Sequoyah

Sequoyah (, myös George Gist, 1770-luku– n. 1843) oli cherokee, joka loi cherokeen kielen kirjoitusjärjestelmän eli kirjaimiston 1800-luvun alkupuolella. Hän oli myös hopeaseppä, taidemaalari ja sotilas. Hän osallistui Creek-sotaan vuonna 1812 Yhdysvaltojen puolella.

Sequoyahn kävely oli ontuvaa suurimman osan hänen elämästään, mutta historiantutkijat eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen siitä, mistä tämä johtui. Syyksi on epäiltyä sairautta (esim. polio) tai onnettomuutta (esim. metsästyksen yhteydessä).

Kirjalliset merkinnät Sequoyahn elämästä eivät ole yhtäläisiä. Jo hänen synnyin- ja kuolinvuosistaan ei ole yhtenevää käsitystä. Huolimatta siitä, että hän keksi kirjoitusjärjestelmän, hän ei juurikaan kirjoittanut itsestään, vaan hänen elämänsä vaiheista kerrottiin eteenpäin suullisesti.

Varhainen elämä 
Sequoyahn syntymäajasta ei ole täyttä varmuutta, mutta sellaiseksi ilmoitetaan jokin vuosi 1770-luvulla.

Hän syntyi pienessä kylässä Tennesseen osavaltion itäosissa, nykyisen Echotan kaupungin lähistöllä. Hänen äitinsä oli cherokee ja isä todennäköisesti Nathaniel Gist, joka toimi alueella George Washingtonin lähettiläänä armeijassa.

Sequoyahn isä ei ollut mukana poikansa elämässä, vaan tämän kasvatti yksinomaan hänen äitinsä, minkä vuoksi Sequoyahn kasvatuksessa näkyi ennen kaikkea cherokee-tausta. Kasvettuaan Sequoyah alkoi työskennellä seppänä. Hän oli itseoppinut, ja rakensi mm. oman ahjonsa ja sepän työkalunsa. Sepän työ oli aikansa hyvätuloisimpia, ja Sequoyah eli kohtalaisen vaurasta elämää.

Cherokeen tavumerkit 

Sequoyah ei osannut puhua tai kirjoittaa englantia, mutta tuli vakuuttuneeksi siitä, että eurooppalaisten menestyksen salaisuus oli kirjoitustaito, joka mahdollisti tiedon tallentamisen ja välittämisen paremmin kuin kuulopuhe. Kirjakielen kehittämisestä tuli Sequoyahlle pakkomielle, ja lopulta jopa hänen vaimonsa yritti tuhota tämän kirjoituksia, koska katsoi niiden vievän turhan paljon aikaa, joka olisi pitänyt käyttää perheen hoitamiseen.

Hän aloitti cherokeen kirjoitusjärjestelmän kehittämisen sanamerkeistä eli piktogrammeista, mutta siirtyi sitten tavumerkkeihin. Vuonna 1821 hän sai valmiiksi 86 tavumerkin järjestelmän. Se tuli käyttöön maan eri osissa asuvien cherokeiden välillä, sitä opetettiin kouluissa ja sillä julkaistiin sanomalehteä. Cherokee oli yksi ensimmäisistä intiaanikielistä, jolla oli toimiva kirjoitusjärjestelmä.

Saatuaan tavumerkistönsä valmiiksi Sequoyah kutsui koolle naapureita ja ystäviä esitelläkseen keksintönsä. Aluksi nämä pitivät kirjoitusta jopa noituutena Sequoyah otti kuitenkin avukseen 6-vuotiaan tyttärensä, Ahyokan, jonka hän lähetti pois väkijoukon luota. Tämän jälkeen hän pyysi väkijoukolta sanaa, jonka hän sitten kirjoitti ylös. Kun tytär kutsuttiin takaisin ja tämä luki sanan ääneen, yhteisön johtajat vakuuttuivat siitä, että Sequoyahn keksinnössä olisi jotain hyötyä. Vuotta myöhemmin cherokee-yhteisön lukutaitoisuus oli kolme kertaa korkeampi kuin eurooppalaistaustaisten lähialueella.

Cherokee Phoenix perustettiin vuonna 1828, ja lehti käyttää edelleen cherokeen kirjoitusjärjestelmää. Myös lähetyssaarnaajat alkoivat käyttää tavukirjoitusta ja käänsivät Raamatun sekä kokoelman virsiä cherokeeksi käyttäen Sequoyahn tavukirjoitusta.

Muu toiminta 
Vuonna 1824 Sequoyah muutti nykyisen Arkansasin alueelle. Syytä tähän ei tiedetä, mutta oletettavasti hän halusi kauemmas Yhdysvaltain liittovaltion hallinnosta, joka teki alkuperäiskansojen elämästä koko ajan vaikeampaa. Toisaalta hän saattoi olla kiinnostunut harvaan asutun alueen kasoittamisesta cherokee-yhteisöllä.

Seuoyah matkusti vuonna 1828 Washingtoniin osana delegaatiota, jonka tavoite oli estää Mississipijoen itäpuolella vielä asuvien intiaanien pakkosiirrot. Tässä ei kuitenkaan onnistuttu.

Viimeiset vuodet 
George Lowery, Sequoyahn serkku, joka puhui sekä cherokeeta että englantia, kirjoitti tämän elämänkerran vuonna 1835.

Vuonna 1841 Sequoyah lähti etelään kohti Meksikoa tavoitteenaan löytää huhuttu cherokee-yhteisö, joka oli ajautunut erilleen muista, ja jonka Sequoyah halusi tuoda kotiin. Hän ei kuitenkaan palannut tältä matkalta.

Sequoyahn kuolemasta ei ole varmaa tietoa, mutta oletettavasti hän kuoli matkallaan kohti Meksikoa. Kuolinvuodeksi mainitaan usein 1843.

Merkitys ja muistaminen 
Sequoyah oli ensimmäinen Amerikan alkuperäisväestöön kuulunut henkilö, joka oli kehittänyt alkuperäiskielelle oman kirjoitusjärjestelmän sitten Väli-Amerikan siviilisaatioiden. Hänet tunnustettiin osaksi Yhdysvaltain älymystöä ja hänen työnsä osoitti amerikkalaisille, että myös Euroopan ulkopuolelta tulevat voivat osoittaa neroutta ja että Amerikan alkuperäiskansat eivät olleet pelkkiä sivistymättömiä villi-ihmisiä.

Sequoyah oli myös ensimmäinen tunnettu henkilö, joka loi kirjoitusjärjestelmän kielelle huolimatta siitä, että oli itse täysin luku- ja kirjoitustaidoton. Sequoyah puhui koko elämänsä ajan pelkästään cherokeeta, vaikkaksin joidenkin tutkijoiden mukaan hän saattoi osata vähän englantia. Hän ei myöskään koskaan omaksunut länsimaisia tapoja tai uskontoa. 

Sequoyahin syntymäpaikan lähellä on hänen elämäntyölleen omistettu museo, jota hallitsevat paikalliset cherokeet. Jättiläispunapuu (Sequoia sempervirens) sai tieteellisen nimensä Sequoyahin muistoksi.

Lähteet 

1770-luvulla syntyneet
Vuonna 1843 kuolleet
Yhdysvaltalaiset kielitieteilijät
Seulonnan keskeiset artikkelit
Cherokeet
Kadonneet henkilöt
Vammaiset henkilöt