Gyula Illyés

Gyula Illyés (1902 Rácegres, Unkari – 1983 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kirjailija. Hän asui Pariisissa poliittisena pakolaisena. Illyés kuului populisteiksi nimitettyihin kansanomaisiin kirjailijoihin, joiden tavoitteena oli 1930-luvulla taistella feodalismin jäänteitä vastaan. Romaanien aiheita ovat maaseudun väestön ongelmat, ja hän pyrkii tukemaan maattomien talonpoikien vapauttamista. Hänen teoksistaan on Pustan kansaa (1936) noussut klassikoksi.

Suomennetut teokset
 Pustan kansaa, romaani (Puszták népe), suom. Olavi Metsistö, Hämeenlinna: Karisto 1970
 Kharonin lautalla, romaani (Kháron ladikján), suom. Olavi Metsistö, Helsinki: WSOY 1979 ISBN 951-0-09406-4
 Soittava hopeavuohi, satukokoelma, (Hét meg hét magyar népmese), suom. Gábor Szigeti ja suomeksi kert. Reima T. A. Luoto, Helsinki: Librum 1980 ISBN 	951-862-007-5
 Liekinpuhaltaja runokokoelma, suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Fennia 1986 ISBN 951-862-109-8 
 Tihanyin viiniä: kooste; Gyula Illyésin tuotannosta Yleisradiolle koonneet Hannu Launonen ja Gyözö Fehérváry, dramaturgi Antti Einari Halonen, suomennokset Anna-Maija Raittila, Hannu Launonen ja Olavi Metsistö. Yleisradio 1983

Illyésin satuja on teoksessa Satujen Unkari: unkarilaisia kansansatuja, Espoo: Fennia 1990 ISBN 951-862-110-1

Suomennettuja runoja
Antologioissa
 Kaivojen maa: valikoima unkarilaista nykylyriikkaa, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1970
 Unkarin lyyra: unkarilaista lyriikkaa keskiajalta nykyaikaan, suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970
 Anna-Maija Raittila, Anna meidät kaikki toisillemme: runoja ja runosuomennoksia, Helsinki: Kirjayhtymä 1974 ISBN 951-26-0890-1
 Suurempi kuin sydämeni: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, toim. ja suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1982 ISBN 951-621-339-1
 Maailman runosydän, toim. Hannu Tarmio; Janne Tarmio, WSOY Helsinki 1998 ISBN 951-0-22134-1
 Parantava runo, 
 Runon eros: valikoima eroottisia runoja, toim. Silja Hiidenheimo & Merja Virolainen, Helsinki: Tammi 1994 ISBN 951-31-0336-6
 Kutsut minua nimeltä: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Kirjapaja 1981 ISBN 951-621-300-6
 Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 ISBN 951-30-6787-4

Runot
 Aarniometsä, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Árpád, suom. Toivo Lyy, teoksessa: Unkarin lyyra
 Bartók, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Dityrambi naisille: 1–14, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Anna meidät kaikki toisillemme 
 Doleo, ergo sum, suom. Toivo Lyy, teoksessa: Unkarin lyyra
 Eeva, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Et voi paeta, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Hämärä tie, suom. teoksessa:Anna-Maija Raittila, Kaivojen maa
 Jumala-ihminen, suom. teoksessa: Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni
 Kapinallinen, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Kuoleman kuolema, Toivo Lyy, suom. teoksessa: Unkarin lyyra
 Kylä yössä, suom. Hannu Launonen, julkaisussa: Kulttuurivihkot 1979; nro 3
 Lasimaailma, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Lähenevä hiljaisuus, suom. teoksessa:Anna-Maija Raittila, Kaivojen maa
 Merkityt, suom. Toivo Lyy, teoksessa: Unkarin lyyra
 Metsässä, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Nukkuva vaimo, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Oratuomi kukkii, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
 Puolisot, suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Kaivojen maa, Maailman runosydän, Parantava runo ja Runon eros Puro antaa kättä (Patak kezet ad), suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Kaivojen maa ja Kutsut minua nimeltä Roomalainen raunio, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa Runoilija ja kyyhkynen, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa Soihtu, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa Toisensa löysivät..., suom. teoksessa: Runon eros Tähdenlento, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa ja Maailman runosydän Tähän synkkään aikaan, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa Vaarallinen puoliso, suom. Anna-Maija Raittila 1979; nro 3 teoksessa: Maailman runosydän Vierailijoita, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa Yksi lause sorrosta (Edy mondat a zsarnokságról), suom. Hannu Launonen, julkaisussa: Parnasso 1982; nro 7
 Yksi lause sorrosta (Edy mondat a zsarnokságról), suom. Hannu Launonen, julkaisussa: Parnasso 2006; nro 5
 Yksi lause tyranniudesta (Edy mondat a zsarnokságról), suom. Elvi Sinervo, teoksessa: Toistasataa runoilijaa Äitimme, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa''

Lähteet

Aiheesta muualla

Unkarilaiset kirjailijat
Vuonna 1902 syntyneet
Vuonna 1983 kuolleet