Islam Ruotsissa

Islam on Ruotsin toiseksi yleisin uskonto kristinuskon jälkeen. Muslimien määrä on kasvanut nopeasti. Vuonna 1953  Ruotsissa oli 500 muslimia. He olivat sunnalaisia tataareja. Vuonna 2000 muslimeja oli 150 000. Vuonna 2014 lukumäärä oli  400 000 ja kaksi vuotta myöhemmin 810 000, mikä teki 8,1 % väestöstä. 

Pew-tutkimuskeskus arvioi, että Ruotsissa olisi vuonna 2050 muslimeja noin 11 % väestöstä, jos maahanmuutto olisi kokonaan loppunut vuoden 2016 jälkeen, noin 20,5 % maltillisen maahanmuuton jatkuessa ja 30,6 % korkean maahanmuuton oloissa.

Yli neljännes Ruotsin moskeijoista saa kaiken tai osan rahoituksestaan Saudi-Arabiasta, missä vallitseva islamin muoto on  islamin jyrkkää laitaa edustava wahhabismi. Myös Turkki, Qatar ja Libya rahoittavat ruotsalaisia moskeijoita.

Ääri-islamilaisia ilmiöitä 
Tutkija Omar Sheikhmous Siirtolaistutkimuksen keskuksesta Tukholman yliopistosta totesi vuonna 2000, ettei Ruotsin muslimien keskuudessa esiinny ääri-islamilaisuutta. Useita väkivaltaisia tapauksia on kuitenkin sen jälkeen yhdistetty ruotsalaiseen islamiin. Kuvataiteilija Lars Vilks joutui vuonna 2013 muslimien tappolistalle “rikoksista islamia vastaan” julkaistuaan pilakuvan profeetta Muhammedista. Häneen myös kohdistettiin murhayrityksiä. Huhtikuussa 2017 uzbekkitaustainen ääri-islamisti ajoi kuorma-autolla väkijoukkoon Tukholmassa. Neljä ihmistä kuoli ja viisitoista loukkaantui terroriteoksi osoittautuneessa tapahtumassa.

Suhtautuminen muslimeihin 
Islamilaisen väestön nopeaan kasvuun on Ruotsissa vastattu eri tavoin. 

Ruotsin kirkko suhtautuu islamiin suvaitsevaisesti. Se on asettanut tavoitteekseen edistää kristittyjen ja muslimien välistä kunnioittavaa dialogia kaikilla tasoilla.  Arkkipiispa  Antje Jackelén kieltäytyi vastaamasta kysymykseen, antaako Jeesus  todemman kuvan Jumalasta kuin Muhammed. Hän katsoi, ettei uskontoa voi kaventaa tällaiseen kyllä tai ei -kysymykseen, koska se tekee vääryyttä suurelle määrälle uskontoihin sisältyvää tietoa ja kokemusta.

Toisaalta muslimivastaisuus on lisääntynyt Ruotsissa. Puolet ruotsalaisista suhtautuu islamiin kielteisesti. Monet käyttävät asenteesta islamofobia-termin asemesta sanaa  'muslimiuhka'.  Useat muslimit pitävät asenteiden käännekohtana islamilaisia terrori-iskuja Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001, minkä jälkeen monet alkoivat yhdistää muslimit ennen kaikkea terrorismiin. Muslimivastaisuus alkoi sen jälkeen näkyä avoimesti.  Ruotsidemokraattien puheenjohtaja Jimmie Åkesson kirjoitti vuonna 2009 Aftonbladet-lehdessä, että islam on suurin ulkomainen uhka Ruotsia kohtaan sitten toisen maailmansodan. Oikeusasiantuntijat pitivät Åkessonin tekstiä mahdollisesti kiihotuksena kansanryhmää vastaan. 

Vandalismista moskeijoita kohtaan ja hijabia eli huivia käyttävien naisten pahoinpitelystä on tullut Ruotsissa niin yleisiä, ettei niistä tehdä aina edes rikosilmoitusta. Tähän vaikuttavat myös musliminaisten huonot kokemukset poliisiasemilta. Ruotsin muslimien yhteistyöverkoston raportin mukaan Tukholman somaleista 70 prosenttia asui vuonna 2014 ongelmalähiöissä.  Toimittaja Kristiina Koivusen mukaan Ruotsissa tarvitaan julkista keskustelua ja suunnitelmia sekä islamofobian vähentämiseksi että siirtolaislähiöiden slummiutumisen pysäyttämiseksi.

Lähteet

Lähteet