Solbergfossin vesivoimalaitokset

Solbergfossin vesivoimalaitokset () ovat kaksi vesivoimalaitosta Glommajoessa Indre Østfoldin kunnassa Vikenin fylkessä Norjassa. Voimalat ovat jokivoimalaitoksia ja uudempi laitos on lisäksi tunnelivoimalaitos. Voimalaitokset omistavat Hafslund Produkssjon AS ja Statkraft yhdessä.

Glomma on Norjan vesirikkaimpia jokia, jonka varrella sijaitsee yli kymmenen muuta vesivoimalaa. Joen tässä kohdassa on kohissut viisi peräkkäistä koskea, joista nimekkäimpiä olivat Solbergfoss ja Mørkfoss ja niiden yhteinen korkeusero oli noin 20 metriä. Alimman kosken patoaminen nosti joen vedenpinnan viisi kilometriä yläjuoksulle päin sijaitsevan Øyerenin vedenpinnan tasalle ja kaikki siinä välissä olevat kosket jäivät veden alle.

Pato 

Pato sulkee Glomman alkaen sen oikealta rannalta ja ylittää jokea noin 150 metrin matkalta. Pato päättyy Solbergfoss 1:n voimalarakennukseen, joka sijaitsee joessa pitkittäin sen virtaussuuntaan nähden. Vesi otetaan voimalan sisälle joen vasemman rannan puolelta ja se purkautuu rakennuksen alta keskelle jokea. Tulokanavassa on kaksi pilaria, joiden varassa on silta. Patoa ja siltaa pitkin kulkee joen ylittävä tie (Solbergfossveien).

Pato on betonista valmistettu gravitaatiopato, johon on rakennettu neljä ohijuoksutusporttia. Portit avataan nostamalla padon yläpuolella sijaitsevia patoluukuja ylöspäin, jolloin vesi juoksee padon ylitse.

Yläjuoksulla sijaitseva Øyeren on kärsinyt useasti Glomman aiheuttamista tulvista ja niitä torjumaan on patoon myöhemmin lisätty neljäs portti ohijuoksutusten tehostamiseksi. Toiselle voimalalle kaivettu tunneli liittyi aluksi myös tulvien torjuntaan, mutta se on nyt valjastettu sähköntuotantoon. Kun vettä on joessa vähän, pysäytetään vanhemman voimalan vesiturbiineja tarvittava määrä. Siksi voidaan sanoa, että ykkösvoimalaa käytetään entien keväällä ja alkukesällä.

Voimalaitokset

Solbergfoss 1 
Voimalaitosrakennus on valmistunut vuosina 1924–1925 ja se sijaitsee joessa lähellä sen vasenta rantaa. Rakennus on ilmakuvasta mitattuna noin 150 metriä pitkä ja yli 30 metriä leveä. Sen on suunnitellut Bredo Greve.

Voimalarakennuksessa toimii 12 samanlaista Francis-turbiinia, joiden sähkögeneraattorien tuotantokapasiteetti on noin 8 megawattia (MW) ja yksi Francis-turbiini, jonka kapasiteetti on 12 MW. Voimalan rakennevirtaama on 650 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, tai 680 m³/s ) ja kun turbiinien yhteiskapasiteetti on 108 MW, muodostuu voimalan keskimääräiseksi vuosituotannoksi 431 GWh.

Solbergfoss 2 
Uudemman voimalan onkalo ja siihen liittyvät tulo- ja poistotunnelit on louhittu kallioon, jotka sijaitsevat joen itäpuolella. Onkalossa toimii ainoastaan yksi Kaplan-turbiini, jonka halkaisija on 8,3 metriä. Siihen on kytketty generaattori, jonka halkaisija on 10,5 metriä. Yksikkö painaa 170 tonnia. Se lienee Norjan suurin vesiturbiini . Turbiinin rakennevirtaama on 630 m³/s (tai 550 m³/s ), jolloin generaattori tuottaa sähköä noin 100 MW teholla ja sen vuosituotannoksi ilmoitetaan 618 GWh.

Historiaa 
Solbergfoss 1 valmistui 11 vuotta kestäneen rakentamisen jälkeen vuonna 1924. Se on Bredo Greven suunnittelema ja sen rakennuttajana olivat kunta ja Norjan valtio. Työmaa oli aikanaan Norjassa yksi suurimmista ja siellä työskenteli yhtä aikaa yli 700 työläistä. Sen pienimmät vesiturbiinit kehitettiin turbiiniteollisuuden ja Norges Tekniske Høyskolen yhteistyönä. Se sai aluksi tuotantoon seitsemän generaattoria, joiden määrää lisättiin myöhemmin kuudella ja joista viimeisin aloitti toimintansa vuonna 1959. Solbergfoss 2 rakennettiin maan alle kallioon louhittuun onkaloon. Siellä aloitti tuotantonsa vuonna 1985 yksi vesiturbiin.

Vuonna 2003 aloitettiin vanhassa voimalassa seitsemän turbiinin peruskorjaukset, mutta vuonna 2011 huomattiin uudenmallisten juoksupyörien olevan hieman vanhoja tehokkaampia. Niiden avulla voidaan kohottaa sähköntuotantoa noin kolme prosenttia. Siksi suunnitelmia muutettiin ja nyt vaihdetaankin 12 turbiinin osat uusiin. Remontti tulee valmiiksi vuonna 2020.

Rakennuskultturisesti arvokas kohde 
Kohde on huomattu arkkitehtuurisesti arvokaaksi tehdasmiljööksi, joka edustaa teollistuvan Norjan kiihkeää aikaa 1900-luvun alussa. Sen tekniikka edustaa vuosisadan alun norjalaista osaamista.

Katso myös 
 Luettelo maailman suurimmista jokivoimalaitoksista

Huomioita

Lähteet

Aiheesta muualla 

Jokivoimalaitokset
Glomman vesistö
Norjan vesivoimalaitokset
Norjan padot