פרשת ויקהל

פרשת ויקהל היא פרשת השבוע העשירית בספר שמות. על פי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב. 

פרשה זו עוסקת בעיקרה בעניינים הנוגעים להקמת המשכן. הציוויים על הקמת המשכן שפורטו בפרשות תרומה ותצוה באים לכלל ביצוע בפרשה זו ובפרשת פקודי שאחריה, ולמעשה פרשת ויקהל חוזרת בשינויים קלים על הנאמר בפרשת תרומה.

את פרשת ויקהל קוראים בין התאריכים כ"ב באדר-כ"ט באדר (בשנה מעוברת באדר א').

קריאת הפרשה
את פרשת ויקהל קוראים בין התאריכים כ"ב באדר-כ"ט באדר (בשנה מעוברת באדר א'). ברוב השנים הפשוטות, קוראים את פרשת ויקהל ביחד עם פרשת פקודי, לרוב יחד עם פרשת החודש ובשנים מסוג הכז יחד עם פרשת פרה. בשנים פשוטות מסוג השא קוראים את פרשת ויקהל לבדה, ביחד עם פרשת פרה. בשנים מעוברות קוראים את פרשת ויקהל לבדה, בשנים מסוג החא והשג בלי אחת מארבע הפרשיות ובשאר השנים המעוברות ביחד עם פרשת שקלים.

תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת ויקהל יכולה לחול בעשרה תאריכים שונים.

יחד עם פרשת פקודי:
שנת הכז - כ"ג באדר
שנת גכה ושנת בשה - כ"ה באדר
שנת בחג ושנת זשג - כ"ז באדר
שנת זחא - כ"ט באדר
בנפרד:
שנת השא - כ"ב באדר
שנת השג - כ"ב באדר א'
שנת החא - כ"ד באדר א'
שנת גכז ושנת בשז - כ"ה באדר א'
שנת בחה ושנת זשה - כ"ז באדר א'
שנת זחג - כ"ט באדר א'

תוכן הפרשה
בתחילת הפרשה ישנה פסקה קצרה על איסור עשיית מלאכה בשבת, ובפרט על איסור הבערת אש בשבת. מכאן למדו חז"ל שמלאכות שבת נגזרות מהמלאכות שנעשו בהקמת המשכן. אחר כך בא תיאור התרומות וחומרי הגלם השונים שנתרמו למשכן, ונושא מינוי בצלאל בן אורי, אהליאב בן אחיסמך ו"כל איש חכם לב" לעבודה במלאכות העדינות הדורשות כישרון מיוחד.

עיקר הפרשה מוקדש לתיאור בניית המשכן וכליו, בסדר זה:
 יריעות המשכן,
 קרשי המשכן,
 הארון,
 שולחן לחם הפנים,
 המנורה,
 מזבח הזהב,
 מזבח הנחושת,
 כיור,
 קלעי החצר.

סדר הדברים שונה מסדר הציוויים בפרשת תרומה, ופרשני המקרא הציעו הסברים שונים לעניין זה.

הפטרה
הפטרת פרשת ויקהל היא בספר מלכים, בתיאור בניין בית המקדש הראשון. למנהג הספרדים והאיטליאנים מפטירים ב, והתימנים מסיימים ב. במנהג האשכנזים מפטירים בהמשך אותו פרק, ב.

אולם, ברוב מוחלט של השנים פרשת ויקהל חלה באחת משבתות ארבע הפרשיות ואין מפטירים בה את הפטרתה הרגילה. בכל השנים הפשוטות היא חלה בשבת פרה (בשנות השא והכז) או בשבת החודש (בשאר השנים הפשוטות). ברוב השנים המעוברות היא חלה בשבת שקלים. רק בשנים מעוברות מקביעות השג והחא (כ-10% מהשנים) פרשת ויקהל אינה חלה באף אחת מארבע הפרשיות, ואז מפטירים בה את ההפטרה הרגילה.

קישורים חיצוניים

ויקהל