Fargesinpihta

Fargesinpihta (Abies fargesii)  on mäntykasvien heimon pihtojen sukuun kuuluva havupuulaji. Se on keskisen Kiinan vuorilla kasvava suurehko ainavihanta puu. Lajin piirteisiin kuuluvat kartiomainen latvus, litteät neulaset ja väritykseltään purppuraiset pystyt kävyt. Fargesinpihta jaetaan yleisesti kolmeen muunnokseen. Lajin puuta käytetään paikallisesti Kiinassa puurakentamisessa ja paperintuotannossa.

Nimet 
Fargesinpihta on nimetty ranskalaisen abbén P. G. Farges’n kunniaksi. Farges keräsi puusta näytteitä tieteelle vuonna 1893.

Lajin kotiseudulla siitä käytetään kiinankielistä nimeä 巴山冷杉 (bashan lengshan).

Kuvaus 

Fargesinpihta on suurehko ainavihanta puu. Se kasvaa noin 40 metriä korkeaksi ja voi tulla rungon rinnankorkeusläpimitaltaan 1,5–2 metriä paksuksi.

Fargesinpihta eroaa monista lähisukuisista neulasten laidoiltaan voimakkaasti taakierteisistä pihtalajeista ulkoisesti lähes suoralaitaisten alapinnaltaan näkyvästi vaaleakuvioisten neulastensa puolesta. Muista neulasiltaan suoralaitaisista läheisistä pihdoista lajista Abies fabri fargesinpihta eroaa punertavien versorankojensa puolesta, lajista Abies forrestii fargesinpihta eroaa pienempien alle neljä senttimetriä leveiden käpyjensä ja otakärkisen pyöristyneiden peitinsuomujensa puolesta, ja lajista Abies fanjingshanensis fargesinpihta eroaa yleensä hieman pidempien ja harvemmassa kasvavien neulastensa sekä pidemmän peitinsuomun kärjen odan puolesta.

Varsi 
Fargesinpihta on tavallisesti yksirunkoinen ja rungoltaan suora ja liereä. Puun latvus on yleensä kartiomainen. Rungon kuori on nuorilla puilla sileää ja harmaata, sekä vanhemmilla puilla uurteista ja harmaanruskeaa. Rungosta haarautuvat oksat ovat suhteellisen lyhyitä, paksuja ja harsuja. Oksien haarat voivat olla siirottavia, kohenevia tai alimmilla oksilla riippuvia. Pienemmät haarat ovat rangaltaan solakoita, jäykkiä ja väritykseltään yleensä punertavan tai purppuraisen ruskeita. Rangan pintaa peittävät matalat uurteet ja ympyränmuotoiset lehtiarvet. Kasvainranka on ensimmäisenä vuonnaan kokonaan tai uurteistaan karvainen. Lehtiarvet ovat ympyränmuotoisia. Hieman pihkaiset silmut ovat pitkänpyöreän munanmuotoisia ja yleensä viidestä kahdeksaan millimetriä pitkiä sekä neljästä viiteen millimetriä leveitä. Silmua peittävät kellertävän ruskeat kolmiomaisen puikeat silmusuomut, jotka pysyvät silmusta kehittyvän verson tyvellä useita vuosia.

Neulaset 
Neulasiksi kutsutut lehdet ovat litteitä ja muodoltaan tasasoukkia. Lehtiasennoltaan kierteiset neulaset asettuvat useaan riviin ja ovat käpyjä tuottavissa versoissa kohenevia. Tasasoukat tai kielimäisen tasasoukat neulaset ovat yleensä 1,5–3 senttimetriä pitkiä ja 2–3,5 millimetriä leveitä. Neulanen on laidoiltaan suora tai hieman taakierteinen ja kärjestään kasvuversoissa yleensä lanttopäinen tai kaksiliuskainen, mutta käpyjä tuottavissa versoissa tylppä tai terävä. Neulasessa on kaksi pihkatiehyttä. Neulanen on kiiltävän vihreä yläpinnaltaan ja valkeahko tai vaalean vihreä alapinnaltaan. Ilmarakoja on neulasen alapinnalla kahdessa keskisuonen erottamassa ilmarakojuovassa.

Kukinnot 
Fargesinpihta on yksikotinen, joten erilliset hede- että emikukinnot kehittyvät samaan puuhun. Kukinnot kehittyvät hankasilmuista. Tiheässä kasvavat hedekukinnot eli hedekävyt ovat pieniä ja yleisväritykseltään keltaisia. Hedekäpy koostuu lukuisista rankaan kierteisesti asettuneista punaisista hedelehdistä.

Emikukinnot eli kävyt ovat pystyjä ja hyvin lyhytperäisiä. Kärjestään tylpän tai sisäänpäin painuneen kävyn muoto vaihtelee pitkänpyöreän munanmuotoisesta lieriömäiseen. Lukuisista kierteisesti rankaan asettuneista käpysuomuista ja peitinsuomuista koostuva käpy on tavallisimmin viidestä yhdeksään senttimetriä pitkä ja kolmesta neljään senttimetriä leveä. Aluksi väritykseltään sinertävän purppura käpy tulee kypsyessään purppuraisen tai punertavan ruskeaksi. Käpysuomu on muodoltaan kiilatyvisen viuhkamainen. Suurimmat, kävyn keskiosissa sijaitsevat käpysuomut ovat 0,8–1,2 senttimetriä pitkiä ja 1,5–2 senttimetriä leveitä. Käpysuomu on perällinen, pinnaltaan hienokarvaisen sileä ja ulkolaidaltaan ehyt ja pyöristynyt. Peitinsuomujen suora tai taakäänteinen kärki näkyy käpysuomujen välistä. Peitinsuomu on 1–1,5 senttimetriä pitkä, muodoltaan kiilatyvisen vastapuikea ja kärjestään otapäinen.

Siivelliset siemenet ovat pitkänpyöreitä, 5–6 millimetriä pitkiä, 3–3,5 millimetriä leveitä sekä väritykseltään ruskeita tai lähes mustia. Siemenen lenninsiipi on vino ja kiilatyvinen, noin 6–7 millimetriä pitkä ja 4–5 millimetriä leveä sekä väriltään purppurainen tai lähes musta.

Luokittelu 
Fargesinpihta on mäntykasvien heimon (Pinaceae) pihtojen sukuun (Abies) kuuluva havupuulaji. Pihtojen suvun sisällä laji on luokiteltu suvun aasialaiseen sektioon Pseudopicea ja sen alasektioon Delavayianae. Vuonna 2018 julkaistun molekyylibiologisen tutkimuksen mukaan fargesinpihdan lähin sukulaislaji olisi Abies ferreana, jota on usein pidetty forrestinpihdan (Abies forrestii) muunnoksena Abies forrestii var. ferreana. Toisaalta tutkimus sijoittaa usein fargesinpihdan muunnokseksi Abies fargesii var. faxoniana luokitellun Abies faxonianan erilleen fargesinpihdan muista muodoista.

Muunnokset 
Lajiin on luokiteltu kuuluvan kolme muunnosta.

A. fargesii var. fargesii 
Abies fargesii var. fargesii (syn. A. fargesii var. hupehensis) on lajin tyyppimuunnos. Sen versorangat ovat kaljuja tai hienosti karvaisia. Silmut ovat kuudesta kahdeksaan millimetriä pitkiä ja neljästä viiteen millimetriä leveitä. Neulaset ovat laidoiltaan suoria ja kärjeltään kasvuversoissa lanttopäisiä tai kaksiliuskaisia. Siemenet ovat pinnaltaan tumman ruskeita tai lähes mustia ja lenninsiiveltään lähes mustia. Muunnosta esiintyy luonnonvaraisena Kiinan Chongqingissa, Gansussa, Henanissa, Hubeissa, Shaanxissa ja Sichuanissa.

A. fargesii var. faxoniana 
Abies fargesii var. faxoniana (syn. A. faxoniana, A. delavayi var. faxoniana) on toinen lajin kahdesta läntisestä muunnoksesta. Sen versorangat ovat tiheän punertavan karvaisia. Silmut ovat neljästä viiteen millimetriä pitkiä ja noin neljä millimetriä leveitä. Neulaset ovat laidoiltaan suoria ja kärjeltään kasvuversoissa lanttopäisiä. Siemenet ovat pinnaltaan vaalean ruskeita ja lenninsiiveltään vaalean purppuraisia. Muunnosta esiintyy luonnonvaraisena Kiinan Sichuanissa ja Gansussa.

A. fargesii var. sutchuenensis 
Abies fargesii var. sutchuenensis (syn. A. sutchuenensis, A kansouensis) on toinen lajin kahdesta läntisestä muunnoksesta. Sen versorangat ovat kaljuja tai hienosti karvaisia. Silmut ovat kuudesta kahdeksaan millimetriä pitkiä ja neljästä viiteen millimetriä leveitä. Neulaset ovat laidoiltaan hieman taakierteisiä ja kärjeltään kasvuversoissa ehyitä tai teräviä. Muunnosta esiintyy luonnonvaraisena Kiinan Sichuanissa ja Gansussa.

Levinneisyys 
Fargesinpihta kasvaa luonnonvaraisena Kiinan sisäosissa. Sitä esiintyy Gansun maakunnan eteläosissa, Henanin maakunnan länsiosissa, Hubein maakunnan luoteisosissa, Shaanxin maakunnan lounaisosissa, Sichuanin maakunnan luoteisosissa ja Chongqingin kaupungin alueella.

Elinympäristö ja ekologia 

Fargesinpihta on korkealla vuoristoissa kasvava puu. Sitä esiintyy 2 000 – 4 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajin luontaisella esiintymisalueella vallitsee kylmä ja kostea vuoristoilmasto. Sen kasvupaikkojen maannos on tavallisesti ruskomaata.

Fargesinpihtaa esiintyy luonnossa monilajisissa havumetsissä tai sekametsissä, joiden muita puulajeja ovat purppurakuusi (Picea purpurea), kiinankuusi (Picea asperata), kansunkuusi (Picea neoveitchii), sargentinkuusi (Picea brachytyla), kiinanlehtikuusi (Larix potaninii), Abies chensiensis, mininpihta (Abies recurvata), kiinanhemlokki (Tsuga chinensis), kiinanmarjakuusi (Taxus chinensis), kiinanpyökki (Fagus engleriana), kyyhkyspuu (Davidia involucrata), sekä useat koivut (Betula) ja poppelit (Populus). Näiden metsien alemmissa kerroksissa kasvaa usein pensasmaisia tuhkapensaita (Cotoneaster), herukoita (Ribes), pensasangervoja (Spiraea), alppiruusuja (Rhododendron) ja happomarjoja (Berberis).

Merkitys ihmiselle 
Fargesinpihta on merkittävä talouspuu Kiinassa. Sen korkealaatuisena pidettyä puuta on käytetty puurakentamisessa varsinkin lattioihin, runkorakenteisiin ja liitoksiin. Puuainesta on käytetty myös raaka-aineena paperintuotannossa. Kiinan ulkopuolella puuta on istutettuna lähinnä vain arboretumeissa ja kasvitieteellisissä puutarhoissa.

Lähteet

Viitteet 

Pihdat