Tyynenmerenboat

Tyynenmerenboat eli fidžinboat (Candoia) on boakäärmeiden (Boidae) heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on viisi lajia. Niitä tavataan Malaijien saariston itäosissa ja Tyynenmeren lounaisosissa.

Ulkonäkö ja koko 
Tyynenmerenboien pää on kolmiomainen kuten kyykäärmeillä, kuonon kärki on ylöspäin kääntynyt ja kuoppaelimet puuttuvat. Suomut ovat paksuja harjasuomuja. Maassa elävät lajit ovat tanakampia ja puussa elävät solakampia. Lajien koko vaihtelee noin 40–60 senttiä pitkästä tyynenmerenpuuboasta (Candoia carinata) suurimpaan Candoia bibroniin, jonka naaraat voivat kasvaa yli 2,1-metrisiksi.

Levinneisyys ja elinympäristö 
Tyynenmerenboien levinneisyysalue ulottuu Sulawesilta ja Molukeilta lännestä Uuden-Guinean, Bismarckinsaarten, Melanesian ja Polynesian läpi aina Amerikan Samoalle idässä. Pohjoisimmillaan ne ovat Palaulla ja eteläisimmillään Loyautésaarilla.

Tyynenmerenboia tavataan moninaisista elinympäristöistä. Muiden boakäärmeiden tavoin niitä on kosteissa sademetsissä, mutta yhtä lailla ne viihtyvät kuivilla ruohomailla, metsissä, kaakao- ja kookosviljelmillä sekä ihmisasutuksen lähellä.

Elintavat 
Tyynenmerenboiin kuuluu sekä maassa että puissa eläviä lajeja. Uudenguineanboa (Candoia aspera) elää täysin maassa ja on jopa osittain sopeutunut kaivamiseen, kun taas tyynenmerenpuuboa ja Candoia superciliosa kiipeilevät puissa tarttumahäntineen. Tyynenmerenboat ovat yöeläimiä.

Lisääntyminen 
Tyynenmerenboat synnyttävät lajista riippuen kerralla 2–80 elävää poikasta. Tyynenmerenpuuboan poikuekoko on vain 2–6, kun taas tyynenmerenmaaboa (Candoia paulsoni) voi synnyttää yli 70 poikasta.

Ravinto 
Tyynenmerenboat saalistavat väijymällä pääasiassa öisin. Niiden ravintoa ovat pääasiassa liskot sekä hiiret ja rotat.

Lajit 
Sukuun kuuluu viisi lajia:

 Uudenguineanboa (Candoia aspera)
 Candoia bibroni
 Tyynenmerenpuuboa (Candoia carinata)
 Tyynenmerenmaaboa (Candoia paulsoni)
 Candoia superciliosa

Lähteet 

Boakäärmeet