Tekijä IX

Hyytymistekijä IX (geeni F9) on ihmisten ja monien muiden eläinten veren inaktiivinen tsymogeeni. Sen tuotto vaatii K-vitamiinia. Veren hyytymisreaktiossa se katkeaa aktiiviseksi tekijäksi IXa. IXa on seriiniproteaasi-entsyymi. Näitä yhtyy tekijä VIIIa:hin. Tällöin verenvuotoalueen solukalvoille muodostuu VIIIa-IXa-komplekseja eli tenaaseja, jotka aktivoivat tekijä X:iä tekijöiksi Xa. Xa:t ovat yksi tärkeä proteiini muideen hyytymisen aiheuttavien proteiinien joukossa. Tekijän IX muita nimiä ovat antihemofiilinen tekijä B ja Christmas-tekijä.

Geeni
Ihmisillä tekijän IX geeni on F9. Se on X-kromosomissa kohdassa Xq27.1. Geenin pituus on noin 34 kiloemäsparia (kbp). Siinä on 7 intronia ja 8 eksonia. Intronien pituus on noin 0.2–1 kbp.

Rakenne
Ihmisillä tekijässä IX on 461 aminohappoa (AH) translaation jälkeen. Sen N-terminaalissa on 46 AH:n pätkä, jossa on muun muassa signaalisekvenssi. Pätkä poistuu, osa jäljelle jäävän peptidiketjun aminohapoista glykosyloituu, hydroksyloituu ja 12 glutamaattia karboksyloituu γ-karboksiglumaateiksi K-vitamiiniriippuvaisen gammaglutamyylikarboksylaasin avulla. Varfariini estää karboksylaasia. Lopullisen tekijän X pituus on 415 AH ja massa 57 kDa, josta 17 % on hiilihydraateista.

N-terminaalista C-terminaaliin lukien IX:n proteiinidomeenit ja muut alueet ovat (AH-numerot ovat suluissa):
Gla (1–40) – sisältää γ-karboksiglumaatit
Hydrofobinen alue (41–46)
EGF1 (47–84) – epidermaalisen kasvutekijän (EGF:n) kaltainen domeeni
EGF2 (85–127)
määrittämätön alue (128–145)
aktivaatiopeptidi (146–180)
aktiivinen kohta -domeeni (181–415)

IX:n aktivaatiossa sen R145–A146-peptidisidos katkeaa ja sitten R180–V181-sidos. Tällöin aktivaatiopeptidi irtoaa ja aktiivinen tekijä Xa muodostuu. Katkeamiset tapahtuvat tekijä XIa:n tai tekijä VIIa:n avulla VIIa:n ollessa kudostekijän (TF) kanssa TF-VIIa-kompleksissa. IX:n katketessa IXa:ksi muodostuu 2 peptididiketjua: raskas ja kevyt ketju. Ketjut pysyvät toisissaan kiinni disulfidisidoksella. Entsyymitoiminnan kannalta välttämätön aktiivinen kohta on raskaassa ketjussa, muut domeenit ovat kevyessä ketjussa.

Toiminta
Ihmisillä tekijä IX muodostuu pääosin maksassa, josta se vapautuu vereen. Sen pitoisuus veriplasmassa on noin 5 µg/ml (0.0893 µmol/l) ja puoliintumisaika 18–25 tuntia.

Tekijä IX aktivoituu IXa:ksi veren tekijä XIa:n tai solukalvojen pinnalla olevien TF-VIIa-kompleksien katalysoimana, jotka ovat muodostuneet aiemmin hyytymisreaktion alkuvaiheessa. TF-VIIa on kudostekijän (TF) ja tekijä VIIa:n yhdistelmä. IXa tuottaa kofaktorinsa tekijä VIIIa:n kanssa verenvuotoalueen jollekin solukalvolle VIIIa-IXa-kompleksin eli tenaasin. IXa:n γ-karboksiglutamaateissa on kiinni verestä tulleita kalsiumioneita. Näiden ionien välityksellä IXa liittyy solukalvon fosfolipideihin. Tenaasit aktivoivat vuotoalueella tekijä X:iä tekijöiksi Xa. Xa:t jatkavat hyytymisreaktiota, joka johtaa lopulta verihyytymän tuottavien fibriinien muodostumiseen.

Hemofilia B
Tekijän IX toiminnan heikkous sitä koodaavan mutaation takia aiheuttaa X-kromosomaalisesti periytyvää hemofilia B:tä. Tämä verrattain yleinen verenvuototauti ilmenee siksi useimmin vain pojilla/miehillä. Hemofilia B ilmenee noin yhdellä 30 000:sta syntyneestä pojasta. Pääoireena on vakavat verenvuodot eritoten nivelissä ja lihaksissa. Tautia aiheuttavia mutaatioita tunnetaan useita.

Lähteet

Veren hyytymisjärjestelmä
Hydrolaasit