Via Valeria

Via Valeria (lat.; ) oli roomalainen tie, joka kulki Latiumissa ja Samniumissa Italiassa. Se jatkoi Via Tiburtinaa ja johti Tiburista Cerfenniaan. Sitä jatkoi puolestaan Via Claudia Valeria, joka johti Aternumiin Adrianmeren rannalle saakka. Usein kaikki nämä kolme tietä luettiin Via Valerian nimen alle.

Historia 

Via Valeria oli yksi merkittävimpiä roomalaisia teitä. Sen rakentamisaikaa ja rakennuttajaa ei tunneta varmuudella. Yleensä sen rakentajana pidetään vuoden 307 eaa. kensori Marcus Valerius Maximusta. Livius sanoo hänen rakentaneen yhdessä kensorikumppannsa Gaius Junius Bubulcuksen kanssa teitä ”maaseudulle" (”per agros”). Joskus on kuitenkin epäilty, että jos kyse olisi todella ollut niin tärkeästä tiestä kuin Via Valeria, se olisi sanottu suoremmin.

Via Valeria oli Roomasta Tiburiin johtaneen varhaisemman Via Tiburtinan jatke. Myöhemmin myös Via Tiburtina luettiin Via Valerian nimen alle. Antiikin lähteistä käy kuitenkin ilmi, että tiet luettiin erillisiksi ainakin vielä Strabonin aikana ajanlaskun alun tienoilla, sillä hän sanoo Via Valerian alkaneen Tiburista. Tie päättyi Cerfenniaan Imeus-vuoren juurelle. Sen jälkeen edessä oli jyrkkä ja vaikeakulkuinen sola, nykyinen Forca di Caruso, jonka läpi tie vietiin vasta keisari Claudiuksen aikana. Hän jatkoi tietä samalla kertaa Aternus (nyk. Aterno) -joen suulle saakka. Tämä jatke tunnettiin alun perin nimellä Via Claudia Valeria, mutta myöhemmin eroa ei enää tehty, ja myös se alettiin lukea Via Valerian nimen alle, niin että koko tie Roomasta Adrianmerelle tunnettiin yksinkertaisesti Via Valeriana. Sellaisena se esiintyy muun muassa Itinerarium Antonini Augustissa.

Strabon mainitsee Via Valerian yhtenä kuuluisimmista teistä Via Appian ja Via Latinan ohella. Tien merkityksestä kertoo se, että se antoi Via Aemilian ja Via Flaminian tavoin nimensä yhdelle myöhemmän antiikin aikaiselle provinssille, Valerian provinssille. Siihen kuului nykyisen Latiumin (Lazio) maakunnan koillisosa.

Reitti 

Via Valeria sai alkunsa Tiburista, josta se jatkoi Via Tiburtinaa, ja kulki Fucinus-järvelle ja marsien alueille ja sieltä edelleen Adrianmeren rannikolle Aternus-joen suulle. Tie kulki Tiburista ensin Anio (nyk. Aniene) -joen laaksoon ohittaen Varian kaupungin kahdeksan roomalaisen mailin päässä Tiburista. Lamnaen eli Ad Lamnaksen tieaseman jälkeen Via Sublacensis erkani tiestä oikealle jatkaen suoraan. Via Valeria sen sijaan kääntyi vasempaan kohti pohjoista ja jatkoi Carseoliin. Sen jälkeen se kulki jyrkästä vuoristosolasta, jossa on edelleen jäljellä tien jäänteitä. Tämän jälkeen se laskeutui Fucinus-järven laaksoon. Ohitettuaan Alba Fucensin tie kulki järven pohjoisrantaa Cerfenniaan.

Tien asemapaikat ja niiden väliset etäisyydet olivat (selkeyden vuoksi on esitetty myös Via Tiburtinan osuus Roomasta Tiburiin):

Etäisyydet ovat Itinerarium Antonini Augustista ja Tabula Peutingerinasta. Suluissa olevat etäisyydet ovat nykyaikana tehtyjä korjauksia perustuen muun muassa löydettyihin mailipylväisiin. Via Valerian kokonaispituus Tiburista Cerfenniaan oli näillä korjauksilla 58 mailia eli noin 86 kilometriä, ja etäisyys Roomasta Cerfenniaan 76 mailia eli noin 112 kilometriä. Osuus Cerfenniasta eteenpäin on kuvattu artikkelissa Via Claudia Valeria.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

Antiikin Latium
Regio IV Samnium
Roomalaiset tiet Italiassa