Lyyra Filmi

Lyyra Filmi oli vuosina 1910–1922 toiminut suomalainen elokuvavalmistamo, elokuvien maahantuoja ja levittäjä sekä elokuvateatteriketjun omistaja.

Historia 

Lyyra Filmin perusti vuonna 1910 puutavarakaupoilla ja sahamestarina rikastunut Hjalmar V. Pohjanheimo. Aluksi toiminta oli Lyyra-nimisten elokuvateatterien ketjun pyörittämistä ja ulkomaisten elokuvien maahantuontia ja levitystä. Oma elokuvanvalmistustoiminta yhtiössä alkoi vuonna 1911. Vuoteen 1919 mennessä lyhytelokuvia valmistui kaikkiaan 30, näiden joukossa ensimmäiset suomalaiset uutiskatsaukset, neljä Lyyran Viikkolehteä keväällä 1914. 

Yhtiö hankki elokuvakameran vuonna 1913 ja näytelmäelokuvien valmistustoiminta alkoi myöhemmin samana vuonna . Yhtiön taide-elokuvista vastasi lähinnä teatterinjohtaja Kaarle Halme, ja viihteellisistä lyhytelokuvista vastasivat Pohjanheimon neljä poikaa Adolf Pohjanheimo, Hilarius Pohjanheimo, Asser Pohjanheimo ja Birger Pohjanheimo). Elokuvia valmistui vuosina 1913–1921 kaikkiaan 17 näytelmäelokuvaa, joista kolme viimeistä elokuvaa Hjalmar ohjasi itse. 

1910-luvulla Lyyra Filmi olikin näytelmäelokuvien valmistajana Suomen suurin, ja lyhytelokuvienkin osalta neljänneksi suurin. Lyyran Filmin toiminta loppui vuonna 1922 jolloin Hjalmar myi viimeisen elokuvateatterinsa Erik Estlanderille ja jättäytyi pois alalta. 

Lyyra Filmin koko elokuvatuotanto on tuhoutunut. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Helsingissä osoitteessa Erottajankatu 15–17.

Elokuvatuotantoa 

 Kosto on suloista, 1913
 Nuori luotsi, 1913
 Verettömät, 1913
 Vieraalla maaperällä, 1914
 Käpäsen rakkausseikkailu, 1914
 Nainen, jonkas minulle annoit, 1914
 Salainen perintömääräys, 1914
 Se kolmas, 1914
 Kaksi sankaria, 1914
 Pirteä ja kadonnut kori, 1914
 Tuiskusen kuherruskuukausi, 1914
 Väärennetty osoite, 1914
 Rikosten runtelema, 1915
 Kesä, 1915
 Kilu-Kallen ja Mouku-Franssin kosioretki, 1920
 Sunnuntaimetsästäjät, 1921
 Kun solttu-Juusosta tuli herra, 1921

Lähteet 

Entiset suomalaiset elokuvayhtiöt
Elokuvan historia