Ferdinand Bol

Ferdinand Bol (24. kesäkuuta 1616 Dordrecht – 24. heinäkuuta 1680 Amsterdam) oli Alankomaiden kultakauden aikana vaikuttanut taidemaalari ja Rembrandtin oppilas. Bol oli omana aikanaan menestynyt maalari, joka tunnetaan nykyisin historiallisista maalauksistaan ja muotokuvistaan.

Elämä ja ura

Bol aloitti opintonsa todennäköisesti Jacob Gerritsz. Cuypin (1594–1652) oppilaana Dordrechtissä ja muutti vuonna 1635 Amsterdamiin Rembrandt van Rijnin (1606–1669) oppilaaksi. Hän aloitti itsenäisenä maalarimestarina vuosien 1640–1642 välisenä aikana. Bol sai ensimmäisen suuren tilaustyön vuonna 1647. Maalaus ”Ryhmämuotokuva Amsterdamin lepraparantolan viranhoitajista” käynnisti Bolin uran.

Bol meni naimisiin Lysbeth Dellin kanssa vuonna 1653. Vaimon isä oli vaikutusvaltainen ja varakas viinikauppias Elbert Dell ja Bolista tuli osa Amsterdamin eliittiä. Uudet suhteet auttoivat asiakkaiden ja tilausten hankkimisessa. Vuonna 1655 Bol oli jo Amsterdamin Pyhän Luukkaan taidemaalarien killan johtaja. Bolin vaimo kuoli pian synnytyksen jälkeen vuonna 1660.

Bol johti omaa ateljeetaan, joka tuotti huomattavan määrän maalauksia. Hänen oppilainaan työskentelivät ainakin Frans van Ommeren, Cornelis Bisschop (1630–1674) ja saksalainen Godfrey Kneller (1646–1723). Vuonna 1669 Bol meni toisen kerran naimisiin. Hänen uusi vaimonsa oli erittäin varakas valtion varainhoitajan leski Anna van Erckel. Uuden avioliittonsa jälkeen Bol ei enää maalannut lainkaan, vaan eli sijoituksillaan.

Tyyli ja teokset 
Bol keskittyi historiallisiin maalauksiin ja muotokuviin. Hän mukautti tyylinsä ongelmitta vallitsevaan ostajien makuun Amsterdamin täysin kaupallisilla taidemarkkinoilla. Bolin varhaisissa maalauksissa näkyy vahvasti hänen opettajansa Rembrandtin vaikutus. Useita Bolin maalauksia onkin pidetty virheellisesti Rembrandtin maalaamina. Maalausten tyyli muuttui 1600-luvun puolivälin jälkeen mukailemaan muotiin tullutta Anthony van Dyckin (1599–1641) flaamilaisvaikutteista selkeää tyyliä. Bol maalasi useita suuria tilaustöitä julkisiin rakennuksiin Amsterdamissa. Hänen historiallisia maalauksiaan on kuitenkin pidetty myöhemmin staattisina ja jäykkinä, ja Bol tunnetaan ennen muuta muotokuvamaalarina.

Historialliset maalaukset 
Bol kopioi varhaisiin historiallisiin maalauksiinsa Rembrandtin aiheita ja sommitelmia lähes sellaisenaan. 1600-luvun puolivälissä ostajien maku kuitenkin muuttui, kun Amsterdamin taidemarkkinoille virtasi etelästä flaamilaisia vaikutteita. Myös Bolin maalauksista tuli uuden tyylin mukaisesti klassisempia ja selkeämpiä. 

Bolilta tilattiin enemmän töitä julkisiin rakennuksiin kuin yhdeltäkään toiselta samaan aikaan Amsterdamissa vaikuttaneelta maalarilta. Bol maalasi nykyisin Amsterdamin kuninkaallisena palatsina tunnettuun uuteen kaupungintaloon maalaukset Mooses laskeutuu Siinailta (n. 1664) ja Pyrrhos ja Fabritius (1656). Seuraavina vuosina hän maalasi myös useita muita historiallisia tilaustöitä, esimerkiksi Amsterdamin amiraliteetille ja lepraparantolalle. Lahjojen antaminen Salomonin temppelissä (1669) on Bolin viimeinen tunnettu maalaus.

Muotokuvat 
Myös Bolin varhaiset muotokuvat seurasivat tarkasti Rembrandtin tyyliä. Hän maalasi opettajansa tavoin myös muotokuvatutkielmia eli tronieita. Bol onnistui kuitenkin irtautumaan Rembrandtin jäljittelystä ensimmäisissä tunnetuissa ryhmämuotokuvissaan, joissa näkyy viitteitä varsinkin Amsterdamin muotokuvamarkkinoita ennen Rembrandtia hallinneen Thomas de Keyserin (1596–1667) tyylistä.

Bolista tuli aikansa kysytyimpiä muotokuvamaalareita. Hänen yksittäisistä ihmisistä maalaamansa muotokuvat seurasivat aikansa trendejä ja flaamilaista tyyliä. Muotokuvassa esiintyvän henkilön taustalla on usein maisema tai näkymä sisätilasta. Henkilöt on yleensä kuvattu puolikuvassa. Bolin ateljeessa maalattiin runsaasti muotokuvia, joista monet ovat asettelultaan hyvin samankaltaisia. Rembrandtin tavoin Bol maalasi lukuisia omakuvia ja muotokuvia eksoottisiin vaatteisiin pukeutuneista ihmisistä. Bol sotkeutui myös aikansa pienimuotoiseen taideskandaaliin. Hän tunnusti 1658 yhdessä kolmen muun maalarin kanssa käyttäneensä alastomia naismalleja, mikä oli laitonta.

Galleria

Lähteet

Aiheesta muualla

74.9 Maalaustaiteen historia
Alankomaalaiset taidemaalarit
Vuonna 1616 syntyneet
Vuonna 1680 kuolleet