Blatina

Blatina (tieteellinen nimi Vitis vinifera Blatina t. Vitis vinifera Linné subsp. vinifera) on yleisin tumma viinirypälelajike Bosnia ja Hertsegovinassa, jota viljellään samannimisen kuivan punaviinin että roséviinin valmistukseen. Blatina on punaviinirypäle, jota viljellään yksinomaan Hertsegovinassa.

Kasvualue
Blatina-rypälelaji kasvaa Mostarin alueella. Ennen Jugoslavian romahtamista Mostar oli maan viininvalmistuskeskus, jonka kellarit ja viinitilat tuhoutuivat sisällissodan aikana. Nyt osa tuotannosta on kunnostettu ja niin Mostarissa, Stolacissa ja Čitlukissa kuin myös Trebižat-joen laakson hedelmällisellä maaperällä Ljubuškin kaupungin lähistöllä valmistetaan taas muinaista punaviiniä nimeltä Blatina. Blatina-rypälelaji kasvatus ei ole menestynyt muualla, huolimatta viininvalmistajien pyrkimyksistä levittää viinitarhoja muille alueille ja varmistaa säännöllinen sato ristipölyttämällä Blatinaa muiden lajikkeiden kanssa.

Kasvattaminen
Blatina on naispuolinen rypälelajike, jonka köynnös tuottaa vain naaras- eli emikukkia, ja joka ei pölytä itseään. Sen takia sen viljelyksiin lisätään 15 prosenttia joko Balkanin omia Vranac ja Trnjak, Kroatian Plavac Mali tai ulkomaisia Gamay, Merlot, Cabernet Sauvignon ja Alicante Bouschet, paikallisella kutsumanimellä Kambuša -lajikkeita, jotka samalla pölyttävät Blatinaa. Tämä viinirypälelaji vaatii paljon aurinkoa tyydyttävään happopitoisuuteensa ja huomattavan määrän vettä kasvamiseen. Siksi se suosii vähemmän kuivaa ja kohtalaisen kosteaa maaperää lämpimässä ilmasto-olosuhteissa ja antaa parhaat tulokset Neretva-, Trebižatin ja Trebišnjica-joen valuma-alueiden laaksoissa.  Blatina on herkkä sääoloille ja kosteuden runsaus voi vahingoittaa sitä. Jos sateet korostuvat siemennyskaudelle, kukat voivat epäonnistua hedelmöitymisessä ja sato voi olla niukka. Siksi Blatinaa kutsutaan sarkastisesti “praznobačva” eli toimettomaksi tai “zlorod“ (ilkeys), tyhjäksi tynnyriksi tai huonoksi sadoksi.

Ominaisuudet
Suotuisissa olosuhteissa Blatina-viinirypälelajike tuottaa suuren sadon. Yksi viiniköynnös voi antaa jopa kaksi kiloa rypäleitä. Kypsyessä ryväät ovat löyhiä ja täynnä erikokoisia, enimmäkseen suuria marjoja ja tertun paino voi olla jopa 300 grammaa. Kypsät marjat ovat pyöreitä, melko suuria, tummanvioletteja tai tummansinisiä, jossa violetti sävy.  Kuori on ohut ja marjamassa on mehukas. Sokeripitoisuus 19–22%, hyvänä vuonna jopa 24%, hapot 5–7 g / l ja uute 25–32 g / l.

Viinin valmistus
Koska köynnös ei voi monien muiden rypälelajikkeiden tapaan lisääntyä itsenäisesti, vaan tarhoihin on hedelmöitymistä varten istutettava muita lajikkeita, Blatina-viini on hyvin harvoin 100% lajikeviini. Viinin annetaan käydä rypäleen kuorissa ja viinitarhalla elävillä villihiivoilla yleensä tammitynnyreissä, joskus terästankeissa. Tätä viiniä vanhennetaan yleensä pari vuotta puutynnyreissä, mutta on hyvä antaa sen ikääntyä useita vuosia ja sen laatu on korkeimmillaan kypsytettynä 5 vuotta. Vaikka tekniikat ovat muuttuneet, Blatinan käymiseen käytetään pääasiassa puisia tammitynnyrejä. Tuottajat ovat perinteisesti käyttäneet slaavilaisia, amerikkalaisia ja ranskalaisia tynnyreitä, mutta viimeaikainen suuntaus on käyttää Keski-Bosnian Prusacin-nimisessä pienessä kylässä käsintehtyjä tynnyreitä. Viini pullotetaan suodattamattomana ja annetaan ikääntyä pulloissa 3 kuukauden verran ennen myyntiinlaskua.

Viinin ominaisuudet
Blatinasta valmistetut viinit ovat yleensä täyteläisiä, tiheitä ja moniulotteisia. Se on vahva ja raikas kuiva punaviini, joka sisältää 12 - 13,5% alkoholia ja 25 - 32 g / l uutetta. Blatinan väri on tumma, tiiviin runsaanpunainen ja aromi kirkas, johon usein liittyy tasapainoinen mineraalisuus.  Tämä on eteläinen viini, jolla on tyydyttävä kokonaishappopitoisuus, yleensä 5 - 7 g / l, ja täyteläinen, tiiviin hedelmällinen maku, johon yli vuoden tammitynnyreissä ikääntynyt Blatina on saanut marjallisia, luumu- tai kirsikka- ja suklaamakuisia vivahteita. 
 
Blatina on erinomainen alkuruoaksi tarjottavan Slavoniasta peräisin olevan mausteisen savustetun makkaran tai kypsien juustojen, mm. paikallisen Livanjski sirin kanssa. Yleensä tätä viiniä suositellaan nauttia voimakkaasti maustettujen aterioiden, hyvin erilaisten liha- ja riistaruokien, erityisesti naudan paahtopaistin, kinkku- ja kalapadan kera. Tarjoilulämpötila sopivimmillaan on 18-20 °C ja nautitaan hienosti muotoilluista laseista tai puisesta kannusta maaseudun tunnelmassa.

Lähteet

Punaviinit
Viinirypälelajikkeet