Kallõtõ järv

Kallõtõ järv, myös Kallete, Kallato järv, Kalleto S. tai Kallete jerw on Valgamaalla Valgan kunnassa Lustin kylässä sijaitseva eutrofinen luonnonjärvi.

Nimi ja maantietoa
Karulan ja Vana-Antslan kartanoiden rajaseudulla sijaitsevan järven nimi on luultavimmin johtunut sanan ”kalatu” () uudelleentulkinnasta võrokielisenä ”kallõ”:na (”kalle” tai ”penger”). Samalla nimen arvellaan sisältävän itämerensuomenkielisen ilmaisun ”kalaton” ja võron ”kalalda” (). Hypoteesia vahvistaa vesistönimien Kalatonjärvi, Kalatonlampi, Kalaton ja muiden suuri esiintymistiheys Suomessa, minkä vuoksi voidaan edellyttää tämän Itämeren nimeämismallin säilyneen jossain määrin myös Viron alueilla.

Pinta-alaltaan noin 7,7 tai 8 hehtaarin kokoinen Kallõtõ-järvi sijaitsee 70,8 metriä merenpinnan yläpuolella keskellä metsiä noin 5,5 kilometriä Lüllemäestä itään. Järven enimmäissyvyys on 6,2 ja keskisyvyys 4,9 metriä. Rannat ovat tasaisia ja yleensä kovapintaisia, etenkin länsirannalla, kun taas kaakkoisranta on matala ja soinen ja eteläkärkeä reunustaa hete. Uimarannat puuttuvat kokonaan ja järven pohja on melko mutainen.

Järven luokittelu ja ekologia
Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (, (VRD)) luokituksen mukaan Kallõtõ on VRD II:n, veden pinta-alaltaan alle 10 km²:n vähäkloridinen (klorideja alle 25 mg/l) ja veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE), jossa on kohtalaisesti läpivirtausta. Sen vesi tulee ruskeavetisestä Kaatsi järvestä, jossa on runsaasti vedenalaista kasvillisuutta, ja valuu Savijärveen, jossa on pohjavesilähteitä. Savijärven pohjoisosasta alkavan Tohvri-ojan yhdistyessä Tinu-ojan kanssa muodostuu Valtina-joki, jonka virtaus päättyy Ärnu ja lopulta Väike Emajõgi () -nimiseen jokeen. Tämän valuman ansioista järven vesi ei ole ruskeaa, vaan kellertävän vihreää ja läpinäkyvyys on keskitasoa (2,2-2,8 m). Vuoteen 1961 asti järvessä kasvillisuutta oli sekä runsaudelta että lajien lukumäärältä keskimäärin. Huomionarvoisia ovat välkevita ja pitkälehtivita, karvalehdet, vesirutto ja haarautuneita kasveja muistuttava järvisieni yhdessä veden vihreäksi tai kellertäväksi värittävien pikkulevien kanssa jne.. Melko runsaasti esiintyy eläinplanktonia, jonka ryhmän muodostavat jotkut harvinaiset vesikirput. Pohjaeläimistöä on kehnosti, mutta suhteellisen monipuolisesti.

Luontoarvoja ja kalakanta
Keskellä metsää sijaitseva Kallõtõ tai Kallete tunnetaan hyvänä hauki- ja lahnajärvenä, jossa on myös runsaasti suutaria, sorvaa, ahventa ja kiiskeä. Järvi on myös piisamin asuinpaikka.

Kallõtõ järvi kuuluu yhdessä Must- ja Väikene Mustjärven kanssa Karulan kansallispuiston pohjoisosassa sijaitsevien Oikunnan ja Kallõtõn, joidenkin lähteiden mukaan Kaatsi-Patuperan erityissuojavyöhykkeen () alueelle.

Lähteet

Valga
Valgamaan järvet