Varakļāni

Varakļāni (, jiddišiksi וואַרקלאַן‎, ) on pieni kaupunki Itä-Latviassa Latgalliassa. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1928. Vuonna 2020 siellä oli 1 808 asukasta.

Historia 
Varakļāni mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1483. Tuolloin samana vuonna Liivinmaan maamestarin virastaan eronnut aatelismies Bernt von der Borch hankki Warklandin kartanon ympäristöineen.

Muun Latgallian tavoin Varakļāni joutui Puola-Liettuan alaisuuteen Altmarkin rauhassa vuonna 1629. Puolan ensimmäisen jaon seurauksena Latgalliasta tuli vuonna 1772 osa Venäjän keisarikuntaa. 1800-luvun alussa Varakļānia kutsuttiin pienestä väkiluvustaan huolimatta kaupungiksi, koska se oli tärkeä markkinapaikka. Vuonna 1860 kaupungissa oli 716 asukasta.

Varakļāni on ollut osa itsenäistä Latviaa vuodesta 1918. Muodollisen kaupunginaseman se sai vuonna 1928. Vuonna 1940 kaupunkiin kuului yhdeksän kihlakuntaa, joissa oli yhteensä runsaat 30 000 katolista. Vuoteen 1941 asti Varakļānin juutalaisyhteisö oli yksi Latgallian suurimmista.

Toisen maailmansodan aikana miehitysjoukkojen komentaja Franz von Roques perusti kaupunkiin yhden Latvian 18 juutalaisgetosta 28. elokuuta 1941. Suurin osa Varakļānin juutalaisista oli jo kerätty yhteen ja ammuttu 3. elokuuta 1941, kuukausi sen jälkeen, kun Saksan 6. panssaridivisioona oli valloittanut alueen 1. heinäkuuta 1941.

Puna-armeijan valloituksessa vuonna 1944 Varakļāni vahingoittui pahoin.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Varakļānin kotisivut 

Latvian kaupungit