Rutajoen valuma-alue

Rutajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.14.236) on Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueella (14.2) sijaitsevan Ristiselän alueen (14.23) kolmannen jakovaiheen valuma-alue. Sen laskujoki Rutajoki Päijänteeseen Ristiselän Rutalahteen.

Yleistä

Vesistöalueen sijainti 
Rutajoen valuma-alue (14.236) sijaitsee Kymijoen vesistössä (14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueessa (14.23). Se on yli 20 kilometriä pitkä, yli 15 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 180,31 neliökilometriä (, myös 176,2 km² ). Valuma-alue sijaitsee Suur-Päijänteen alueen itäreunassa ja vedenjakajan kaakkoispuolella sijaitsee Sysmän reitin valuma-alue (14.8), koillispuolella Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) ja pohjoispuolella Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3). Lounaassa sijaitsee Päijänteen alueen (14.22) Tammijärven–Hauhajärven valuma-alue (14.227) ja muissa ilmansuunnissa oman Ristiselän alueen (14.23) Tyystijoen valuma-alue (14.239), Haapajoen valuma-alue (14.237) ja Vihijärven valuma-alue (14.235). Valuma-alue sijaitsee pääosin Joutsassa, mutta se ulottuu reuna-alueillaan pohjoisessa Toivakan, lännessä Korpilahden Jyväskylän ja lounaassa Luhangan puolelle.

Pääuoma 
Valuma-alueen laskujoki on Rutajoki, joka laskee Päijänteen Rutalahteen. Rutajoki alkaa Rutajärvestä (1 120 ha), joka muodostaa yhdessä Sorsanselän ja Keskinenveden (533 ha) kanssa valuma-alueen pääjärven. Näihin järvialtaisiin laskevat valuma-alueen suurimmat virtavedet. Samalla Rutajärvi, Keskinenvesi ja Sorsanselkä muodostavat pääuomaksi miellettävän vesireitin rungon. Siihen laskevista puroista Kiertojoella on pinta-alaltaan 9,7 neliökilometriä suuri valuma-alue, itärannan Myllyjoella 46 neliökilometrin, Harjujärvenojalla 24 neliökilometrin ja Joutsjoella 29 neliökilometrin suuruinen valuma-alue. Koska kaksi viimeistä sijaitsevat järvialueen yläjuoksulla, voidaan Joutsjoki valita pääuomaksi. Joutsjoen valuma-alue on pohjois-etelä-suuntainen. Kun Joutsjoki alkaa Joutsjärvestä (26 ha), on sen pohjoisesta tulevalla Pyydysojalla suurempi valuma-alue. Pääuomaan voidaan siksi ottaa Joutsjoen sivuhaara Pyydysoja, vaikkakaan mitään tarkkoja pinta-aloja ei lähteistä löydy.

Rutajoen pituus saadaan laskemalla vesistöviranomaisten Paikkatietoikkunan verkkopalvelun uomaverkoston jokiosuuksia yhteen. Rutajoki ja sen suvantolammet muodostavat yhteensä 6,2 kilometriä pitkän joen. Pääuomaan kuuluvien järvialtaiden yhteispituus on 11,4 kilometriä ja yläjuoksun Joutsjoki on 2,2 kilometriä pitkä. Jos pääuomaan lisätään vielä Pyydysoja, saadaan sen kartasta mitatuksi pituudeksi 6,6 kilometriä. Pääuoman kokonaispituus on siten 26,6 kilometriä, kun huomioidaan sivupurolle vaihtaminen Joutsjoen yläjuoksulla.

Vesistöalueen maankäyttö 
Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,3 %, maatalousalueita 1,1 %, kosteikkoja ja soita on 3,8 % ja rakennettuja alueita on 2,1 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 14,7 %.

Leivonmäen kansallispuisto 
Leivonmäen kansallispuisto perustettiin 1.3.2003, ja sen pinta-ala on 2 992 hehtaaria eli 29,92 neliökilometriä. Se sijaitsee kokonaisuudessaan entisessä Leivonmäen kunnassa, joka on ollut osa Joutsaa vuodesta 2008. Rutajoen valuma-alueesta suuri osa kuuluu kansallispuistoon. Joenrantametsissä kiertää patikkapolku nimeltään Koskikaran kierros.

Järviä ja jokia

Sivu-uomia 
Valuma-alueen joet ja purot ovat suhteellisen pieniä, sillä suurimmalla Myllyjoella on valuma-aluetta 46 neliökilometriä. Huomattavimmat joet ja ojat on koottu alla näkyvään taulukkoon. Tietojen lähteet on lueteltu erikseen taulukon alla, ja ne on yksilöity kullekin riville erikseen. Etäisyys Päijänteeseen tarkoittaa matkaa Rutajoen uomaa ja järvien selkiä pitkin.

Lähteet: 1 = tieto luettu joen omasta artikkelista, 2 = Karttapaikka-verkkopalvelu , 3 = VALUE-verkkopalvelu , 4 =mittaamiseen käytetty Paikkatietoikkunaa ja Karttapaikkaa yhdessä

Järviä 
Valuma-alueen järvisyys on 14,61 %. Siinä on 67 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Rutajoen lähialueella sijaitsevat Iso Sailampi (2 ha), Kapea Sailampi (1 ha), Pieni Sailampi, Sammakkolampi, Susilampi, Hiilenjärvi (18 ha), Pyöreä Kuorejärvi (3 ha), Kaita Kuorejärvi, jotka laskevat yhteistä Hiilenpuroa myöten Rutajokeen. Valkeisella (9 ha) on oma laskuoja Rutajokeen. Juoksenuksen ojan valuma-alueella sijaitsevat Valkeajärvi (12 ha), Kolmisoppinen (2 ha), Iso Kuorejärvi (15 ha) ja Valkea Kuorejärvi (3 ha). Vielä on Kotasenlamminoja, joka valuma-alueella on Kotasenlampi (6 ha) ja pieni lammikko.

Rutajärveen laskevia nimettyjä jokia ovat Kiertojoki ja Myllyjoki. Kiertojoen pääuomassa sijaitsee alajuoksulla Kiertolammi ja ylempänä, Kaijanpurossa Kaijanlampi (13 ha). Kaijanlampeen laskee Säästinpuro, joka alkaa Riihijärvestä (89 ha). Kiertojoen kanssa samansuuntainen on nimetön oja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Tuohilampi (3 ha) ja Huhanlampi.

Myllyjoen pääuomassa ovat alajuoksulta lukien Naukjärvi (42 ha), Lehijärvi (89 ha), Hyötyjärvi (32 ha), Särkijärvi (85 ha) ja Siikajärvi (180 ha). Siikajärveen laskevat Kaakkolampi (2 ha), Vehkalampi (3 ha), Kekälelampi (14 ha) ja Paskolampi (3 ha) sekä Kalliolampi (1 ha). Siikajärvi laskee lyhyttä Siikajokea myöten Särkijärveen. Siihen laskevat sen ympärillä sijaitsevat Pyöreälampi (3 ha), Särkilampi (3 ha), Hangaslammit (1 ha) sekä Vähä Särkijärvi (9 ha) ja Sammakkolampi. Seuraavan Hyötyjärven vieressä on siihen Kivipurossa laskeva Kivijärvi (31 ha) ja sen seuralainen Kaakkolampi (4 ha). Kehijärveen laskee monia ojia ja puroja. Pohjoista laskee nimetön puro, jonka valuma-alueella ovat Hakoslampi (1 ha), Ylimmäinen Riiplammi (2 ha), Ylimmäinen Ruuhilampi (4 ha) ja Alimmainen Riiplammi. Suoraan Lehijärveen laskevat omia ojia myöten Lapinlampi (4 ha), Kakarinlampi (1 ha) ja Pieni Lehijärvi (1 ha).

Rutajärven länsipuolella on kapea lähialue, joka laskee järveen. Se rajautuu lännessä Päijänteeseen laskevan Haapajoen valuma-alueeseen (14.237, 26 km²). Siellä sijaitsevat Kaakkolampi (1 ha), Kangaslammesta (1 ha), Mäyrälampi (2 ha), Iso Pirttilampi (9 ha) ja Pieni Pirttilampi (3 ha), joista viimeiset laskevat jo Keskisenveteen. Etelärannalla sijaitseva Haapasuon Haapajärvi (41 ha) näyttäisi laskevan Rutajärveen, kuten tekee Leivomäellä sijaitseva Kangaslampi (1 ha).

Sorsanselän pohjoisrannalla ovat eteläinen Erijärvi (2 ha) ja pohjoinen Erijärvi (2 ha), ja Sorsanselän etelärannalla Harjulahden lampi (6 ha), Iso-Valkeinen (16 ha), Pieni-Valkeinen (13 ha), Silmälammit ja Kirveslampi (2 ha), niitä vielä etelämpänä sijaitsevat Soidensalonlampi, Säynätlampi ja Kalaton (1 ha). Harjun länsipuolella sijaitsevat Hämeenlampi (10 ha), Mustalampi (1 ha), Turasenlammit (1 ha) ja Luupää. Harjujärvenoja alkaa Harjujärvestä (46 ha), jonka yläjuoksulla sijaitsee vielä Talvilampi ja Vähä Harjujärvi (15 ha). Sen sivu-uoman valuma-alueella ovat läntinen Kivisuon lampi (5 ha) ja itäinen Kivisuon lampi (2 ha).

Joutsjoki laskee Sorsaselän länsirantaan ja se alkaa Joutsjärvestä (26 ha). Sen alajuoksulle yhtyy Suojärven (6 ha) laskuoja. Joutsjärveen laskee Väärävuoren eteläpuolelta oja, jonka valuma-alueella sijaitsevat eteläinen Vääräjärvi (3 ha), pohjoinen Vääräjärvi (7 ha) ja Orilampi. Joutsjärveen laskee pohjoisesta vielä Saarijärvi (11 ha). Joutsjokeen yhtyy pohjoisesta virtaava Pyydysoja, jonka keskijuoksulle yhtyy Pieni Suojärven (3 ha) ja Korpijärven (4 ha) yhteinen laskuoja, ja jonka keskijuoksulla sijaitsee Pyydysjärvi (6 ha).

Katso myös 
 Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Huomioita

Lähteet

Viitteet