Mahapajapati Gotami

Mahapajapati Gotami oli buddhalaisuuden perustajan Siddhartha Gautaman täti ja kasvatusäiti. Perimätiedon mukaan hän oli myös ensimmäinen nainen, jonka Siddhartha vihki buddhalaiseksi nunnaksi (bhikkhuni).

Elämäkerta 
Mahapajapatin kerrotaan olleen Siddharthan äidin, Mayan, sisko. Mayan kuoltua melko pian poikansa kuoleman jälkeen Mahapajapati adoptoi Siddharthan. Mahapajapati oli myös naimisissa kuningas Śuddhodanan kanssa. Mahapajapatin syntyessä ennustajan kerrotaan sanoneen, että Mahapajapatista tulee suuren joukon johtaja (mihin hänen nimensäkin viittaa). Lisäksi hänestä tulisi vanhemman siskonsa Mayan tavoin joko suuren uskonnollisen tai maallisen johtajan äiti..

Ottopoikansa Siddharthan lisäksi Mahapajapatilla oli kaksi omaa lasta: poika Nanda ja tytär Nanda. Miehensä kuoleman jälkeen Mahapajapati päätti omistaa loppuelämänsä henkisille asioille, ja hänen poikansa Nanda oli jo antanut munkinlupauksensa. Mahapajapati lähestyi Buddhaa ja pyysi tätä sallimaan myös nunnien viettää luostarielämää. Kun Buddha kieltäytyi tästä kolme kertaa ja lähti paikkaan nimeltä Vesali, Mahapajapati leikkasi hiuksensa, pukeutui kaapuun ja taittoi jalan yli 240 km matkan pyytääkseen Buddhaa harkitsemaan uudelleen. Buddhan oppilaan Anandan suosituksen jälkeen Buddha suostui vihkimään Mahapajapatin nunnaksi..

Mahapajapatin, ja sen jälkeen myös kaikkien muidenkin naisten, tuli seurata kahdeksaa muuta luostarisääntöä, joita noudattavat vain naiset. Mahapajapati ja hänen kanssaan sanghaan liittyyneet naiset hyväksyivät loppujen lopuksi nämä ja perustivat sen jälkeen ensimmäisen naisille tarkoitetun buddhalaisen yhteisön.

Mahapajapatin kerrotaan eläneen 120-vuotiaaksi.

Merkitys 
Jo buddhalaisuuden varhaisessa historiassa oltiin yksimielisiä siitä, että naiset voivat saavuttaa valaistumisen siinä missä miehetkin. 

Mahapajapatin hyväksymät kahdeksan lisäsääntöä, joita nunnien tulee noudattaa ovat:

 Nunnan, vaikka tämä olisi ollut luostarissa 100 vuotta, tulee kunnioittaa munkkia jo tämän ensimmäisenä päivänä luostarissa.
 Nunnat eivät saa viettää sadekautta paikassa, jossa ei ole ollenkaan munkkeja.
 Nunnien tulee vahvistaa vihkimyksensä viimeistään kahden vuoden päästä.
 Nunna ei voi torua munkkia.
 Nunna ei voi opettaa munkkia, vaan asian pitäisi olla päinvastoin.  
 Nunnan on kahdesti kuukaudessa kysyttävä munkilta, missä luostarisääntö luetaan ääneen ja pyydettävä pääsemään neuvomaan sellaisia nunnia, jotka ovat suistuneet polulta.
 Sadekauden lopussa pidettävään retriittiin tulee osallistua nunnien lisäksi myös munkkeja.
 Joitain luostarisääntöjä rikkoneen nunnan tapaus pitää ratkaista sekä nunnien että munkkien läsnäollessa. Lievemmät rikkomukset voidaan ratkaista nunnien kesken.

Mahapajapati oli ensimmäinen buddhalainen nunna ja toimi sitä kautta esimerkkinä koko nunnalaitokselle. Hän kuuluu myös niihin buddhalaisiin, joiden luostarivihkimys tuli suoraan Buddhalta.

Lähteet 

Buddhalaiset nunnat