Laukula

Laukula on kylä Sastamalassa. Kylän pohjoispäätä lävistää lounas-koillinen suunnassa Valtatie 12.

Kylä ja sen rajat  
Laukulan kylän pohjoispää, jossa varsinainen alkuperäinen ryhmäkylä sijaitsee, rajoittuu pohjoisessa  Eko nimiseen kylään, rajana on Ekojoki ja idässä  Valtatie 12:sta lähtien Stormi nimiseen kylään, rajana tässäkin Ekojoki vanhoine mutkineen varsinkin Tussunlammen kohdalla. Edellisen jälkeen Laukulan ja Stormin kylien välinen raja kulkee Pöökintanhuaa pitkin, siitä rajan jatkaa Käärmevuoren ylitse, Tallinkiven metsäautotien päähän, tästä  kylän raja kääntyy  jyrkästi lounaaseen, kohti Loukasmäkeä, taittaen tässä kohden lievästi kaakkoon, kohti Tuomenojaa, jatkaen kohti etelää ylittäen  Kangastien Männistön vaiheilla, josta jatkaen kohti Sammaljokea parisen kilometriä. Tästä kohden kylän raja kääntyy jyrkästi luoteeseen kohti Houhajärveä, ylittäen Matinsuon ja osuen Houhajärveen Rantalan talon kohdustoilla, josta jatkaa Houhajärveä pitkin Levonnokkaan.  Länsirajalta Laukula rajautuu Leiniälän kylään. Levolta  raja lähtee kohti koillista, Kalkkivuoren kivipyykille. Kalkkvuoren kivipyykiltä raja pyyhkäisi entiseen aikaan kohti Nikkisen, Raidankannon ja Huitturin peltojen länsireunaa.  Tästä eteenpäin Leiniälän ja Laukulan kylän raja oli Korvenojassa. Nykyään länsiraja kulkee eri lailla, johtuen siitä, että Laukulan kylän ns. kantataloista Korkin talon maat on siirretty maarekisterissä Leiniälän kylään.

Laukulan naapurikylät ovat järjestyksessä, Eko, Stormi, Eko, Mauriala, Houhajärvi ja Leiniälä.

Muut Laukula-nimiset kylät 
Lauküla niminen kylä Virossa.

Postinumeroalueet 
Laukula jakautuu kahteen postinumeroalueeseen, eteläinen osa kylää 38250 Sastamala ja pohjoinen osa kylää 38220 Sastamala

Yrityksiä ja yhteisöiden kiinteistöjä Laukulassa 

Laukulan kylässä on muun muassa, Metallipalvelu Koskinen Oy, Maansiirtotyöt Pasi Koivula Tmi, Stormin Saha , Lopenkulman rukoushuone ,  Pyhittäjä Serafim Sarovilaisen kirkko ja Stormin Työväentalo .

Aikaisemmin kylässä oli myös Säästöpankki, se sijaitsi vastapäätä Rukoushuonetta. Lähellä Kaksosten risteystä oli aiemmin ainakin kolme kauppakiinteistöä. Vuosien mittaan edellä mainituissa oli ainakin elintarvikekauppoja, kahvio, huoltoasema, autohuoltamo, automaalaamo ja kukkakauppa. Valtatien etelä-puolella oli aiemmin 1968 [3] avattu baari/huoltoasema ja  autokauppa joka tunnettiin yleisesti nimellä Stormin Esso, nykyään kiinteistössä sijaitsee edelleen autoalan yritys.

Esihistoriaa nykyisen Laukulan alueelta 
Nykyisen Laukulan kylän alueella on ollut asutusta aina kivikaudelta asti, sitä ei tiedetä onko asutus ollut yhtenäistä näihin päiviin asti. Kivikautinen asutus on sijainnut Ekojoen eteläpartaalla, noin 600m Laukulan vanhasta ryhmäkylästä länteen. Kivikauden aikainen asutus on ollut jääkauden jälkeisten suurten muutosten jälkeen muodostuneen Litorinameren rantaviivan lähellä. Litorinameri

Kivikautiseen asutukseen viittaa myös vanhemmat esinelöydöt jotka on tehty 1800-luvulla Laukulasta, Musteliinin perunamaasta kivikirves ja kourutaltta ja Korkin talon maalta reikäkivi nuija. [1]

Laukulan kylän alueelta löydettyjen uudempien rahojen lisäksi metallinetsijät ovat löytäneet kylän alueelta muutamia yksittäisiä rahoja, joiden arvellaan olevan n. 1000 vuotta vanhoja. Rahat on alustavasti tunnistettu Dirheimiksi, Otto-Adelheid-penningiksi sekä Magdeburgerin puukirkkopenningiksi.

Linkkejä joiden takaa löytyy dokumentteja joissa on tietoa Laukulan esihistoriasta ja historiasta:

Sastamala Stormin, Kärppälän ja Karkunkylänseudun vesihuoltoverkoston alueen muinaisjäännösinventointi 2009 

Sastamala Stormi Osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2012 

Historiallisten kylätonttien sijainti Pirkanmaan taajama-alueilla

Varsinaista Laukulan kylän historiaa 
Ensimmäiset täsmälliset tiedot Ala-Sastamalan pitäjästä jota myöhemmin kutsuttiin myös Kallialan ja Tyrvään nimellä, jossa Laukulan kylä sijaitsee ovat vuodelta 1439.

Vanhin kirjallinen tieto Laukulan kylästä on maininta Ala-Satakunnan laamanninkäräjien lautamiehinä toimineesta Niilo (Nikolaus) Sotkasta vuodelta 1477

Kestikievarit
1888-1910 Ville Korkki (Korkin suvulle Vihtori),
1911-1925 Juho Teinilä,
1926-1928 Kalle Iso-Iivari.[2]

Myllyt 
Stormin Sahan joka tunnettiin myös Lindströmin Sahana yhteydessä on ollut viljan jauhatukseen tarkoitettu mylly, joka on ollut toiminnassa ainakin vielä 1960-luvulla. Entisinä aikoina myös Lajanojassa, Laukulan tien varressa on ollut ns. Haaviston mylly. Lajanojan myllyn vesitaloutta parannettiin kaivamalla oja (ko. väliojaa kutsutaan nimellä Kuiva oja) Korvenojasta Lajanojaan ja johtamalla sitä kautta Korvenojan vedet myllylammen yläpuolelle. Edellä mainitusta, aikoja sitten puretusta vesijärjestelystä johtunee se, että MMH:n peruskartoissa, Korvenojan kulkureitti on virheellinen noin 0,5km matkalta.

Tiilihaudat 
Tiilihautoja poltettiin monesti kohdekohtaisesti siellä missä oli tekeillä isomman kokoinen tiilirakennus. Varsinainen kylän tiilitehdas oli Laukulan Haavistossa em. myllyn välittömässä välittömässä läheisyydessä. Savenottokuopat ovat edelleen maastossa havaittavissa.

Pärehöylä 
Haavistossa oli myös siirrettävä konevoimalla toimiva pärehöylä jolla kiersivät tekemässä päreitä useamman kylän alueella.

Hyppyrimäet 
Määrävuorella on ollut talvisin hyppyrimäkiä, viimeisin hyppyrimäki oli K25, joka nyttemmin on purettu.[3]

Kolmionmittaustornit 
Määrävuorella viimeisin kolmionmittaustorni rakennettiin 1960-luvulla ja se nyttemmin purettu.

Kaivostoiminta 
Haarakorvesta jonkin matkaa etelään on entisinä aikoina etsitty grafiittia, näkyvillä on edelleen useat koemontut ja kuonakasat. Tämä liittyy samaan ajanjaksoon kun Soukon ja Tannin grafiittilöydöt on tehty. (A. Laitakari 1925 Tyrvään Soukon, Laukulan Sotkan ja Tannin gneissit ja grafiittiliuskeet)

Löydös jonka kerrotaan johtaneen ns. Stormin kaivokseen, on tehty ns. Mustanlahden kalliosta, valtatie 12 kallioleikkauksesta, Työväentalon kohdalta.

Tunnettuja henkilöitä 
 Juho Rikhard Merinen, Suomen ensimmäisiä kansanedustajia, sosialidemokraatti
 Niilo Pajunen,  sosialidemokraattisen puolueen kansanedustaja
 Tuomas Ragvaldinpoika, virsirunoilija ja arkkiviisujen tekijä.

Kantatalojen talonhaltijat 
Kantatalojen talonhaltijat selviävät L. Iso-Iivarin maanmainioista talonhaltijaluetteloista

Lähteet 

 Esihistoriallisia löydöistä Tyrväässä MKY XVIII, Hannes Prusi
 Sastamalan Historia 3. sivu 557
 Stormin Teräs ry 1952-2002 Muisteluita 50 vuoden ajalta

Aiheesta muualla
 Historiallinen kohde Iso-Iivari
 Historiallinen kohde Lippu
 Historiallinen kohde Korkki

Karttoja joissa Laukula esiintyy 
 Ison jaon kartta Laukulasta 1782, pohjoinen osa
 Ison jaon kartta Laukulasta 1782, eteläinen osa

Tyrvään kylät