Hautaa

Hautaa on Akaan pitäjässä Kylmäkoskella sijainnut kartano, jonka historia ulottuu 1500-luvulle saakka. Se oli Akaan pitäjän suurin kartano. Tämä kantatila oli säteriratsutila, joka 1647 lahjoitettiin Erik Pistolhielmille. Sittemmin sen omistivat muun muassa vapaaherrallinen Mellinin, Lilliebrunnin ja Favénin suvut. Kantatila jaettiin 1817, jolloin muodostui Vanha Hautaa ja Uusi Hautaa -nimiset tilat.

Kummankin tilan osti 1800-luvun puolivälissä Kustaa Antinpoika Näsärö, josta myöhemmin tuli Nygård. Hänen poikansa Johan Oskar Nylund peri Vanhan Hautaan testamentin perusteella ja Näsärön tytär Amanda peri Uuden Hautaan niin ikään testamentin perusteella. Amanda myi kartanon 1873 veljelleen Kustaa August Nylundille, jonka poika Artturi Hautaa peri myöhemmin tilan. Kunnallislautakunnan puheenjohtajan Artturi Hautaan kuoleman jälkeen Uusi Hautaa siirtyi 1925 leskelle ja tyttärille Mirjalle ja Marjatalle.

Vanhan Hautaan säteriratsutila sijaitsee lähellä Tarpianjoen suuta. Vuodesta 1926 sen omisti Eino Kantala. Tilan pinta-ala oli 1960-luvulla 415 hehtaaria, josta viljelysmaata oli 78 hehtaaria. Tilan puinen päärakennus on 1700-luvun lopulta. Tilan pinta-ala 1930-luvulla oli 650 hehtaaria, josta viljelysmaata oli noin 110 hehtaaria. Kartanossa oli 1930-luvulla oma sähkölaitos ja mylly.

Uuden Hautaan kartano on kuulunut muun muassa Pistolhielmin, Mellinin ja vuodesta 1929 Hautaan (entiselle Nylundin) suvulle. Tilan pinta-ala oli 1960-luvulla 179 hehtaaria, josta viljeltyä oli 77 hehtaaria. Kartanon puinen empiretyylinen päärakennus valmistui 1820-luvulla ja myös kellotornillinen aitta on saanut vaikutteita empiretyylistä. Tilan pinta-ala 1930-luvulla oli 320 hehtaaria, josta viljelysmaata oli noin 110 hehtaaria. Kartanossa oli 1930-luvulla oma sähkölaitos ja mylly.

Lähteet

Suomen kartanot
Kylmäkoski