Pyhä stoa

Pyhä stoa () oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Prienessä Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa.

Historia 

Pyhä stoa rakennettiin hellenistisellä kaudella, ja ajoitetaan yleensä noin vuosiin 160–150 eaa. Viimeistään se on ollut olemassa noin vuonna 130 eaa. Stoaan oletettavasti liittyvän piirtokirjoituksen mukaan sen lahjoittaja oli tekstin tulkinnasta riippuen joko Kappadokian kuningas Orofernes tai Ariarathes VI. Rakennuksen nimi tiedetään puolestaan toisesta, ensimmäiselle vuosisadalla eaa. ajoittuvasta piirtokirjoituksesta, joka mainitsee nimen Aulus Aemilius Zosimos ja viittaa kirjoituksen sijaintiin ilmaisulla ”Pyhässä stoassa agoralla” ().

Rakennusta käytettiin muun muassa kaupunginarkistona, ja sen seinien osista on löydetty lukuisia piirtokirjoituksia. Roomalaisella kaudella, mahdollisesti jo 100-luvulla eaa., yksi sen huoneista oli ilmeisesti omistettu keisarikultteille ja Roman eli Rooman kaupungin henkilöitymän kultille. Ennen stoan rakentamista sen paikalla oli mahdollisesti ollut varhaisempi, lyhyempi stoa.

Rakennus 

Stoa sijaitsi Prienen agoran pohjoispuolella ja avautui etelään eli agoralle päin. Stoan pituus oli noin 116,5 metriä ja syvyys noin 16,8 metriä, mistä pylväskäytävän syvyys oli noin 11,8 metriä. Stoa edusti julkisivultaan, jossa oli 49 pylvästä, doorilaista tyyliä. Pylväiden korkeus oli noin 5,2 metriä.

Sisäosissa 24 joonialaista pylvästä jakoi stoan kahteen laivaan. Takaosassa oli 15 huonetta, joiden kaikkien leveys oli noin 4,4 metriä ja syvyys noin 3,6 metriä. Kolme huoneista oli eksedran mallisia. Stoalle johti agoralta kuusi porrasaskelmaa.

Stoan pohjoispuolella eli agoralta katsottuna sen takana sijaitsivat Buleuterion ja Prytaneion.

Lähteet 

Prienen rakennukset ja rakennelmat
Stoat