Lato pros Kamara

Lato pros Kamara () eli Kamara () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ágios Nikólaoksen kaupungin paikalla.

Maantiede  

Lato pros Kamara sijaitsi Kreetan pohjoisrannikon itäosassa nykyisin Mirampéllonlahtena tunnetun lahden länsirannalla, samalla paikalla kuin nykyinen Ágios Nikólaoksen kaupunki. Se kuului Laton poliksen eli kaupunkivaltion alueeseen ja alaisuuteen, ja toimi Laton satamana. Kamaran etäisyys lännempänä sisämaan vuoristossa sijainneesta Laton kaupunkikeskuksesta eli yläkaupungista oli linnuntietä noin kuusi kilometriä. Rannikolla linnuntietä noin 7,5 kilometriä Kamarasta pohjoiseen sijaitsi Oluksen kaupunki. Kaupungista kaakkoon sijaitsi puolestaan Istronin kaupunki.

Historia 

Lato pros Kamara kehittyi yläkaupungista erillisenä satamakaupunkina viimeistään hellenistisellä kaudella. Se ei esinny itse polisten joukossa, mutta sillä on saattanut olla jonkinlaista itsehallintoa Laton alaisuudessa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Kamaraios ().

Laton asukkaat hylkäsivät yläkaupunkinsa 100-luvulla eaa., jonka jälkeen Kamarasta tuli poliksen kaupunkikeskus. Kaupunki vaikuttaa olleen suhteellisen kukoistava tätä seuranneella myöhäisellä hellenistisellä sekä roomalaisella kaudella. Joissakin antiikin lähteissä vaikuttaa siltä, että myös Kamaraan viitattiin silloin tällöin yksinkertaisesti Laton nimellä, mutta toisaalta jotkut kirjailijat ovat saattaneet sekoittaa kaupungit. Roomalaisella kaudella kaupunki löi jonkun aikaa omaa rahaa.

Rakennukset ja löydökset 

Lato pros Kamarasta on kaivettu esiin vain vähän, sillä nykyinen kaupunki peittää sen kokonaan. Kaupungin rakennuksia tunnetaan ennen kaikkea piirtokirjoituksista. Niiden mukaan siellä on ollut temppelit tai muut pyhäköt ainakin Zeus Me(i)likhiokselle, Letolle, Hestialle, Afroditelle ja Eleutheialle. Kamaran tultua Laton kaupunkikeskukseksi siellä on todennäköisesti ollut samantyyppisiä julkisia rakennuksia jotka tunnetaan Latosta. Piirtokirjoitusten perusteella siellä tiedetään olleen prytaneion eli eunomia-neuvoston rakennus, sekä katagogion, joka liittyi uskonnollisiin juhliin.

Ainoa merkittävämpi arkeologinen alue sijaitsee Ágios Nikólaoksen keskustassa 25is Martíou -kadun ja Konstantínou Sfakianáki -kadun risteyksessä. Sieltä on kaivettu esiin viiden pääosin roomalaisaikaisen rakennuksen raunioita sekä katujen jäänteitä. Tärkein rakennuksista on julkinen rakennus, joka on ajoitettu 100-luvulle jaa., vaikkakin se on rakennettu varhaisemman rakennuksen paikalle. Myös eräs toinen rakennuksista on oletettavasti ollut julkinen rakennus. Vanhin rakennuksista on ajoitettu hellenistiselle kaudelle ja nuorin 200–300-luvulle.

Lisäksi löytöihin lukeutuu laajoja hautausmaita sekä lukuisia piirtokirjoituksia. Kaupungin katujen varsilla on muutamia antiikin aikaisia pylväiden osia. Kaupungista ja sen ympäristöstä tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Ágios Nikólaoksen arkeologisessa museossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ágios Nikólaos
Antiikin Kreetan kaupungit