Metiokhos ja Parthenope

Metiokhos ja Parthenope () oli antiikin kreikkalainen romaani. Se on ajoitettu kirjoitetuksi ensimmäisellä vuosisadalla eaa. tai jaa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan joitakin katkelmia 100- tai 200-luvulle jaa. ajoittuvissa papyruksissa.

Historia 

Metiokhoksen ja Parthenopen kirjoittajaa ei tunneta. Ajoituksensa puolesta se on varhaisimpia tunnettuja esimerkkejä kreikkalaisesta romaanista. Teos vaikuttaa olleen suosittu, ja siitä tehtiin myöhemmin muun muassa persiankielinen versio. Se vaikutti myös koptinkieliseen Pyhän Bartanuban eli Parthenopen marttyyrikertomukseen.

Lukianos tunsi romaanin henkilöhahmot 100-luvulla jaa. Sama tarina tunnettiin romaanin lisäksi myös suosittuna pantomiimiesityksenä. Se esiintyy myös kuvituksena kahdessa lattiamosaiikissa, joista toinen on löydetty Dafnesta Antiokian läheltä ja toinen Zeugmasta.

Sisältö 

Romaani on kertonut nimensä mukaisesti Metiokhos-nimisen nuorukaisen ja Parthenope-nimisen neidon seikkailuista. Nimihenkilöt olivat kumpikin historiallisia henkilöitä. Metiokhos oli ateenalaisen kenraali Miltiadeen poika, ja Parthenope Samoksen tyrannin Polykrateen tytär. Teoksessa on esiintynyt myös useita muita historiallisia henkilöitä.

Juoni 

Romaanin juonesta tiedetään katkelmien ja persialaisen version perusteella seuraavaa: Metiokhos tulee Samokselle Polykrateen hoviin pakoon äitipuoltaan Hegesipyleä. Samoksella hän tapaa Parthenopen, joka on käymässä Heraionissa äitinsä kanssa. Metiokhos ja Parthenope osallistuvat pitoihin, joihin osallistuvat myös runoilija Ibykos ja filosofi Anaksimenes. He keskustelevat filosofisesti eroksen eli rakkauden luonteesta.

Parthenope taivuttaa äitinsä suostumaan avioliittoon Metiokhoksen kanssa uhkaamalla tehdä itsemurhan. Äidin kuoleman jälkeen Polykrates kuitenkin muuttaa mielensä. Kun Polykrates kuolee sodassa, uudeksi tyranniksi nousee Maiandros. Hän heittää rakastavaiset vankilaan. Kun Parthenope torjuu Maiandroksen kosiskelut, tyranni myy tytön orjaksi. Niin Parthenope päätyy erilaisiin seikkailuihin muun muassa Persiaan, Sisiliaan ja Etelä-Italiaan. Neljä vuotta orjana palveltuaan hän kertoo tarinansa isännälleen, joka on mahdollisesti Rhegionin tyranni Anaksilas, ja vapautuu.

Myös Metiokhos kokee seikkailuja, mahdollisesti Parthenopea etsiessään. Ei tiedetä, päätyikö pari jälleen yhteen. On mahdollista, että Parthenope kuolee, jolloin romaanissa ei olisi ollut muille saman ajan romaaneille tyypillistä onnellista loppua.

Persialaisessa versiossa Parthenope on Adhra, Metiokhos Wamiq ja Polykrates Folikrat.

Lähteet

Kirjallisuutta 

 Metiochus and Parthenope. Teoksessa 
 Metiochos and Parthenope. Teoksessa 

Antiikin kreikkalaiset romaanit
Kadonneet kirjat
Rakkausromaanit