Rovaniemen työväentalo

Rovaniemen työväentalotalo on Rovaniemen kaupungissa sijaitseva työväentalo. Nykyinen (2022) työväentalo on jo kolmas ja toinen samalla paikalla sijainnut työväentalo.

Historiaa

Ensimmäinen talo 
Rovaniemen työväenseura perustettiin raittiusseuran talolla lokakuussa 1905. Sen ensimmäinen koitos oli marraskuun 1905 suurlakko, joka sai väen liikkeelle kirkonkylässä. Työväenseuran nimi muutettiin pian työväenyhdistykseksi. Ajatus omasta talosta Rovaniemen kirkonkylässä oli esitetty jo perustavassa kokouksessa. Sen tuli olla nimenomaan uudisrakennus. Rovaniemellä keskuspaikkaansa pitänyt Pohjolan Tukkityöläisten Rengas jätti näkyvimmän jäljen rakennuttamalla vuonna 1907 niin sanotun Renkaan talon. Renkaan talosta tuli myös Rovaniemen työväenyhdistyksen toiminnan keskuspaikka. Talon myötä myös koko yhdistyksen toiminta sai uudenlaista vauhtia. Työväenyhdistys osti talon itselleen PTR:n sulauduttua sahateollisuustyöväen liittoon, ja Renkaan talo muuttui työväentaloksi.

Työväenyhdistys ajautui poliittisesti kiihkeinä 1920-luvun vuosina kommunistien hallintaan. Sisäasiainministeriö lakkautti suuren joukon maan sisäisen turvallisuuden kannalta vaarallisia yhdistyksiä niin sanottujen kommunistilakien perusteella 1930-luvun alussa. Rovaniemen työväenyhdistystä ei lakkautettu, sillä se oli ehtinyt ajautua vuonna 1930 vararikkoon. Vuoden 1931 maaliskuussa rekisteröitiin uusi yhdistys Rovaniemen Sosialidemokraattinen työväenyhdistys. Aiemmin työväentalona ja Kansantalona ollut Renkaan talo paloi Lapin sodassa 1944.

Toinen talo 
Sodan jälkeen uusi työväentalo rakennettiin talkoilla, ja se valmistui vuonna 1952. Taloa laajennettiin toimisto-osalla vuosikymmenen lopulla. Tällöin talo liitettiin vesi- ja viemäriverkostoon. (Lapin talot) Ensin rakennettu osa oli puurakenteinen ja laajennusosa oli tiilestä. Taloa remontoitiin 1980-luvulla. Lämmitysmuodoksi tuli kaukolämpö vuonna 1985. Sali toimi elokuvateatterina 1980-luvulla. Toimistohuoneet muutettiin asunnoiksi 1992, ja sali palautettiin ennalleen vuonna 1993. Tuolloin talossa oli sali näyttämöineen, eteinen wc-tilat, kahvila ja keittiö. Asunto-osassa 4 h + keittiön asunto, alakerrassa kaksi yhden huoneen asuntoa sekä toimistohuone. Kellarissa oli viisi yhden hengen huonetta opiskelijoille, punttisali ja painisali sekä kokoushuone.

Purku ja kolmas talo 
Huonokuntoisen rakennuksen korjaaminen todettiin kalliiksi, ja vuonna 2016 rakennus päätettiin purkaa. Rovaniemen Työväentalosäätiö oli jo ennen talon purkamista ehtinyt moneen kertaan pohtia, mitä tehdä käsiin rapistuvan vanhan työväentalon kanssa. Korjaus maksaisi runsaasti, eikä omasta väestä tahtonut talkoolaisiakaan enää löytyä. Neuvottelut rakennusfirman kanssa johtivat yhteiseen ratkaisuun siitä, että tontille rakennettiin kerrostalo, johon tuli tilat työväentalolle ja Työväentalosäätiölle jäi vielä muutama asunto kiinteistöstä.

Toimintaa työväentalolla 
Työväentalo oli Lapin työväestön yhteiskunnallisen toiminnan keskus. Se oli yhteinen tila, jonne kokoonnuttiin paitsi poliittisiin tapahtumiin myös monenlaisiin tilaisuuksiin, kokouksiin, huvituksiin ja erilaisiin juhliin. Sali, näyttämö ja kahvila tarjosivat puitteet toiminnalle, jossa olivat mukana myös työväen urheiluseura painijoineen, nyrkkeilijöineen ja voimistelijoineen. Oma teatteri esitti näytelmiä, orkesterit soittivat ja kuorot lauloivat, lapset ja nuoret osallistuivat toimintaan.

Nykyinen toiminta 
Uudesta työväentalosta on vuokrattavissa tiloja kokouksiin, juhliin ja erilaisiin tilaisuuksiin.

Lähteet

Työväentalot
Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat