Lehtimetalli

Lehtimetalli on valssattua ja erittäin ohueksi taottu metallia tai metalliseosta.

Lehtialumiinia käytetään lehtihopean asemesta. Se on erittäin puhdasta metallia.

Lehtihopea voidaan takoa jopa 0,0002 millimetriä ohueksi levyksi, jonka läpi valo tulee vihertävänä tai keltaisenharmahtavana. Sitä käytetään välikultana, valekultauksena peilien ja kehysten kultalistoissa, jolloin kullanväri saadaan lakkavernissan avulla. Lehtihopea mustuu helposti ilmassa, jonka vuoksi sen asemesta käytetään lehtialumiinia.

Lehtikultaa on olemassa eri värivivahteita: punaista, keltaista, vihreää ja valkoista, joista punainen on vaskipitoista ja keltainen, vihreä ja valkea laji saadaan hopean avulla. Kulta voidaan takoa 0,0001 millimetriin paksuiseksi, ja sen  läpi valo tulee vihreänä. Paksuin lehtikulta on nimeltään tehdaskulta. Välikulta on lehtikultaa, jonka toinen puoli on hopeaa. Valelehtikulta (tombak-lehti) on tehty vaskisinkkiseoksista. Lehtikultaa käytetään muun muassa metallin, puun ja kirjojen kultaamiseen.

Tinapaperia eli lehtitinaa eli stanniolia on valmistettu useaa eri paksuutta. Tinapaperi valmistetaann erittäin puhtaana; lyijynpitoinen tinapaperi ei käy elintarvikkeiden kääreeksi. Elintarvikkeissa käytetään siksi nykyisin alumiinifoliota.

On myöskin olemassa lehtiantimonia, lehtiplatinaa ja lehtivaskea.

Lähteet 

Metallit