Fragkokástellon linna

Fragkokástellon linna (, ”Frankkien linna”), usein Frangokástellon linna, myös Castelfranco, alun perin Ágios Nikítas (), on linna siitä nimensä saaneessa Fragkokástellon kylässä Kreetan saarella Kreikassa.

Historia 

Linna rakennettiin alun perin vuosina 1371–1374. Sen rakensivat Kreetaa ja Chaniáa tuolloin hallinneet venetsialaiset. Sen tarkoituksena oli sekä suojella saaren etelärannikkoa merirosvoilta että hallita paikallista väestöä, joka vastusti välillä myös venetsialaisvaltaa. Linna tunnettiin alun perin nimellä Ágios Nikítas, mikä oli paikalla varhaisemmin olleen asutuksen nimi, ja oli puolestaan peräisin paikalla olevasta Pyhälle Niketakselle omistetusta kirkosta. Myöhempi nimi on peräisin siitä, että kreikkalaiset kutsuivat kaikkia katolisia länsimaalaisia ”frankeiksi”.

Linna oli vain vähällä käytöllä venetsialaisvallan aikana ja paikoin kokonaan vailla varuskuntaa paikallisen väestön sitkeän vastustuksen vuoksi. Kerrotaan, että jo rakentamisvaiheessa sfakiálaiset purkivat yöllä sen, mitä venetsialaiset olivat päivällä rakentaneet. Venetsialaiset kunnostivat linnoitusta vielä vuosina 1593–1597 sekä viimeisen kerran vuonna 1645, jota ennen se oli ilmeisesti ollut autiona. Osmanivallan aikana linna oli uusien valloittajien käytössä. Kreetalaiset saivat vallattua sen joksikin aikaa Daskalogiánniksen johdolla vuonna 1770.

Kreikan vapaussodan aikaan 1800-luvun alussa linna oli jälleen kreetalaisten itsensä käytössä. Osmanit hyökkäsivät linnaan vuonna 1828 ja surmasivat sitä puolustaneen Chatzimichális Ntaliániksen (Daliániksen) sekä 385 tämän miestä. Miehet haudattiin Fragkokástellon rantahietikolle. Paikallisväestön mukaan vuosittain aamukasteen aikaan aina 17. toukokuuta eli verilöylyn vuosipäivänä haudatut heräävät ja marssivat linnan läpi. Tämä haamuarmeija tunnetaan nimellä drosoulítes, joka tarkoittaa ”kasteen henkiä”. Linna kärsi suuria tuhoja osmanien hyökkäyksessä, mutta osmanit kunnostivat sen uudelleen Mustafa Naili Paššan aikana vuosina 1866–1869.

Rakennus 

Linna on suorakulmion muotoinen, ja siitä näkee, että se on rakennettu ennen tykkien ja bastionien aikakautta. Linnasta on nykyisin jäljellä lähinnä neljä suorakulmaista kulmatornia ja niitä yhdistävät seinät. Torneista lounaskulman torni on suurin ja vahvin. Linnan pääsisäänkäynti on eteläpuolelta ja toinen, pienempi kaariportilla varustettu sisäänkäynti itäsivulla. Pääsisäänkäyntiä vartioitiin lounaistornista. Suuri osa linnan nykyisistä rakenteista on peräisin sen viimeisestä osmanivaiheesta 1800-luvulta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kreetan linnat
Sfakiá