שייטת הצוללות

שייטת הצוללות, בכינויה הצבאי שייטת 7, היא שייטת ויחידת לחימה עילית בחיל הים הישראלי, הפועלת בטווח התת-מימי ואחראית על הפעלת הצוללות שברשות החיל. היחידה הוקמה בשנת 1959 ומפקדה הראשון היה סגן-אלוף יוסף דרור. תפקידי היחידה - השמדת כלי שיט אויב, שליטה במבואות נמלים, פעילות איסוף מודיעין חשאית, וסיוע לכוחות נוספים בקרב. הצוללות מסדרת דולפין והצוללות מסדרת דולפין AIP אותן מפעילה היחידה כיום הן צוללות קונבנציונליות מן המתקדמות בעולם. הצוללות מדגם זה הן אמצעי הלחימה המורכב והיקר ביותר בצה"ל.

השירות בצוות צוללת הוא התנדבותי, לאחר מבדקים וקורסי הכשרה ארוכים וכולל חתימה לשירות קבע. לוחמי הצוללות עוברים את קורס הצוללן ומתמחים לתפקידים השונים בצוללת. קצין ים מקבל פיקוד על צוללת לאחר הכשרה ארוכה ומבחן הסמכה קפדני. מפקד שייטת הצוללות נבחר מבין מפקדי הצוללות ועולה לדרגת אלוף-משנה.

אופי השירות בשייטת 
השירות בצוללת קשה, מאתגר ולרוב הרחק מגבולות המדינה, ולכן צוותי הצוללת מגובשים מאד. נגזרת נוספת מהמרחק הרב מגבולות המדינה הוא שצוות הצוללת נמצא בכשירות מבצעית ובמוכנות למלחמה בכל עת.

כל משימה מבצעית של הצוללת יוצאים רופא צבאי וחובש שעברו הכשרה מיוחדת לטיפול בפצועים, כולל התמודדות עם אירוע רב נפגעים, עמוק מתחת לפני המים. באין חירום הרופא שמצטרף לכל משימה מבצעית נושא גם בתפקיד מודיעיני לכל דבר, שבו הוא עוסק לאורך המשימה כאחד הלוחמים.

צוללות ראשונות 
חיל הים בפיקודו של שמואל טנקוס נכנס לנושא הלוחמה התת-מימית בדחיפתו של יוסף דרור. קבוצת צוללנים מיועדים החלה בהכשרה בצי הצרפתי מתוך מחשבה לרכוש צוללת גרמנית שלל מלחמת העולם השנייה. לאחר מעבר קורס ושהיה בצוללות צרפתיות ירד הנושא מהפרק.

נרכשו שתי צוללות משומשות מדגם S מהצי המלכותי הבריטי. צוללות אלה נבנו במלחמת העולם השנייה, ושופצו באנגליה עבור חיל הים הישראלי. צוות ישראלי שעבר תקופת אימונים והכשרה בצרפת ובאנגליה צוות לצוללת הראשונה ועבר אימונים בפיקוח בריטי. ב-16 בדצמבר 1959 נכנסה אח"י תנין (צ-71), לנמל חיפה. הצוללת השנייה, אח"י רהב (צ-73), הגיעה לחופי ישראל ביולי 1960.

מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים הובילה אח"י תנין (צ-71) שישה לוחמים משייטת 13 לפעולה בנמל אלכסנדריה. בעת שהמתינה לאיסוף הצוללים הצוללת הותקפה מכלי שיט מצרי ונגרמו לה נזקים. למחרת חזרה למקום המפגש לאיסוף אך הצוללים כבר נשבו בידי המצרים. על פיקודו במבצע זה קיבל רס"ן אברהם דרור, מפקד אח"י תנין (צ-71), את עיטור העוז. אח"י רהב (צ-73) בפיקודו של מיכאל ברקאי כבר לא הייתה כשירה לצלילה וביצעה פעילות להגנת מפרץ חיפה כנגד צוללות מצריות.

הצוללות מסדרה T 

בשנת 1965 רכשה ישראל 3 צוללות T, מהצי הבריטי - אח"י לויתן, אח"י דקר ואח"י דולפין. צוללות ה-T היו גדולות ומשוכללות מצוללות ה-S אך גם הן היו צוללות מיושנות מתקופת מלחמת העולם השנייה שעברו תהליך של שדרוג ושיפוץ. אח"י לויתן (צ-75) הגיעה לישראל ביומה האחרון של מלחמת ששת הימים. אח"י דקר, בפיקודו של רס"ן יעקב רענן, יצאה לדרכה ב-9 בינואר 1968. ב-25 בינואר 1968, בעת שהייתה בדרכה לישראל אבד הקשר עמה והיא נעלמה. כעבור 31 שנים, במאי 1999, נמצאו שרידיה בעומק של 3 ק"מ בין כרתים לקפריסין. אח"י דולפין הגיעה לארץ מספר ימים לאחר היעלמה של אח"י דקר.

שתי הצוללות לא השתתפו במלחמת יום הכיפורים, כיוון שהיו באותה עת בשיפוצים.

הצוללות מסדרת T סיימו את שירותן בשנת 1974, ורק כעבור כשנתיים חודשה פעילות הצוללות, עם כניסתן לשירות של הצוללות מסדרת גל. בתקופה זו עסקה שייטת הצוללות בקליטת ספינות הדבור הראשונות שהגיעו מארצות הברית, כתעסוקה מבצעית לצוותים, ואנשיה התאמנו בציים זרים, כגון הצי הדרום אפריקאי.

הצוללות מסדרת "גל" 

סדרת "גל" מבוססת על דגם הצוללת הגרמנית 206. קציני ומהנדסי החיל הוסיפו לתכנונים את הצרכים המיוחדים של הזירה הימית של ישראל, בהתבססם על הניסיון שנצבר בצוללות ה-S וה-T.

כבר עם רכישתן של צוללות ה-T היה ברור שמדובר בצוללות לתקופת ביניים, ובתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 הוחל בתכנונן של צוללות חדשות. חיל הים נזקק לצוללות קטנות, זריזות ומודרניות. התשובה לצרכים אלה באה בדמות צוללות "גל". צוללות "גל" היו פרויקט משותף של גרמניה, בריטניה וישראל, ונבנו בהתאם לצרכים המיוחדים של הזירה הימית הישראלית. הפעיל אותן צוות מצומצם, שליש מגודלו של הצוות שהפעיל את צוללות ה-T. טווחי הסיור הוקטנו והותאמו למלחמה באויבים השוכנים בימים ובחופים קרובים. למרות גודלן הקטן צוידו צוללות "גל" במיטב כלי הנשק, התצפית, ההאזנה והאלקטרוניקה של אותה תקופה.

מסיבות פוליטיות נבחרה מספנה בריטית לבנות את הצוללות, ובתחילת שנות ה-70 הוחל בבנייתן של 3 צוללות חדשות, במספנות ויקרס אשר בבראו-סקוטלנד: אח"י גל, אח"י תנין ואח"י רהב.
צוללות "גל" הגיעו לישראל בשנים 1976–1977 ומיד שולבו במלחמתה של ישראל נגד ארגוני המחבלים והטרור. עם הגעת צוללות הדולפין בסוף המאה ה-20 הוצאו צוללות הגל משירות פעיל.

הצוללות מסדרת דולפין 

בתחילת שנות ה-80 הוחל בתכנונו של דגם צוללות נוסף, "דולפין". לאחר סקר שוק ממושך נבחרה גרמניה כמדינה שתייצר עבור חיל הים את צוללות "דולפין". בשל קשיי תקציב הוחלט בשנת 1990 להפסיק את הפרויקט. בזמן מלחמת המפרץ הראשונה (1991) החליטה ממשלת גרמניה לממן את בנייתן של שתי צוללות מדגם זה. בהמשך הוחלט כי תיבנה צוללת שלישית במימון משותף של גרמניה וישראל. הצוללת הראשונה, אח"י דולפין, הגיעה לישראל ב-27 ביולי 1999. הצוללת השנייה, אח"י לויתן, הגיעה לנמל חיפה באוקטובר אותה שנה והצוללת השלישית, אח"י תקומה, עגנה בנמל הבית כשנה לאחר מכן. בעשור השני של המאה ה-21 עברו שלוש הצוללות טיפולי תחזוקה ארוכים, המכונים "טיפולי חצי חיים". הן אמורות לשרת את חיל הים עד 2030 לערך ולסכם בכך כ–30 שנות שירות.

לפי תחקיר של השבועון הגרמני "דר שפיגל", צוללות "דולפין" נושאות טילי "פופאי" בעלי ראש נפץ גרעיני.

הצוללות מסדרת דולפין AIP 

בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, חיל הים הזמין שלוש צוללות המכונות "דולפין AIP", ארוכות יותר ובעלות הדחק גדול יותר, בהן יש מערכת המאריכה את זמן השהייה מתחת מים. צוללת ראשונה מדגם זה, "אח"י תנין", הגיעה לישראל ב-22 ספטמבר 2014. צוללת שנייה מדגם זה, אח"י רהב הגיעה לישראל ב-12 בינואר 2016, וצוללת שלישית, אח"י דרקון, צפויה להגיע ב-2023 או 2024. צוללות אלה משרתות במקביל לצוללות מסדרת דולפין. לקראת הגעתן הוחלט לייבש חלק מהים הסמוך לבסיס חיל הים בחיפה לצורך בניית רציפים חדשים, שטח תפעולי ושובר גלים חדש - מעגן דרור - מעגן הפולינום.

הצוללות מסדרת "דקר" 

ב-20 בינואר 2022 נחתם החוזה בין ישראל לגרמניה לרכישת שלוש הצוללות שיחליפו את שלוש הצוללות מסדרת דולפין. הצוללות יהיו מתקדמות יותר וגדולות יותר מאשר הצוללות מסדרת דולפין AIP שמשרתות כיום בחיל הים הישראלי.

פרסים והוקרה 
בדצמבר 2016 זכתה שייטת הצוללות בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות. ראש הממשלה, בנימין נתניהו, אמר כי "הצוללות מבטיחות את הקיום של מדינת ישראל, לא פחות מזה".

בדצמבר 2020 זכתה השייטת באות הערכה מטעם הרמטכ"ל על "עשרות מבצעים מסווגים, במרחב מאוים ובחיכוך מעצמתי משתנה".

ב-2021 זכתה היחידה בצל"ש הרמטכ"ל.

הכשרת צוותי הצוללות 
תנאי סף - פרופיל 82 ומעלה, קב"א 53 ומעלה ודפ"ר 60 ומעלה. 

קבלה לקורס - על מנת להגיע לגיבוש צוללות יש לעבור יום מיון לחובלים וצוללות בביתן חיל הים בחיפה דרך איתור מוקדם או להגיע ליום סיירות ולקבל שם חובלים. דרך נוספת להגעה ליחידה, היא סיום יום סיירות תוך הפגנת נתונים גבוהים וקבלת התרשמות טובה ממעבירי הגיבוש, כדי שעובר הגיבוש ישלח לראיון קבלה בשייטת הצוללות.
הגיבוש כולל מבדקים מחשבתיים, תחנות רבות ומעברים מהירים מנושא לנושא. אלו שעוברים את הגיבוש בהצלחה יצטרכו לעבור תחקיר ביטחוני ובדיקות מקיפות במכון לרפואה ימית. רק לאחר שהמלש"ב נמצא כשיר, יוכל להתקבל רשמית לקורס צוללן.

קורס צוללן 
ההכשרה בקורס צוללן נמשכת שנה וכחודשיים. בכל מהלך הקורס נמצאים המועמדים בבקורת קפדנית וסינון. הקורס מתבצע בשני שלבים: 

שלב בסיסי - אורכו של השלב 26 שבועות, מתמקדים בעיצובו של הלוחם הצוללן על כל המשתמע מכך. שלב זה כולל מאמץ פיזי לכל אורכו, משמעת ברזל ולימודי צוללת בסיסיים. השלב כולל גם סדרת ים מפרכת. היציאות הביתה הן מטכ"ליות, שעות השינה מדודות, וגורם ההפתעה בא לידי ביטוי באופן בולט; לא יודעים מה יקרה בדקה הבאה, בדיוק כמו בצוללת. בשלב זה ממיינים באופן קפדני את הלוחמים, לומדים להכיר אותם לעומק, והחניכים בקורס מתגבשים לצוות לוחמים מובחר. 

שלב ייעודי - אורכו של השלב 26 שבועות, בתחילתו מתבצעת חלוקה למגמות על-פי המחלקות שבצוללת. לאורך השלב יש דגש רב על לימודים ייעודיים לכל מגמה, ועל תחילת הפלגות עם הצוותים השונים. בשלב זה חניכי קורס צוללן עוברים לאזרחי. 
במהלך השלב מצטרפים החניכים כמעט לכל הפלגה, על מנת שבסוף הקורס יהיו מוסמכים לאחת מעמדות המפתח בצוללת. הצוללן לומד להכיר את הצוות, את ההווי ואת החוקים הלא כתובים, ואילו הצוות לומד להכיר את הצוללן החדש, לסמוך עליו ולעזור לו להשתלב.

הכשרות מיוחדות 
 הסמכה לתפקיד מפעיל סירות גומי מהירות. 
 קורס צלילה מים רדודים. 
 קורס חובשים השלמה לכ-6 לוחמים בהמשך לכל מחזור קורס צוללן. 
 קורסי התקפה וטקטיקה לקציני צוללות באחד מהציים האירופיים. 
 סדרת מילוט (קורס אשר מכשיר צוללנים להיחלץ ממקרי חירום) באחד מהציים האירופיים.

סמל השייטת 

לאור התפתחויות של שינויים והתחדשות , ואימוץ התפיסה הרב- ממדית  בזרוע הים שונה סמלה של שייטת הצוללות. הסמל החדש עוצב על ידי אנשי השייטת ואושר על ידי ראש המטה הכללי הרצי הלוי. משמעויות העיטורים:

העוגן המוזהב- סמל מסורתי בזרוע הים המייצג עליונות ימית.

הדולפין ודג-חרב- הדולפין חולק כבוד לסמל אשר ליווה את השייטת עד עתה ולצוללות מדגם 'דולפין' הנמצאות כיום בשימוש בשייטת. דג החרב הוא סמלה של אח"י דקר, ובכך חולק הסמל החדש כבוד לזכר אח"י דקר ו-69 אנשי צוותה.

הצבע הכחול- מסמל את מרחב הפעולה הימי.

הצבע האדום- מסמל את יכולתה של השייטת לפעול בעומק קווי אויב בחשאיות. 

הפריסקופ- מייצג חדות ודיוק.

סיכות לוחמים

מפקדי שייטת הצוללות

עמותת יוצאי שייטת הצוללות

יוצאי שייטת הצוללות מאוגדים בהתאם לרצונם בעמותת דולפין, העוסקת בעיקר בנושאי מורשת והנצחה.

לקריאה נוספת 
 יוסף דרור, אימוני צוות תנין בבריטניה 'מערכות ים' 48, מרץ 1990, עמ' 8.
 רפיקי, חתונה בצוללת - יום שייטת הצוללות, בין גלים' ספטמבר 1974, עמ' 22.
 מייק אלדר, דקר וסיפורה של שייטת הצוללות, הוצאת אריה ניר, 1997.
 משה אימבר ושמחה בינות, רד וצלול - סיפורה של שייטת הצוללות, עיצוב והפקה אלתן תקשורת בע"מ. הוצאת עמותת דולפין - יוצאי שייטת הצוללות, 1994.
 יוסף דרור, הקומנדו הימי, אליו וממנו, משרד הביטחון, ההוצאה לאור, מהדורה שנייה 1985.
 אבי אובל, יחידה במינה - שייטת הצוללות, "בין גלים", אוקטובר 2002, ע' 56.
 דייוויד. ד. ג'ורדן דממה במצולות, ייעוץ יורם בר-ים, הוצאת מטר, 2010.
 יורם בר-ים, כלי שיט ישראליים בממד הרביעי, עמותת דולפין.
 זאב אלמוג, הכוח הימי המודרני של ישראל, שפותח לאחר מלחמת יום הכיפורים, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2018.

קישורים חיצוניים 

 
אתר שייטת הצוללות אתר לא רשמי של היסטוריית הצוללות בישראל.
אגף שייטת הצוללות באתר יחידה - אתר יחידות צה"ל.
 שמואל טנקוס, עם רכישת הצוללות, 'מערכות ים' ל"ט-נ, מרץ 1959, עמ' 4–5.
 שמואל טנקוס, פקודת יום לבוא אחי תנין, תפילת הדרך לצוות הצוללת, מעמקי התנין, 'מערכות ים' מ"ד, דצמבר 1959 עמ' 3.
 זאב שיף, מדוע כדאי לשרת בצוללת, 'מערכות ים' נ"א, ינואר 1961, עמ' 10.
 יוסף דרור, דבר מפקד שייטת הצוללות, 'מערכות ים' נ"ד, יולי 1961, עמ' 3.
 אורי דן, עם תנין ורהב במצולות, 'מערכות ים' נ"ד, יולי 1961, עמ' 4.
 יוחאי בן נון, בהנפת נס שירות פעיל על אח"י תנין, 'מערכות ים' 61, ספטמבר 1962, עמ' 2.
 יוסף דרור, מפקד השייטת לאנשיו, 'מערכות ים' 61, ספטמבר 1962 עמ' 2.
 יוסף דרור, מפקד צוללת לאנשיו, 'מערכות ים' 63, מרץ 1963 עמ' 2.
 אלי שחף הצוללות שבדרך, 'מערכות ים' 76, פברואר 1966, עמ' 16.
 ש. יוסף, הצוללות - חלום שנתגשם. 'מערכות ים' 111 מרץ 1973, עמ' 12.
 שלמה מן, על ההרגשה האישית והחיים בצוללת המפליגה מתחת לפני המים, 'בין גלים' ינואר 1981 עמ' 31.
 רמי אנטיאן, בצוללת כאן הטבח הוא המפקד, 'בין גלים' יוני 1981 עמ' 10.
 שלמה מן, הדור אשר לא ידע את דקר, 'בין גלים' 159 מרץ 1983, עמ' 6.
 אריה קיזל, זה לא לאנשים נורמלים צוללת, 'בין גלים' 162 יולי 1984 עמ' 16.
 נעמה תורן, רק גמרו את הקורס נקלטים בשייטת הצוללות, 'בין גלים' 166 נובמבר 1985, עמ' 12.
 שני פייס, מנהגים ומסורת בשייטת הצוללות, "בין גלים" 181 אוגוסט 1990, עמ' 51.
 דרור גת, שייטת 7 בעידן החדש, "בין גלים", מאי 2009, עמ' 4.
 רז שרגא, יובל להגעת אח"י תנין לישראל, "בין גלים", דצמבר 2009, עמ' 13.
 .
 
 .
 .
 
 .
 ירדן גור, שייטת הצוללות חוגגת 55 שנה ומתכוננת לאח"י תנין, 'בין גלים' מאי 2014, עמ' 28.
 
 
 ברית אלמוג, החלפת פיקוד בשייטת הצוללות - מדורון לאסף באוגוסט 2016 וגם נס שירות פעיל לאח"י רהב, "בין גלים", אוקטובר 2016, עמ' 14.
 גדי ימפל ואביטל רחייב, חשיפה תת-מימית - צוללות בחופי לבנון, "בין גלים", אוקטובר 2016, עמ' 43.
 
 אוראל אלחדד וברית אלמוג טקס פרס הרמטכ"ל לשנת 2016 וגם סונאר חדש בצוללות חיל הים, "בין גלים", מאי 2017, עמ' 9–10.
 ה.י. סאטון, היסטוריה של הצוללות הישראליות באתר ההיסטוריון 20 במאי 2017.
 ישראל לשם, שייטת הצוללות הרצאה בפורום אלפרדו ספטמבר 2018.
 אדיר יזירף, טקס החלפת פיקוד שייטת הצוללות, אתר 'חי פה' 19 ביולי 2019.
 
 יצחק נוי, על שייטת הצוללת בתוכנית שבת עולמית, תשדיר ראיונות עם הדר קמחי, שאול חורב ודוד רוטנברג, 17 באפריל 2021.
 
 אמנון גונן ונוספים, הדבורים של שייטת הצוללות, אוקטובר 2021.
 
 
  שייטת 7 - סיפורו של צי הצוללות בחיל הים, במסגרת הסכת עולמי עם יצחק נוי, תאגיד השידור הישראלי - כאן, 17 באפריל 2021
 דן ארקין, הצוללת אח"י דרקון צולמה במספנה בקיל שבגרמניה, אמורה להגיע לחיל הים עוד השנה, ישראל דיפנס, 6 באוגוסט 2023.
 רונית זילברשטיין, מים שקטים חודרים עמוק: הצטרפנו למסע המסכם של חניכי שייטת 7, ישראל היום 17 באוגוסט 2023.

ביאורים

הערות שוליים 

יחידות מובחרות בצה"ל
צוללות
יחידות חיל הים הישראלי