Džandarijärvi

Džandarijärvi (, ) on järvi Georgian ja Azerbaidžanin välisellä rajalla. Se sijaitsee 291,4 metriä merenpinnan yläpuolella Kurajoen laaksossa Kaakkois-Georgian Kvemo Kartlin ja Luoteis-Azerbaidžanin syrjäisellä Ağstafan alueella. 

Euroopan talouskomission laatiman rajat ylittävien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelua ja käyttöä koskevan yleissopimuksen kuvauksen mukaan järven pinta-ala on 12,5 km². Järven valuma-alueen pinta-ala on 102 km², josta 68 km² (noin 67 %) on Georgian ja 34 km² (noin 33 %) on Azerbaidžanin puolella. Järven tilavuus on 51,15 miljoonaa kuutiometriä.

Džandarijärvi on pääosin täynnä jokivettä, jota virtaa Kurajoesta Gardabanin kanavan kautta. 1800-luvulla tämä matala järvi kuivui usein kesäisin ja kasteluveden saantia varten rakennettiin vuonna 1870 vesikanava, jolla enimmäiskapasiteettia on 15 m³/s. Järvi tavallaan muutettiin tekojärveksi, jota nykyisin Gardabanin kanavan lisäksi ruokkii toinenkin, Tbilisin Samgori-vesisäiliöstä alkava, joidenkin lähteiden mukaan Marinskji-niminen kanava. Džandarijärvellä ei ole yhtään luonnollista sivujokea ja pohjaveden vuorovaikutus sen vedenpinnan vaihteluihin ja vedenlaatuongelmiin on vähäistä. Järvenpohja on suhteellisen suora ja peitetty harmaanvärisellä liejulla. Kesällä paikkakunnalla lämpötila on +30–32 °C ja talvella on kylmää 2–3 astetta, mutta järvi jäätyy harvoin. Joidenkin kalastajien kertomuksien mukaan Džandarijärven veden läpinäkyvyys on noin 1 m, vedellä on ominaishaju ja se ei ole juomakelpoista. 
 
Järvialueen väkiluku on yhteensä 14 000–15 000 (eli noin 140–150 asukasta/km²) ja mm. noin 50 milj. m³ vettä käytetään Azerbaidžanin Ağstafan alueen 8 500 hehtaarin maa-alueen vuosittaiseen kasteluun. Kasteltavien maa-alueiden laajentuminen molemmissa maassa sekä eri käyttäjien koordinoimaton vedenkäyttö alentavat järven veden tasoa. Puutteellinen vesienhoito, samoin teollisuuden, asuinalueiden ja maatalouden jätteiden aiheuttama Mtkvarijoen ja vesistöjen lisääntynyt saastuttaminen ovat asettaneet järven jatkuvaan vaaraan ja kärsinyt on myös sen ekologinen tila. 

Järveä pidetään melko kalarikkaana (karppi ja monni) ja se on eri maiden kalastajien suosiossa. Aikoinaan karppi oli yksi Georgian tärkeimmistä kaupallisista kaloista ja Džandarijärven olosuhteissa sen biologiselle tutkimukselle omistetun Tbilisin Valtionyliopiston väitöskirjan mukaan 1950-luvun puoleen väliin saakka tämä järvi tuotti 80-100 prosenttia Georgian SNT:n karppisaaliista. Se tarjoaa myös lepopaikan suurelle määrälle vesilinnuille muuttoliikkeen aikana ja tuhansia vesilintuja käyttää järveä talvehtimiseen.

Lähteet 
  Our waters: Joining hands across borders. First Assessment of Transboundary Rivers, Lakes and Groundwaters. Page 92: Drainage basin of the Caspian Sea. Chapter 4.: Caspian Sea. Jandari Lake. Page 110, Vesialueemme: Yhdistämme kädet rajojen yli. Ensimmäinen arvio rajat ylittävistä joista, järvistä ja pohjavesistä. Sivu 92: Kaspianmeren valuma-alue. Luku 4: Kaspianmeri. Jandarijärvi. Sivu 110. Author: Economic Commission for Europe. Convention on the Protection and Use of Transboundary Watercourses and International Lakes. United Nations.  (Euroopan talouskomissio. Rajat ylittävien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelua ja käyttöä koskeva yleissopimus. Yhdistyneet kansakunnat), 2007,

Viitteet

Aiheesta muualla 

Georgian järvet
Azerbaidžanin järvet
Georgian rajat
Azerbaidžanin rajat
Kuran vesistö