ישכר דב רוקח

רבי ישכר דב רוקח (השני) (נולד בח' בשבט ה'תש"ח, 19 בינואר 1948) הוא האדמו"ר מבעלז משנת ה'תשכ"ו (1966) והחמישי בשושלת חסידות זו. חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.

ביוגרפיה

ילדותו 
נולד בתל אביב לרב מרדכי רוקח מבילגוריי, ולרבנית מרים, בת רבי צבי גליק. הוא אחיין של רבי אהרן רוקח, האדמו"ר הקודם מבעלז. כשהיה בן שנתיים התייתם מאביו והוא גדל והתחנך בצל דודו האמור.

לאחר פטירת דודו בשנת תשי"ז ללא צאצאים, החליטו ראשי החסידות להמתין לילד, שהיה בן תשע בלבד, עד שיתבגר ויוכתר לאדמו"ר.

אימו, שהאפוטרופסות על בנה ניטלה ממנה למעשה, פתחה במאבק משפטי כדי להשיבו לסמכותה, אך לבסוף הרימה ידיים. מעדויות שונות עולה כי היא ביקשה לחנכו ברוח מודרנית יותר ולהעניק לו השכלה כללית. מעולם לא השלימה עם הפקעת חינוך בנה מידיה, ונהגה להתמרמר על כך לעיתים מזומנות.

רבי ישכר דוב קיבל את הכינוי "הינוקא" וחינוכו הוטל על כמה מזקני החסידים. מי שגידלו ושימש כפטרונו היה משה טוביה גרינצוויג.

בבר מצווה שלו שנערכה במרכז חסידות בעלז בתל אביב, השתתפו אלפי חרדים, ובהם אדמו"רים ורבנים בולטים, כמו רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז-קלויזנבורג ו"הגאון מטשיבין" רבי דב בריש ווידנפלד.

נישואיו 
בגיל 16 התארס עם שרה בת רבי משה יהושע הגר, לימים האדמו"ר מויז'ניץ. שמחת נישואיהם, בשושן פורים קטן ה'תשכ"ה (17 בפברואר 1965), תוארה כחתונה החסידית הגדולה ביותר אחרי השואה. לפי הערכות המשטרה נטלו חלק בטקס החופה כעשרים אלף איש והתקשורת בישראל העניקה כיסוי נרחב לחתונה ולאירועים סביבה. לאחר נישואיו התגורר בבני ברק בצל אבי חותנו רבי חיים מאיר הגר מויז'ניץ.

הכתרתו כאדמו"ר 
למרות מחלוקת בנושא בין החסידים, בליל י"ב בתמוז ה'תשכ"ו (30 ביוני 1966), בגיל 18, הוכתר ה"ינוקא" במפתיע בהמלצת רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז-קלויזנבורג רבי ישראל אלתר מגור, ורבנים נוספים.

ההכתרה נערכה בהשתתפות חסידים רבים ובחורי הישיבה של החסידות על קבר דודו, הרבי הקודם, בהר המנוחות בירושלים. במעמד הוקרא "כתב הכתרה" ("קאנוסעס" בעגה החסידית), וזקני החסידים, ובהם האדמו"ר הישיש רבי יצחק רובין מיברוב הגישו לו "קוויטלאך". בליל השבת הראשונה לכהונתו, שבת נחמו, ערך האדמו"ר את ה"טיש" הראשון בפני אלפי חסידים, בהיכל בית המדרש של הישיבה ברחוב אגריפס בירושלים. החל מ-2011 משודרים באינטרנט הטישים שהוא עורך בימי חול.

האדמו"ר מכונה בחסידות "דער רוּב" ("הרב", בניגוד לרוב החסידויות שבהן מכונה האדמו"ר "דער רבי" - "הרבי"), כיתר אדמו"רי בעלז, שכונו כך כיוון ששימשו גם כרבני העיר בלז.

מגורים 
לאחר הכתרתו התגורר האדמו"ר ברחוב שערי צדק בירושלים, בקרבת ישיבת בעלז. בהמשך, התגורר ברחוב גשר החיים בשכונת מקור ברוך, ולאחר בניית בית המדרש הגדול בקריית בעלז, עבר להתגורר בבית הצמוד לבית הכנסת של החסידות. בבית קיים בית כנסת פרטי שבו מתפלל האדמו"ר בימות החול וכן מקווה פרטי וחדרי קבלת קהל. בקומה התחתונה אולם המכונה "דער גרויסע שטוב" (החדר הגדול) שבו הוא עורך את הטישים.

במשך תקופה ממושכת בצעירותו למד קבלה בכל יום שישי אצל הרב מרדכי שרעבי עם קבוצת רבנים, בהם הרב עובדיה יוסף.

צאצאיו 
למעלה מעשר שנים היה האדמו"ר חשוך ילדים, עד לשנת תשל"ו (1975), אז נולד בנו היחיד הרב אהרן מרדכי רוקח. אהרן מרדכי נשא לאישה את שרה לאה בת הרב שמעון למברגר, אב בית דין מאקווא, בשנת 1993. שמחת הנישואין נערכה באוהל ענק בקריית בעלז, בהשתתפות רבבות חוגגים מחצרות בעלז, ויז'ניץ ומאקווא.

במאי 2013 נישא נכדו הבכור שלום רוקח בחתונת ענק שכללה רבבות חסידים ורבנים מחוגים שונים האירוע הוכתר כ"חתונה החרדית הגדולה בהיסטוריה".

הנהגתו 

באופן כללי מתאפיינת הנהגתו של רבי ישכר דוב בשינויים וביוזמות רבות, אשר חלקן התקבלו בטוב ברחבי הציבור החרדי וחלקן עוררו עליו ביקורת מצד פלגים שטענו כי גישתו "פתוחה" מדי.

ביסוס הקהילה והקמת קריה למגורים ומרכז עולמי 
לאחר הכתרתו שקד האדמו"ר על בניית וביסוס מוסדות חסידות בעלז, שהפכה תחת הנהגתו לקהילה בת אלפי משפחות בישראל, ארצות הברית ואירופה. מאות מוסדות הוקמו תחת הנהגתו: בתי ספר לבנות, תלמודי תורה לבנים, ישיבות לצעירים, וכוללים לאברכים.

גולת הכותרת הייתה ייסוד קריית בעלז למגורים, והקמת המרכז העולמי של חסידות בעלז, שבנייתו נמשכה 17 שנה, ועלות הקמתו הסתכמה בעשרות מיליוני דולרים, ונחשב כאחד מבתי הכנסת הגדולים והמפוארים בתבל.

ביזמתו והכוונתו פתחו אנשי החסידות מוסדות וארגונים רבים, כמו "עזרה למרפא", "אהבת חסד" ועוד.

פירוק המונופול של 'העדה החרדית' על בתי הדין הפרטיים 
בסוף שנות השבעים החל רבי ישכר דב להוביל מהלך של ניתוק חסידות בעלז מהעדה החרדית, שעד אז היה לה מונופול על בתי הדין הפרטיים בישראל, והצטרפות פומבית לאגודת ישראל. מהלך זה אירע במקביל להקמת מוסדות נפרדים לחסידי בעלז בשם קהל מחזיקי הדת, הכוללים בית דין ומערכת כשרות פרטיים.

בעקבות כך, היחסים בינו ובין אנשי העדה החרדית היו מתוחים, ובמשאו במוצאי שמחת תורה (בפי החסידים "שטייעדיגע תורה") ה'תשמ"ב הוא תקף את שיטת האדמו"ר מסאטמר, הרב יואל טייטלבוים, שהיה מנהיג הקבוצות החרדיות האנטי-ציוניות.

אנשי העדה החרדית ובראשם הגאב"ד הרב יצחק יעקב וייס, והאדמו"ר מסאטמר הרב משה טייטלבוים ורבנים נוספים השיבו במתקפות אישיות נגדו, ואליהם הצטרף במכתב מחאה מתון יותר הרב שמואל הלוי וואזנר.
(שלאחר מכן חזר בו)

משנת 2005 נערכו ניסיונות פיוס בין העדה החרדית לחסידות בעלז. בשנת 2012, אחר ששלח משלחת דיינים לבקש מחילה בקברי אדמור"י סאטמר, נערך פיוס בין החסידות ובין פלג אחד של חסידות סאטמר, בראשות הרב אהרן טייטלבוים, גיסו של רבי ישכר דב, ובהמשך אף עם חסידות תולדות אברהם יצחק. ב-2020 ערך ביקור ניחום אבלים אצל האדמו"רים מתולדות אברהם יצחק ומתולדות אהרן.

הפורשים 
קבוצת חסידים שלא קיבלה את מינויו כאדמו"ר פרשה מחסידות בעלז, כונתה בחסידות "המורדים". במשך השנים קיבלו חלקם את מרותו של בן-דודו, רבי יהושע רוקח ממחנובקה-בעלז.

משנת 1995 חלה מתיחות בין רבי ישכר דב לקרובו, רבי יהושע רוקח ממחנובקא, לאחר שרבים מהחסידים שעזבו את בעלזא בעת מינוי רבי ישכר דב לאדמו"ר הצטרפו לרבי יהושע והחלו לכנות את החסידות בראשותו בשם "בעלזא מחנובקא". בשנת 2012 ביקר רבי יהושע את רבי ישכר דב להזמינו לחתונת בתו הצעירה, ובהמשך אף נחתם הסכם שלום בין החסידויות.

השתייכות פוליטית 
חסידות בעלזא משתייכת למפלגת 'אגודת ישראל', ורבי ישכר דב הינו חבר במועצת גדולי התורה של אגודת ישראל כבר בשנת 1981.

בעת הפילוג באגודת ישראל ב-1988 הוא הצטרף לתנועת דגל התורה הליטאית וצורף למועצת גדולי התורה שלה, בניגוד לשאר האדמו"רים החסידיים שהיו חברים באגודת ישראל (ובהם חותנו, שכיהן אז כנשיא מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל). בשנים אלו סבל האדמו"ר מבידוד מצד חסידויות אחרות.

בשנות ה-2000 שבה בעלז לאגודת ישראל, והוא שב להיות חבר במועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.

הקמת מוסדות קירוב 

בהנהגת האדמו"ר פתחו אנשי החסידות מוסדות וארגונים עבור חוזרים בתשובה, בהם ישיבת "תורה ואמונה", ארגון "נעשה ונשמע" וארגון "צהר", פעילות שלא הייתה מקובלת אז בקרב רוב החסידויות. בקרב חסידי בעלז ישנם בעלי תשובה רבים המתערים בחסידות.

שינויים בנוסח התפילה 
ידוע שבחסידות בעלזא התפללו תמיד את תפילת "שמונה עשרה"
בנוסח אשכנז, ובנוסף לכך האדמו"ר מבעלזא ביצע מספר שינויים במנהגי החסידות, בהם מספר שינויים דקדוקיים בנוסח התפילה. כמו כן הרחיב את מקומה של השירה בחסידות, שהיה מצומצם קודם לכן. הוא יזם את הקמת מקהלת חסידי בעלזא, עודד אברכים מוזיקליים מהחסידות להלחין ניגונים, ואף הלחין בעצמו מספר ניגונים, בהם "יהי החודש", "וחסד ה'" ו"כי אנו עמך".

השפעתו ביהדות החרדית 
החל מאמצע העשור הראשון של המאה ה-21, עם התחזקות מעמדו בעולם החרדי, פעל לפשר במחלוקות בציבור החרדי, בהן חילוקי דעות שנוצרו בין מפלגת ש"ס והרב עובדיה יוסף ליהדות התורה וכן מתיחויות שנוצרו בתוך יהדות התורה בין דגל התורה ואגודת ישראל. הוא היה פעיל בהחזרתו של גיסו הרב ישראל הגר לחיק חסידות ויז'ניץ.

כמו כן ערך מפגש עם כמה רבנים מחסידות חב"ד ובראשם הרב יואל כהן, מהם התרחק בהצטרפותו לדגל התורה הליטאית בשנת ה'תשמ"ט.

עמדותיו

תמיכתו בלימודי ליבה 
הוא תומך בשימוש באמצעים פדגוגים מודרניים, וכן בהתייעצות ובשליחה לפסיכולוגים.

ביוני 2022 התפרסמה ידיעה על מתווה חדש בין מוסדות בעלזא לבין משרד החינוך על תיקצוב מלא תמורת לימודי ליב"ה, הדבר עורר סערה רבה והתנגדות מצד בכירים בציבור הליטאי, אך המתווה בוטל בעקבות התערבות נתניהו שהבטיח להם שיקבלו תקציבים אם ימנעו מהמתוה. אך ביוני 2023 פורסם שנעשים מאמצים מצד החסידות לחדש את המתוה, המתווה כולל פנייה לארגונים וקרנות שמוכנים לממן להם הכשרות למורים וכתיבת חומרי לימוד כדי להתחיל ללמוד ליבה עצמאית, מכסף פרטי.

תמיכתו בלימודי מקצוע ויציאה לעבודה 
הוא תומך ביציאה לעבודה ולימודי מקצועות. להלן דבריו שאמר בפני קהל החסידים בשנת תשס"ז-2005:ישנם הרבה אברכים שמצבם הכלכלי וכישרונותיהם אינו נותן להם את היכולת שיוכלו להתמיד ללמוד בבית המדרש, אזי הוא דוחק את עצמו עוד זמן ועוד זמן, ויוצא בלי פרנסה ובלי מקצוע ביד, ומתחיל לחפש פיצוחים, מיצוחים... כלום וכלום... ולבסוף אינו לומד וגם אין לו פרנסה.

כאשר אברך, כמה שנים לאחר נישואיו, עושה לעצמו חשבון נפש ומרגיש בעצמו שאינו יכול להתמיד בלימוד... ישנה עצה: כל זמן שהוא נמצא עדיין במסגרת הכולל, שילמד איזה מקצוע, מקצועות שניתן להתפרנס מהם. ישנו מקצוע שלומדים בחצי שנה, ישנו מקצוע שלומדים שנה, וישנו מקצוע שלומדים שנתיים.

תורידו קצת, כמה שעות בשבוע, מהכולל, אבל יצא הפסדו בשכרו---

השקפתו הפוליטית 
השקפתו הפוליטית נוטה לשמאל, כך למשל תמך בהסכמי אוסלו ובפינוי גוש קטיף. ללהן קטע מדבריו שאמר בפני חסידיו במעמד ה"שטייעדיגע תורה" שנת תשנ"ו:כל אדם, וגם אלה שחכמים גדולים בעיני עצמם, ודוגלים בשיטת כיבוש שטחים המיושבים באזרחים ערביים - הרי אם הוא קצת אובייקטיבי ואינו משוחד, יכול להיווכח שכל הניצחונות וכל הכיבושים שהיו בחמישים שנה האחרונות בארץ ישראל, לא הביאו שום תועלת, אלא שרשרת אחת של שפיכות דמים רחמנא ליצלן".אך כדי לא לפגוע ברב עובדיה יוסף, הורה לחבר הכנסת ישראל אייכלר להימנע בהצבעה.

אורח חיים רגיל בתקופת הקורונה 
בתקופת מגפת הקורונה הנחה את חסידיו להמשיך בשגרת החיים כרגיל. הוא ספג על כך ביקורת, גם משום שמתוך עשרות אלפי חסידיו היו הרבה שחלו ושבעה מהם נפטרו מהמחלה. ב-5 באוגוסט 2020 ערך חתונה המונית לנכדו. סמוך לכך נדבק בנגיף וטופל בחשאי בביתו.

קישורים חיצוניים

 
 
 האדמור מבעלזא נואם בכנס בשנת תשמ"ט באתר יוטיוב
 האדמור מבעלזא בשבע ברכות באתר פליקס
 משה ויסברג, מקרלין ועד סערט ויז'ניץ: המחלוקות בחצרות החסידים, באתר בחרדי חרדים
 
 
 תיעוד מחתונת האדמו"ר מבעלז - 1965
 
 המאבק של אימו על חינוך הילד - 
 "הוא מהפכן נועז": המהלכים של האדמו"ר מבעלז שהפתיעו את החרדים

הערות שוליים

אדמו"רי בעלז
חברי מועצת גדולי התורה של דגל התורה
ירושלים: אדמו"רים
משפחת טברסקי
חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
אדמו"רים ינוקות
משפחת הגר
ישראלים שנולדו ב-1948