Pispalan työväentalo

Pispalan Työväentalo sijaitsi Tampereella Pispalanharjulla. Nykyään paikalla sijaitsee kerrostalo.

Historia
Pispalan Työväenyhdistys perustettiin 19. lokakuuta 1902. Aluksi yhdistys vuokrasi A. Jäppiseltä huoneuston lukutupaa ja kirjastoa varten. Oman talon valmistuttua toiminta laajeni. Alusta lähtien näyttämötoiminta oli tärkeässä roolissa. Iltamia järjestettiin ja niissä esitettiin näytöskappaleita. Huhtikuussa 1906 päätettiin laittaa yhdistykselle punanen lippu. Vappujuhlia vietettiin yhdessä tamperelaisten kanssa Pyynikillä, Termopyleen kentällä. Sinne mentiin kulkueena. Illalla jatkettiin juhlia vielä omalla talolla.
Suurlakon alkaessa Pispalassakin perustettiin punakaarti. Tamperetta ja Pispalaa piiritettiin jo maaliskuun 1918 loppupuolella. Pispalan piiritys kesti lähes kaksi viikkoa. Huhtikuun alussa pommitettiin Tamperetta raskaasti ja tuolloin Tampereen esikunta pakeni Pispalaan. Tampere vallattiin 5. huhtikuuta ja Pispalakin antautui.
Pispala kuului vuodesta 1921 Pohjois-Pirkkalaan, joka erotettiin emäpitäjästä ja vuoden 1937 alusta Pispala liitettiin Tampereeseen. Nämä kuntaliitokset vaikuttivat yhdistyksen toimintaan vaaleissa.

Taistelua talon omistuksesta
Sisällissodan jälkeen työväenliike hajaantui ja Pispalan Työväenyhdistyksen radikaalit jäsenet ajoivat läpi sääntömuutoksen, jolla Pispalan Työväenyhdistys muutettiin ”taloudelliseksi yhdistykseksi”, jonka keskeinen tehtävä oli Työväentalon ylläpitäminen. Sosialidemokraatit eivät enää tunteneet yhdistystä omakseen, vaan perustivat uuden yhdistyksen Pispalan sos.dem. Työväenyhdistys ry:n 25. huhtikuuta 1923. Kun työväentalo oli heinäkuussa 1930 suljettu, joutui yhdistys etsimään muita kokoustiloja, mikä vaikeutti toimintaa. Yhteistyötä tehtiin Tahmelan Työväenyhdistyksen kanssa ja kokouksia pidettiin Tahmelan Työväentalolla. Vuonna 1933 perustettiin naisjaosto ja lastenosasto Riento sekä Pispalan Työväenjärjestöjen Näyttämö. 
Kun työväentalo oli vuonna 1951 siirtynyt Tampereen sos.dem. kunnallisjärjestön omistukseen, Pispalan sos.dem.Työväenyhdistys jatkoi talossa toimintaansa vuokralaisena. Toimintaa jatkettiin sitten 1965 paikalle rakennetun kerrostalon kellaritiloissa sijainneessa kerhohuoneessa, kunnes 1999 tästäkin tilasta jouduttiin luopumaan ja toiminta siirtyi lopullisesti muihin tiloihin mm. Tampereen Työväentalolle.

Toimintaa työväentalolla
Työväentalolla järjestettiin kokouksia, juhlia ja iltamia. Lisäksi siellä toimivat Pispalan Tarmo, Pispalan Työväen Sekakuoro, monet kerhot ja Pispalan Työväen Näyttämö.

Rakennus
Omaa taloa ryhdyttiin puuhaamaan jo vuonna 1903 ja sitä varten ostettiin Hatanpään maalla olevat rakennustontit 42–45. Talon vihkiäisjuhla pidettiin 29–30. huhtikuuta 1905. Talo kuitenkin paloi jo 14. kesäkuuta 1910. Välittömästi ryhdyttiin puuhaamaan uutta taloa, jonka vihkiäisjuhla pidettiin elokuussa 1912. Työn urakoi rakentaja Wilho Lahtinen. Vuonna 1913 taloa kohennettiin: asennettiin sähkövalot, maalattiin ja numeroitiin penkit sekä hankittiin parvelle uudet penkit. Maaliskuussa 1915 päätettiin hankkia talolle biljardipeli ja sitä varten varustettiin oma huone.
Syyskuussa 1917 talo jouduttiin luovuttamaan venäläiselle sotaväelle muodollista 400 markan korvausta vastaan ja sisällissodan jälkeen voittajat ottivat sen haltuunsa. Kun talo oli palautunut takavarikosta, niin sosialidemokraatit olivat käytännössä menettäneet talon hallinnan. 1920-luvun lopulla Työväentalon taloudellinen tilanne heikkeni. Heinäkuussa 1930 Pispalan Työväentalo suljettiin viranomaisten toimesta, koska sitä pidettiin kommunistisena ja kaikki talossa toimineet yhdistykset lopetettiin lukuun ottamatta Pispalan Sos.dem. Työväenyhdistystä. Koko Pispalan Työväenyhdistyksen omaisuus määrättiin luovutettavaksi valtiolle. Huhtikuussa 1932 Pispalan Työväentaloa uhkasi konkurssi ja taloa pelastamaan perustettiin yksityisistä henkilöistä kokoonpantu O.Y. Pispalan Kannas, jonka onnistui lunastaa talo huutokaupassa. Pispalan Sos.dem. Työväenyhdistys vuokrasi taloa omaa toimintaansa varten. Vähitellen se jäi ainoaksi vuokralaiseksi.
Lokakuussa 1939 Pispalan työväentalo otettiin ylimääräisiin kertausharjoituksiin kutsuttujen reserviläisten majoituspaikaksi. Joulukuussa talo luovutettiin takaisin, mutta kun sodan vuoksi oli tanssikielto ja miehiä rintamalla, talo jätettiin kylmilleen 1939–40. Kesällä 1940 työväentalo oli taas sotaväen majoituskäytössä. Sodan jatkuessa vuosina 1941–44  Työväentalo oli kylmillään. Kesällä 1943 työväentalo oli Inkeristä siirrettyjen pakolaisten sijoituspaikkana. 
Sodan jälkeen Työväentalo palautui jälleen alkuperäiseen käyttöön 1. helmikuuta 1945 lähtien ja omistusasia nousi jälleen esiin. Sekä sosialidemokraatit että kommunistit perustivat ns. taloudelliset yhdistykset. Sosialidemokraattien taloudellisen yhdistyksen takana olivat Pispalan sos.dem. Työväenyhdistys, Pispalan sos.dem. Nuoriso-osasto sekä v. 1945 perustettu Pispalan sos.dem. Toveriseura: näiden perustaman taloudellisen yhdistyksen nimeksi tuli Työväenyhdistys Taisto ry ja tälle yhdistykselle Pispalan Kannas Oy myi Pispalan Työväentalon vuoden 1945 lopussa. Työväentalon hallinta siirtyi täten uudelleen sosialidemokraateille. 
Työväenyhdistys Taisto myi sitten vuonna 1951 Työväentalon kiinteistön ja irtaimiston Tampereen Sos.dem. Kunnallisjärjestölle, joka otti vastatakseen yhdistyksen pankkilainat.
Työväentalo purettiin vuonna 1962 ja paikalle rakennettiin kerrostalo, jonka kellari-kerroksesta saatiin kerhohuone, jossa toimintaa jatkettiin vuodesta 1965 lähtien. Pispalan Työväen Sekakuoro ja Pispalan Työväen Näyttämö joutuivat kuitenkin tilanpuutteen vuoksi lopettamaan toimintansa.
Kesällä 1999 Pispalan sos.dem. Työväenyhdistys joutui luopumaan käyttöoikeudestaan Pispalan kerhohuoneeseen omistussuhteiden muuttuessa ja lopullinen muutto entisen Työväentalon tontilta oli haikea.

Lähteet 

Tampereen entiset rakennukset ja rakennelmat
Työväentalot