רשף

רֶשֶף (בפיניקית: 𐤓𐤔𐤐, באוגריתית: 𐎗𐎌𐎔) הוא אל אמורי וכנעני הנזכר בכתובות פיניקיות וארמיות, בכתבים אכדיים ומצריים ובכתבי אוגרית. שמו פירושו אש, ניצוץ, שלהבת.

רשף, שאחד מכינויו בכתבים האוגריים הוא "רשף בעל החץ", נחשב בקרב הכנענים כאלוהי הדבר. במילון אמורי–אכדי המתוארך לימי רים-סין הראשון או עמורפיא (חמורבי), מובא רשף () בטור המלים האמוריות כמקביל לנרגל, אל השאול, בטור המלים האכדיות; הקבלה זאת קיימת גם בטקסט מאבלה, בו מופיע רשף כ־. בכתובות פיניקיות מאדיל שבקפריסין הוא מזוהה עם אפולון היווני. אפולו ונרגל ידועים כמביאי מגפת הדבר, ונוסף על כך אפולו מתואר במיתולוגיה היוונית כאל היורה חצי דבר, כפי שמתואר רשף בשירה האוגריתית. העיר העתיקה אפולוניה שבשרון קיבלה את שמה מצורה הלניסטית לשם הכנעני אַרְשוּף (כיום ארסוף), על־שם רשף.

בימי פרעה חרמחב, לאחר מסע הניצחון שלו מגבל לכרכמיש, קצין האורוות סן־נפר העיד בכתובת הקדשה שנתן מנחות: למלך, לפתח "מדרום לחומתו" אדון החיים ושתי הארצות (מצרים העליונה והתחתונה), לעשתרת גבירת השמים, לענת בתו של פתח אדון האמת, לרשף אדון השמים, ולקדש גבירת כוכבי השמים; אלי הלבנט, עשתרת, ענת ורשף, מחזיקים ביכולות צבאיות, ובו־בזמן היו אלי כנען הנלחמים בצד המצרים, ושילובם של האלים – במיוחד עשתרת אלת הסוסים – נועדו להבטיח את השלטון הצבאי המצרי בכנען.

בלוח משירת אוגרית, ובו לחש נגד נשיכות נחשים, הדמות המרכזית "אם פחל" קוראת לאמה, הדמות המרכזית השנייה, שמש, להוביל קול אל אלים שונים במעונותיהם, כדי להודיעם לחש קסם נגד נשיכת נחשים. סדר הופעת האלים הוא אל, בעל, דגן, ענת ועשתרת (מופיעות יחד), ירח, רשף, טֿיטֿ וכמוש, מלך, כושר וחסיס, שחר ושלם, וחורון. כאשר מוזכר חורון חלה תפנית, אך אין לכך קשר לרשף. מעון רשף הנזכר בלוח הוא "בבת", הנזכר גם במקום אחר כמעון רשף. בלוח הממשיך את הלוח הזה, בשל ערפל שכיסה את הארץ גברה "חמה" (ארס), ובין האלים הרבים שנזכרו כאוספי ה"חמה" מוזכר רשף, הפעם יחד עם ירח.

רשף מוזכר בכתובות פיניקיות, בנוסף לאלה שמאדיל (בהן הוא מוכל באפיתט "רשף מכל", המקביל ל־Ἀπόλλονι Ἀμύϰλοι ביוונית), גם בכתובת אזתוד, בכתובת מכתי שהוקדשה ל"רשף חץ" על ידי " כהן רשף חץ", ובכתובת מאיבשם המקדישה מקדש ל"ארשף מלקרת"; וכן כרכיב תאופורי בשמות פרטיים בכתובות מאבידוס. רשף מוזכר גם בכתובות ארמיות, כגון .

הצמד דבר/רשף מופיע במקרא בתקבולת:  (ופעם נוספת בשיכול אותיות: ).

קישורים חיצוניים

 
 
 Izak Cornelius, Reschef, WiBiLex

הערות שוליים 

אלים כנעניים
אלי מלחמה