Via Latina

Via Latina (lat.; ) oli roomalainen tie, joka kulki Latiumissa ja Campaniassa Italiassa ja johti Roomasta Capuaan.

Historia 

Via Latinan rakentamisaikaa ei tunneta. Sitä on todennäköisesti aiemmin vastannut joku paljon vanhempi tie, sillä Rooman ja Tusculumin välillä on aina täytynyt olla yhteys. Myöhemmän Via Latinan suoruus kuitenkin osoittaa, ettei se ollut sellaisenaan alueen vanhoja teitä, vaan myöhemmin rakennettu roomalainen sotilastie. Niiden joukossa Via Latina saattaa olla yksi vanhimmista. Se rakennettiin mahdollisesti jo pian sen jälkeen, kun roomalaiset olivat alistaneet latinalaiset ja volskit valtansa alle. Livius mainitsee Via Latinan kertoessaan Coriolanuksesta, mutta tie ei ollut olemassa ainakaan vielä noihin aikoihin 400-luvulla eaa. Samoin hän käyttää nimeä lähinnä maantieteellisenä määreenä puhuessaan Interamnasta coloniana, joka sijaitsi ”Via Latinalla”.

Oletettavimmin tie rakennettiin 300-luvulla eaa. sen jälkeen kun Algidus-vuoren sola oli turvattu vuonna 389 eaa., ja se on kulkenut viiimeistään vuonna 334 eaa. Calesiin saakka. Pyrrhos käytti Via Latinaa edetessään kohti Roomaa vuonna 280 eaa., samoin kuin Hannibal vuonna 211 eaa. Hannibal eteni sitä aina Algiduksen poikki ja Tusculumiin saakka, kun taas Pyrrhos kääntyi siltä pois jo lähestyessään Praenestea, joka oli Roomaa lähin paikka, johon hän eteni.

Via Latina oli alun perin merkittävämpi tie kuin Via Labicana, mikä käy ilmi Strabonilta, joka jopa lukee sen Via Appian ja Via Valerian ohella kolmen merkittävimmän tien joukkoon. Ajan kuluessa helpompikulkuinen Via Labicana kuitenkin syrjäytti sen alkuosan. Itinerarium Antonini Augusti jopa esittää, että Via Latina olisi päättynyt jo liittyessään Via Labicanaan, vaikka yleensä asia nähdään toisin päin. Vaikka tie menettikin keisarikaudella merkitystään, se pidettiin kuitenkin kunnossa. Siitä ja Via Labicanasta vastasi ainakin 200-luvulla jaa. yhteinen virkamies. Via Latina novalle oli oma virkamiehensä, mutta sen nimisestä tiestä ei tiedetä juuri mitään.

Reitti 

Via Latina sai alkunsa Roomasta, jossa se haarautui Via Appiasta 830 metriä Serviuksen muurien Porta Capenan jälkeen. Noin 500 metriä myöhemmin se kulki Aurelianuksen muurien läpi tiestä nimensä saaneesta Porta Latinasta. Teiden välinen alue Aurelianuksen muurien sisäpuolella oli täynnä hautoja, joihin lukeutuvat muun muassa Pomponius Hylaksen hauta ja Scipioiden hauta. Hautoja oli myös pitkän matkaa teiden kummallakin puolella.

Via Latina kulki alussa viivasuoraan Tusculumin kukkuloiden juurelle saakka. Merkittävimpiä rakennuksia sen varrella oli neljännen mailipylvään kohdalla sijainnut Fortuna Muliebriksen temppeli. Yhdeksännen mailin kohdalla sijaitsi Luculluksen huvilaksi oletetttu rakennus, josta on säilynyt laajoja raunioita. Kymmenen mailin kohdalla sijaitsi tästä nimensä saanut tieasema Ad decimum.

Tien reitti muuttui vaikeammaksi, kun se ylitti Tusculumin kukkulat ja Albanolaisvuoret. Tusculum jäi tien vasemmalle puolelle. Tämän jälkeen tie kulki sen ja Albanolaisvuorten välistä seuraten niiden välistä laaksoa, kunnes päätyi Algidus-vuoren juurelle. Sitten se laskeutui tasangolle Ad pictakseen. Tien kiveyksestä on löydetty jäänteitä useista kohdista matkan varrelta. Via Labicana liittyi Via Latinaan Ad pictaksessa tai Ad biviumissa. Hieman myöhemmin Via Praenestina liittyi Via Latinaan Compitum Anagninumissa eli Sub Anagniassa.

Tämän jälkeen tie jatkui Ferentinumin ja Frusinon kautta Fabrateria novaan, joka sijaitsi Liris (nyk. Garigliano) -joen varrella. Tie ylitti joen siltaa, josta on säilynyt jäänteitä. Sitten tie kulki Aquinumin ja Casinumin kautta Teanumiin. Kahden viimeksi mainitun välillä sijainneessa Ad flexumissa Via Latinasta haarautui tie, joka johti Venafrumin ja Aesernian kautta Samniumiin päin. Itinerarium Antonini Augusti kuvaa osuuden Venafrumiin saakka osaksi Via Latinaa, ikään kuin tie olisi tehnyt mutkan Venafrumin kautta, mutta varsinainen tie kulki epäilemättä suoraan Casinumista Teanumiin.

Teanumista tie jatkui Calesin kautta Vulturnus (nyk. Volturno) -joen varrella sijainneeseen Casilinumiin, jossa se liittyi Via Appiaan. Tien katsotaan kuitenkin yleensä päättyneen Capuaan, joten sen loppumatka oli samaa tietä Via Appian kanssa.

Tien asemapaikat ja niiden väliset etäisyydet olivat:

Tiedot on yhdistettty Itinerarium Antonini Augustista, jossa tie kuvataan Teanumiin saakka, Tabula Peutingerianasta sekä Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastosta. Suluissa olevat etäisyydet ovat nykyaikana tehtyjä korjauksia. Tien kokonaispituudeksi saadaan näin 131 roomalaista mailia eli noin 194 kilometriä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Campania
Antiikin Latium
Roomalaiset tiet Italiassa