Suomen koronaviruspandemian aikajana

Suomen koronaviruspandemian aikajanassa mainitaan koronaviruspandemiaa koskevat merkittävimmät tapahtumat ja tiedot Suomessa.

Yleiskatsaus 
Kiinalaisella matkailijalla todettiin Lapissa käydessään vuoden 2020 tammikuun lopussa SARS-CoV-2-infektio. Matkailija parani ollessaan eristyksissä Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä. Ensimmäinen SARS-CoV-2-infektio Suomen kansalaisella todettiin 26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS). Tartunta oli saatu Italiasta.

Virus alkoi levitä Suomessa maaliskuun alusta lähtien. Hallitus ja THL ryhtyivät laatimaan suunnitelmia epidemian leviämisen estämiseksi, jotta tehohoitopaikat riittäisivät viruksen takia sairastuneille. 20. maaliskuuta ensimmäinen suomalainen kuoli COVID-19-tautiin. Kuolema sattui HUS:n alueella. Sairaaloissa COVID-19:n takia olevien määrä lisääntyi maaliskuun lopussa. Eniten SARS-CoV-2-tartuntoja ilmeni Suomessa huhtikuun alussa. Silloin sairaalassa oli COVID-19-taudin takia yli 240 henkeä ja teho-osastolla yli 80. Suomen terveydenhuoltojärjestelmä ei kuitenkaan ylikuormittunut rajoitusten ansiosta. Huipun jälkeen sairastuneiden määrä väheni viikkojen ajan. Tartuntatilanne pysyi kuitenkin vakavana. THL:n ja mukaan uusi tautiaalto oli mahdollinen. Suomi oli yhä vaarassa joutua samaan tilanteeseen kuin Italia tai Ruotsi. Heinäkuussa tautitapaustapausten määrä alkoi lisääntyä HUS:n alueella. Koko maan mitassa tilanne pysyi vakaana heinäkuun ajan. Elokuun alussa näkyi tartuntamäärän kasvua. Sen pelättiin aloittavan toisen tautiaallon. Syyskuun alussa maakuntiin ilmestyi enenevissä määrin tautitapauksia ja tartuntaryppäitä. Toisesta aallosta ei ollut vieläkään kyse. Syyskuun puolivälissä epidemia lähestyi kiihtymisvaihetta. 24. syyskuuta tarttuvuusluoku oli noussut paikoin 1.4:ään, jolloin epidemia kiihtyi näillä seuduilla. Epidemia oli THL:n mukaan kiihtymisvaiheessa syys-lokakuun vaihteessa 2020. Lokakuussa koronavirustilanne paheni nopeasti. Virus levisi mm Vaasassa. Toinen koronavirusaalto oli käynnissä viimeistään 8. lokakuuta. Kasvu taittui tilapäisesti lokakuussa. Vaasaa lukuun ottamatta tautitapausten määrä kasvoi yhä marraskuun alussa. Suomea uhkasi sama tilanne kuin Ruotsissa.

22. marraskuuta tartuntojen määrä kasvoi muutamalla HUS:n alueella nopeasti. Tauti levisi nyt vauhdilla.  Terveydenhuolto uhkasi ylikuormittua. Viranomaiset vastasivat tähän kiristyvillä sulkutoimilla. Itsenäisyyspäivän aikoihin sairaaloihin alkoi tulla kymmeniä potilaita päivässä. Tehohoitopaikkojen pelättiin loppuvan.

28. marraskuuta Suomeenkin saapui koronaviruksen uusi muunnos, joka leviää aiempaa paljon nopeammin.

Rokotukset etenivät tammikuussa 2021 liian hitaasti, jotta olisivat vielä kyenneet vähentämään epidemian vaikutuksia.

Kolmas koronavirusaalto nousi helmikuun puolivälissä. Hallitus vastasi siihen uusilla, alueellisilla sulkutoimilla. Hallitus julisti 1. maaliskuuta poikkeusolot, muttei valmiuslakia. Hallitus piti silti valmiuslakia mahdollisena, ja myös ulkonaliikkumisen rajaamista mahdollisena, jos tautitilanne pahenisi  Hallitus valmisteli 22. maaliskuuta alkavalla viikolla maskipakkoa ja liikkumisen rajoituksia.

Kolmas tautiaalto saavutti huippunsa maaliskuun kolmannella viikolla. Pääsiäisenä näkyi laskua sairaalapotilaiden määrässä, positiivisten testattujen osuudessa  ja uusissa tautitapauksissa. Rajoituksia alettiin lieventää asteittain ja alueittain huhtikuun loppupuolella, tautitilanteen niin salliessa.

Tammikuu 2020 
28. tammikuuta 2020 Kiinan Wuhanista kotoisin oleva 32-vuotias nainen eristettiin Lapin keskussairaalaan Rovaniemellä koronavirusepäilyn vuoksi. Matkailija oli lähtenyt Wuhanista viisi vuorokautta aiemmin ja sairastanut kaksi vuorokautta hengitystieinfektiota ennen hoitoon hakeutumista. 29. tammikuuta vahvistui, että nainen on saanut tartunnan uudesta koronaviruksesta. Sairastunut nainen kuumeili, mutta oli muuten koko ajan hyväkuntoinen ja vähäoireinen. Häntä pidettiin korkeimman tason eristysyksikössä. Uuteen koronavirukseen sairastunut nainen on tervehtynyt, ja hänet päästettiin sairaalasta uusimpien testien osoittauduttua negatiivisiksi.

Helmikuu 2020 
26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUSissa todettiin koronavirustartunta. Nainen palasi Suomeen sunnuntaina. Hän oli Suomessa ollut kontaktissa kahteen ihmiseen, jotka on tavoitettu. Molemmat olivat oireettomia ja eristettiin eristyksissä kotioloihin. Potila oli osastohoidossa, ja hän oli kuumeessa, mutta hyväkuntoinen.

28. helmikuuta HUSissa todettiin toinen, ja Suomen kolmas koronavirustartunta Pohjois-Italiasta palanneella naisella.

Maaliskuu 2020 
1. maaliskuuta HUSissa vahvistettiin kaksi uutta tartuntaa. He kuuluivat 28. helmikuuta vahvistetun tapauksen lähipiiriin. Toinen sairastuneista on eläkeikäinen, ja toinen kouluikäinen lapsi. Yhteensä 3 tartuntaa.

5. maaliskuuta vahvistettiin viisi tartuntaa. Kolme tartunnan saaneista on Uudellamaalla, yksi Pirkanmaalla ja yksi Kanta-Hämeessä. Yhteensä 8 tartuntaa.

6. maaliskuuta vahvistettiin kolme uutta tartuntaa, yksi HUSissa, yksi PPOssa, ja yksi EKSOTEssa. Yhteensä 11 tartuntaa.

7. maaliskuuta vahvistettiin neljä tartuntaa; kaksi HUSissa ja kaksi PSHP:ssa. Yhteensä 15 tartuntaa.

8. maaliskuuta vahvistettiin seitsemän uutta tartuntaa; HUSissa kolme tartuntaa, PSHP:ssa yksi jatkotartunta, yksi tartunta Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä, ja yksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiriissä. Yhteensä 24 tartuntaa.

9. maaliskuuta vahvistettiin kymmenen uutta tartuntaa. Tapauksia on HUSin alueella ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä kolme kussakin. Päijät-Hämeen, Pirkanmaan, Kanta-Hämeen ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiireissä todettiin yhdet uudet tartuntatapaukset.  Yhteensä 34 tartuntaa.

10. maaliskuuta vahvistettiin kymmenen uutta tartuntaa. yhteensä 40 tartuntaa.  HUS:ssa vahvistettiin kolme tartuntaa, jotka kaikki liittyvät suoraan tai välillisesti matkailuun epidemia-alueella. KSSHP:ssa vahvistettiin kolme uutta tartuntaa: yksi oli palannut epidemia-alueelta, ja kaksi muuta saaneet tartunnan häneltä. KHSHP:ssa, VSSHP:ssa, PKSSK:ssa ja PSSHP:ssa vahvistettiin yhdet tartunnat, joka kaikki on saatu Italiasta.

11. maaliskuuta vahvistettiin 25 uutta tartuntaa. Yhteensä 65 tapausta.

12. maaliskuuta havaittiin HUSissa ensimmäinen terveydenhuollon henkilökuntaan kuuluvan tartunta sydänkirurgilla. 28 muuta henkilökunnan jäsentä joutui karanteeniin. 46 uutta tartuntaa vahvistettiin. Yhteensä 109 tartuntaa.

13. maaliskuuta vahvistettiin 46 uutta tartuntaa. Yhteensä 155 tartuntaa.

14. maaliskuuta 70 uutta tartuntaa vahvistettiin.

15. maaliskuuta uusia tartuntoja vahvistettiin 30, Yhteensä 240 tartuntaa. Testejä suoritetaan vain tarkkaan rajatuille ryhmille, eikä kaikkia oireisia testata.

16. maaliskuuta ensimmäinen henkilö joutui tehohoitoon koronavirusinfektion vuoksi HUSissa. 272 tartuntaa.  THL:n mukaan tartuntoja saattoi olla jopa 20–30-kertainen määrä testattuja enemmän. Vahvistettuja kokonaistartuntoja oli eniten Uudenmaan seudulla, jossa oli 148 tartuntaa. Tartuntoja oli yli 10 myös Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Keski-Suomen, Varsinais-Suomen ja Kanta-Hämeen alueilla.

17. maaliskuuta Suomessa oli 322 todettua tartuntaa. Kaksi henkilöä joutui tehohoitoon, yksi työikäinen Mikkelin keskussairaalassa ja Italiasta palannut eläkeläinen Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Kaikkiaan tehohoidossa oli kolme potilasta.

18. maaliskuuta Suomessa oli vahvistettu 359 tartuntaa. Ensimmäinen työikäinen tehohoidossa.

19. maaliskuuta 400 tartuntaa. Eniten vahvistettuja tartuntoja HUSin alueella, yhteensä 224. Näistä 4 oli tehohoidossa, ja lisäksi alle 10 sairaalahoidossa. Yhteensä Suomessa oli tehohoidossa viisi henkeä.

20. maaliskuuta 450 tartuntaa. 17 sairaalassa, joista tehohoidossa 5. Sairaalasta kotiutettuja oli 2.  1 kuollut. Uudenmaan alueella kuoli ensimmäinen suomalainen hyvin iäkäs potilas.

21. maaliskuuta 521 tartuntaa. Kaikkia tartuntaketjuja ei kyetty enää jäljittämään, virus leviää yhteisössä yhä voimakkaammin. Hallitus on varautunut rajoittamaan liikkumista Uudeltamaalta muualle Suomeen.

22. maaliskuuta 626 tartuntaa. 43 sairaalassa, joista 12 tehohoidossa.

23. maaliskuuta 700 tartuntaa. 50 sairaalassa, joista 13 tehohoidossa.

24. maaliskuuta 792 tartuntaa. 73 sairaalassa, joista 17 tehohoidossa. Uusia tapauksia vahvistettiin noin 90 kappaletta 

25. maaliskuuta 880 tartuntaa. 82 sairaalassa, joista 22 tehohoidossa. 3 kuollut. Tiedotettiin kahdesta uudesta kuolemantapauksesta, joista toinen oli yritysjohtaja John Hartwall ja toinen keski-ikäinen riskiryhmään kuuluva. 

26. maaliskuuta kaksi uutta kuolintapausta, molemmat iäkkäitä. 928 tartuntaa. 96 sairaalassa, joista 24 tehohoidossa. 5 kuollut.

27. maaliskuuta 1 041  tartuntaa. 109 sairaalassa 32 tehohoidossa. 7 kuollut.

28. maaliskuuta 1 163 tartuntaa. 112 sairaalassa, joista 31 tehohoidossa. 9 kuollut. 20-vuotias nainen tehohoidossa.

29. maaliskuuta 1 218 tartuntaa. 134 sairaalassa , joista 41 tehohoidossa. 12 kuollut.

30. maaliskuuta 1 313 tartuntaa. 143 sairaalassa, joista 49 tehohoidossa. 13 kuollut.

31. maaliskuuta 1 384 tartuntaa  137 sairaalassa, joista 56 tehohoidossa.. 17 kuollut. Epidemian arvioitiin olevan vasta alkuvaiheessa.

Huhtikuu 2020 

Suomessa vappuaattoa ei juurikaan vietetä aikaisempien vuosien tapaan, ja esimerkiksi Mantan lakitus järjestetään virtuaalisesti ja teekkarikasteet siirretään. Useiden kaupunkien keskustat ovat hiljaisia.

Heinäkuu 2020 

1.-6. heinäkuuta Suomessa tapausten määrä on matalimmillaan sitten pandemian alun; uusia tapauksia on alle kymmenen useana päivänä (esimerkiksi 5. heinäkuuta 5 kpl). Taso pysyy alhaisena koko heinäkuun ajan.

Elokuu 2020 
1. elokuuta Suomessa tartuntoja yhä erittäin pieni määrä. 

2.-9. elokuuta Suomessa tartuntojen määrä alkaa nousta tasaisesti, mutta yhä hitaasti. esimerkiksi 5. elokuuta raportoidaan 29 tapausta.

Joulukuu 2020 
3. joulukuuta Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan toisen asteen oppilaitokset siirtyivät etäopetukseen pahentuneen koronavirustilanteen takia.

26. joulukuuta Ensimmäiset koronarokotteet saapuvat Suomeen.

27. joulukuuta Ensimmäiset koronarokotteet annetaan Suomessa hoitohenkilökunnalle HUS:n alueella. Tapahtuma välitetään suorana internetin välityksellä useiden uutismedioiden verkkosivuilla.. Suomessa median huomio kiinnittyy yhä enemmän pohjoisen matkailuun, sillä useat ihmiset matkustavat esimerkiksi Leville. Esimerkiksi Ilta-Sanomat uutisoi etusivullaan "Porukkaa on kuin pipoa! Levi lähes täynnä suomalaisturisteja" .

Helmikuu 2021 

17. helmikuuta Suomalaislaboratorio raportoi uudesta viruksen muunnoksesta (Fin-796H).

19. helmikuuta Uudellamaalla kiristetään rajoituksia; Yli kuuden hengen kokoontumiset kielletään. Helsinki aloittaa 55-64 -vuotiaiden riskiryhmäläisten rokottamisen.

21. helmikuuta Rauman telakalla 800 työntekijää asetetaan karanteeniin.

24. helmikuuta Suomessa rokotettujen määrä ylittää 300 000 rajan. Uusia tapauksia todetaan Suomessa 590. Unkari ilmoittaa aloittavansa rokotukset kiinalaisrokotteella ensimmäisenä EU-maana.

25. helmikuuta Uudellamaalla astuu voimaan turvavälimääräys yli 10 hengen tiloissa.

26. helmikuuta Suomessa todetaan 720 uutta tapausta. Pirkanmaan sairaanhoitopiiri ilmoittaa, ettei ole tarvetta siirtyä etäopetukseen. Päätöstä kritisoidaan jonkin verran. Valtioneuvosto antaa asetuksen ravintoloiden rajoituksista.

Maaliskuu 2021

Huhtikuu 2021

Toukokuu 2021

Kesäkuu 2021

Heinäkuu 2021

Elokuu 2021

Syyskuu 2021

Lokakuu 2021

Marraskuu 2021 
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos esittää (1. marraskuuta) koronarokotteen lisäämistä tartuntatautilakiin, eli vaatimukseksi hoitohenkilökunnalle.

 Hallitus tiukentaa ravintolarajoituksia leviämisalueilla. Anniskelu loppuu kello 17, ellei ole koronatodistusta. Suomen uusi koronastrategia pyrkii antamaan kolmannen rokoteannoksen alle 60-vuotiaille, ja rokottamaan 5-11 vuotiaat kahdella rokotteella.

 Linnan juhlat ilmoitetaan perutuksi.

 Ei koronapassia työpaikoille -kansalaisaloite saavuttaa vaaditut 50 000 allekirjoitusta.

Tilastoja 1. huhtikuuta 2020 alkaen

Katso myös 
 Koronaviruspandemian 2019– tapahtumahistoria

Lähteet 

Aikajana