Söderköpingsånin vesistö

Söderköpingsånin vesistö (, vesistöaluetunnus 68) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Söderköpingsånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 882 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Söderköpingsån, jonka pituus on 25 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Söderköpingsånin vesistö sijaitsee suuren Motalanvirran vesistön (tunnus 67) itäpuolella. Motalanvirta laskee Itämereen pohjoisessa sijaitsevaan 50 kilometriä pitkään Bråvikenin lahteen, jolloin etelämpänä merenrannikon ja Motalanvirran vesistön väliin jää runsaasti tilaa kuudelle pienemmälle päävesistölle. Söderköpingsånin vesistö sijaitsee heti ensimmäisenä Motalanvirran eteläpuolella ja sen eteläpuolelle jää pienempi Vindånin vesistö (tunnus 69). Näiden lisäksi on merenrannikolla mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on yhtäsuuri kuin Söderköpingsånin vesistö.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (27,5 %), turve (5,6 %), kalliomaa (18,7 %), hiekka ja sora (2,2 %), multamaa (7,1 %), savimaa (13,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (4,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (52,3 %), soita ja kosteikkoja (1,0 %), viljelymaita (18,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,2 %) sekä joutomaita (5,2 %). Näiden lisäksi on 20,9 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Söderköpingsånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 2004–2019. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 5,39 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 23,5 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 1,22 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5,45 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 23 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 24 m³/s on mitattu huhtikuussa 2010 ja pienin 0,49 m³/s syyskuussa 2016. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta huhtikuuhun ja sen huippu ajoittuisi huhtikuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet