Puutarhakehä

Puutarhakehä () on kehätie, joka ympäröi Moskovan keskustaa. Kehätien pituus on 15,6 km ja leveys 60-70m. Kehä koostuu seitsemästätoista erillisestä kadusta ja viidestätoista aukiosta. Kaistojen määrä kehätiellä vaihtelee 6 ja 10 välillä ollessaan kapeimmillaan Krimskin sillan kohdalla.

Historia 
Historiallisesti Moskovan ympärillä on ollut useita linnoituksia, joista yksi nykyisen puutarhakehän paikalla ollut maalinnoitus, joka rakennettiin Zemlyanoy Gorodin alueen suojaksi. Linnoitus rakennettiin vuosina 1591-1592 Boris Godunovin käskystä, pian sen jälkeen, kun Krimin kaanin Gazi II Girayn joukot olivat tehneet tuhoisan hyökkäyksen Moskovaan. Maavallien päälle rakennettiin 5 m korkea tammipuinen puolustusmuuri sekä ulkopuolelle veden täyttämä vallihauta.

Sekasorron aikana (1598-1613) linnoituksen puiset osa paloivat, joten linnoitus rakennettiin uudelleen vuosina 1630-1638.

Linnoituksen sotilaallinen merkitys väheni ja 1700-luvulla sen merkitys oli käytännössä enää olla kaupungin tulliraja. Kaupungin porttien eteen rakennettiin toreja ja niin yksityisten kuin valtionkin rakennuksia rakennettiin muurin ulkopuolelle. Linnoituksen vähäisen merkityksen vuoksi sen kunnossapitoa laiminlyötiin ja se alkoi rapistua vähitellen. Vuoden 1812 Moskovan palo tuhosi puiset rakenteet lopullisesti.

Tulipalon jälkeen kaupunki alkoi kasvamaan nopeasti, jolloin kaupungin rajoja oli tarpeen laajentaa. Moskovan rakennuskomission vuonna 1816 hyväksytyn luonnoksen mukaan linnoituksen jäännökset oli määrä purkaa, vallihauta täytettävä ja rakentaa tilalle leveä katu, joka on päällystetty mukulakivillä. Rakennuskomissio määritteli katujen leveyden, talojen etäisyydet toistaan sekä kiinteistön omistajien velvollisuuden rakentaa puutarhat talojen edustoille, josta myös puutarhakehä on saanut nimensä.

1900-luvulla rakentamisen vauhti kiihtyi jälleen, puutarhakehän varrelle rakennettiin monikerroksisia hallinto- ja asuinrakennuksia. Kolme kuuluisista Stalinin "seitsemästä sisaruksesta" rakennettiin puutarhakehän varrelle, muun muassa Venäjän ulkoministeriön päärakennus. Raitiovaunut alkoivat toimimaan puutarhakehällä 1930-luvulla. Moskova laajeni jatkuvasti ja houkutteli yhä enemmän ihmisiä ja siten myös autoja. 1960-luvulla kehätielle rakennettiin useita tunneleita, eritasoliittymiä sekä yli- ja alikulkusiltoja.

Katso myös 

 Bulevardikehä
 Puutarhakehä
 Kolmoskehä
 Moskovan kehätie
 Keskinen kehätie

Lähteet: 

Moskovan liikenne
Kehätiet