Liesjärvi (Tervo)

Liesjärvi on matala ja loivarantainen humusjärvi Tervon itäosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 34 kilometriä länsiluoteeseen. Järvi koostuu kahdesta morfologisesti erilaisesta altaasta.

Maantiede 
Liesjärven pääaltaan pituus kaakosta luoteeseen on 5,5 kilometriä. Pääaltaasta erkanee itään noin puolen neliökilometrin laajuinen Marjolahti. Pääaltaan ja Marjolahden välissä sijaitsee järven pinta-alaan nähden laaja Särkelänniemi. Pääallas haarautuu etelässä Rääsylahteen ja Talvilahteen. Järven pohjoisimman osan muodostaa Haudanlahti, jonka eteläpuolella sijaitsee Likolahti. Lahtia erottaa Hangasniemi. Järven keskiosan Saikkolanniemen ja Hankelanniemen väliin jää Hankelanlahti. Saikkolanniemen eteläpuolella sijaitsee Viinalahti. Liesjärven ainoa vähintään kuusi metriä syvä alue sijaitsee pohjoisessa Piikaniemen tuntumassa. Alueen pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Marjolahti on kauttaaltaan alle metrin syvyinen ja lähes umpeenkasvanut.

Liesjärven keskivaiheilla on saarirykelmä, johon kuuluu muun muassa Lehtisaari, Keskisaari ja Kuoliosaari. Järven kaakkoisosassa sijaitsee Kesäsaari ja pohjoisosassa Rapoluoto ja Sikosaari. Liesjärven rannoilla on metsä- ja suoalueiden ohella peltomaata ja pientaloja. Luoteisrannalla sijaitsee Talluskylän maalaismaisema. Noin puoli hehtaaria järven eteläosasta sijaitsee Kuopion alueella.

Liesjärveen laskee laskuoja Koros-järveltä (120,5 metriä mpy), joka sijaitsee noin puoli kilometriä Haudanlahdelta pohjoiseen. Liesjärvi laskee Talluskylän peltojen eteläpuolitse virtaavaa runsaan kilometrin pituista Liesjokea länteen Tallusjärveen (104,7 metriä mpy).

Liesjärven tilavuus on 5 472 000 kuutiometriä. Järven pintaa nostettiin 1990-luvulla.

Liesjärvi (14.773.1.001) kuuluu Liesjärven valuma-alueeseen (14.773), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Tallusjärven valuma-alue (14.77) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Liesjärvi on laajin Liesjärven valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Haukijärvi, Koros ja Murtonen.

Kasvillisuus 
Liesjärven kasvillisuus on monimuotoinen, kellus- ja uposlehtistä kasvillisuutta on taajaan.

Lähteet 

Karttulan järvet
Tervon järvet
Tallusjärven valuma-alue