Yhdysvaltain kongressitalon valtaus 2021

Yhdysvaltain kongressitalon valtaus tapahtui 6. tammikuuta 2021. Yhdysvaltain istuvaa presidenttiä Donald Trumpia tukevat mielenosoittajat järjestivät Yhdysvaltain pääkaupungissa Washington DC:ssä ”Save America” -mielenosoituksen. Sen yhteydessä he tunkeutuivat kongressin kongressitaloon, jossa oli käynnissä vuoden 2020 presidentinvaalien valitsijamieskokouksen tulosten vahvistaminen. Edustajainhuoneen ja senaatin yhteisistunto jouduttiin keskeyttämään.

Tapahtumissa kuoli viisi ihmistä. Heistä yksi oli nainen, jonka ampui siviilipukuinen poliisi. Yksi kuolleista oli poliisi, joka kuoli torstaina 7.1.2021 sairaalassa. Kolme muuta kuoli poliisin mukaan ”terveyssyistä”, joita ei ole täsmennetty. Ainakin 14 poliisia loukkaantui, joista yksi vakavasti.

Kongressin johto evakuoitiin kongressitalosta Washingtonissa sijaitsevaan Fort Lesley J. McNairin sotilastukikohtaan. Istunto jatkui myöhemmin, jolloin kongressi vahvisti valitsijamieskokouksen tuloksen, ja Joe Biden valittiin virallisesti seuraavaksi Yhdysvaltain presidentiksi.

Osa ulkopolitiikan tutkijoista ja medioista piti tapahtunutta epäonnistuneena vallankaappausyrityksenä. Tapahtumaa on kuvattu sanoilla maanpetos, kapina, levottomuus, ja terrorismi, Trumpin yritykseksi toteuttaa vallankaappaus ja suurimmaksi haasteeksi Yhdysvaltain demokratialle sisällissodan jälkeen.

Suunnittelu 
Presidentti Trump esitti 19. joulukuuta Twitterissä kutsun tulla osoittamaan mieltä Washingtoniin loppiaisena. Hän twiittasi: “Be there, will be wild” (Tulkaa sinne, siitä tulee villiä). Sen jälkeen Facebookiin syntyi useita eri suuruisia tapahtuma- ja suunnitteluryhmiä. Joulukuun 21. TheDonald.win -foorumilla esitettiin, että haluttu vaikutus voidaan saavuttaa vain hyökkäämällä kongressiin ja valloittamalla se. Mielenosoitusten järjestämiseen ja markkinointiin osallistui myös Valkoisen talon henkilökuntaa ja Trumpin vaalikampanjan entisiä työntekijöitä.

Yhtä järjestäjää loppiaisen mielenilmauksella ei ollut, vaan lupaa protestoida olivat hakeneet muun muassa Trump-marsseille aikaisemmin osallistuneet Yhdysvaltain äärioikeistoa edustavat ryhmät Proud Boys, Women for America ja Oath Keepers. Osa ryhmistä ilmoitti ennakkoon välttävänsä käyttämästä tunnuksiaan, kuten värejä, lippuja tai tietynlaisia vaatteita. Tavoitteena oli sulautua massaan ja hämärtää sitä, keitä protesteissa todella olisi mukana. Proud Boysin johtaja Enrique Tarrio sanoi haastattelussa jo uuden vuoden aattona, että ryhmän jäsenet jakautuisivat pääkaupunkiin "pienissä tiimeissä" ilman normaalisti käyttämäänsä keltamustaa vaatetusta.

Tapahtuman aikana ulkoa toimivat verkkoagitaattorit rohkaisivat osallistujia väkivaltaisuuteen. Väkijoukon striimattua videoita toiminnastaan kommentoijat rohkaisivat osallistujia tunkeutumaan Capitol-rakennukseen.

Tapahtumat 
Presidentti Donald Trump oli aloittanut keskipäivän paikkeilla keskiviikkona 6. tammikuuta 2021 ”Save America” -kokoontumisen lähellä Valkoista taloa. Trump kertoi puheessaan kokoontujille marssista Pennsylvania Avenueta pitkin Yhdysvaltain kongressitalolle, jossa samana päivänä oli tarkoitus kongressin kokouksessa vahvistaa presidenttiehdokas Joe Bidenin valinta Yhdysvaltain seuraavaksi presidentiksi.

Presidentti Trump sanoi puheessaan:

ja 

Puheen päätyttyä väkijoukko alkoi liikkua kohti kongressitaloa. Reitti oli suljettu muutaman kilometrin päässä poliisin estein. Noin kello 13.10 paikallista aikaa väkijoukko oli alkanut kerääntyä kongressitalon molemmille puolille huutaen iskulauseita. Poliisi käytti joukkojen hallintaan kyynelkaasua samalla kun väkijoukko yritti kaataa poliisiesteitä.

Poliisien linjat murtuivat, ja väkijoukko pääsi poliisiesteiden läpi Capitol Plaza -aukiolla kongressitalon itäpuolella. Valtaajat pääsivät edelleen nopeasti sisään itse kongressitaloon itäisestä sisäänkäynnistä. Sisällä väkijoukko jatkoi senaatin ja edustajainhuoneen kokoontumistiloihin. Rakennuksessa olleet senaattorit joutuivat tällöin keskeyttämään kokoontumisensa. Edustajainhuoneen sisäänkäynti tukittiin barrikadein, joita valvoivat aseistetut vartijat. Noin tunnin kuluttua tapahtumien alusta väkijoukkoa alkoi saapua rakennukseen myös sen länsipuolelta ikkunoita rikkoen ja lukittuja ovia hajottaen. Osa joukosta oli varustautunut taisteluvälinen. Tapahtuman kuva-aineistossa mellakoitsijat huutavat ”Hirttäkää Mike Pence”. 

Ensimmäiset laukaukset ammuttiin noin kello 15.00, kun ilmavoimien veteraani Ashli Babbitt yritti tunkeutua ikkunasta sisään edustajainhuoneeseen. Ensiavusta huolimatta hän kuoli vammoihinsa. Rakennuksen toisessa päässä väkijoukko oli päässyt sisään senaatin kokoontumistiloihin, jossa heistä otettiin valokuvia esimerkiksi senaatin puhemiehen tuolilla. Yksi mielenosoittajista oli murtautunut edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin toimistoon.

Lopulta kritiikin kiihtyessä Trump kehotti kannattajiaan palaamaan koteihinsa. Kongressitalo oli turvattu kello 17.40 mennessä. Washingtonin pormestari Muriel Bowser oli määrännyt edelleen ulkonaliikkumiskiellon, joka alkoi kello 18.00. Tilannetta valvomaan tuli tuhansia kansalliskaartin, FBI:n ja salaisen palvelun henkilöstöä.

Valtaukseen osallistuneita 

Chicagon yliopiston pidätetyistä tekemän tutkimuksen mukaan vain pienellä osalla pidätetyistä oli yhteyksiä oikeistolaisiin äärijärjestöihin. Paikalle oli tullut ihmisiä laajalti eri puolilta Yhdysvaltoja. Suurin osa heistä oli kotoisin Joe Bidenin vaaleissa voittamilta kaupunkialueilta. Donald Trumpin selvästi voittamilla alueilla heitä asui melko vähän. Pidätetyistä myös yli kaksi kolmasosaa oli yli 35-vuotiaita. Yleensä poliittiseen väkivaltaan liittyen pidätetyistä suurempi osa on nuorempia. Ainakin osa sanoi Trumpin motivoineen ainakin osittain heidän toimintaansa valtauksen yhteydessä. Monet mainitsivat Trumpin esillä pitämät väitteet vaalivilpistä presidentinvaalien aikana.

Osa mukana olleista oli henkilöitä, joilla on paljon seuraajia sosiaalisessa mediassa. Eräs heistä on salanimellä ”Baked Alaska” tunnettu henkilö. Hänet tunnetaan Trumpin kannattajana ja internet-trollina, joka on ollut mukana hyväntekeväisyystoiminnassa ”valkoisena nationalistina”. YouTube sulki hänen kanavansa lokakuussa seurauksena postauksista, joissa hän ahdistelee kaupan työntekijöitä ja kieltäytyy koronaviruspandemian aikana käyttämästä kasvomaskia. Toinen valtaajista on tunnistettu kasvomaalauksineen, turkishattuineen ja sarvineen Jake Angeliksi. Hänet tunnetaan katteetonta salaliittoa kannattavan QAnon-ryhmän edistäjänä, ja hän on käyttänyt itsestään nimitystä ”QAnon-shamaani”.

Arkansasilainen aseidenkäyttöoikeuksia tukeva Richard Barnett tunkeutui valtauksessa edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosin toimistoon, missä hän otatti kuvia itsestään istumassa tämän työtuolilla. Barnett on osallistunut ”Stop the Steal” -ryhmän toimintaan. Ryhmä on kieltäytynyt hyväksymästä Joe Bidenin valintaa presidentiksi ja tuki presidentti Trumpin perättömiä väitteitä vaalirikoksista.

Valtaukseen osallistuneiden joukossa oli Länsi-Virginian osavaltiokongressin republikaanisen puolueen edustaja Derrick Evans. Useat länsivirginialaiset poliitikot vaativat Evansin eroa tehtävästään tai sanktioita tälle tämän osallistumisen tultua julki. Tiedossa ei ole, että valtaukseen olisi osallistunut muita vaaleilla valittuja poliitikkoja. Pennsylvanian osavaltion senaatin jäsen Douglas V. Mastriano osallistui linja-autokuljetuksen järjestämiseen protestiin osallistuneille, mutta poistui paikalta väkivaltaisuuksien alettua.

Valtaukseen osallistuneiden joukossa oli jonkin verran Yhdysvaltain asevoimien jäseniä tai niissä aiemmin palvelleita. Everstiluutnantti evp Larry Rendall Brock, Jr. pidätettiin pari päivää valtauksen jälkeen Texasissa syytettynä liittovaltion rakennukseen oikeudettomasti tunkeutumisesta epäiltynä. Mukana oli lisäksi ainakin kaksi erikoisjoukoissa palvellutta sekä yksi Navy SEAL -taistelija.

Kongressitaloon tunkeutuneiden joukossa olivat myös Iced Earth -metalliyhtyeessä esiintynyt muusikko Jon Schaffer sekä entinen kilpauimari Klete Keller. Schaffer oli etsintäkuulutettuna epäiltynä kuudesta syytöksestä, kuten pippurisumutteen käyttämisestä Capitolin poliiseja vastaan. Hän antautui itse viranomaisille 17. tammikuuta. Kelleriä vastaan nostettiin tammikuussa 2021 syyte laittomasta tunkeutumisesta kongressitaloon, väkivaltaisesta käyttäytymisestä ja viranomaisten vastustamisesta.

Kongressitalon valtauksen edetessä varsinkin QAnoniin ja presidentti Trumpin tukijoihin yhdistetyt henkilöt ja sosiaalisen median käyttäjät väittivät, että mukana oli agitaattoreita Antifa-verkostosta. He väittivät, että Antifan aktivistit olivat epäjärjestystä synnyttääkseen pukeutuneet Trumpin tukijoiksi. Väitettä esittivät myös huomattavat republikaanipoliitikot, kuten edustajainhuoneen jäsen Matt Gaetz.

Valtaajien käyttämät symbolit 
Tunkeutujilla oli mukanaan erilaisia lippuja ja symboleita. Ainakin yhdellä oli konfederaation sotalippu. Esillä oli myös keltainen käärmeen ja tekstin ”don't tread on me” () sisältävä Gadsden-lippu, jonka ottivat käyttöön libertaarit Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Se on nykyisin käytössä myös liittovaltion vastaisten valkoista ylivaltaa kannattavien väkivaltaisten ryhmien tunnuksena. Yhdysvaltain historian museo otti haltuunsa joitakin tunkeutujien rakennukseen jättämiä esineitä, kuten lippuja, tarroja ja kylttejä.

Seuraukset Trumpille

Sosiaalisen median tilien jäädyttämiset 
Tapahtumien ollessa meneillään presidentti Trump teki sosiaalisen median kanaviinsa useita päivityksiä, joiden johdosta moni hänen sosiaalisen median tileistään jäädytettiin ainakin väliaikaisesti. Twitter jäädytti Trumpin tilin 12 tunniksi keskiviikkona palvelun käyttöehtojen vastaisten toimien vuoksi, poisti kolme Trumpin tviittiä ja uhkasi poistaa tilin pysyvästi, jos sääntörikkomukset jatkuvat. Trumpin tilit Meta, Inc. -yrityksen omistamissa Facebookissa ja Instagramissa jäädytettiin alun perin 24 tunniksi, mutta torstaina 7. tammikuuta yrityksen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg ilmoitti, että ne jäädytetään ainakin kahdeksi viikoksi eli vallanvaihtoon asti. Zuckerbergin mukaan myös Facebook on poistanut Trumpin julkaisuja. Facebook ilmoitti kesäkuussa, että Metan langettama porttikielto sen alustoille on voimassa ainakin tammikuuhun 2023 asti. Myös Snapchat jäädytti Trumpin tilin keskiviikkona 6. tammikuuta. Snapchat ilmoitti 14. tammikuuta langettaneensa Trumpille pysyvän porttikiellon. Torstaina striimauspalvelu Twitch ilmoitti jäädyttäneensä Trumpin kanavan. Twitchin kerrottiin 20. tammikuuta poistaneen Trumpin tilin ja määränneen hänelle porttikiellon toistaiseksi.

Twitter ilmoitti 9. tammikuuta jäädyttävänsä Trumpin Twitter-tilin pysyvästi. Syyksi kerrottiin, että Trump lietsoo twiiteillään väkivaltaa ja siten jatkuvasti rikkoo Twitterin käyttöehtoja.

Lisäksi Twitter, Facebook ja YouTube poistivat palveluistaan Trumpin kannattajilleen osoittaman puheen, jossa hän kiitti kannattajiaan ennen kuin pyysi heitä lähtemään kotiin. Ennen videon poistamista Twitter oli ainoastaan poistanut mahdollisuudet tykätä ja keskustella twiitistä ja jakaa sitä eteenpäin.

Vaatimukset presidentti Trumpin välittömästä erottamisesta 
Yhdysvaltain perustuslain 25. lisäys mahdollistaa presidentin erottamisen virasta, jos varapresidentti ja hallituksen enemmistö arvioivat, että presidentti on ”kykenemätön hoitamaan virkansa valtuuksia ja velvollisuuksia”. Perustuslain 25. lisäys ratifioitiin vuonna 1967, ja se käsittelee vallansiirron järjestystä ja presidentin mahdollista työkyvyttömyyttä. Lisäyksen neljäs kohta koskee tilanteita, joissa presidentti katsotaan kykenemättömäksi hoitamaan tehtäviään mutta hän ei luovu virastaan vapaaehtoisesti. Uutistoimisto AFP:n mukaan lisäyksen laatijat tarkoittivat sillä tapauksia, joissa presidentti on työkyvytön joko fyysisen tai psyykkisen sairauden vuoksi. Jotkut lakioppineet ovat kuitenkin tulkinneet lisäystä niin, että sen neljäs kohta voisi soveltua myös laajemmin tapauksiin, joissa presidentti on vaarallisen epäpätevä virkaansa. Vaikka Joe Bidenin presidenttikausi alkoi jo 20. tammikuuta puoliltapäivin paikallista aikaa eli Trumpin kautta oli 6. päivän tapahtumista jäljellä enää kaksi viikkoa, hänet olisi voitu yhä erottaa virastaan.

Tapahtumien jälkeisenä päivänä senaatin demokraattien johtaja Chuck Schumer vaati varapresidentti Mike Penceä käynnistämään menettelyn presidentti Donald Trumpin erottamiseksi välittömästi. Hän totesi, että jos Pence ei käynnistä toimia Trumpin erottamiseksi, kongressin tulisi käynnistää virkasyytemenettely Trumpin toimista. Uutismedia CNN:n mukaan myös useat republikaanit kannattavat Trumpin erottamista perustuslain 25. lisäyksen avulla. Ensimmäisenä republikaanisen puolueen kongressiedustajana tätä vaati julkisesti Illinoisin kongressiedustajaedustaja Adam Kinzinger. Myöhemmin samana päivänä myös edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi vaati Trumpin viraltapanoa välittömästi.

Presidentti voidaan erottaa virastaan myös virkasyytemenettelyllä, mutta Coloradon yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Paul Campos kertoi uutistoimisto AFP:lle, että soveliaampi ja nopeampi tapa erottaa Trump virasta on perustuslain 25. lisäyksen soveltaminen. Hänen mukaansa varapresidentti Pencestä ”voisi tulla presidentti välittömästi [perustuslain 25. lisäystä käyttämällä], kun taas virkarikossyyte ja viraltapano kestäisi ainakin muutaman päivän”.

Trumpia ei kuitenkaan erotettu virasta, vaan virkakausi päättyi 21. tammikuuta Joe Bidenin vannottua virkavalansa.

Syyte kapinaan kiihottamisesta 

Yhdysvaltain kongressin alahuone äänesti keskiviikkona tammikuun 13. päivänä Donald Trumpin virkasyytteen nostamisen puolesta. Trumpia syytetään ”kapinaan kiihottamisesta” kongressirakennuksen väkivaltaiseen valtaukseen liittyen. Virkarikossyyte kaatui 13. helmikuuta, kun senaatti hylkäsi syytteet.

Trumpin sanotaan harkinneen vakavissaan yleistä armahdusta kaikille mellakoihin osallistuneille. Sitä pidettiin kuitenkin oikeudellisesti kyseenalaisena, koska suurin osa mellakoijista oli vielä tunnistamatta.

Reaktiot

Asiantuntijoiden arvioita 
Ulkopoliittisen instituutin johtajan Mika Aaltolan mukaan tapaus on ennennäkemätön ja kyseessä on vallankaappausyritys. Hän sanoo Trumpin vastuun asiassa olevan tuottamuksellinen.

Professori Teivo Teivaisen mukaan Trump oli alusta asti suunnitellut kiistävänsä vaalituloksen, jos häviää.

Poliisi oli varautunut paljon heikommin kuin olisi pitänyt. Asiantuntijoiden mukaan poliisi oli odottanut ennemminkin villiä mielenosoitusta kuin hyökkäystä kongressirakennukseen.

Toimittaja Jussi Pullisen mukaan kongressitalon valtaus liittyy pitkään jatkuneeseen internetin poliittiseen aktivoitumiseen ja kamppailuun kulttuurisesta tilasta. Verkon alakulttuureille tyypillinen pelleily, liioittelu ja trollaaminen kulminoituivat valtauksessa. Tunkeutujat eivät näyttäneet tavoittelevan todellista valtaa, vaan esittivät performanssin.

Fox Newsin poliittinen kommentaattori Tucker Carlson on kyseenalaistanut tapahtumien kulun. Hän pitää mahdollisena liittovaltion poliisin FBI:n sekaantumista valtaukseen.

Yhdysvaltain kärkipoliitikkojen reaktiot 

Kongressitalon valtauksen aikana mielenosoittajille Twitterissä osoittamassaan viestissä istuva presidentti Donald Trump kehotti heitä lähtemään kotiin ja sanoi myös rakastavansa heitä. Kongressin vahvistettua Bidenin vaalivoiton Trump kertoi tiedottajansa kautta, että hän lupaa vallanvaihdon tapahtuvan hyvässä järjestyksessä muttei vieläkään myöntänyt tappiotaan.

Washingtonin pormestari Muriel Bowser kutsui kongressitalon valtausta terrorismiksi. Hän lupasi, että kaikki valtaukseen osallistuneet joutuvat vastuuseen teoistaan, ja vaati, että myös presidentti Trump joutuu vastuuseen. Lisäksi hän vaati, että kongressin tulee perustaa riippumaton valiokunta selvittämään turvallisuuskysymyksiin liittyviä virheitä, jotka mahdollistivat kongressitalon valtauksen.

Edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi sanoi torstaina 7. tammikuuta Trumpia vaaralliseksi ja vaati siksi hänen viraltapanoonsa johtavaa prosessia käynnistettäväksi välittömästi. Lisäksi hän vaatii Yhdysvaltain kongressirakennuksen turvallisuudesta vastaavan United States Capitol Policen poliisipäällikön eroa.

Tuleva presidentti Joe Biden ja tuleva varapresidentti Kamala Harris pitivät torstai-iltapäivänä 7. tammikuuta yhteisen tiedotustilaisuuden, jossa heidän oli tarkoitus esitellä ehdokkaat oikeusministeriön tärkeimpiin tehtäviin. Tiedotustilaisuudessa Biden syytti istuvaa presidenttiä Trumpia väkivallan lietsomisesta ja totesi hyökkääjien olleen mielenosoittajien sijaan kotimaisia terroristeja.

Kansainväliset reaktiot 
  – pääministeri Boris Johnson, joka on syntynyt Yhdysvalloissa, sanoi, että "mielestäni se, mitä Donald Trump on sanonut siitä [vaaleista] on ollut täysin väärin" ja sanoi tapahtumia "häpeällisiksi".
  – liittokansleri Angela Merkel sanoi, että syypää mellakoihin oli presidentti Trump ja että demokratiassa on voittajia ja häviäjiä, ja molempien on tehtävä vaalien jälkeen oma osuutensa, mutta lisäsi, että "Yhdysvallat aloittaa uuden kappaleen demokratiassaan alle kahden viikon päästä". Ulkoministeri Heiko Maas arveli demokratian vastustajien ”hurraavan tapahtuneelle” sekä vaati Donald Trumpia ja tämän tukijoita lopettamaan demokratian polkemisen. Saksan liittopäivien puhemies Wolfgang Schäuble määräsi Saksan Washingtonin suurlähetystön kokoamaan kattavan raportin tapahtumien kulusta, jonka pohjalta Valtiopäivätalon turvallisuussuunnitelma on tarkoitus päivittää.
  – presidentti Emmanuel Macron julkaisi Twitterissä videon, jossa hän ilmoitti, että väkivallalle ei saa antaa periksi, ja lisäsi, että "se, mitä tapahtui Washingtonissa tänään, ei ollut amerikkalaista". Ranskan ulkoministeri Jean-Yves Le Drian kutsui mellakoita "vakavaksi hyökkäykseksi demokratiaa vastaan".. Emmanuel Macron sanoi luottavansa amerikkalaisen demokratian vahvuuteen.
  – pääministeri Stefan Löfven luonnehti mellakointia hyökkäykseksi demokratiaa vastaan ja sanoi Trumpin ja eräiden kongressin jäsenten olevan vastuussa tapahtuneesta.
  – entinen presidentti Goodluck Jonathan kirjoitti Twitterissä, että "kenenkään poliittinen kunnianhimo ei ole yhdenkään kansalaisen veren arvoista missään päin maailmaa".
 – pääministeri Benjamin Netanjahu ja Israelissa vierailulla ollut Yhdysvaltain valtiovarainministeri Steven Mnuchin tuomitsivat yhteisissä lausunnoissaan mellakoinnin kongressissa.
  – presidentti Tsai Ing-wen kirjoitti Twitterissä, että "tällaisina vaikeina aikoina on entistäkin tärkempää sopia erimielisyydet". Taiwanin ulkoministeriön Twitter-tili onnitteli Joe Bidenia ja Kamala Harrisia sekä julisti, että "anarkia, sekaannus ja oklokratia eivät koskaan voita. Mutta demokratia ja vapaus voittavat"..
  – pääministeri Viktor Orbán sanoi, että Unkari ei aio puuttua Washingtonin tapahtumiin, jotka ovat amerikkalaisten oma asia. Hän kuitenkin ilmaisi osanottonsa mellakoissa kuolleiden perheille..
  – presidentti Andrzej Duda piti Washingtonin tapahtumia Yhdysvaltain sisäisenä asiana. 
  – presidentti Hassan Rouhani sanoi Washingtonin kaaoksen osoittavan, kuinka hauras ja haavoittuva länsimainen demokratia on.
  – presidentti Jair Bolsonaro ei tuominnut mellakoita ja sanoi, että myös Brasiliassa esiintyy mahdollisesti vaalivilppiä. Monet brasilialaiset pitivät Washingtonia varoittavana esimerkkinä mahdollisista vastaavista tapahtumista Brasiliassa. Bolsonaron oli tarkoitus järjestää vastaavanlainen mielenosoitus syyskuussa 2021, mutta se ei yltynyt mellakaksi.
  – presidentti Vladimir Putin piti 450 ihmisen pidättämistä poliittisena vainona ja kongressitaloon tunkeutuneen naisen ampumista salamurhana. Venäjän ylähuoneen ulkoasiainvaliokunnan johtaja Konstantin Kosatšev sanoi amerikkalaisen demokratian ontuvan molemmin jaloin, ja alahuoneen edustaja Leonid Slutski sanoi tiedotusvälineille, ettei Yhdysvallat enää voi esittää olevansa ”demokratian johtotähti”. Venäjän ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharova totesi venäläisille tiedotusvälineille, ettei Yhdysvaltain arkaainen vaalijärjestelmä vastaa demokratian laatuvaatimuksia ja että tapahtumien syy johtuu maan järjestelmästä.
  – Kiinan kommunistisen puolueen nuorisojärjestö kirjoitti näyn olevan kaunis viitaten siihen, miten Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi oli kuvannut Hongkongin mielenosoituksia 2019.
  – pääsihteeri António Guterres sanoi olevansa surullinen Yhdysvaltain tapahtumista ja totesi olevan tärkeää, että poliittiset johtajat kehottavat seuraajiaan pidättymään väkivallasta sekä kunnioittamaan lakia ja demokraattisia prosesseja.
 Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen korosti rauhanomaista vallanvaihtoa ja vakuutti uskovansa amerikkalaisten instituutioiden ja demokratian vahvuuteen.
Sotilasliitto Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg kuvasi väkivaltaista mellakointia kongressin alueella järkyttäväksi ja vaati kunnioittamaan demokraattista presidentin valintaprosessia.

Suomessa 
Suomessa tapahtumat tuomitsivat presidentti Sauli Niinistö ja heti keskiviikkoyöhön 6.–7. tammikuuta mennessä kaikkien eduskuntapuolueiden puheenjohtajat vasemmistoliiton Li Anderssonia, perussuomalaisten Jussi Halla-ahoa ja Liike Nytin Hjallis Harkimoa lukuun ottamatta. Sauli Niinistö luonnehti kongressin tapahtumia ”uskomattomaksi demokratian painajaiseksi”. Halla-aho tuomitsi iskun ja väkivallan käytön torstaina 7. tammikuuta. Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Trumpilla on oma vastuunsa asiassa ja Washingtonissa vallitsee nyt pelon ilmapiiri.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Helsingin Sanomien artikkeli tapahtumien kulusta kronologisesti kuvien ja karttojen avulla
 ”Huomenna helvetti on irti”, Trumpin entinen strategi lupasi – Moni tiesi, että väkivaltainen joukko aikoo vallata kongressin Suomen Kuvalehti

Donald Trumpin presidenttikausi
Mielenosoitukset ja levottomuudet Yhdysvalloissa
Washingtonin (DC) historia
Vuoden 2021 mielenosoitukset ja levottomuudet
Vallankaappausyritykset
Äärioikeisto Yhdysvalloissa
Rikollisuus Yhdysvalloissa