Eläinten tietoisuus

Kysymyksellä, onko ihmisen lisäksi muilla eläimillä tietoisuutta, ja tässä tapauksessa minkä tahansa tyyppistä, on merkittävä filosofinen asema etenkin kysymyksessä niiden moraalisesta arvosta. Tämä on kiistanalaista ja kannanotot ovat hyvin erilaisia aina Descartesin näkemyksestä eläimistä tunnottomina ja tiedostamattomina koneina näkemyksiin, joiden mukaan eläinten sielunelämä olisi hyvinkin rikasta. Aihe sai uuden merkityksen 1900-luvun loppupuolella, jolloin tapahtui niin sanottu ”kognitiivinen vallankumous”. Suoritetut kokeet ovat osoittaneet, että monien eläinlajien sielunelämä on paljon kehittyneempää kuin mitä aiemmin on ajateltu. Yhdeltä tai useammalta lajilta on löydetty laaja joukko kognitiivisia kykyjä, joita on aiemmin pidetty yksinomaan ihmiselle mahdollisena, mukaan lukien työkalujen käyttö, suunnittelu, moraali ja puhuttu kieli.

Kriittinen ero kysymyksessä on tietoisuuden ja itsetietoisuuden välinen ero, jossa jälkimmäisen katsotaan harvemmin kuuluvan eläimille. Itsensä peilistä tunnistavien eläinlajien määrä on kuitenkin jokseenkin suuri, ja tätä saavutusta pidetään yleensä todisteena itsetietoisuudelle.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kognitiotiede
Etologia
Psykologia