין השדה או בראשי תיבות: מוד"ש) היה חיל בזרוע היבשה של צה"ל. כיום החיל קיים כמערך בתוך חיל הגנת הגבולות.

ראשיתו בחיל מודיעין שדה שהוקם בשנת 2001. חיל מודיעין השדה ההיסטורי פוצל ב-2009 לשתי יחידות. הראשונה הייתה חיל האיסוף הקרבי, שעסק בתחום איסוף המודיעין הקרבי. השנייה היא מערך מודיעין השדה, האחראי על מחלקות המודיעין בדרג הנפרש, מרמת הגדוד ועד רמת הגיס, שקיים עד היום באגף המודיעין. בשנותיו האחרונות חיל האיסוף הקרבי היה מצוות למערך הגנת הגבולות, יחד עם גדודי חי"ר גבולות, עד לאיחודם הסופי לחיל הגנת הגבולות ביולי 2020.

תולדות החיל

מודיעין קרבי: שנים ראשונות 
טרם הקמת צה"ל נאסף מודיעין קרבי על ידי יחידת "השחר" של הפלמ"ח, אשר שימשה כיחידת מסתערבים שבין היתר אספה מודיעין בשטח האויב. בזמן מלחמת העצמאות קיים צה"ל תצפיות באזור נגבה וניצנים אשר אספו מידע על הכוחות המצריים, כמו כן עמדו תצפיות לעבר כוחות הלגיון הירדני. בתקופה שלאחר המלחמה ריכז צה"ל את מאמציו בהקמת גוף מודיעין אסטרטגי ולא פעל לאיסוף מודיעין בשטח.

במלחמת ששת הימים החזיק צה"ל מערכת תצפיות בפיקוד הצפון שנתנה מענה מודיעיני על כוחות סוריה ולבנון. לאחר המלחמה הוקמו נקודות תצפית רבות לאורך תעלת סואץ אשר עליהן התבססה רשת המעוזים שקמה מאוחר יותר.

בשנת 1969, במהלך מלחמת ההתשה, נכנס למערך הצה"לי, אז תחת חיל הקשר, מכשיר המכ"ם הקרקעי "קשת", לזיהוי תנועות בשטח. בתחום המודיעיני שלט באזור התעלה איסוף המודיעין הקרבי. איסוף המודיעין התבצע תחת אש וכלל תצפיות וטיסות מודיעיניות.

מלחמת יום הכיפורים והלאה: מיסוד וארגון 
במלחמת יום הכיפורים נעשה שימוש נרחב ב"קשת" ברמת הגולן ואצל כוחות שריון ומוצבים. תוצאותיה של המלחמה כללו בין היתר את ההבנה לגבי הצורך במודיעין שדה יעיל. בשנת 1974, לאחר שמערך צוותי הקשת גדל לשלוש פלוגות, הוא הפך לגדוד ה"קשתות", בגלגולו הנוכחי גדוד נשר - 414. בדו"ח ועדת אגרנט מצוין כי "קיים צורך במודיעין חזותי... על מנת לאתר באופן מדויק ומפורט את היערכות האויב ופעילותו עד רמת המטרה הבודדת...". לאור הבנות אלו ובעקבות דו"ח הוועדה, הוקמה בשנת 1974 יחידת תצפיות מטכ"לית (ית"מ) בגזרת רמת הגולן. עם תום מלחמת שלום הגליל ב־1985 הורחבה היחידה, ולאחר התבססות כוחות צה"ל במוצבי רצועת הביטחון, נוספה ליחידה פלוגת תצפיות נוספת בגזרת לבנון.

התרחבות נוספת נעשתה באמצע שנות ה-80. כתוצאה מפרוץ האינתיפאדה הראשונה בשטחי יש"ע, נוצר צורך ביחידות תצפית ניידת. כדי לענות על הדרישה, הוקמו פלוגות שיוחדו לשטחי יהודה ושומרון. הפלוגות צורפו ליחידה המטכ"לית ולחיל התותחנים והיו למעשה הגופים המקצועיים הראשונים שעסקו בתצפית ואיסוף מודיעין בצה"ל מאז ראשית דרכו. במרוצת השנים היוו הפלוגות הללו את השלד לחיל מודיעין שדה. יחידת התצפית של חיל התותחנים פורקה לאחר החתימה על הסכמי אוסלו.

שנות ה-90 של המאה ה-20: מודיעין מטרות 
בשנת 1993 הוקמה היחמ"מ על ידי סגן-אלוף יוסי גרינפלד וסגן דותן סלע. תפקיד היחידה היה לספק מודיעין בזמן-אמת לכוחות הפועלים והכוונת אש לעבר אויב. היחידה שהוקמה הייתה מסופחת למחלקת מודיעין שדה במפקדת חילות השדה (מפח"ש - בשנות האלפיים, זרוע היבשה), וחייליה חבשו כומתות שחורות עם סמל מודיעין. בזמן שהיית צה"ל בדרום לבנון תפקדה היחמ"מ כיחידה נבחרת בתחום איסוף המודיעין הקרבי, ולצדה פעלו פלוגת לבנון של הית"מ באזור הגבול וגדוד הקשתות שהפעיל אמצעי מכ"ם. באסון המסוקים נהרגו שני לוחמי יחמ"מ. עקב עתירה לבג"ץ בעניין פרסום שמותיהם, התגלה לציבור דבר קיומה של היחידה. לוחמים מפלוגת לבנון של הית"מ נספו אף הם באסון.

שנות ה-2000: הקמת חיל מודיעין השדה 

באפריל 2000, עקב הבנת הצורך הגובר באיסוף מודיעין קרבי על ידי גופים מקצועיים, והנחיצות לאגד גופי איסוף קיימים במסגרת מאורגנת, הוחלט על הקמת חיל מודיעין השדה במסגרת מפקדת זרוע היבשה בצה"ל. האינתיפאדה השנייה זירזה את תהליך הקמת החיל.

בימיו הראשונים של החיל חבשו החיילים כומתות בעלי מגוון צבעים שונים (ירוק, שחור, אדום ואחרים, בהתאם לשיוך הפיקודי של יחידת התצפיות הספציפית). בשנת 2003 נקבע כי לכל חיילי החיל תהיינה כומתות בצבע "ירוק בקבוק" (כצבע כומתת חיל המודיעין), שעליהן סיכת מודיעין שדה (מוד"ש), שהחליפה את סיכת חיל המודיעין.

2009 - 2017: חיל האיסוף הקרבי 
בשנת 2009 שונה שמו של החיל ל"חיל האיסוף הקרבי". זאת, בעקבות ההחלטה לצמצם את תחומי עיסוקו של החיל לאיסוף קרבי בלבד בגזרות האוגדות המרחביות, והעברת האחריות לחיל המודיעין בכל הקשור להכשרתם של מש"קי המודיעין של יחידות השדה וקציני המודיעין שלהן. בסוף שנת 2014 אושרה כומתה חדשה בצבע צהוב בהיר. הכומתה נכנסה לשימוש בספטמבר 2015.

2017 - הווה: הגנת הגבולות 

ב-2017 הוקם מערך הגנת הגבולות והוכפף לחיל האיסוף הקרבי, מתוך שיתוף תחומי העיסוק בהגנה על גבולות המדינה. החיבור בין היחידות הושלם כאשר בשנת 2020 הפך מערך הגנת הגבולות לחיל הגנת הגבולות, וחיל האיסוף הקרבי למערך בתוך חיל זה.

באפריל 2018 פורסם באתר צה"ל כי בציון שנה להקמת מערך הגנת הגבולות והכפפתו לחיל, הוחלט להחליף את הכומתה לכומתה מנומרת בגווני חום - צהוב, זהה לזו של לוחמי חי"ר גבולות. בטקס החלפת הכומתה שהתקיים ביום חמישי 29 במרץ, אמר רמ"ח איסוף, אל"ם מוטי פוגל: . על אף שחיילי מפקדת חיל הגנת הגבולות חובשים את הכומתה המנומרת החדשה, לוחמי האיסוף ומפקדים בכירים עם רקע איסופי נשארים עדיין עם הכומתה הצהובה. ביולי 2023 הוכרז שכל חיילי האיסוף הקרבי יחליפו את כומתתם לכומתה המנומרת של חי"ר גבולות, תווצר סיכת כומתה חדשה, והמתגייסים החדשים יקבלו נעליים אדומות במקום שחורות.

בספטמבר 2023 הוענק לגדוד 636 צל"ש אלוף פיקוד המרכז, על .

יחידות החיל 
גדודי האיסוף כפופים מקצועית למפקד אגד האיסוף בחיל הגנת הגבולות, ופיקודית לשלושת הפיקודים המרחביים ולאוגדות המרחביות הספציפיות - עוצבת הגליל, אוגדת הבשן, אוגדת איו"ש, אוגדת עזה ועוצבת אדום. חמשת גדודי האיסוף מורכבים, באופן כללי, מצוותי לוחמים (צוותי איסוף ויירוט לגבולות, ובעבר גם בלונאים, רכובים ושילונים), וכן מפלוגות תצפיתניות ובקא"סיות המאיישות חמ"לי איסוף.

הכשרת אנשי החיל מתבצעת בבית הספר להגנת הגבולות (בראשי תיבות: בהל"ג; בעבר "ביסל"ק" - בית הספר לאיסוף קרבי, וקודם לכן "ביסלמ"ש" - בית הספר למודיעין שדה), הנמצא בבקעת סיירים.

פלוגות לוחמים ייעודיות 
הפלוגות הייעודיות קיימות בכל הגדודים של החיל, כאשר כמות הפלוגות משתנה בין גדוד לגדוד - בין 2–3 בכל גדוד. פלוגות אלה מורכבות מצוותים בעלי סד"כ קטן ופעילותן לרוב מורכבת ומסווגת ועוסקת באיסוף מודיעין קרבי. הכשרת הלוחמים בפלוגות אלו אורכת כשמונה חודשים ובדרך כלל מלווה בטירונות יחידה (אל"ת: אימון לפני תעסוקה) לאחר העלייה לקו המבצעי. ההגעה לפלוגות הללו אפשרית לבעלי פרופיל רפואי 82 ומעלה.
 פלוגות ייעודיות 636

 פלוגת זיקית, פלוגת נץ ופלוגת חנית - שייכות ליחידה 636 יחידת איסוף קרבי של חיל הגנת הגבולות אשר שייכת לפיקוד המרכז ופועלות באיו"ש. אף על פי שעיקר תפקידו של החיל הוא איסוף מודיעין קרבי, פלוגות אלו מתמחות גם בסיכול של פעילות חבלנית ותפיסתם של המבצעים, ומבצעות פעילויות שונות וייחודיות בהקשרים אלו. בין מוקדי הפעילות: טיפול בהפרות סדר באיו"ש, מעצרים, פעילויות עם יחידות מיוחדות, שיתופי פעולה עם גורמי ביטחון, מיפוי מצלמות, התגנבויות לכפרים לצורך איסוף מידע מודיעיני בשטח, תצפיות בעזרת רחפנים מתקדמים, מארבי תצפית ומארבי ירי לסיכול פיגועים ועוד.
צוותים מהפלוגות הייעודיות של יחידת ניצן משמשים ככוח אופרטיבי לצד כוחות שונים מחטיבת עוז בתרחישים בעומק שטח האויב, במסגרת שיתופי פעולה אורגניים בתחומי האיסוף והיירוט, בין השאר בתרגילי החטיבה ויחידת דובדבן בקפריסין וביוון.
פעילות הפלוגות יחד עם תצפיתניות היחידה הקנתה ליחידה זכייה באות ההערכה המבצעי מטעם הרמטכ"ל בשנת 2020 ובצל"ש אלוף פיקוד המרכז בשנת 2023.
 פלוגות ייעודיות 869 ו-595

שייכות לפיקוד הצפון - בגזרת סוריה ולבנון, תחת גדוד עיט (595) ויחידת שחף (869). בעבר נקראו "יחמ"מ" - יחידת מודיעין מטרות.
הפלוגות מתמחות בתצפיות חשאיות וארוכות טווח על מטרות בעומק שטח האויב, ומתמקדות בבניית בנק מטרות עשיר וארוך טווח עבור כוחות האש של הצבא.
צוותים מהפלוגות משמשים ככוח אופרטיבי ובשיתופי פעולה בשגרה לצד כוחות שונים מפיקוד הצפון.
כמו כן, בפלוגה ד' שבגזרת סוריה קיימים צוותים מגדריים של לוחמות בלבד בנוסף לצוותי הלוחמים.
 פלוגות ייעודיות 414

פלוגות לוחמים אשר שייכות לפיקוד הדרום ועיקר פעילותן ברצועת עזה. בעבר הייתה קיימת פלוגה אחת בלבד. הפלוגה גדלה והתפצלה לשלוש פלוגות בעלות אפיוני פעילות שונים.
הפלוגות עוסקות באיסוף מודיעין שוטף על פעילות הטרור ברצועת עזה, הפללת תשתיות, מבני ופעילי טרור ומפרי סדר, ואף משתמשות באמל"ח ייחודי - אמצעי תצפית מסווגים ורחפנים בעלי יכולות מיוחדות (ביניהם רחפנים מטילי גז מדמיע לעבר מוקדי הפרות סדר).
הפלוגות מורכבות מצוותים מגדריים של לוחמים וצוותים מגדריים של לוחמות. הפלוגות מקבלות לעיתים קרובות אמל"ח ניסיוני לצורך שימור עליונותן הטכנולוגית בגזרה, ומאפייני ההפעלה שלהן כוללים מבצעים עם יחידות מיוחדות וגופים ביטחוניים שונים.
 פלוגות ייעודיות 727
פלוגת נחשול ופלוגה ב', לשעבר הפלוגה הניידת, מורכבות מלוחמות בלבד ושייכות לעוצבת אדום. הלוחמות בפלוגות מתמחות בהסוואה ופעילותן מתמקדת בין השאר בסיכול הברחות, פריצות והסתננויות של מחבלים ופליטים בלתי חוקיים.

גלריה
שבוע המלחמה של גדוד שחף, ינואר 2020

סמלים היסטוריים של החיל

סמלי גדודים

תפקידים ומאפייני החיל 
יחידות האיסוף הקרבי (גדודי האיסוף) כפופות לפיקודים המרחביים ופרושות לאורך גבולות המדינה. על החיילים העוסקים באיסוף לאתר איומים, להתריע עליהם, להכווין גורמי אש ויירוט לשם השמדתם, ובמידת הצורך והאפשרות, גם לסכלם בעצמם. תפקידים אלו מתבצעים על ידי שימוש באמל"ח מיוחד ומורכב, בשני תפקידים עיקריים: לוחמים ותצפיתניות.

לוחמים 

לוחם איסוף הוא התפקיד הקרבי העיקרי של לוחמי החיל, במסגרתו עוברים הלוחמים והלוחמות הרגליים הכשרה קרבית במסלול שאורכו כשמונה חודשים. בעבר היה מסלול ללוחמים רכובים שאורכו היה ארבעה חודשים וחצי. כיום כלל הלוחמים עוברים הכשרה מלאה שבסופה הם מוסמכים כסייר 07, ומבצעים תפקיד דיפרנציאלי בהתאם לצרכים המבצעיים בפלוגות המבצעיות בגזרות. צוות לוחמי האיסוף נקרא צוות אי"ל - איסוף ויירוט לגבולות.

לאחר סיום המסלול יכולים לוחמי ולוחמות האיסוף להמשיך לתפקידים פיקודיים: מפקד איסוף, בוגר קורס מכ"ים חילי בבהל"ג, וקצין איסוף, המשמש כמפקד צוות איסוף, בוגר קורס קציני יבשה בבה"ד 1 במגמת "להב" והשלמה חילית (קקא"ס - קורס קציני איסוף קרבי) במגמת "נגב" בביסל"ק (קורס מפקדים - שלושה וחצי חודשים; קורס קצינים - תשעה חודשים).

מסלול ההכשרה
המסלול כולל:
 טירונות חי"ר - לוחמי האיסוף הקרבי הרגליים, עוברים טירונות של רובאי 06. ללוחמי האיסוף הרגליים משך הטירונות הוא 16 שבועות.
בעבר היו קיימים לוחמי איסוף רכובים, עת"פים ובלונאים, שעברו טירונות של רובאי 03. ללוחמי האיסוף הרכובים הטירונות הייתה בת שמונה שבועות.
 אימון מתקדם (סייר 07 - 20 שבועות) - באימון המתקדם רוכשים הלוחמים ידע בתכנים נוספים כגון ניווטים, הסוואה, לוחמת שטח פתוח ובנוי. מסעות הלוחמים מאופיינים בנשיאת משקלים על גבם אשר נעים בהדרגה על פי סולם מאמצים עד ל-40% ממשקל גופם.
 אל"ת (אימון לפני תעסוקה - בין ארבעה לשבעה שבועות) - ההתמחות באל"ת נעשית לצוותים הרגליים בגזרת פעולתם הייעודית בגדודים ולא בבית הספר לאיסוף קרבי. שלב זה כולל ניווטים והסוואה מתקדמים יותר, לוחמה ברמה גבוהה יותר, קורסי קליעה שונים, מסעות עם משקלים, קרב מגע, תרגילים מסכמים ומבחנים של ידע וכושר קרבי.סך כל אורך הטירונות, אימון מתקדם ואל"ת: תשעה חודשים.

לוחמים רכובים, בלונאים ועת"פים
בעבר היו קיימות מגמות ללוחמים שאינם רגליים, להם ההכשרה הייתה קצרה יותר ומוכוונת לתפקידים ייעודיים:
 מגמת רכוב: כללה את לימוד השימוש ברכבים "רקון", "גרניט" ו-"זריז".
 מגמת בלון: לימוד השימוש בבלון תצפית "אילן" ובלון טקטי.
 מגמת עת"פ (שילונים): לימוד על עמדות תצפית פנורמיות ותפקיד הלוחם בהן.

חלק מההכשרה (מעין אל"ת) היה מתבצע בגזרות ובגדודים אשר מחולקים אליהם הלוחמים. סך כל אורך הטירונות, האימון המתקדם והתמחות מקצועית - ארבעה וחצי חודשים (מסלול ללוחם איסוף רכוב/עת"פים/בלונאים).

לוחמות 
החל מנובמבר 2006, משובצות נשים לתפקידי לוחמות איסוף. הן משרתות בגדוד איתם (727), בגדוד עיט (595), בגדוד שחף (869) ובגדוד נשר (414), בצוותים המורכבים מלוחמות בלבד. המסלול אשר הן עוברות זהה למסלול הלוחמים הרגליים (סייר 07).

תצפיתניות 

בחיל קיימים תפקידי בקריות איסוף, תצפיתניות ומפעילות מכ"ם ("מוכמת"), המאוישים כולם על ידי נשים. ההכשרה לתפקידים אלו אורכת כחודשיים וכוללת טירונות ברמת רובאי 02 מורחב.

במסלול זה ניתן להמשיך לקורס פיקוד על חמ"ל תצפיות בבהל"ג, שאורכו כ-3 חודשים ולקורס קצינים בבה"ד 1 במגמת "מעוז", עם השלמה חילית במגמת "חרמון" האורכת ארבעה חודשים. בוגרות קקא"ס "חרמון" מקבלות את דרגות הקצונה יחד עם מסיימי ההשלמות החיליות של לוחמי חילות היבשה ממגמת "להב", עקב אורך הקורס.

מדריכות איסוף 
בנוסף, מוכשרות בחיל גם מדריכות איסוף קרבי, אשר עוברות גם הן יחד עם התצפיתניות טירונות ב"רובאי 02 מורחב" ולאחר מכן, מתמקצעות בקורס שאורכו 14–18 שבועות בנושאי קשר, ניווטים והסוואה, הכשרה על אמצעים כגון:בלון, נשקים וכו, תצפית וסיור, תודעת אויב ומדריכות סימולטור. מדריכות האיסוף הקרבי הן מוקד הידע הצה"לי להכשרות הטסה ושימוש מבצעי ברחפנים.

מתפקיד זה ניתן לצאת לקצונה במגמת הדרכה ומבצעים, אחרי הכשרה בבה"ד 1 במגמת "מעוז", בדומה למדריכות בחילות היבשה האחרים.

אמצעי איסוף בשימוש חיל האיסוף הקרבי

 מת"ן - מערכת תצפית ניידת - מערכת תצפית ניידת המשלבת אמצעי ראיית יום, אמצעי ראיית לילה, GPS ומערכת הקלטה
 משקפות ועדשות מצלמה מתקדמות.
 בלון איסוף Tactical Aerostat Observation System - T.A.O.S
 בלון האיסוף הילה
 "גרניט" - רכב תצפית
 "רקון" Mobile Autonomous Reconnaissance and Target Acquisition System - STALKER II
 מערכת "ראי מוצק" - "Solid Mirror" - מערכת חיישנים ואמצעי גילוי שמטרתה ניטור והתרעה, והיא מיועדת לשמירה על גבולות ארוכים. הוגי תפיסת "ראי מוצק" זכו בפרס ביטחון ישראל בשנות ה-90.רחפנים - כלל אחריות ההדרכה והשימוש ברחפנים בצה"ל נמצאת תחת מדור מקצועות בבית הספר להגנת הגבולות. לוחמי האיסוף משתמשים בכלל סוגי הרחפנים הקיימים בצה"ל, ביניהם גם צור
אמצעים מסווגים נוספים.

 מפקדי החיל 
בעבר היה קצין חיל ראשי בשם קצין איסוף קרבי ראשי (קאס"ר) (בעבר היה קרוי "קצין מודיעין שדה ראשי" - קמש"ר) בדרגת תת-אלוף. הקאס"ר מונה על ידי מפקד זרוע היבשה בתיאום עם ראש אמ"ן. מאז איחוד החיל למערך הגנת הגבולות ועד האיחוד לכדי חיל הגנת הגבולות שימש הקאס"ר גם מפקד המערך. כיום מפקד על מערך האיסוף הקרבי מפקד חיל הגנת הגבולות - כיום תא"ל עמית ימין. מפקד החיל האחרון היה תא"ל אמיר אבשטיין. על יחידות האיסוף הקרבי הגזרתיות מפקדים קצינים בדרגת סגן אלוף, ומפקדם המקצועי כיום (2023) הוא רמ"ח הגנת הגבולות ומפקד אגד האיסוף, אלוף-משנה ניר ישעיה.

 יחידת ניצן (636) 

יחידת ניצן היא גדוד איסוף קרבי הכפוף לאוגדת איו"ש שבפיקוד המרכז ופועל בגזרות איו"ש ובקעת הירדן.

 יחידת שחף (869) 
יחידת שחף היא גדוד איסוף קרבי הכפוף לעוצבת הגליל שבפיקוד הצפון ופועל בגזרת גבול לבנון.

 גדוד איתם (727) 
גדוד איתם (מכונה גם "גדוד מגן אילת") הוא גדוד איסוף קרבי הכפוף לעוצבת אדום שבפיקוד הדרום ופועל בגזרת גבול מצרים וירדן.

 גדוד עיט (595) 
גדוד עיט הוא גדוד איסוף קרבי הכפוף לאוגדת הבשן שבפיקוד הצפון ופועל בגזרת רמת הגולן וגבול סוריה.

 ראו גם 
מודיעין צבאי
מודיעין קרבי
סיור

 לקריאה נוספת 
 תא"ל (מיל') ד"ר דני אשר, האיסוף הקרבי, הצופה לפני המחנה - חיל האיסוף הקרבי ומורשתו''', מקאס"ר, יולי 2013

קישורים חיצוניים 

אופיר אברם, "עין לציון דומיה": הצורך בהשתנות האיסוף הקרבי הנייד, אתר מערכות, גיליון 497, 2023 
 חיל האיסוף הקרבי באתר צה"ל
 דף מודיעין שדה באתר המרכז למורשת המודיעין
 , במקור: מתוך "במחנה"
 
 
 
 
 ניר קטררו, המשימה: איסוף מידע, מערכות 452, דצמבר 2013

על גדוד שחף 

 
 
  תמונות מאימון גדוד שחף בפיקוד הצפון (2004): א, ב, ג
 רס"ן אופיר אוחיון, סא"ל יואב לוינשטיין, ד"ר אבישי אנטונובסקי, תרומת האימון הקשבי לכושר הנפשי של תצפיתניות בצה"ל, הוצאת מערכות, 26 בנובמבר 2021

הערות שוליים 

איסוף קרבי, חיל
איסוף קרבי, חיל
איסוף קרבי, חיל
יחידות קרביות מעורבות בצה"ל