Riigivolikogun vaalit 1938

Riigivolikogun vaalit 1938 (Riigivolikogu valimised) olivat Viron parlamenttivaalit ja niissä valittiin vuoden 1938 perustuslain mukainen 80-jäseninen alahuone. Kaikki ennen vuoden 1933 kansanäänestystä toimineet poliittiset puolueet oli kielletty ja vaaleihin osallistui vain yksittäisiä ehdokkaita. 

Edellisen riigikogun toimikauden oli määrä päättyä toukokuussa 1935. Viron vapaussoturien eli vapsien liike sai syksyllä 1933 kansanäänestyksessä läpi uuden perustuslain, joka teki valtionpäämies riigivanemasta itsenäisen toimenpanovallan haltijan, jolla oli laajat valtaoikeudet. Riigivaneman vaalit määrättiin pidettäviksi 22.–23.4.1934 ja uuden riigikogun vaalit 29.–30.4.1934. Siirtymäajan hallituksen pääministeri, oikeiston talonpoikaispuoluetta edustanut Konstantin Päts, huolestui kuitenkin vapsien yhä kasvavasta voimasta ja uusia valtionpäämiehen valtaoikeuksiaan hyväksikäyttäen julisti kenraali Johan Laidonerin kanssa ja armeijan tuella maan 23. maaliskuuta 1934 poikkeustilaan. Hän lakkautti koko vapsien järjestön ja vangitutti liikkeen johdon.

Poikkeustilan päätyttyä pidettiin riigikogun vaalit 21.–23. toukokuuta 1938. Alahuoneen 80 edustajaa valittiin vaalipiireittäin ja ehdokkaiksi oli asetettu 208 ehdokasta. Edustajat valittiin yleisellä, yhtenäisellä, suoralla ja salaisella äänestyksellä sekä enemmistövaaliperiaatteella (kustakin vaalipiiristä valittiin vain yksi edustaja). Koska 8 piirissä asetettiin vain yksi ehdokas, lain mukaan näissä piireissä ei äänestetty ja esitetyt 8 ehdokasta katsottiin automaattisesti valituiksi. Äänestysprosentti oli 71 prosenttia (pois lukien 8 vaalipiiriä, joissa ei tarvittu äänestämistä).

Riigivanem Konstantin Pätsin kannattajat muodostivat vaaleissa Kansanrintaman perustuslain täytäntöönpanon puolesta. Rintaman ehdokas voitti 55 vaalipiirissä.

Riigikogun vaalit 1938
Riigikogu
1938