Przybylskin tähti

Przybylskin tähti tai HD 101065 on kemiallisesti poikkeava tähti. Se sijaitsee noin 355 valovuoden päässä Maasta Kentaurin tähdistön suunnalla. Se kuuluu Ap-tähtien (CP2) luokkaan voimakkaan magneettikenttänsä ja hitaan pyörimisaikansa vuoksi. Sen fotometrisesti havaittu kirkkauden vaihtelu on kuitenkin nopeaa, noin 12,15 minuuttia.

Vuonna 1961 puolalais-australialainen tähtitieteilijä Antoni Przybylski havaitsi että tällä tähdellä on poikkeava spektri, joka ei sopinut silloiseen tähtien spektroskooppiseen luokitteluun. Przybylskin havaintojen mukaan tähdessä on poikkeuksellisen vähäisiä määriä rautaa ja nikkeliä mutta korkeampia pitoisuuksia epätavallisia alkuaineita kuten strontiumia, holmiumia, niobiumia, skandiumia, yttriumia, cesiumia, neodyymiä, praseodyymiä, toriumia, ytterbiumia, ja uraania. Alkujaan Przybylski jopa epäili ettei spekrissä olisi rautaa ollenkaan. Myöhemmät tutkimukset osoittavat että rauta-ryhmän alkuaineita on hiukan vähemmän kuin normaalisti, mutta lantanoideja ja muita harvinaisia alkuaineita on merkittävästi tavallista enemmän.

Przybylskin tähti on myös poikkeuksellinen siinä, että sen pintakerroksissa on spektroskooppisten havaintojen mukaan merkittäviä määriä lyhyen puoliintumisajan aktinoideja, kuten aktiniumia, protaktiniumia, neptuniumia, plutoniumia, amerikiumia, curiumia.

Siitä löytyy jopa korkean järjestysluvun harvinaisia aktinoideja berkeliumia, kaliforniumia, ja einsteiniumia. Einsteiniumin pitkäikäisimmän isotoopin puoliintumisaika on vain 472 päivää, joten näiden täytyy muodostua tähdessä jatkuvasti tapahtuvissa ydinreaktioissa. Muita radioaktiivisia alkuaineita joita tähdestä on löydetty ovat teknetium ja prometium.

Lähteet 

F-spektriluokan tähdet
Kemiallisesti poikkeavat tähdet
Tähtitieteen ratkaisemattomat ongelmat