Harha (tutkimus)

Harha tai systemaattinen virhe tarkoittaa tieteellisessä tutkimuksessa ja epidemiologiassa sellaista tutkimuksessa ja sen tuloksessa olevaa vääristymää, joka säilyy, vaikka havaintojen määrä tutkimuksessa olisi ääretön tai tutkimusta toistettaisiin äärettömän monta kertaa. Havaintojen tai toistojen määrään tai otoskokoon liittyvää virhettä kutsutaan satunnaisvirheeksi tai kohinaksi ja se muodostaa toisen pääosan tutkimuksen kokonaisvirheestä. Harha riippuu täysin tutkimuksen tai analyysin tavoitteesta, joka tulee näin määritellä täsmällisesti harhan arvioimiseksi.

Törmäysharha 
Törmäysharha (engl. collider bias) syntyy, jos kahden muuttujan välisen yhteyden arvioinnin rajoittaa tai osittaa näiden muuttujien yhteisen vaikutuksen mukaan (engl. conditioning on common effect). Esimerkiksi kaksi tautia voi lisätä todennäköisyyttä joutua sairaalaan, jolloin näiden tautien väliseen yhteyteen syntyy harhaa, jos yhteyttä tutkitaan pelkästään sairaalan potilaista muodostuvassa tutkimusväestössä.

Sekoittuneisuus 
Jos tutkittaviin muuttujiin vaikuttaa muita yleensä tutkimuksesta riippumattomia muuttujia (ns. sekoittavia tekijöitä), tutkittavien muuttujien välisen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Tämän mekanismin aiheuttamaa harhaa kutsutaan yleensä sekoittuneisuudeksi (engl. confounding). Esimerkiksi alkoholin ja keuhkosyövän kausaalisen yhteyden arviointiin voi aiheuttaa harhaa se, että alkoholin käyttö on yhteydessä tupakointiin ja muihin mahdollisiin keuhkosyövän syihin. Kronologista harhaa (engl. chronologial bias) voi syntyä, jos tutkimuksen menetelmissä tai väestössä tapahtuu muutoksia ajan kuluessa. Esimerkiksi tautien diagnostiikka ja määrittely muuttuu ajan saatossa ja aiheuttaa harhan tautien esiintyvyyden arviointiin.

Suunnittelu- ja toimeenpanoharhat

Tutkimuskysymykset 
 Muodikkuusharha (engl. hot stuff bias): Muodikkaat tutkimusaiheet vetävät puoleensa enemmän heikompitasoista ja huomiota keräävää tutkimusta, jolloin virheen riski tutkimusaihetta koskevassa kirjallisuudessa kasvaa. Esimerkiksi statiinien ja selektiivisten serotoniinin takaisinoton estäjien vaikutukset ja kliininen käyttö ovat olleet pitkään kiistanalaisia aiheita.
 Uutuusharha (engl. novelty bias): Toimenpiteillä on taipumusta näyttää todellisuutta paremmilta, kun ne ovat uusia. Esimerkiksi arviot joidenkin lääkkeiden tehosta ovat olleet korkeampia vanhemmissa kuin uudemmissa kokeissa, eli arvioitu teho on laskenut ajan kuluessa.
 Korvikemuuttujaharha (engl. substitution game bias): Joskus haitan välttämiseksi tai resurssien säästämiseksi muuttujan suoran tutkimisen sijasta pyritään tutkimaan tämän korvike- eli surrogaattimuuttujia. Jos korvikemuuttuja ei kuitenkaan edusta tai ennusta riittävän tarkasti alkuperäistä muuttujaa, tutkimukseen syntyy harhaa. Esimerkiksi kliinisessä kokeessa hoito saattaa vaikuttaa suotuisasti valittuihin korvikemuuttujiin (kuten veriarvoihin), mutta ei vaikutakaan suotuisasti itse tautitilaan (kuten uuden sydäninfarktin riskiin).
 Yhdistetyn verrokkitestin harha (engl. incorporation bias): Jos tutkittava dignostinen testi sisällytetään tutkittavan tilan varmistavaan verrokkitestiin, tutkittavan testin tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi tutkittaessa PSA:n kykyä ennustaa eturauhassyöpää arviointiin syntyy harhaa, mikäli PSA-taso on myös osa eturauhassyövän tapausmääritelmää.

Sidonnaisuudet 
Tutkimuksen menetelmillä ja tuloksilla on taipumusta tukea sen rahoittajan etuja. Tätä kutsutaan teollisuusrahoitusharhaksi (engl. industry sponsorship bias). Esimerkiksi lääkeyrityksen rahoittamat statiinien vertailututkimukset tekevät harvemmin rahoittajan lääkkeen vastaisen päätelmän.

Otoskoon määrittely 
Otoskoko tai itsenäisten havaintojen määrä vaikuttaa paitsi suoraan tutkimuksen satunnaisvirheen määrään niin myös tutkimuksen harhaan eri mekanismien kautta. Tätä kutsutaan otoskokoharhaksi (engl. wrong sample size bias). Esimerkiksi pienet kliiniset kokeet ovat yliarvioineet hoitojen vaikutuksia suurempiin kokeisiin verrattuna, pieniä tutkimuksia jätetään enemmän julkaisematta ja hyvin suurten tutkimusten satunnaisvirheettömiä tuloksia saatetaan tulkita herkemmin virheellisesti.

Valintaharha 
Valintaharha johtuu mistä tahansa vääristymästä tutkimusväestön valikoitumisessa tutkimuksen lähdeväestöstä tai systemaattisesta erosta tutkimusväestön ja tutkimuksen kohdeväestön välillä. Valintaharha näkyy aineistossa täysin puuttuvina havaintoyksiköinä tai puuttuvina havaintoina joissakin aikapisteissä.

Sijainti 

Valintaharhaa syntyy yleensä, kun tutkimusväestö valitaan jostakin rajoitetusta paikasta, kuten sairaalan potilaista, vaikka tutkimuskysymys koskisi laajempaa väestöä ja ihmistä yleensä. Tällaisia valintaharhoja ovat muun muassa seuraavat:

 Hoitoonottoharha (engl. admission rate bias): Jos tutkittavat muuttujat ovat yhteydessä henkilön todennäköisyyteen päätyä potilaaksi terveydenhuoltoon yleensä, osallistujien valinta yksikön potilasväestöstä aiheuttaa harhan muuttujien välisen yhteyden arviointiin. Esimerkiksi kohonnut verenpaine ja migreeni lisäävät molemmat hoidon tarvetta, mikä aiheuttaa näiden muuttujien väliseen yhteyteen valintaharhan potilasväestössä.
 Keskihakuisharha (engl. centripetal bias): Jos tietynlaisia potilaita hakeutuu enemmän tiettyyn terveydenhuollon yksikköön, tämän yksikön potilaista tuotettuihin tutkimustuloksiin voi syntyä harhaa. Esimerkiksi kalliimpaan terveydenhuollon yksikköön hakeutuu rikkaampia ja terveempiä potilaita tai harvinaissairauksien hoito keskittyy tiettyihin yksiköihin.
 Lähetesuodatusharha (engl. referral filter bias): Eri tasoisten terveydenhuollon yksiköiden, kuten terveyskeskusten, keskussairaaloiden ja yliopistosairaaloiden, potilasväestöt ovat erilaisia, koska vain epätavallisemmat ja sairaammat potilaat lähetetään vaativampiin tutkimuksiin ja hoitoihin toiselle tasolle erikoistuneempiin yksiköihin. Näin eri yksiköiden potilasväestöt eivät välttämättä edusta muiden yksiköiden potilasväestöä. Esimerkiksi verenpainepotilaat ovat erilaisia terveyskeskuksessa ja yliopistosairaalassa, jolloin tutkimustulokset voivat erota systemaattisesti näiden eri potilasryhmien välillä.
 Rekisteriharha (engl. informed presence bias): Henkilön terveydentila vaikuttaa hänen tietojensa olemassaoloon terveydenhuollon rekistereissä, mikä aiheuttaa harhaa yhteyksien arvioimiseen tällaisen rekisteritiedon perusteella. Esimerkiksi terveydenhuollon rekisteritietoja käyttämällä raskaanaolevien naisten depression esiintyvyys saattaa näyttää todellista suuremmalta muihin naisiin verrattuna, koska he käyttävät enemmän terveyspalveluja raskautensa vuoksi.

Ajoitus 

Valinnan ajoitukseen liittyviin harhoihin taas kuuluvat seuraavat:

 Epärinnakkaisten kontrollien harha (engl. non-contemporaneous control bias): Jos tapauksen ja kontrollit valikoituvat tutkimusväestöön systemaattisesti eri aikoina ja tämä aika on yhteydessä tutkittaviin muuttujiin, tutkimukseen syntyy harhaa. Esimerkiksi tapausverrokkitutkimuksissa saatetaan käyttää kontrolleja, joista on kerätty tietoa joskus menneisyydessä (engl. historical controls), mutta tapaukset valitaan nykyisyydessä, mikä lisää tutkimuksen harhan riskiä.

Osallistuminen 

Kaikki rekrytoiduksi tulleet henkilöt eivät osallistu tutkimukseen ollenkaan tai täysin ja kaikki osallistujat eivät pysy tutkimusväestössä täysin tutkimuksen loppuun saakka. Tähän poistumaan liittyviä valintaharhoja ovat muun muassa seuraavat:

 Vapaaehtoisuusharha (engl. volunteer bias): Tutkimukseen vapaaehtoisesti hakeutuvat henkilöt eroavat yleensä systemaattisesti lähdeväestöstään, mikä voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Vapaaehtoiset saattavat olla usein esimerkiksi keskimäärin terveempiä, koulutetumpia ja rikkaampia tai myöntyväisempiä hoito-ohjeisiin.
 Hiertymisharha (engl. attrition bias): Jos osallistujien poistuminen, kato tai hiertyminen tutkimuksesta on yhteydessä tutkittaviin muuttujiin, syntyy näiden yhteyksien arviointiin harhaa. Esimerkiksi hoidon haittavaikutukset voivat aiheuttaa enemmän katoa hoitoryhmästä, jolloin jäljelle jäävässä tutkimusväestössä hoidon vaikutusten arviointiin syntyy harhaa.

Toimenpiteet 

Monet asiat voivat vaikuttaa siihen, kenen kohdalla tehdään mitäkin mittauksia tai toimenpiteitä. Toimenpiteisiin valikoitumiseen liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

 Esiinkaivuharha (engl. ascertainment bias): Systemaattiset erot siinä, kuinka havaintoyksikkö valikoituu tiettyyn mittaukseen, aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Esimerkiksi statiinin käytön ja Alzheimerin taudin diagnoosin yhteydessä voi olla esiinkaivuharhaa, jos statiinin käyttö on yhteydessä siihen, kuinka aktiivisesti ja herkästi Alzheimerin taudin diagnostiikkaa potilaan kohdalla tehdään.
 Paljastusharha (engl. unmasking bias): Jos altisteella on jokin vaikutus, joka lisää vastemuuttujaan liittyvien testien tekemistä, altisteen ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi lääke voi lisätä gynekologisia vuotohäiriöitä, jonka seurauksena tehdään enemmän tutkimuksia ja diagnosoidaan enemmän gynekologisia kasvaimia, jolloin lääke voi vaikuttaa harhaisesti aiheuttavan kyseisiä kasvaimia.
 Tunnettuusharha (engl. popularity bias): Terveydentilojen, testien ja hoitojen jatkuvasti muuttuva tunnettuus, kuuluisuus ja trendikkyys vaikuttaa tilojen tunnistamiseen, tutkimiseen ja hoitoon. Esimerkiksi julkisuuden henkilöiden kokemukset ja mielipiteet voivat lisätä hetkellisesti tutkimusten ja hoitojen kysyntää eri tarkoituksiin, mikä muuttaa hetkellisesti kyseisiä potilasväestöjä.
 Indikaatioharha (engl. confounding by indication): Jos jokin aihe hoidolle vaikuttaa hoidon käytön lisäksi tutkittavaan vastemuuttujaan, hoidon ja vastemuuttujan yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi infektiotaudit voivat lisätä lapsilla parasetamolin käyttöä ja astman riskiä, mikä voi aiheuttaa harhaa parasetamolin käytön ja astman yhteyden arviointiin.
 Diagnostisen epäilyn harha (engl. diagnostic suspicion bias): Potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten diagnostiset epäilyt vaikuttavat siihen, kuinka paljon mitäkin diagnostisia testejä suoritetaan, mikä aiheuttaa harhaa epäilyyn liittyvien tekijöiden ja diagnoosin yhteyden arviointiin. Esimerkiksi syöpää aiheuttaville aineille tietäen altistuneet hakeutuvat herkemmin terveydenhuoltoon syöpätutkimuksiin ja saavat herkemmin syöpädiagnoosin pelkästään aktiivisemman tutkimisen vuoksi.
 Diagnostinen saatavuusharha (engl. diagnostic access bias): Jos jokin muuttuja on yhteydessä vastemuuttujan mittauksen saatavuuteen ja syyhyn, syyn ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi terveydenhuollon työntekijöille tehdään enemmän rintakehän röntgenkuvauksia helpomman saatavuuden vuoksi, jolloin heillä diagnosoidaan enemmän sarkoidoosia.
 Verrokkitestiharha (engl. verification bias): Harha, joka johtuu systemaattisesta erosta siinä, kuinka tutkimushenkilöiden tila varmistetaan verrokkitestin avulla. Esimerkiksi tutkittavasta testistä negatiivisen tuloksen saaneille saatetaan tehdä vähemmän invasiivista, sairauden varmistavaa verrokkitestiä.
 Eriävän verrokkitestin harha (engl. differential reference bias): Jos diagnostisen testin tarkkuutta arvioitaessa ei käytetä samaa verrokkitestiä koko tutkimusväestössä, tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi potilailta, jotka saavat tutkittavasta testistä negatiivisen tuloksen, on tutkittavan tilan todellinen olemassaolo saatettu mitata vähemmän haitallisella menetelmällä (esim. kysely) kuin potilailta, jotka saavat tutkittavasta testistä positiivisen tulokset (esim. tietokonetomografia).
 Puuttuvan verrokkitestin harha (engl. partial reference bias): Jos vain osa tutkimusväestöstä saa tutkittavan testin ja verrokkitestin, tutkittavan testin tarkkuuden arviointiin voi syntyä harhaa. Esimerkiksi invasiivista verrokkitestiä, kuten koepalan ottoa ja tutkimista, voidaan tehdä lähes ainoastaan niille, jotka ovat saaneet tutkittavasta testistä posiitivisen tuloksen.

Kriteerit 

Tutkimuksen valinta- tai sisäänottokriteereihin liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

 Vallitsevuus-ilmaantuvuusharha (engl. prevalence-incidence bias): Jos tutkimukseen valitaan vain jossakin tilassa jo olevia henkilöitä, tutkimusväestöstä puuttuvat tapaukset, jotka ovat poistuneet tästä tilasta ennen valituksi tulemisen mahdollisuutta. Esimerkiksi taudista nopeasti parantuneet ja tautiin nopeasti kuolevat potilaat eivät päätyvät epätodennäköisemmin vallitsevuuden pohjalta valittuun tutkimusväestöön, jolloin taudin kirjo tutkimusväestössä eroaa systemaattisesti taudin todellisesta kirjosta.

Edustavuus 

Vaikka tutkimusväestö edustaisi täydellisesti jotakin tutkimuksen lähdeväestöä, se ei välttämättä edusta muita kohdeväestöjä. Tätä kutsutaan yleensä väestön edustavuudeksi tai yleisemmin tutkimuksen yleistettävyydeksi tai ulkoiseksi validiteetiksi. Yleistettävyyteen liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

 Spektriharha (engl. spectrum bias): Jos diagnostisen testin tutkimusväestö eroaa testin kohdeväestöstä, testin tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi tapaus-verrokkitutkimuksilla on taipumusta yliarvioida diagnostisen testin tarkkuutta, koska valitussa tapausväestössä on kohdeväestöä enemmän vaikeita ja tyypillisiä tautimuotoja (erilainen tautispektri).

Toimenpideharha 
Toimenpide- tai interventiotutkimuksissa, kuten kliinisissä kokeissa, systemaattinen vaihtelu tutkittavan toimenpiteen tai muiden toimenpiteiden toteutuksessa ja epäsuorissa vaikutuksissa voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Tähän liittyviin harhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

 Ryhmiinjaon harha (engl. allocation bias): Harha, joka johtuu mistä tahansa systemaattisesta erosta, jonka valittujen tutkimushenkilöiden jakaminen eri toimenpiteisiin aiheuttaa. Esimerkiksi tieto siitä, että seuraava osallistuja jaetaan tiettyyn toimenpideryhmään voi vaikuttaa siihen, millainen osallistuja tutkimukseen seuraavaksi valikoituu ja näin aiheuttaa valintaharhan tutkimukseen.
 Sokkouttamisen puute (engl. blinding): Tieto siitä, minkä toimenpiteen tutkimushenkilö on vastaanottanut voi vaikuttaa paitsi suoraan tutkimushenkilön käytökseen ja tilaan niin myös mittaajien, tiedonkerääjien, analyysin tekevien tai muiden henkilöiden käytökseen. Esimerkiksi lääkehoitokokeessa kapselin maku tai sivuvaikutukset voivat paljastaa jotain toimenpideryhmästä, jolloin sokkouttaminen on ainakin osittain epäonnistunut.
 Suoritusharha (engl. performance bias): Jos tutkimusväestön eri toimenpideryhmät saavat erilaista muuta terveydenhoitoa, tutkittavan hoidon vaikutuksen arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi verrokkihoitoa saavilla sokkouttamattomilla tutkimushenkilöillä voi olla taipumusta käyttää enemmän muita hoitoja riittämättömäksi koetun verrokkihoidon lisäksi.
 Myöntyvyysharha (engl. compliance bias): Jos myöntyvyys tutkittavaan toimenpiteeseen on yhteydessä tutkittaviin vastemuuttujiin, toimenpiteen vaikutuksen arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi kliinisissä lääkekokeissa tutkimuksen hoitoprotokollaa noudattavilla on usein lääkkeen vaikutuksesta riippumatta parempi ennuste heikommin ohjeisiin myöntyviin verrattuna.

Informaatioharha 
Informaatioharha (engl. information bias) on harha, joka johtuu mistä tahansa tiedonkeruun, mittaamisen ja tiedonhallinnan systemaattisesta erosta. Informaatioharha näkyy tutkimusaineistossa systemaattisesti virheellisinä ja puuttuvina arvoina. Esimerkiksi itseraportoidut ruutuajat eroavat todellisesta ajasta systemaattisesti, koska tutkimushenkilöt yliarvioivat lyhyitä ruutuaikoja ja aliarvioivat pitkiä ruutuaikoja.

Mittausvirheet 
Mittausmenetelmässä olevat virheet voivat aiheuttaa tutkimukseen harhaa monesta syystä. Näihin informaatioharhoihin kuuluvat ainakin seuraavat:

 Herkkyysharha (engl. insensitive measure bias): Mittausmenetelmä, joka ei ole tarpeeksi herkkä havaitsemaan merkittäviä eroja tutkittavassa muuttujassa, voi aiheuttaa tuloksiin harhaa. Esimerkiksi syöpien vaiheen kliinisessä määrittämisessä voi olla epäherkkyyttä, mikä aiheuttaa harhaa syöpärekisteriaineistoja hyödyntävissä tutkimuksissa.
 Virheluokitteluharha (engl. misclassification bias): Luokkamuuttujien tapauksessa mittausvirheestä käytetään nimitystä virheluokittelu. Erityisesti tutkittavista muuttujista riippuva eriävä virheluokittelu (engl. differential misclassification) aiheuttaa harhaa näiden muuttujien yhteyden arviointiin. Esimerkiksi eturauhassyövän luokittelussa on virhettä, joka voi riippua potilaan koosta, jolloin potilaan koon ja eturauhassyövän yhteyden arviointiin syntyy harhaa.
 Havaitsijaharha (engl. observer bias): Vaihtelu mittaajien, havaitsijoiden tai tiedonkerääjien toiminnassa ja eri mittaajien välillä voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Esimerkiksi radiologiassa kuvan tulkinta riippuu jonkin verran tulkitsijasta ja siitä, mitä tulkitsija tietää kuvatusta potilaasta.
 Vastaamattomuusharha (engl. non-response bias): Jos tutkimushenkilöt, jotka eivät vastaa kyselyyn tai joihinkin sen osiin, eroavat kyselyyn ajallaan vastaavista, tutkimukseen voi syntyä harhaa. Esimerkiksi kyselyihin vastaavat henkilöt voivat olla terveempiä kuin kyselyyn vastaamattomat, mikä aiheuttaa harhaa väestön terveydentilan arviointiin.
 Muistiharha (engl. recall bias): Jos tutkittavat muuttujat ovat yhteydessä siihen, kuinka hyvin tai tarkasti tutkimushenkilö muistaa kyselyssä tai haastattelussa mitattavia asioita, tutkimukseen syntyy harhaa. Esimerkiksi syöpään sairastuneiden lasten vanhemmat voivat kokemuksensa vuoksi muistaa eri tavalla lapsen elinaikanaan sairastamat infektiotaudit kuin verrokkilasten vanhemmat.
 Havaitsemisharha (engl. detection bias): Jos jokin muuttuja on yhteydessä vastemuuttujan mittaamisen tarkkuuteen ja vastemuuttujan syyhyn, syyn ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi lihavuus vaikuttaa eturauhassyövän diagnostiikan tarkkuuteen, mikä aiheuttaa harhaa lihavuuden ja eturauhassyövän yhteyden arviointiin.
 Mimiikkaharha (engl. mimicry bias): Jos altiste aiheuttaa joitakin muita seurauksia, jotka luokitellaan virheellisesti vasteeksi, altisteen ja vasteen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi lääke voisi aiheuttaa oireena keltaisuutta, joka voi lisätä väärän hepatiitti-diagnoosin riskiä, mikä aiheuttaisi harhan lääkkeen ja hepatiitin yhteyden arviointiin.

Mittaamisen vaikutukset 
Mittaaminen voi vaikuttaa itsessään mittauksen tuloksiin, usein mittaustulosten oletettujen tai mahdollisten seurauksien vuoksi. Tähän liittyvät seuraavat informaatioharhat:

 Hawthorne-vaikutus (engl. Hawthorne effect): Seurattavana ja arvioitavana oleminen voi vaikuttaa tutkimusväestön käytökseen. Esimerkiksi käsien desinfioinnin määrän seuraaminen avoimesti sairaalassa lisää itsessään käsien desinfioinnin määrää, mikä aiheuttaa harhaa desinfioinnin määrän arviointiin.
 Huoliharha (engl. apprehension bias): Tutkittavana ja mitattavana olemisen aiheuttama ahdistus voi vaikuttaa mittausten tuloksiin. Esimerkiksi verenpainearvot ovat usein korkeampia lääkärin mittaamana kuin kotona mitattuna (valkotakkihypertensio).
 Hyväksyttävyysharha (engl. acceptability bias): Tiedonkeruun, mittausten ja testien hyväksyttävyys vaikuttaa siihen, kuinka moni suostuu tai vastaa niihin. Esimerkiksi kysymykset huumeiden ja alkoholin käytöstä tai seksuaalisesta käyttäytymistä voidaan koeta liian henkilökohtaisina tai kiusallisina, mikä aiheuttaa harhaa näiden mittaamiseen kyselyiden tai haastatteluiden avulla.
 Taudin hyväksyttävyysharha (engl. unacceptable disease bias): Jos sairaus tai terveydentila ei ole sosiaalisesti hyväksyttävä, se jää todennäköisemmin raportoimatta tai raportoidaan väärin. Esimerkiksi psykiatriset häiriöt ovat aliraportoituja työpoissaolojen syitä.

Raportointiharha 
Raportointiharha johtuu mistä tahansa tutkimuksen ali- tai virheraportoinnista, joka riippuu myös usein tutkimuksen tuloksista.

Julkaiseminen 

 Julkaisuharha (engl. publication bias): Jos tutkimuksen julkaisupäätös riippuu sen tuloksista, tutkimuskirjallisuuteen syntyy harhaa. Esimerkiksi tilastollisesti merkitsevät tulokset lisäävät julkaisemisen todennäköisyyttä (positiivisen tuloksen harha).
 Vasteraportointiharha (engl. outcome reporting bias): Jos tutkimuksessa mitataan useita vastemuuttujia, mutta näistä raportoidaan ja julkaistaan vain valikoitunut osa, tutkimuksen tulokseen ja tulkintaan syntyy harhaa. Esimerkiksi kliinisestä kokeesta voidaan valikoivasti raportoida vain tilastollisen merkitsevyyden ylittäneitä hyötyvasteita, mikä aiheuttaa harhan kyseistä hoitoa koskevan näytön tulkintaan ja hoidon vaikutusten arviointiin.

Monet piirteet tutkimuksessa ja sen tuloksissa vaikuttavat siihen, julkaistaanko tuloksia ja millä tavalla ne raportoidaan. Näihin liittyvät muun muassa:

 Positiivisen tuloksen harha (engl. positive results bias): Jonkin vaikutuksen havainneita tutkimustuloksia lähetetään ja hyväksytään julkaistavaksi todennäköisemmin ja nopeammin, mikä aiheuttaa harhan tutkimuskirjallisuuteen. Esimerkiksi kliininen lääkehoitokoe voi jäädä todennäköisemmin julkaisematta, jos siinä ei havaita hyödyllistä vaikutusta tutkittavaan vastemuuttujaan.

Lähteet 
Tutkimuskirjallisuuden valikoiva etsiminen, valinta ja tulkinta aiheuttaa harhaa tutkimusraporttiin. Tähän liittyvät ainakin seuraavat raportointiharhat:

 Kaikki hyvin -harha (engl. alls well literature bias): Raportoivan henkilön taipumus vähätellä tai jättää huomiotta vallitsevan mallin, teorian tai paradigman uskottavuutta heikentävää tietoa.
 Viittausharha (engl. one-sided reference bias): Jos tutkija tai tutkimuskirjallisuutta tulkitseva henkilö etsii ja valitsee viitteitä yksipuolisesti jonkin ennakko-oletuksen pohjalta (yleensä tavoitteenaan perustella tiettyä käsitystä tai mallia), hän muodostaa olemassa olevasta todellisesta tietämyksestä ja näytöstä harhaisen kuvan. Esimerkiksi jonkin lääkkeen käyttöä puolustavien tai vastustavien kirjoitusten lähdeviitteistä tyypillisesti puuttuu enemmän kirjoituksen väitettä vastaan olevia lähteitä.

Kirjoittaminen 

Tutkimuksen raportointiin liittyy myös paljon kielellisiä vapauksia, mikä lisää harhan riskiä tulosten tulkinnassa ja tutkimuskirjallisuudessa. Näihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
 Retoriset harhat: Monien retoristen eli puhetaidollisten keinojen käyttäminen viestinnässä vääristää välitettävää tietoa. Retoristen keinojen tavoitteena onkin yleensä kuulijan mielipiteen tai uskomuksen muuttaminen eikä tiedon täsmällinen siirtäminen. Esimerkiksi henkilö saattaa yrittää vaikuttaa tutkimusten tulkintaan vetoamalla tunteisiin tai käyttämällä tarpeettomasti ammattikieltä auktoriteettinsa vahvistamiseksi.
 Vääristelyharha (engl. spin bias): Harha, joka johtuu mistä tahansa tutkimuksen tulosten vääristelevästä kuten peittelevästä, harhaanjohtavasta tai kaunistelevasta tulkinnasta tutkimusraportissa. Esimerkiksi kliinisen kokeen julkaisun yhteenvedossa tutkijat saattavat kirjoittaa hoidon käytöstä edelleen myönteiseen sävyyn vaikka heidän tuloksensa eivät tue hoidon käyttöä.
 Kieliharha (engl. language bias): Jos erilaisia tutkimuksia julkaistaan eri kielillä, tutkimuksiin syntyy harhaa, jos niiden aineistona käytetään vain tietyllä kielellä (yleensä englanti) kirjoitettuja julkaisuja. Esimerkiksi tilastollisesti merkitseviä tuloksia julkaistaan todennäköisemmin englanniksi, mikä aiheuttaa englanninkieliseen kirjallisuuteen kieliharhan.

Kognitiivinen harha 
Kognitiivinen harha (engl. cognitive bias) on ihmisen yleinen taipumus havainnoida, aistia, muistaa ja tulkita asioita virheellisesti. Erilaisia ihmisen kognition (tiedonkäsittelyn) harhoja on erotettu kymmeniä ellei satoja. Esimerkiksi ihmiset havainnoivat ympäristöstä tulevaa tietoa valikoivasti oletuksiensa pohjalta ja ihmisiin kohdistetut odotukset vaikuttavat heidän itseraportoimaansa terveyteen. Tutkimuksessa oleellisiin kognitiivisiin harhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

 Vahvistusharha (engl. confirmation bias): Ihmisen kognitiivinen taipumus etsiä, valita ja painottaa tietoa, joka vahvistaa ennakko-oletuksia tai -uskomuksia. Esimerkiksi tiettyä lääketieteellistä hoitolinjaa kannattava henkilö saattaa perustella hoitolinjaa vain sillä osalla tutkimustuloksista, jotka tukevat tätä hoitolinjaa.
 Ensiarvioharha (engl. previous opinion bias): Edellinen arvio jostakin vaikuttaa, miten toinen arvio tai uudelleenarvio samasta asiasta suoritetaan, mikä voi aiheuttaa arvioon harhaa. Esimerkiksi lääkäri kertoo konsultoidessaan oman arvionsa ja epäilynsä tilanteesta, mikä voi vaikuttaa liian voimakkaasti konsultoitavan lääkärin toimintaan.
 Tiedon saatavuusharha (engl. availability bias): Tiedon saatavuus vaikuttaa siihen, kuinka paljon tietoa painotetaan tai kuinka todennäköisesti se päätyy käytettäväksi, mikä voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Esimerkiksi lääkärit diagnosoivat enemmän tauteja, joita ovat kokeneet enemmän lähiaikoina (diagnoosin saatavuus episodisesta muistista) tai tutkijat käyttävät enemmän helpommin saatavilla olevia, usein valmiiksi kerättyjä aineistoja.

Lähteet 

Epidemiologia