חיים קניבסקי

הרב שמריהו יוסף חיים קַנְיֶבְסְקִי (ט"ו בטבת ה'תרפ"ח, 8 בינואר 1928 – ט"ו באדר ב' ה'תשפ"ב, 18 במרץ 2022) היה רב חרדי־ליטאי בולט, ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים. הבולט שבין ספריו הוא "דרך אמונה", העוסק בתחום המצוות התלויות בארץ. הרב קניבסקי היה מפורסם אף מחוץ למגזר החרדי ורבים ראו בו את גדול הדור והגיעו לקבל את ברכתו ועצתו.

מאז פטירת הרב אהרן יהודה ליב שטינמן בשנת 2017 ועד לפטירתו, היה אחד משני מנהיגי הציבור הליטאי, לצד הרב גרשון אדלשטיין. השתתף בכמה מישיבות מועצת גדולי התורה של דגל התורה, אף שלא היה חבר בה.

ביוגרפיה
נולד בפינסק, אז בפולין, בנם הבכור של הרב יעקב ישראל קניבסקי ("הסטייפלר") ופעשא מרים, אחותו של החזון איש. אביו שימש סנדק בברית המילה שלו וקרא את שמו שמריהו יוסף חיים, על שם שני סביו: הרב שמריהו יוסף קרליץ – רבה של קוסובה, והרב חיים פרץ קניבסקי. בא' בניסן תרצ"ד (1934) עלה עם משפחתו לארץ ישראל והם התיישבו בבני ברק. בתחילה התגורר עם משפחתו בבית דודו, החזון איש, ומאוחר יותר עברו לדירה סמוכה בשכונת גבעת רוקח. כאשר עבר החזון איש לשכונת זכרון מאיר עברה אף משפחתו להתגורר בסמיכות אליו.

למד ב"תלמוד תורה רבי עקיבא - מרכז". בגיל עשר החל ללמוד בישיבת תפארת ציון בבני ברק, שם למד אצל הרב מיכל יהודה ליפקוביץ שהחל למסור שיעורים בישיבה. לאחר שש שנות לימוד בתפארת ציון, ביקש אביו שיבוא ללמוד אצלו בישיבת בית יוסף, ושם למד אצלו זמן אחד את מסכת יבמות. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה בראשות רבי ראובן כץ. בגיל 16.5, העיד עליו ראש הישיבה כי הוא בקיא בשלשה סדרי תלמוד בבלי "ידיעה יסודית ומקיפה בראשונים ואחרונים". בשנתו הראשונה שם, בגיל 17, סיים לראשונה את כל התלמוד הבבלי. במשך שנתיים שמע שיעורים מהרב אלעזר מנחם מן שך, שכיהן כר"מ בישיבה, וכן שמע שיעורים מהרב אליהו דושניצר, שכיהן כר"מ ומשגיח בישיבה. בשנתו האחרונה בישיבה שמע שיעורים מהרב יחיאל מרדכי גורדון שמונה לראש הישיבה באותה שנה. מדי שבוע היה חוזר לביתו לקראת שבת, ואז למד תורה מדודו החזון איש. בעת לימודיו בישיבת לומז'ה פרצה מלחמת העצמאות וכל תלמידי הישיבה גויסו לשמירה בחזית המצרית, עם מקלות ואבנים בלבד. הרב שמואל גרוסברד, שמונה למפקדם, הורה לתלמיד הצעיר לעלות עם גמרתו לראש הגבעה, שם למד עד לסיום הקרבות.

בז' בכסלו תשי"ב (דצמבר 1951) נשא לאישה את בת שבע אסתר, בתו של הרב יוסף שלום אלישיב. השדכנים היו הרב בן ציון ברוק, ראש ישיבת נובהרדוק בירושלים, והחזון איש, ששיבח במכתב את החתן והכתירו בתואר "מרא דכולא תלמודא" (אדון התלמוד כולו). בסידור הקידושין כובד רבי ראובן כץ. בני הזוג התגוררו בפתח תקווה מספר חודשים והוא המשיך ללמוד בישיבת לומז'ה. לאחר מכן עברו לבני ברק וחלקו דירה משותפת עם משפחות הרב נסים קרליץ, הרב עמרם זקס והרב דב וינטרוב, כאשר כל משפחה התגוררה בחדר אחד והמטבח היה משותף לכולן. בהמשך עברו לדירה מורחבת יותר שחלקו עם משפחת הרב פינחס שרייבר. בבני ברק החל ללמוד בכולל "עטרת יוסף", שלימים נקרא כולל חזון איש. הוא למד שם במשך עשרות שנים.

בסוף שנות השבעים ערך את פירוש "תבונה" על התלמוד הירושלמי לרב יצחק אייזיק קרסילשציקוב.

על אף היותו רב ליטאי פנו אליו רבים לקבלת ברכה (דבר המקובל יותר אצל אדמו"רים חסידיים). ברכותיו היו יוצאות דופן בקיצורן. הוא נהג להשתמש במילים "ברכה והצלחה", ובאמצע העשור השני של המאה ה-21 אף החל להשתמש בראשי התיבות "בּוּ"הַ", כדי לקצר את משך זמן הברכה. בקמפיינים שונים, למשל לאיסוף תרומות או לחיסון, שימש שמו לעידוד ההיענות לקמפיין בתמורה לברכתו. יש שסיפרו על הניסים שחוללו ברכות הרב.

היה חבר בוועדת הרבנים של מרכז רפואי מעיני הישועה.

פטירתו והלווייתו 

נפטר מדום לב בביתו בערב שבת ט"ו באדר ב' ה'תשפ"ב 18 במרץ 2022.

הלווייתו התקיימה יומיים לאחר פטירתו, ביום ראשון - י"ז באדר ב' ה'תשפ"ב, 20 במרץ 2022 בבני ברק. אורכו של מסע ההלוויה היה כקילומטר. הוא התחיל בבית הרב, ברחוב רשב"ם בבני ברק, והסתיים בבית הקברות שומרי שבת בעיר. השתתפו בה על פי הערכת משטרת ישראל כ-500 אלף משתתפים, ולפי עיריית בני ברק כ-750 אלף משתתפים, מה שהופך אותה להלוויה השנייה בגודלה בהיסטוריה של מדינת ישראל. ההלוויה קיבלה סיקור מקדים נרחב לאור החששות בגין ריבוי המשתתפים הגדול והשפעות קיום האירוע על תשתיות ושירותים במרחב הציבורי בגוש דן.

לאחר פטירתו התפתח בין שלושת בניו סכסוך ירושה על עזבונו, ולאחר הליך גישור שנערך בבית דין צדק בני ברק, נחתם ביניהם הסכם חלוקה שווה.

סדר לימודו

הרב קניבסקי נחשב בקיא בספרות התורנית, ובייחוד בספרות חז"ל, כולל מדרשים קטנים שהעיסוק בהם אינו רווח. דרך לימודו התבססה על בקיאות רחבה, השוואת המקורות וביאורם זה על פי זה. בקיאותו הקנתה לו בציבור החרדי את התואר "מרן שר התורה".

לרב קניבסקי היה מחזור לימוד שעליו הקפיד משנות העשרים לחייו וכינה אותו "החובות".
הוא הקדיש ללימוד זה בעיקר את שעות הלילה, מחצות ועד להנץ החמה. הלימוד כלל מדי יום תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, תוספתא, רמב"ם, טור, שולחן ערוך, נ"ך וזוהר. מדי יום למד שמונה דפים בתלמוד הבבלי ואת הסוגיות המקבילות בתלמוד הירושלמי. במסכתות שעליהן אין תלמוד בבלי (בעיקר בסדר זרעים) למד את התלמוד הירושלמי בקצב מוגבר, כדי לסיימו במקביל לתלמוד הבבלי. את הטור והשולחן ערוך למד עם נושאי כליהם בהספק של כחמישה דפים ביום (בעימוד של דפוס וילנה). בימי שישי היה מוסיף ללימוד שניים מקרא ואחד תרגום את מדרשי ההלכה הקשורים לפרשת השבוע לצד פרשני המקרא מהראשונים.

נהג לסיים מדי שנה את התלמוד כולו. במעמד הסיום השתתף קהל רב. זמן הסיום נקבע לערב פסח על מנת לקיים סעודת מצווה בשל תענית הבכורות המוטלת עליו. בשנה מעוברת, שבה פוחת העומס של הספק לימודו, ניצל את חודש העיבור לעריכה והדפסה של ספר תורני חדש שעל כתיבתו עמל במשך כל השנה. בחיי אביו נהג להוסיף לשמו בפתח הספר את התואר הרב, אך לאחר פטירת אביו חדל מכך.

במהלך השנים למד את התלמוד הבבלי והירושלמי עם מספר חברותות, בהם הרב אלעזר צדוק טורצין (עמו הוציא את ספרו "שונה הלכות"), הרב חיים ישראל שפירא, הרב אברהם גולדשמידט והרב גדליה נדל. בימי שישי היה לומד בחברותא קבועה עם גיסו הרב יצחק זילברשטיין. בשנים האחרונות לחייו למד בעיקר בעצמו. את התלמוד הבבלי למד עם בנו הרב יצחק שאול.

הרב קניבסקי לא מסר שיעורים או שיחות למעט שלוש פעמים בשנה. בימי פטירת החזון איש ואביו מסר שיעור תורני על פי דרך לימודם בבית הכנסת לדרמן, וביום פטירת הרב שך מסר שיעור משניות בביתו.

אלפי מכתבי שאלות נשלחו אליו מדי שנה, בכל תחומי העניין התורניים. תשובותיו בדרך כלל קצרות מאוד וכוללות מילים בודדות. מתשובותיו שבכתב ושבעל-פה התפתחה ספרות שו"ת ענפה. כמאה ספרים מכילים מדור תשובות שלו לשאלות המחברים. לא אחת התבטא שמחמת כתיבת התשובות לשאלות הרבות התעכב בכתיבת ספריו.

בהנהגת הציבור הליטאי

מעורבותו הציבורית של הרב קניבסקי החלה בעת הקמת מפלגת "דגל התורה" ב-1988. הרב שך ביקש ממנו להופיע לצידו בכינוס יסוד המפלגה בבנייני האומה וצירף אותו עמו בנסיעתו לכינוס בירושלים. בכינוס בחירות שנערך לאחר מכן ביקש הרב שך שיביאו את הרב קניבסקי מביתו ורק לאחר מכן עלה לנאום כשהוא הקדיש חלק מנאומו לחלוק לו שבחים ולהדגיש את החובה לציית להוראותיו, ובין היתר אמר עליו כי "הוא הכי גדול ממה שיש לנו בעולם".

בעת הקמת מועצת גדולי התורה של "דגל התורה" התבקש הרב קניבסקי להצטרף למועצה. לאחר שסירב הורה הרב שך לצרפו לצד חמיו הרב אלישיב כ"בעל דעה שאינו חבר", שיש להתחשב בדעתו אף אם לא השתתף בישיבות מועצת גדולי התורה.

בתקופת מעורבות ישראל במלחמת המפרץ, הובטח בשמו שבבני ברק לא יפלו טילים, בהסתמכו על אמירה דומה של דודו החזון איש. הבטחה דומה פורסמה בשמו בעת מבצע עמוד ענן.

ב-2013, כאשר מפלגת "בני תורה" התמודדה בבחירות לרשויות המקומיות בשלוש ערים מול "דגל התורה", השתתף בישיבת המועצה כדי להביע את תמיכתו הפומבית ב"דגל התורה". באותה תקופה התבטא בחריפות נגד התומכים והמצביעים למפלגת "בני תורה" וכינה אותם "ריקים ופוחזים בעלי מחלוקת". לאחר הבחירות הורה לשואלים רבים על היפרדות מתומכי "בני תורה" במוסדות החינוך ובקהילות.

מאז פטירת חמיו הרב אלישיב גדלה מעורבותו של הרב קניבסקי בהנהגת הציבור הליטאי, והוא תמך במהלכיו של הרב אהרן יהודה לייב שטינמן בהנהגת הציבור. בימי חוליו האחרון של הרב אלישיב פורסם ב"יתד נאמן" מכתב בכתב ידו של הרב קניבסקי, שבו כתב: .

לאחר פטירת הרב שטינמן בדצמבר 2017 גברה מעורבותו של הרב קניבסקי בהנהגת הציבור החרדי ליטאי הקשור ב"דגל התורה". לצידו בהנהגה עמד הרב גרשון אדלשטיין ראש ישיבת פוניבז' העומד בראש מועצת גדולי התורה של המפלגה. לאחר אדר תשע"ח הוא כונה ב"יתד נאמן" "". באוקטובר 2018, לקראת הבחירות לרשויות המקומיות, השתתף שוב בישיבת מועצת גדולי התורה.

הרב קניבסקי עמד בנשיאות מוסדות חינוך וארגוני צדקה רבים, בהם עטרת שלמה, יששכר באהליך, קופת העיר, ועד הרבנים לענייני צדקה, לב לאחים ובד"ץ שארית ישראל. הוא קיבל בביתו מדי יום מאות פונים לעצה וברכה בתחומים שונים.

בראשית התפרצות נגיף הקורונה בישראל (מרץ 2020) ואל מול הוראת משרד הבריאות לסגור את כלל מוסדות החינוך, הורה הרב קניבסקי להשאיר את הישיבות ותלמודי התורה פתוחים, בנימוק שביטול תורה מסוכן יותר. עם זאת, כעשרה ימים מאוחר יותר, כאשר התפשטה המגפה, ענה בתשובתו למכתב שו"ת כי מי שמזלזל בהוראות הרפואה מוגדר כרודף. בגל המגפה השני (אוקטובר 2020) פורסם בשם הרב קניבסקי כי יש לפתוח את תלמודי התורה בניגוד להנחיות הממשלה, שאסרו על כך. ביוני 2021 קרא לכולם להתחסן נגד נגיף הקורונה, כולל גילאי 12–15.

הוראותיו והדרכותיו 
הרב קניבסקי טרח לחזק את תקנותיו ופסיקותיו של החזון איש, בהם: אי הסתמכות על היתר מכירה בשנת השמיטה, איסור שימוש בחשמל ומים המסופקים תוך חילול שבת, אי הסתמכות על עירוב עירוני עקב הקושי להשגיח שלא ייפסל משבוע לשבוע, קריאת מגילת אסתר בעיר בני ברק גם ביום שושן פורים מספק, ועוד.

לרבים מבאי ביתו הורה הרב קניבסקי על: גידול זקן והנחת הפאות לפני האוזניים, איסור ענידת שעון יד לגברים משום איסור לא ילבש, לבישת חולצות עם שרוולים ארוכים, כתיבת חיבורים תורניים, ועוד.

הרבה לייעץ לאנשים הסובלים מבעיות בריאות שונות, לעסוק בלימוד תורה בנושא הקשור לאופי הבעיה – בשם או בתוכן העניין.

הנהגה בולטת נוספת שלו היא עידוד לנישואים מוקדמים באזור גיל שמונה עשרה, וכך גם נוהגים רבים מנכדיו.

משפחתו

הרב חיים קניבסקי היה נשוי לרבנית בת-שבע קניבסקי, בתו של הרב יוסף שלום אלישיב, שנפטרה בשנת תשע"ב (2011), ואב לשמונה ילדים - חמש בנות ושלושה בנים. שניים מגיסיו הם הרב יצחק זילברשטיין והרב עזריאל אוירבך. בניו ובנותיו:
 חנה שטיינמן (נפטרה ה'תשע"ד, 2014) – נישאה לרב שרגא נח, ראש ישיבת קהילות יעקב וחבר מועצת גדולי התורה, בנו של הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן.
 הרבנית לאה קולדצקי – נישאה לרב יצחק, מגיד מישרים. מקבלת קהל כמנהג אמה.
 הרב אברהם ישעיהו – עורך כתבי סבו הסטייפלר "קריינא דאיגרתא" וכמה מספרי אביו. מחבר ספר "מוסר אב", עם אביו, על הלכות בן סורר ומורה. כיהן כראש ישיבת "שפת הים" לבעלי תשובה.
 רות – נישאה ליהושע צביון. מחברת הספר "בית אמי" על אמה.
 הרב שלמה – ראש ישיבת תפארת ציון וישיבת קריית מלך.
 ברכה – נישאה לרב זליג ברוורמן, ראש ישיבות סדיגורה, "דרך אמונה" ו"נתיבות יצחק", ועורך ביאורי חמיו לתלמוד הירושלמי ומסכת כלה.
 דינה – נישאה לרב אלעזר דוד אפשטיין, ר"מ בישיבת תורה בתפארתה ומחבר הספרים "משנת השבת" ו"שחיטת חולין".
 הרב יצחק שאול (שוקי) – חתנו של הרב בנימין ביינוש קורלנסקי (חתן הרב מיכל יהודה ליפקוביץ), למד בחברותא עם אביו וכתב חלק ממכתביו. העורך הראשי של ספרי "דעת נוטה" שבהם תשובות אביו על סדר שולחן ערוך. מחבר הספרים "בר גיבול" ו"אהל עראי", ופירוש "שיח אמונה" המלוקט מספר אביו על הלכות שמיטה. בנו, יעקב ישראל (יענקי), ניהל את סדרי הכניסה אל הרב קניבסקי ותיווך בינו לבין אישים פוליטיים ואחרים.

מחיבוריו
{{טורים
| תוכן = === על הרמב"ם ===
 דרך אמונה - ספר הערוך במתכונת המשנה ברורה על ספר זרעים מתוך משנה תורה לרמב"ם, 5 כרכים
 דרך חכמה - ספר הערוך במתכונת המשנה ברורה על הלכות בית הבחירה וכלי המקדש שבספר עבודה בספר משנה תורה לרמב"ם
 שקל הקודש - פירוש על הלכות שקלים ועל הלכות קידוש החודש בספר משנה תורה
 בשער המלך - בירורים וציונים על הקדמת הרמב"ם למשנה תורה. נדפס בספר שיח השדה חלק א
 קריית מלך - ציוני מקורות על ספר משנה תורה

משנה 
 שערי אמונה - ביאורים וחידושים על המשניות שבסדר זרעים

תנ"ך 
 טעמא דקרא - חידושים על התנ"ך
 למכסה עתיק - מקומות בתנ"ך שבהם הפסוק סתום וחז"ל פירשו את הכוונה

תלמוד 
 פירוש על התלמוד ירושלמי - על מסכתות סדר זרעים, סדר מועד, ומסכתות יבמות, כתובות ונדרים מסדר נשים. הביאור נדפס גם בגיליון תלמוד ירושלמי בהוצאת עוז והדר (בהוצאת תש"ע עד סוף סדר מועד, ובהוצאת תשע"ז נוספו ההערות גם ביבמות וכתובות).
 שיח השדה (חלק ג) - הערות על סדר הש"ס
 יישוב הדעת - יישוב על קושיות שהמהרש"א כתב עליהם 'ויש ליישב ודו"ק', נדפס כחלק משיח השדה ח"ב

מסכתות קטנות 
 פירוש אמת וצדק - על מסכת גרים
 פירוש מצרף ומטהר - על מסכת כותים
 פירוש קנין הגוף וקנין פירות - על מסכת עבדים
 פירוש תכלת וארגמן - על מסכת ציצית
 - פירוש תפילה של ראש תפילה של יד  - על מסכת תפילין
 פירוש פרשה פתוחה פרשה סדורה - על מסכת מזוזה
 פירוש קלף ודוכסוסטוס - על מסכת ספר תורה
 פירוש על מסכת כלה רבתי הלכה 
 שונה הלכות - על שולחן ערוך אורח חיים, כולל קיצור פסקי המשנה ברורה והחזון איש, 3 כרכים.

 מוסר אורחות יושר - דברי מוסר, מלוקטים בעיקר מדברי חז"ל, מהראשונים ומהאחרונים.

 עניינים שונים 
 פרק בשיר - פירוש על פרק שירה
 נחל איתן - הלכות עגלה ערופה
 שיח השדה ח"א וח"ב - הלכות כתובת קעקע, כשרות חגבים, דברים המועילים לזיכרון
 בהיר בשחקים (ח"א) - ביאור על ספר הבהיר
 בהיר בשחקים (ח"ב) - ביאור על ספר רזיאל המלאך ספר נח וספר חנוך
}}

 ספרי שו"ת מתשובותיו 
הרב קניבסקי הרבה להשיב לשואליו בכל תחומי העניין התורניים, אך לרוב התבסס על דברי קודמיו ומיעט להכריע בשאלות חדשות. התשובות בדרך כלל קצרות מאוד וכוללות מילים בודדות בלבד. מתשובותיו שבכתב ושבעל-פה התפתחה ספרות שו"ת ענפה. כמאה ספרים מכילים מדור תשובות שלו לשאלות המחברים. בין הספרים הבולטים המוקדשים לתשובותיו:
 דעת נוטה - ליקוט תשובות הלכתיות לפי סדר המשנה ברורה, בתוספת הערות והבהרות מהרב קניבסקי וכן מראי מקומות לפוסקים אחרים שהוסיף צוות עורכים בראשות בנו הרב יצחק שאול. שלושה חלקים, תשס"ט-תשע"ו. הסדרה צפויה לכלול כעשרה כרכים.
 דרך שיחה - שאלות במגוון נושאים על סדר פרשיות השבוע מאת תלמידו הרב אליהו מן (על פי שיחותיו עם הרב קניבסקי מדי סעודת ליל שבת), שני חלקים
  - ביאורים על סדר התפילות המבוססים על תשובותיו לצבי יברוב, בני ברק ה'תשס"ח
בשנת ה'תשע"ב יצא ספר בשם "מאחורי הפרגוד" ובו דברי תורה ואמרות בנושאים שונים, ממנו ומהרב שטיינמן.

בנוסף, מדי שבוע יצא עלון שבת בשם דברי שי"ח ובו תשובות ודברי תורה ממנו ממהלך השבוע החולף.

הרב קניבסקי נהג לחתום על ספריו בראשי התיבות שי"ח בהגרי"י (שמריהו יוסף חיים בן הגאון רבי יעקב ישראל).

לקריאה נוספת
הרב גדליה הוניגסברג, בתוך מנחת תודה (ה'תשע"ד) - מהנהגות הרב קניבסקי
הרב גדליה הוניגסברג, החובות - על סדרי לימודו של הרב קניבסקי, אדר א' ה'תשע"ורבי חיים - ביוגרפיה וסיפורים, אדר א' ה'תשע"ואין לו להקב"ה אלא ד' אמות של הלכה בלבד - על ההנהגות ההלכתיות של הרב קניבסקי, ה'תשע"ו
רפאל הלוי, גדול בקרבך, אוסף סיפורים. אדר ב' ה'תשע"ו
 הרב שלמה לוונשטיין, ומתוק האור - פניני רבי חיים קנייבסקי, סיון תשפ"ב.

קישורים חיצוניים

 
 
 
 הקלטות של הרב קניבסקי באתר "קול הלשון"
 
 
 יאיר שרקי, הצצה נדירה לתוך ביתו של ר' חיים קנייבסקי, אתר יוטיוב, 28 בפברואר 2019
 
 
 
 
 בנימין בראון, 'תשובות בזק: לקראת ריאליזם הלכתי?', דיני ישראל לה (תשפ"ב), עמ' 148-111. 
 Benjamin Brown, R. Hayim Kanievsky’s ‘Instant Responsa’, באתר המגזין היהודי "טאבלט", 13 בספטמבר 2018
 
 
 נדב הלפרין, המתמיד: פרידה מהרב קנייבסקי, מתוך הפודקאסט "אש זרה", באתר כאן, 21 במרץ 2022
חיבוריו

, , , , 

, , ,
, , 

, 

 הערות בכתב ידו לתלמוד ירושלמי''' באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים

משפחת קרליץ
משפחת אלישיב
משפחת אריה לוין
משפחת אריה לייב שפירא
אנשי העלייה החמישית
בני ברק: רבנים
רבנים ליטאים ישראלים
פרשני התלמוד הירושלמי
בוגרי ישיבת לומז'ה-פתח תקווה
תלמידי החזון איש
בוגרי ישיבת תפארת ציון
חברי נשיאות מפעל הש"ס
מחברי ספרי הלכה
פרשני הרמב"ם
מחברי ספרי מוסר ומחשבה
מגיהי ספר סדר הדורות
אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
ישראלים שנולדו ב-1928
ישראלים שנפטרו ב-2022