Broströmmenin vesistö

Broströmmenin vesistö (, vesistöaluetunnus 58) muodostuu Itämeren Ahvenanmereen laskevan Broströmmenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 227 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on alajuoksulla sen nimikkojoki Broströmmen. Joen pituus on 15 kilometriä, mutta vesistön pääuoman kokonaispituus kasvaa 45 kilometriin. Joen keskivirtaama (MQ) on 1,45 kuutiometriä sekunnissa, josta kertyy vuoden aikana hieman alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Broströmmenin vesistö sijaitsee suuren Norrströmin vesistön (tunnus 61) itäpuolella, jonka rannikkoalueella on kuusi pienempää päävesistöä. Broströmmenin vesistö on niistä kaikkein pienin ja siksi se jääkin kahden päävesistön Skeboånin vesistön (tunnus 57) ja Norrtäljeånin vesistön (tunnus 59) väliin. Merenrannikon puolella sijaitsee vielä mereen laskevien purojen ja ojien pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on suurempi kuin Broströmmenin vesistöllä.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (45,7 %), turve (8,8 %), kalliomaa (7,4 %), hiekka ja sora (1,2 %), multamaa (6,1 %), savimaa (17,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (56,8 %), soita ja kosteikkoja (1,2 %), viljelymaita (19,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,4 %) sekä joutomaita (8,2 %). Näiden lisäksi on 12,9 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Broströmmenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,59 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 5,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,32 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,45 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 5,8 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 3,7 m³/s on mitattu joulukuussa 2008 ja pienin 0,1 m³/s viimeksi vuonna 2012. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta toukokuuhun ja sen huippu ajoittuisi huhtikuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet