Pus

Pus ( tai pous) eli kreikkalainen jalka oli antiikin kreikkalainen pituusmitta, yksi jalka. Se vastasi 16 daktylosta, nykymitoissa yleensä noin 30 senttimetriä.

Jalan tarkka pituus vaihteli eri aikoina ja alueilla ollen noin 27 cm ja 36 cm välillä. Tärkeimmät olivat attikalainen (ateenalainen), aiginalainen ja olympialainen jalka. Vanha attikalainen jalka oli 29,57 cm, mikä näkyy muun muassa Parthenonin sadan jalan pituisen (hekatompedon) cellan pituudessa. Usein attikalaisen jalan pituudeksi ilmoitetaan pyöristetymmin 29,6 cm. Myöhempi eli uusi attikalainen jalka oli 30,82 (30,83) cm, mikä näkyy Parthenonin stylobaatin leveydessä ja Panateenalaisen stadionin pituudessa 184,96 metriä, sillä stadionmitta oli 600 jalkaa. Aiginalainen jalka oli 33,3 cm, mikä sekin voidaan laskea temppelien mitoista. Olympialainen jalka oli 32,05 cm, mikä voidaan laskea Olympian stadionin pituudesta 192,27 metriä.

Kreikassa jalka toimi eri pituusmittojen lisäksi myös monien muiden mittayksiköiden pohjana. Neliöjalka oli pinta-alan perusyksikkö. Kuutiojalka muodosti tilavuusmitan, yhden keramionin. Siihen mahtuvan vesimäärän paino taas vastasi yhtä talenttia.

Myöhemmin roomalaisesta jalasta (pes) tuli noin  uudesta attikalaisesta jalasta eli noin 29,6 cm, mikä vastasi vanhaa attikalaista jalkaa. Roomalainen stadion (stadium) oli 600 uutta attikalaista jalkaa eli 625 roomalaista jalkaa, noin 185 metriä.

Eri mittajärjestelmissä 

Jalan pituus eräissä kreikkalaisissa mittajärjestelmissä:

Selitykset:

Muuntotaulukko 

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):

Pituusyksikkönä

Pinta-alayksikkönä

Lähteet 

Antiikin kreikkalaiset pinta-alayksiköt
Antiikin kreikkalaiset pituusyksiköt