Johan Erland Hammarén

Johan Erland Hammarén (28. joulukuuta 1862 Eura – 20. toukokuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja tehtaanjohtaja. Hän rakennutti 1890-luvun lopulla Äänekosken kartonkitehtaan ja toimi tehtaan ensimmäisenä johtajana.

Hammarén pääsi ylioppilaaksi 1880 ja hän valmistui insinööriksi 1885. Hän oli Suomen ensimmäisiä koulutettuja hiomo- ja paperi-insinöörejä ja hankki kokemusta alalta työskentelemällä harjoittelijana tehtaissa Ruotsissa, Venäjällä ja Norjassa. 

Hammarénista tuli Kyröskosken tehtaiden teknillinen johtaja 1887 ja tehtaiden isännöitsijä 1889. Sen jälkeen kun Haapamäki–Jyväskylä-radan rakentaminen aloitettiin, Hammarén alkoi suunnitella kartonkitehtaan perustamista Keiteleen vesistön varrelle. Hän valitsi tehtaan sijoituspaikaksi Äänekosken. Johan Erland Hammarén sekä kauppaneuvos Lars Johan Hammarén ja tämän poika, johtaja Edvin Hammarén, ostivat kartonkitehdasta varten maa- ja vesialueet sekä koskiosuudet vuonna 1895. He perustivat vuonna 1896 Äänekoski Aktiebolaget-yhtiön, johon tuli vuonna 1897 osakkaaksi vielä vuorineuvos Gösta Sumelius. Äänekosken tehtaiden rakennustyöt aloitettiin sitten Johan Erland Hammarénin johdolla, ja tehtaat valmistuivat 1898. Hammarén toimi Äänekosken tehtaiden isännöitsijänä ja myös muutti perheineen vuonna 1899 Hämeenkyröstä Äänekoskelle. Hän asui vuosien 1899–1900 tienoilla valmistuneessa sveitsiläistyylisessä hirsitalossa, jossa toimii nykyisin Äänekosken kaupunginmuseo. Äänekosken tehtaiden valmistama kartonki palkittiin jo vuonna 1900 Pariisin maailmannäyttelyssä. Hammarén toimi tehtaiden isännöitsijänä vuoteen 1906, ja tämän jälkeen hän asettui Äänekoskella omistamalleen Taipaleen tilalle viljelemään maata. Myöhemmin hän muutti Lohjalle ja asui siellä omistamassaan Suurniemen kartanossa.

Hammarén toimi kunnallisissa luottamustehtävissä sekä Hämeenkyrössä että Äänekoskella. Hän oli Äänekoskella kunnanvaltuuston jäsenenä, kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä kuului kunnallisiin lautakuntiin.

Hammarén oli naimisissa 1889–1901 Olga Malmgrenin (1869–1901) kanssa ja vuodesta 1903 Saima Helena Piilosen (s. 1882) kanssa, jonka isä oli maanviljelijä Kalle Piilonen.

Lähteet 

Suomalaiset insinöörit
Suomalaiset yritysjohtajat
Äänekosken kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1862 syntyneet
Vuonna 1933 kuolleet