דן שומרון

דן שומרון (כ"ח באב תרצ"ז, 5 באוגוסט 1937 – כ' באדר א' ה'תשס"ח, 26 בפברואר 2008) היה הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל, בין השנים 1987–1991.

ביוגרפיה
נולד בשם דניאל שימרון, הבכור משלושה ילדים לטובה ואליהו דוזוריץ-שימרון בקיבוץ אשדות יעקב. אביו היה נגר ואמו מחנכת.

בשנת 1955 התגייס לצה"ל, התנדב לצנחנים, ושובץ בגדוד 890. בעת גיוסו שובש שם משפחתו לשומרון. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, ולאחר מכן יצא לקורס מ"כים חי"ר, במהלכו השתתף בפעולות התגמול, בין השאר בפשיטה על משטרת א-רהווה, מבצע גוליבר - פשיטה על תחנת המשטרה הירדנית בע'רנדל, ובמבצע לולב - פשיטה על משטרת חוסאן. במלחמת סיני לחם כמפקד כיתה בצנחנים. לאחר המלחמה השלים קורס קציני חי"ר ושימש כמפקד מחלקה בגדוד.

בשנת 1959 השתחרר מצה"ל וחזר לעבוד כנהג משאית בקיבוץ עד שנת 1962, בה שב לשירות קבע בצה"ל ושימש כמפקד פלוגה בגדוד הנח"ל המוצנח. בשנת 1964 שימש סגן מפקד גדוד 202 ובתפקידו זה השתתף בפעולות התגמול שביצע הגדוד, ובהן מבצע צוק סלע - פשיטה על ג'נין ומבצע "יהלום", או ליל הבארות, בו פוצצו 11 בארות ומשאבות מים ליד קלקיליה. ב-1966 מונה כממלא מקום מפקד הגדוד, לאחר שהמג"ד  נהרג בפעולת סמוע. באותה שנה יצא שומרון ללימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה (פו"ם).

במלחמת ששת הימים פיקד על כוח סיור רכוב על ג'יפים, שהיה חלק מאוגדה 84 בפיקוד האלוף ישראל טל, שלחמה בסיני. הכוח השמיד 6 טנקים T-55, והוביל הסתערות של הכוח שלו וכוחות נוספים על מוצב מצרי באזור קנטרה. הוא היה הצנחן הראשון שהגיע לתעלת סואץ. על פועלו באחד מקרבות המלחמה הוענק לו עיטור המופת.

לאחר המלחמה, ביולי 1967, מונה למפקד גדוד 890 עליו פיקד במהלך מלחמת ההתשה בפשיטות בשטח אויב ובמרדפים רבים בבקעת הירדן ובתעלת סואץ. ואף צוין לשבח על ידי נשיא המדינה, זלמן שזר. שומרון כיהן ב-1969 כראש ענף מבצעים במטכ"ל, וב-1970 החל לימודים לתואר ראשון בגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב. במקביל עבר הסבה לשריון ומונה למפקד חטיבה 179.

במלחמת יום הכיפורים פיקד על חטיבה 401 הסדירה החטיבה הוצבה בחזית הדרום, כחלק מאוגדה 252 שהייתה בפיקוד אלברט מנדלר. באוגדה היו שתי חטיבות שריון: חטיבה 401 וחטיבה 14. אחת החטיבות הוצבה בקו המוצבים, קו בר-לב, והשנייה הייתה בעורף לאימונים וטיפול בטנקים. שתי החטיבות התחלפו כל שלושה חודשים. עם פרוץ המלחמה הייתה חטיבה 401 בעורף, במחנות רפידים וביר תמדה.

עם תחילת המלחמה קיבלה החטיבה פקודה לנוע לעבר החלק הדרומי של תעלת סואץ ולחבור למעוזים. החטיבה ביצעה את הפקודה, אך הצעתו של דן שומרון לפנות את המוצבים נדחתה על ידי מפקד האוגדה. שומרון ניסה להציל חלק מן הלוחמים שכותרו במעוזים, אך כשל. החטיבה השתתפה בקרבות הבלימה וסבלה אבדות כבדות: בסוף היום השני למלחמה נותרו בחטיבה פחות ממחצית הטנקים במצב שמיש ועשרות חיילים נהרגו. עם זאת, פעולות החטיבה עיכבו את פריסת הגשרים המצריים בגזרת דרום התעלה. בהמשך הלחימה חצתה החטיבה את התעלה והשתתפה בקרבות לכיתור הארמייה השלישית. לקראת סיום המלחמה השתתפה החטיבה בכיבוש עדביה, מדרום לעיר סואץ, ובכך הושלם כיתור הכוחות המצריים. עם תום המלחמה ולאחר הסכם הפסקת האש עם המצרים הוחזרה החטיבה לצד המזרחי של התעלה והוצבה בצומת טסה. את שומרון החליף אהוד ברק.

בספטמבר 1974 מונה לקצין חי"ר וצנחנים ראשי ופיקד על אוגדת הקחצ"ר. בשל הליקויים שהתגלו בחיל הרגלים הפך שומרון לחבר במטה הכללי, כאשר היה עדיין בדרגת תת-אלוף. במהלך כהונתו תכנן ופיקד על מבצע יונתן ביולי 1976. לאחר מכן, מונה למפקד עוצבת הפלדה בסיני. בפברואר 1978 התמנה שומרון למפקד פיקוד הדרום ומתוקף תפקידו היה אחראי על פינוי חלקו המערבי של סיני, עד לקו אל עריש - ראס מוחמד, פינוי שעליו הוחלט במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים.

בספטמבר 1983 הקים את מפקדת חילות השדה (מפח"ש), שהפכה למז"י, מפקדת זרוע היבשה. שומרון עמד בראשה עד ינואר 1985. בתפקיד זה עסק בגיבוש תורת הלחימה והארגון של חילות השדה ופעולתם בקרב המשולב ביבשה. בהמשך התמנה לסגן הרמטכ"ל ולראש אג"ם.

שירותו כרמטכ"ל 

ב-19 באפריל 1987 הועלה לדרגת רב-אלוף ומונה לרמטכ"ל ה-13 של צה"ל. הוא החליף בתפקיד את משה לוי, וכיהן בתפקידו עד שנת 1991, בה הוחלף על ידי אהוד ברק. בתקופת כהונתו התמודד צה"ל עם המערכה ברצועת הביטחון בדרום לבנון, ועם האינתיפאדה הראשונה, אשר פרצה בתחילת כהונתו. בין המבצעים אשר התקיימו במהלך כהונתו היו מבצע הצגת תכלית - ההתנקשות בחייו של אבו ג'יהאד, מבצע עלם חמודות שבו נחטף לישראל השיח' עבד אל-כרים עובייד, מבצע כחול וחום, פשיטה על מפקדת ארגונו של אחמד ג'יבריל ומבצע חוק וסדר - פשיטה על בסיסי מחבלים בעיירה מיידון. לקראת סוף כהונתו פרצה מלחמת המפרץ. אף שצה"ל לא התערב בלחימה היה עליו להתמודד עם התקפות טילי הסקאד העיראקיים על העורף האזרחי ועם האיום האפשרי של הפעלת נשק לא קונבנציונלי עיראקי נגד מדינת ישראל. שומרון לא צידד בגישה כי על ישראל להשתתף באופן פעיל במלחמה וגרס כי עליה לגלות איפוק, החלטה שעל פי מחלקת ההיסטוריה של צה"ל התבררה בדיעבד כנכונה.

לאחר שחרורו מצה"ל
אחרי שחרורו באפריל 1991 כיהן בין השאר כיו"ר התעשייה הצבאית. שומרון הביע תמיכה במפלגת הדרך השלישית של אביגדור קהלני.

ב-17 באוקטובר 2006 נענה דן שומרון לבקשת הרמטכ"ל, רב-אלוף דני חלוץ, לחקור את התנהלות המטה הכללי בימי מלחמת לבנון השנייה. כשהציג את ממצאיו בוועדת החוץ והביטחון בכנסת אמר בין היתר כי "המלחמה נוהלה ללא מטרה" ו"ראש הממשלה נתן הנחיה להפסיק את ירי הרקטות על ישראל, אך הצבא לא תרגם זאת למטרה צבאית."

שומרון נפטר ב-26 בפברואר 2008 בבית החולים איכילוב בתל אביב, כתוצאה משבץ מוחי בו לקה שלושה שבועות קודם לכן. שומרון נטמן בבית העלמין הצבאי קריית שאול והותיר אחריו את רעייתו השנייה דליה שומרון, אחות, בת ושני נכדים.

הנצחה
 ב-2011 נחנך בכוכב הירדן מצפור על שמו.
 על שמו נקרא "מכון כנרת למחקר קשרי חברה, ביטחון ושלום" במכללה האקדמית כנרת.
 ב-20 ביוני 2011 נחנך מיצב לזכר דן שומרון בפארק עוצבות השריון בלטרון.
 ב-13 ביולי 2011 הוחלט בצה"ל על שינוי שמו של המרכז הלאומי לאימונים ביבשה ל"מחנה שומרון" על שם רא"ל דן שומרון.
 באוקטובר 2013 נקרא על שמו רחוב בעיר חולון (סמוך לשד' משה דיין וקריית בן-גוריון). כמו כן נקראו על שמו רחובות בערים נתניה (מסתעף מרחוב רפאל איתן) והרצליה (מדרום לרחוב הבריגדה היהודית) וכן גם בקריית קריניצי שברמת גן.
 פתח תקווה יש גן גדול על שמו.

לקריאה נוספת
 אביגדור שחן, מבצע כדור הרעם הוא מבצע אנטבה, ראשון לציון, 1993. 
 אלישיב שמשי, נוע כבר, לכל הרוחות!, הוצאת מודן, 2011, פרק חמישי: מהירות בהבנת שדה הקרב, חטיבת שריון 401 בקרבות הגנה בסיני 6–7 באוקטובר 1973, עמודים 85–102. 
 יוסי פלד, איש צבא (כתבה: רונית ורדי), תל אביב: "ספרית מעריב", תשנ"ג-1993.
 רון פונדק, ציר סקרנות, צומת ודאות, כנרת-זב"ם-דביר, 2013. 
 זאב דרורי, מנהיגות שקטה - דן שומרון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2016. 
 שמעון גולן, טילים על ישראל, הוצאת צה"ל/ המחלקה להיסטוריה, משרד הביטחון ומודן, 2020.

קישורים חיצוניים

 .
 
 עדות אל"ם שומרון דן - מח"ט 401, באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
 תמונות וקורות חייו של דן שומרון באתר הצנחנים בעשור הראשון 1948–1958
 
 
 
 ליאור שליין ונועם אופיר, צניחה לשום מקום, ביטאון חיל האוויר,  אפריל 1999.
 
 אל"ם (במיל') שאול נגר, חנוכת מיצב ע"ש הרמטכ"ל דן שומרון ז"ל ביד לשריון, ביטאון חיל השריון, 30 ביוני 2011
 
 16 ביוני 2011: נחנך מצפור ע"ש רא"ל דן שומרון ז"ל בגן הלאומי כוכב הירדן, מתוך האתר יד לשריון
 
 סיכום מבצע אנטבה, ארכיון צה"ל
 חנוכת מיצב ע"ש רא"ל דן שומרון בפארק עוצבות השריון בלטרון
 14 באוגוסט 2011: רב-אלוף דן שומרון, האיש שעל שמו נקרא בסיס מל"י בצאלים, מתוך אתר "עמותת חיל השריון"
 
 טלי ליפקין-שחק, "השחקן הראשי", מעריב, 16 ביוני 2006, כפי שהועלה באתר פרש
 
 
 
 
 
 
 
 נעמי לויצקי, הקרב על שומרון, כותרת ראשית, 27 באוגוסט 1986

הערות שוליים 

ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מעוטרי עיטור המופת במלחמת ששת הימים
קציני חיל רגלים וצנחנים ראשיים
מפקדי זרוע היבשה
מפקדי עוצבת ראם
מפקדי פיקוד הדרום
ראשי אג"ם
סגני רמטכ"ל
ראשי המטה הכללי
מפקדי עוצבת הפלדה
מפקדי חטיבה 401
סגל התעשייה הצבאית
חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
חיילי צה"ל במלחמת סיני
חברי הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית
אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
מפקדי עוצבת האש
מפקדי גדודים בחטיבת הצנחנים
אישים שהונצחו על מדליות ישראל
אישים שעל שמם בסיסי צה"ל
אשדות יעקב איחוד: אישים
בוגרי אוניברסיטת תל אביב
אנשי השנה של העולם הזה
ישראלים שנולדו ב-1937
ישראלים שנפטרו ב-2008
נפטרים מאירוע מוחי