Itävallan keisarillinen kruunu

Itävallan keisarillinen kruunu () on kruunu, jota käyttivät ensin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja lopulta Itävalta-Unkarin keisarit.

Kruunun tilasi keisari Rudolf II. Se on peräisin vuodelta 1602 ja valmistettu Prahassa. Kruunun valmistaja oli Brysselistä lähtöisin oleva kultaseppä nimeltä Jan Vermeyen.

Kruunussa esiinty kolme tärkeää osaa: liljat, jotka ovat vanhoja kuninkaallisten symboleja, kruunun yli menevä arkki, joka kuvastaa hallitsijan kaikkialle yltävää valtaa, sekä kaksi mitraa, jotka symboloivat hallistijan hengellistä korkeaa statusta. Kruunussa on useita jalokiviä ja helmiä.

Kun Frans I perusti Itävallan keisarikunnan vuonna 1804, hän käytti Rudolfin vanhan kruunua uuden keisarikuntansa vallan symbolina. Kruunusta ei koskaan kuitenkaan tullut virallista valtakunnan kruunua kuin vasta Itävalta-Unkarin perustamisen jälkeen. Kruunu säilytti asemansa aina keisarikunnnan romahtamiseen saakka vuonna 1918.

Nykyisin kruunua säilytetään Wienissä Hofburgin yhteydessä sijaitsevassa aarrekammiossa.

Galleria

Lähteet 

Kruunut
Itävalta-Unkari
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta