Varsovan tuhoamissuunnitelma

Varsovan tuhoamissuunnitelma oli Saksan toisen maailmansodan aikainen suunnitelma Puolan pääkaupungin Varsovan systemaattisesta tuhoamisesta. Niin sanottu Pabst-suunnitelma tehtiin jo kolme kuukautta ennen syyskuussa vuonna 1939 alkanutta hyökkäystä. Se sai nimensä keksijänsä, Friedrich Pabstin mukaan.

Suunnitelma hyväksytettiin Adolf Hitlerillä. Suunnitelman mukaan Varsova tyhjennettäisiin sodan jälkeen asukkaista, rakennukset purettaisiin ja Veiksel- joen oikealle puolelle rakennettaisiin kaupunki 130 000 saksalaiselle asukkaalle. Historiallisten rakennusten paikalle rakennettaisiin kansallissosialistisia monumentaalirakennuksia, jotta kaikki muistikuvat Puolan itsenäisyydestä häviäisivät. Kunikaanlinnassta oli kaavailtu residenssiä führerille, mutta rakennus tuhoutui pommituksissa.  Joen vasemmalle rannalle rakennettaisiin vankileiri 80 000 puolaiselle. Puolalaisia pidettäisiin orjatyövoimana. 

Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta vuonna 1939. Varsovan pommittaminen alkoi syyskuun yhdeksäntenä päivänä ja pahimmat pommitukset tapahtuivat 25. syyskuuta. Tuolloin kaupunkiin pudotettiin 560 tonnia räjähteitä, 18 000 siviiliä kuoli ja 40 prosenttia rakennuksista sai vaurioita ja 10 prosenttia tuhoutui kokonaan. Saksalaiset miehittivät Varsovan ensimmäinen lokakuuta. Hitler antoi määräyksen, että sotavaurioita ei saa korjata. 

Saksalaismiehitys sai aikaan tragedian. Juutalaist pakotettiin ghettoon, puolalaisia kohdeltiin huonosti. Juutalaiset siirrettiin ghetosta keskitysleireihin murhattaviksi. Jos puolalainen vastarintaryhmä surmasi saksalaisen, kostettiin se summittaisesti siiviliväestöön. Vuonna 1944 60 prosenttia, 800 000 henkeä, kaupungin asukkaista oli murhattu.

Ensiksi kapinaan noustiin Varsovan ghetossa tammikuussa vuonna 1943. Kapinan kukistaminen kesti neljä kuukautta, minkä jälkeen saksalaiset hävittivät alueen jäljelle jääneet rakennukset.

Kesällä vuonna 1944 alkoi olla selvää, että Saksa häviäisi sodan. Neuvostoarmeija oli aloittanut nopean etenemisen kohti Puolan pääkaupunkia. Neuvostoliiton johtaja Josef Stalin viestitti Puolan pakolaishallitukselle rohkaisevasti, että jos Puolan kotiarmeija AK aloittaa kansannousun, tulee neuvostoarmeija sen avuksi. Pakolaishallitus ajatteli, että jos sillä on omia vapautettuja alueita, sillä on enemmän poliittista neuvotteluvaraa tulevissa rauhanneuvotteluissa. Kansannousu alkoi 1. elokuuta vuonna 1944 ja se kesti 63 päivää. Neuvostoliitto ei tullut Puolan kotiarmeijan avuksi, vaan odotti, että Saksa murskaa kapinan. 

Kun Hitler sai tietää kansannoususta, hän vaati välittömästi Varsovan pommittamista maantasalle. Suunnitelmasta luovuttiin, sillä kaupunki oli joukkojen kuljettamisen kannalta tärkeä liikennesolmu. Sen sijaan päädyttiin räjäyttämiseen ja polttamiseen. Myös miehitetyn Puolan kenraalikuvernööri Hans Frank vaati Varsovan täydellistä tuhoamista.  

Erityisesti Heinrich Himmler piti Varsovan tuhoamista tärkeänä. Pitämässään puheessa on hän totesi, että on tärkeää hävittää kaupunki, joka on ollut intellektuaalinen keskus kansalle joka on estänyt Saksan laajenemisen itään. Kaupungin tuhoamisen jälkeen puolalaiset eivät olisi ongelma jälkipolville. 

Tuhoaminen eteni kortteli korttelilta ja katu kadulta. Se tehtiin suunnitelman mukaan jonka tekemistä olivat auttaneet saksalaiset taidehistorioitsijat ja arkkitehdit. Pidettiin tärkeänä tuhota mahdollisimman paljon historiallisia rakennuksia ja kulttuurimuistomerkkejä. Tuhoaminen koski myös museoita ja kirjastoja sekä arkistoja. Marraskuussa vuonna 1944 tuhottiin kirkkoja ja joulukuussa palatseja. 

Kaupungin väestöä ammuttiin summittaisesti kostona kapinasta ja viertiin "suodatusleiriin". Siellä osa teloitettiin, osa vietiin Saksaan keskitysleireille ja loput vietiin asumaan pieniin maaseutukyliin. 

Kun saksalaiset vetäytyivät kaupungista tammikuussa vuonna 1945 oli 85% prosenttia kaupungista tuhottu. Puolalaiset ryhtyivät kaupungin jälleenrakentamiseen jo helmikuussa vuonna 1945.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Kuvia suunnitelmasta (puolaksi): http://web.archive.org/web/20071025151112/http://www.archiwa.gov.pl/memory/sub_listakrajowa/index.php?va_lang=pl&fileid=020

Puolan historia
Toinen maailmansota