Mäkiäisten työväentalo

Mäkiäisten työväentalo on Pöytyällä sijaitseva työväentalo. Työväentalolla on rakennushistoriallista ja maisemallista arvoa, ja se on osa valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

Historiaa
Työväenyhdistys Leisku perustettiin vuonna 1904. Alkuaikoina yhdistykseen kuului lähinnä torppareita ja ammattimiehiä, sillä tilalliset eivät sallineet renkien liittyä yhdistykseen. Yhdistys aloitti heti varojen keräämisen oman talon rakentamiseksi ja esimerkiksi vuoden 1906 arpajaisissa pääpalkinnoksi oli saatu arvokas Fiskarsin valmistama Kymppi kyntöaura. Talon rakennusmateriaaliksi hankittiin kaksi riihtä ja yksi paja, joiden hirret hyödynnettiin työväentaloon.

Rakennus
Työväentalon rakentaminen alkoi varhain keväällä 1914. Suunnitelmat oli laatinut yhdistyksen johtokunta. Tontti oli ostettu omaksi heti alussa. Talon perustuksia kaivoi 45 miestä ja 15 hevosta. Rakentamiseen osallistui ammattimiehiä. Tämä näkyy mm. hyvin siististi tehdyistä kivijalan kiilaamisista. Saman vuoden syksyllä valmistuneeseen taloon tuli sali, näyttämö, kamari ja keittiö. 1920-luvulla yhdistys suunnitteli ilmanvaihtolaitteiden hankkimista, mutta päätyi lopulta kalliiden laitteiden sijaan hankkimaan kolme avattavaa ikkunaa. Talo laudoitettiin kapeilla laudoilla 1930-luvulla. 

Työväentaloa laajennettiin vuonna 1947. Tuolloin rakennettiin uusi näyttämö kulisseineen. Aiempi näyttämö sijaitsi talon toisessa päässä. Kulissit maalasi kuvataiteilija Rita Lohiluoto. 1980-luvulle tultaessa työväentalo oli päässyt rapistumaan, vaikka taloa vielä laajennettiin vuosikymmenen alussa. 2000-luvun alussa taloa kannattelevat kivipilarit olivat sortuneet, koska pilarien kivien väliin naputeltuja kiiloja ei ollut kiristetty. Lattiat olivat pahimmillaan romahtaneet 20 senttimetriä. Talon korjaaminen kesti lopulta toistakymmentä vuotta. Taloon rakennettiin uusi kuisti ja keittiö, takahuone esiintyjille sekä uudet wc-tilat invavessoineen. Taloon tehtiin myös ramppi, jotta sisälle pääsee pyörätuolilla. Kaikki pinnat sisältä ja ulkoa kunnostettiin pitkälti talkootyönä.

Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla pidettiin alkuvuosina näytelmiä ja iltamia, joissa esiintyi aina hupipuheenpitäjä. Iltamia varten ostettiin radio ja radionhoitajan tehtäviin kuului radion avaaminen ja sulkeminen nappulasta. Näytelmätoiminta loppui 1950-luvulla, mutta seuraavan vuosikymmenen alussa aloitettiin tanssit, jotka vetivät salin täyteen väkeä joka kerta. Toiminta työväentalolla hiljeni 1970-luvulla, kun tansseihin ja iltamiin ei enää riittänyt kävijöitä. Talolla järjestettiin harvakseltaan huutokauppoja. Kunnostamisen myötä talon käyttö lisääntyi 2000-luvun alussa. Taloa käyttivät erilaiset liikuntaryhmät ja talolla järjestettiin mm. bingoiltoja. Huutokauppoja pidettiin edelleen viikonloppuisin. 2010-luvun alussa talolla järjestettiin keskimäärin 250 tapahtumaa vuodessa. Talosta muodostui yhteinen tila, jonka käyttäjistä osa tuli kunnan rajojen ulkopuolelta. Kesällä 2021 Pöytyän kunta vuokrasi työväentalon toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Auranlaakson kansalaisopiston ja kunnan liikuntatoimen käyttöön. Talo on edelleen työväenyhdistyksen käytössä kesäisin, jolloin tiloja vuokrataan myös mm. ulkopuolisille juhlien ja tapahtumien pitopaikaksi.

Lähteet 

Työväentalot
Pöytyän rakennukset ja rakennelmat