Rosa ’Celsiana’

Rosa ’Celsiana’ on Rosa Damascena-ryhmään eli kesädamaskonruusuihin kuuluva ruusulajike, jolle on tunnusomaista suuret, vaalean ruusunpunaiset, vanhetessaan valkoisiksi muuttuvat puolikerrannaiset kukat. Ruusu menestyy Suomessa maan etelä-osassa (II-vyöhyke).

Alkuperä 
Rosa ’Celsiana’ oli tunnettu Hollannissa 1730-luvulla. Cels frères -kasvitarha toi sen 1800-luvun alussa Ranskaan, jossa se esiteltiin nimellä Rosa damascena ’mutabilis’. Ruusu sai nimensä ’Celsiana’ sen Ranskaan tuoneen tunnetun ranskalaisen kasvinjalostajan M. F. Celsin mukaan. Ruusun alkuperä on tuntematon, mutta kesädamaskonruusut, joihin se lajikkeena kuuluu, ovat peräisin Lähi-idästä ja ne on tunnettu Euroopassa tuhansia vuosia. Rooman valtakunnan häviämisen myötä damaskonruusut hävisivät Euroopasta, mutta ne palasivat 1200-luvulla takaisin ristiritarien mukana. Kesädamaskonruusuja pidetään Rosa Gallican (ranskanruusun) ja Rosa Phoenican (valkokukkaisen köynnösruusun) luonnossa syntyneenä risteymänä. Kesädamaskonruusut kukkivat kerran kesässä. Syysdamaskonruusut kukkivat heinäkuussa ja toistamiseen syksyllä.

Kuvaus 
’Celsiana’ kasvaa Suomessa noin 1,2-1,5 metrin korkuiseksi, siroksi, pystyksi pensaaksi. Versoissa on erikokoisia piikkejä. Lehdet ovat tummanvihreät, himmeäpintaiset, sahalaitaiset. ’Celsiana’ kukkii runsaasti, Suomessa heinäkuussa noin kolme viikkoa. Kukat ovat puolikerrannaisia, vaalean ruusunpunaisia ja halkaisijaltaan 6-7 cm. Vanhetessaan kukat muuttuvat valkoisiksi, helmiäisen sävyisiksi. Terälehtiä on 9-16 kpl. Heteet ovat keltaiset ja selvästi näkyvissä. Vasta-auenneen kukan tuoksu on voimakas, miellyttävä ruusun tuoksuinen. Syksyllä ruusuun muodostuu kiulukoita.

Viihtyy aurinkoisessa, lämpimässä kasvupaikassa, niukka- tai keskiravinteisessa maaperässä. Menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I - II.

Lähteet 

Ruusulajikkeet