Jaunjelgava

Jaunjelgava () on kaupunki Latviassa Väinäjoen vasemmalla rannalla Selonian historiallisella alueella, noin 80 kilometriä Riian kaakkoispuolella. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1647. Vuonna 2020 siellä oli 1 910 asukasta.

Historia 
Jaunjelgavan historia juontaa juurensa 1200-luvulle, jolloin saksalaisten ristiretkeläisten tuhoaman Sēlen linnan paikalle, vesireitin varrelle, alkoi muodostua asutusta. Kuurinmaan herttua Friedrich Kettler myönsi sille kaupunginoikeudet vuonna 1590. 1600-luvulla kaupunki tuhoutui maan tasalle Ruotsin ja Puolan sodassa, mutta herttuan leski perusti sen uudelleen vuonna 1647 ja antoi sille aviomiehensä muistoksi nimen Friedrichstadt. Kaupunkia ovat sittemmin hävittäneet sotien lisäksi rutto- ja koleraepidemiat, tulipalot ja tulvat. Historiansa aikana Jaunjelgava on tunnettu myös nimillä Sērene, Jelgaviņa, Lubu Jelgava, Jaunpilsēta ja Jauno Rīga.

1800-luvun alussa Jaunjelgava oli kooltaan Latvian toiseksi suurin kaupunki Riian jälkeen. Vuonna 1861 avattiin rautatieyhteys Riiasta Väinänlinnaan, jolloin Jaunjelgava menetti merkityksensä satamana. Ensimmäiseen maailmansotaan asti Jaunjelgava oli ainoa paikka Baltiassa, jossa väestön absoluuttinen enemmistö oli juutalaisia.

Jaunjelgava kärsi pahoja vaurioita ensimmäisessä maailmansodassa, koska se sijaitsi taistelulinjalla. Yli tuhat rakennusta tuhoutui. Sodan jälkeen kaupunkiin alettiin perustaa tehtaita, ja sen asukkaat harjoittivat pääasiassa maataloutta ja kauppaa. Toisen maailmansodan jälkeen Jaunjelgavaan perustettiin mm. sairaala, päiväkoti ja leipomo. Vuosina 1950–1956 Jaunjelgava oli Jaunjelgavan piirin keskus. Vuodesta 1967 alkaen kaupunki oli osa Aizkrauklen piiriä, kunnes Jaunjelgavan kunta perustettiin vuonna 2009 osana Latvian aluehallintouudistusta aiemmista Jaunjelgavan kaupungista sekä Secen, Sērenen, Staburagan ja Sunāksten seurakunnista. Kaupungin historiallinen keskusta on peräisin 1600–1900-luvuilta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Jaunjelgavan kotisivut  

Latvian kaupungit