Nättrabyånin vesistö

Nättrabyånin vesistö (, vesistöaluetunnus 81) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Nättrabyånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 444 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Nättrabyån. Joen kokonaispituus on 60 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Vesistö on pieni, joten se jää kahden viereisen päävesistön Lyckebyånin vesistön (tunnus 80) ja Ronnebyånin vesistön (tunnus 82) väliin. Näiden kanssa on vain vähän yhteistä vedenjakajaa, mutta enemmän sitä on mereen laskevien ojien ja purojen pienillä valuma-alueilla, jotka sijaitsevat sen joensuun ympäristössä.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (64,5 %), turve (3,9 %), kalliomaa (13,1 %), hiekka ja sora (1 %), multamaa (7,8 %), savimaa (2,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,6 %), soita ja kosteikkoja (0,7 %), viljelymaita (10,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,0 %) sekä joutomaita (4,4 %). Näiden lisäksi on 6,0 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Nättrabyånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,36 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 12,9 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,34 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,3 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 14,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,2 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 14,3 m³/s on mitattu huhtikuussa 2006 ja pienin 0,2 m³/s syyskuussa 2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan vaatimaton kevättulva ajoittuisi huhtikuulle.

Vesivoima 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 13 patoa, joilla ei säännöstellä jokien virtaamia.

Vesistössä on yksi Alnarydin vesivoimalaitos, joka tuottaa sähköä 0,2 megawattin teholla noin 0,9 gigawattituntia vuodessa.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet