Islam Kiinassa

Islam sai Kiinassa jo varhain jalansijaa Silkkitien yhdistäessä Kiinan sekä 600-luvun alussa arabivalloituksen kohteeksi joutuneen Persian. Islam levisi maan länsiosiin kauppateiden välityksellä ja meriteitse Kiinanmeren kauppakaupunkeihin kuten Kantoniin ja Xiameniin, joihin muodostui muslimikauppiaitten yhteisöjä. Varsinkin Kantonista muodostui islamin keskus. 

Nykyään Kiinassa on arviolta 17–23 miljoonaa muslimia. He kuuluvat kymmeneen Kiinan vähemmistökansallisuuteen. Suurimpia ryhmiä ovat huit (9–10 miljoonaa), uiguurit (7–8 miljoonaa) ja kazakit (1,3 miljoonaa).

Historiaa 
Abbasidien asejoukot joutuivat taisteluihin kiinalaisten kanssa nykyisen Turkmenistanin alueella, joka ei ollut kaukana abbasidien persialaisesta ydinalueesta Khorasanista. Perimätiedon mukaan arabien ja kiinalaisten välillä käytiin suuri Talasin taistelu vuonna 751. Siitä ei kuitenkaan ole säilynyt luotettavia aikalaislähteitä. 

Islamin kukoistusaikaa Kiinassa oli mongolivallan aika Yuan-dynastian vuosina 1279–1368. Islam veti puoleensa etenkin mongolien yläluokkaa. Mantšujen Qing-dynastian aikana 1644–1911 muslimit joutuivat osittain vainon kohteeksi. Tasavallan alkaessa vuoden 1911 jälkeen muslimien yhteydet muuhun maailmaan elpyivät.

Kommunismin aika 

Ennen kommunistien valtaantuloa vuonna 1949  Kiinassa oli noin 42 000 moskeijaa. Kiinan kansantasavallan uskonnonvastainen kampanja alkoi 1957, jolloin moskeijat ja koraanikoulut suljettiin, imaameja vangittiin ja uskonnollista kirjallisuutta poltettiin. Mao Zedongin kuoltua vuonna 1976 politiikka muuttui. Uskonnon harjoittamisen vapautta lisättiin tavoitteena parantaa Kiinan rajaseuduilla asuvien uskonnollisten vähemmistöjen uskollisuutta valtiota kohtaan. Vuonna 2013 yhteensä 13 000 kiinalaista muslimia sai luvan tehdä pyhiinvaelluksen Mekkaan. 

Kiinan Sinkiangissa (Xinjiang) ja Keski-Aasian valtioissa asuvat uiguurit ovat turkkilaista uiguurin kieltä puhuva kansa, jonka perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Radikaalit muslimiuiguurit ovat tehneet Xinjiangissa ja muualla Kiinassa terroritekoja, joita Kiina on pyrkinyt kitkemään. Kiina on sulkenut epäilyttävinä pitämiään uiguureita "uudelleenkoulutusleireille", jotka ovat käytännössä vankileirejä.  Kiina on myös pyrkinyt siirtämään uiguuriväestöä muualle maahan. Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn mukaan muslimit eivät voi harjoittaa uskontoaa Xinjiangissa. Amnestyn haastattelemien Xinjiangissa vuosina 2017–2021 asuneista ihmisistä kertoi, kuinka muslimeja estetään rukoilemasta, käymästä moskeijoissa, käyttämästä uskonnollisia vaatteita, opettamasta uskontoa ja antamasta islamin kuuloisia nimiä lapsille. Pidätysuhan seurauksena Xinjiangin muslimit ovat muuttaneet käyttäytymistään niin, että merkkejä uskonnon harjoittamista ei enää näkyisi.

Vuonna 2019 The Guardianin tutkijoilta ja asiantuntijoilta saamien tietojen mukaan Kiinassa olisi tuhottu satoja tai jopa tuhansia moskeijoita 2010-luvun aikana.

Katso myös 

 Huaishengin moskeija

Lähteet

Viitteet 

Kiina
Uskonto Kiinassa