Vihtajärvi (Laukaa)

Vihtajärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren ja Vihtasillan kylien välissä sijaitseva järvi. Se tunnettiin 1900-luvun lopulla Suomen saastuneimpana järvenä Vihtavuoren ruutitehtaan jätevesien takia.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0014 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Vihtajoen valuma-alueeseen (14.313) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,7 metriä mpy.

1980-luvun saastunein järvi 
1990-luvun loppupuolelle asti Kemiran ruutitehdas Vihtavuoressa (nyk. Nammon Vihtavuoren tehdas) laski jätevetensä avo-ojaa pitkin Vihtajärveen ja siitä edelleen Myllyojan kautta Leppäveteen. 1980-luvulla Vihtajärveä sanottiin Suomen saastuneimmaksi järveksi, jonne Kemira laski vesioikeuden luvalla vuosittain 150 tonnia rikkihappoa ja saman verran typpihappoa. Lisäksi järveen on upotettu tonneittain lyijyä ja elohopeaa sisältäviä viallisia patruunoiden nalleja. Vuonna 1985 järven veden pH-arvo oli alle kolmen, mutta nousi 1990-luvun taitteeseen mennessä neutraloinnin avulla noin kuuteen. Saastuttaminen loppui vuonna 1997, ja järvi alkoi elpyä. Rehevöitynyttä järveä on hankala ruopata, koska se nostaisi pohjan raskasmetallimassat esille, jolloin järvi ja sen alapuoliset vedet saastuisivat uudelleen.

Lähteet 

Leppäveden alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit