Jost Bürgi

Jost Bürgi (myös Joost, Jobst, Byrgi tai Burgi, latinaksi Justus Byrgius) (28. helmikuuta 1552 Lichtensteig, Toggenburg – 31. tammikuuta 1632 Kassel) oli sveitsiläinen matemaatikko, tähtitieteilijä ja kelloseppä, joka keksi logaritmit itsenäisesti skotlantilaisen matemaatikon John Napierin ohella.

Elämä ja ura
Bürgin uraa ei tunneta juuri lainkaan, ennen kuin hänet nimitettiin vuonna 1579 Hessen-Kasselin maakreivi Vilhelm IV:n hovikelloseppäksi ja tähtitieteilijäksi. Hän sai matemaattisen koulutuksen todennäköisesti Strasbourgissa muun muassa sveitsiläiseltä matemaatikolta Konrad Dasypodiukselta. Kasselissa Bürgin osallistui tähtitieteellisiin havainnointiin Euroopan ensimmäisessä pysyvästi perustetussa observatoriossa, jonka hänen työnantajansa rakensi vuonna 1560. Hän otti vastuulleen tähtitieteellisten instrumenttien, kellojen ja karttapallojen rakentamisen ja huollon sekä kehitti uusia mittausvälineitä. Erityisen mainitsemisen arvoinen on kello, joka osoitti sekuntit uudella tavalla, todennäköisesti sekuntiheilurin avulla. Hän oli myös ensimmäinen, joka rakensi laitteita, jotka osoittivat planeettojen liikkeen kopernikaanisen mallin mukaisesti.

Vilhelmin kuoleman jälkeen vuonna 1592 hän pysyi Hessenin palveluksessa, mutta keisari Rudolf II kutsui hänet luokseen. Bürgi nimitettiin keisarilliseksi kellosepäksi vuonna 1604 ja hän asui Prahassa vuosina 1603–1622. Siellä hän ystävystyi Johannes Keplerin kanssa, joka rohkaisi häntä tekemään matemaattisia löytöjä. Bürgi työskenteli desimaalien ja murtolukujen parissa, ja kehitti logaritmit vuodesta 1588 lähtien itsenäisesti John Napierin löydöstä, mutta Napier oli kuitenkin julkaissut ne vuonna 1614 ennen Bürgia. Hieman myöhemmin Bürgin ja Napierin kehittämät logaritmijärjestelmät korvattiin Henry Briggsin kehittämillä kymmenkantaisella logaritmeilla.

Lähteet

Aiheesta muualla

sveitsiläiset matemaatikot
sveitsiläiset tähtitieteilijät
kellosepät
Vuonna 1552 syntyneet
Vuonna 1632 kuolleet