Bureälvenin vesistö

Bureälvenin vesistö (, vesistöaluetunnus 21) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Bureälvenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 046 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. Vesistöä on muokattu jonkin verran vesivoiman tuottamiseksi.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Bureälven, jonka kokonaispituus on 115 kilometriä.

Vesistön valuma-alue 
Bureälvenin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa on seitsemän muuta päävesistöä. Bureälvenin vesistö on näistä pienistä kolmanneksi suurin. Sen pohjoispuolella sijaitsee Skelleftejoen vesistö, lounaispuolella Rickleånin vesistö (tunnus 24) ja kaakkoispuolella, lähinnä merenrantaa, Mångbyånin- (tunnus 22) ja Kålabodaånin vesistöt (tunnus 23). Joensuun kummallakin puolella sijaitsee pieniä mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita, joilla on pieni yhteispinta-ala.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,9 %), turve (12,5 %), kalliomaa (6,8 %), hiekka ja sora (7,5 %), multamaa (7,8 %), savimaa (6,9 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,2 %), joiden lisäksi on vielä 6,5 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (79,1 %), soita ja kosteikkoja (2,6 %), viljelymaita (7,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,8 %) sekä joutomaita (3,7 %). Näiden lisäksi on 6,4 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Bureälvenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 10,9 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 51,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,11 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 10,9 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 56 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 55,9 m³/s on mitattu toukokuussa 1998 ja pienin 1,8 m³/s huhtikuussa 1996. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut kuukautiset keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta heinäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

Vesivoima 
Bureälvenin pääuomassa on 4 vesivoimalaitosta: Falmarksforsen, Mjödvattsforsen, Lappvattshedens Kvarn AB ja Stormyrforsen. Voimaloiden yhteisteho on 1,9 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 7,0 gigawattituntia.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet