Nykyaika

Nykyaika (myös lähihistoria, oman aikamme historia) on maailmanhistorian aikakausi, joka alkoi 1940-luvulla toisen maailmansodan päätyttyä ja jatkuu nykyhetkeen ja lähitulevaisuuteen asti. Länsimaisessa historiankirjoituksessa nykyaika seuraa niin sanottua uusinta aikaa.

Maailmanpolitiikka

Toinen maailmansota johti suuriin muutoksiin maailmanjärjestyksessä, kun maailmaan muodostui sen seurauksena kaksi suurvaltaa, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Niiden ideologinen vastakkaisuus johti kylmään sotaan ja kilpavarusteluun, johon liittyi ydinsodan pelko. Maailman maat liittyivät jommankumman suurvallan leiriin, ja vain harva maa pysyi sitoutumattomana.

Kansainvälisen rauhan varmistajaksi luotiin vuonna 1945 Yhdistyneet kansakunnat.

Lännen ja idän välinen jännite laukesi kun Neuvostoliitto romahti vuonna 1990 ja sen hallitsema itäryhmä hajosi. Ajan symboli on Berliinin muurin murtuminen vuonna 1989, mitä seurasi pian Saksan jälleenyhdistyminen.

Yhdysvallat on kylmän sodan päätyttyä noussut maailman ainoaksi suurvallaksi.

Kylmän sodan päättymisen jälkeen maailmaa on leimannut globalisaatio eli maailmanlaajuisten poliittisten ja taloudellisten verkkojen muodostuminen. Nykyisin maailman kahtiajaolla viitataan rikkaiden Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Aasian maiden sekä kolmannen maailman kehittyvien maiden elintasoeroilla.

Uudeksi konfliktin aiheuttajaksi on 1900-luvun lopulta alkaen noussut kansainvälinen terrorismi.

Alueittain

Läntinen Eurooppa aloitti yhdentymiskehityksen toisen maailmansodan jälkeen. Euroopan unioni on laajentunut, ja nykyisin suurin osa Euroopan maista kuuluu siihen.

Lähi-itään perustettiin vuonna 1947 Israelin valtio juutalaisten kotimaaksi. Israelin ja sen arabinaapurimaiden välillä on siitä alkaen ollut suuria jännitteitä, sotia ja muita väkivaltaisuuksia. Lähi-idän nykyhistoriaa ovat leimanneet useat muutkin konfliktit, kuten Iranin islamilainen vallankumous 1979, Irakin–Iranin sota 1980-luvulla sekä Persianlahden sota 1991. Alue on edelleen hyvin räjähdysherkkä.

Etelä-Aasiassa Intian ja Pakistanin välit ovat olleet kireät niiden perustamisesta 1947 lähtien. Kaakkois-Aasian merkittävin konflikti nykyajalla on ollut vuonna 1976 päättynyt Vietnamin sota, johon myös suurvallat osallistuivat.

Kiinan nykyaikaa on määrittänyt Mao Zedongin johtaman kommunistisen puolueen nousu koko maata hallitsevaksi. Toisen maailmansodan hävinnyt Japani nousi nopean talouskasvunsa ansiosta johtavaksi teollisuusmaaksi. Korea on jakaantunut länsimyönteiseen Etelä-Koreaan ja kommunistiseen Pohjois-Koreaan.

Latinalaisen Amerikan nykyhistoriaa leimasivat 1970-luvulle saakka useasti vaihtuvat hallitukset ja sotilasdiktatuurit. Sen jälkeen demokratia on useimmissa maissa korvannut diktatoriset hallinnot.

Kolonialismin aikakausi päättyi lopullisesti, kun etenkin Afrikkaan syntyi siirtomaiden itsenäistyessä lukuisia uusia itsenäisiä valtioita. Afrikkaa ovat nykyajalla vaivanneet muun muassa köyhyys, kuivuus, nälänhätä, korruptio, aids ja sodat.

Tekniikan ja tieteen kehitys
Nykyaikaa leimaa ennennäkemättömän nopea edistys lähes kaikilla tiedonaloilla. Tekniikan edistysaskeliin kuuluvat liikennevälineiden kehitys ja yleistyminen, tiedonvälityksen ja viestinnän kehitys esimerkiksi Internetin synnyn myötä sekä tietokoneiden yleistyminen. Aikakauden eräs teknologinen merkkipaalu oli vuoden 1969 miehitetty kuulento.

Nykyajan suurimpia haasteita ovat esimerkiksi luonnon saastuminen ja luonnovarojen ehtyminen. Monet aiemmin tuhoisat taudit kuten isorokko on hävitetty, mutta tilalle on tullut joitain uusia, kuten aids.

Katso myös
 1940-luku
 1950-luku
 1960-luku
 1970-luku
 1980-luku
 1990-luku
 2000-luvun ensikymmen
 2010-luku
 2020-luku

Lähteet

Viitteet

Uusi aika