Ndongo

Ndongo oli mbundu-kansan muodostama valtio Keski-Afrikassa nykyisen Angolan alueella 1500- ja 1600-luvulla. Laajimmillaan se ylsi Atlantin rannikolta Cuanza-joelle. Maan pääkaupunki, Kabasa, sijaitsi sisämaassa, 250 kilometrin päässä rannikolta. Kabasassa asui 50 000 ihmistä.

Perimätiedon mukaan Ndongo perustettiin Kongon kuningaskunnasta 1400-luvun lopussa tai 1500-luvun alussa. Portugali perusti läheiselle Luandan saarelle siirtokunnan, Angolan, vuonna 1575. Siirtokunta sai nimensä Ndongon kuninkaiden käyttämästä ngola-tittelistä. Aluksi ystävälliset suhteet muuttuivat pian siirtokunnan perustamisen jälkeen konfliktiksi. Portugali onnistui säilyttämään siirtokuntansa Kongon kuningaskunnan tuella ja laajensi valtapiiriään rakentalla linnoituksen sisämaahan Cuanza-joen varrelle.

Vuosina 1617–1621 portugalilainen kuvernööri Luis Mendes de Vasconcelo soti kuningas Ngola Mbandea vastaan ja ajoi tämän imbangala-palkkasoturien avustamana Ndongon pääkaupungista. Sodan aikana portugalilaiset vangitsivat lukuisia ndongolaisia ja veivät heidät orjiksi Portugalin siirtokuntiin Etelä- ja Väli-Amerikkaan ja brittien siirtokuntaan Virginiassa. Osapuolet solmivat rauhan, joka ei kuitenkaan kestänyt kauaa. Kuningas kuoli 1624, jonka jälkeen valta siirtyi hänen siskolleen, Nzinga Mbandelle. Portugalilaiset tukivat valtaistuimelle Ngola a Haria ja syttyi sisällissota, jonka seurauksena Nzinga ajettiin maanpakoon Matambaan. Ngola a Hari kastettiin Felipe I de Sousaksi ja hänet julistettiin Ndongon kuninkaaksi vaikka Nzinga kävi häntä vastaan sotaa vielä seuraavina vuosina.

Vuonna 1641 Alankomaat pyrki valtaamaan alueen, mutta Felipe onnistui ajamaan heidät portugalilaisten tuella pois 1648. Myöhemmin Portugali solmi rauhan Nzingan kanssa ja teki hänestä Matamban kuningattaren Felipen vastustuksesta huolimatta.

Valta siirtyi Felipen pojalle ja joitain vuosia myöhemmin hän nousi kapinaan portugalilaisia vastaan. Hän hävisi sodan 1671 ja Ndongon maat yhdistettiin Angolan siirtokuntaan.

Lähteet 

Afrikan entiset monarkiat
Angolan historia