Louisa Augusta

Prinsessa Louisa Augusta (s. 7. heinäkuuta 1771 – 13. tammikuuta 1843) oli Tanskan kuningatar Carolina Matildan ja kuningas Kristian VII:n tytär, vaikka moni uskookin hänen biologisen isänsä olleen Johann Struensee, kuninkaan henkilääkäri sekä sijaishallitsija Louisen syntymän aikoihin. Tuolloin pantiin merkille Struenseesen ja nuoren prinsessan yhdennäköisyys, joista huhut ovat osittain lähteneet liikkeelle, kaikesta huolimatta kuningas tunnusti prinsessan omakseen. Häntä on joskus kutsuttu nimellä "la petite Struensee" (suom. pieni Struensee) ; tämä ei tosin vaikuttanut hänen asemaansa.

Varhaiselämä 

Louisa Augusta syntyi Hirschholmin palatsissa nykyisessä Hørsholmin kunnassa Tanskassa. Alle vuosi myöhemmin prinsessan syntymästä hänen äitinsä kuningatar Caroline Matilda sekä prinsessan isänä epäilty Struensee pidätettiin 17. tammikuuta 1772. Lopulta Struensee teloitettiin ja hänen äitinsä karkotettiin sekä vangittiin.  Hänet kasvatettiin tanskalaisessa Christiansborgin hovin palatsissa Kööpenhaminassa yhdessä neljä vuotta vanhemman veljensä, kruununprinssi Fredrickin kanssa Brunswick-Wolfenbüttelin Juliana Marian valvonnassa. Louise Augustalla ja hänen veljellään oli hyvin läheinen suhde koko elämänsä ajan, ja veljensä pyynnöstä hän suostui naimisiin, vaikkei ollut innoissaan avioitumisesta. Hän oli veljensä lähin ystävä, veli kehittikin voimakasta kaunaa kuningatar Juliana Mariaa kohtaan, joka oli heidän isänsä äitipuoli, kun tämä yritti erottaa heidät toisistaan.

Avioliitto  
Helmikuussa 1779 maan merkittävä valtiomies, pääministeri Andreas Peter Bernstorff, keksi nuoren prinsessan varalle nerokkaan suunnitelman. Koska Louisan poika voisi nousta valtaistuimelle jonain päivänä, olisi järkevää järjestää avioliitto hyvissä ajoin ja naida kuninkaallista verta omaava aatelinen takaisin perheeseen. Lopulta päädyttiin Augustenborgin perintö prinssi Frederick Kristian II. Joka oli myös Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttua. Tällä suunnitelmalla oli kaksi tavoitetta ensinnäkin, yhdistää Tanskan kuninkaallisen suvun kaksi linjaa, hallitsevaa Oldenborgin suku, sekä Augustenborgin suku, jotta myöhemmin ei syttyisi sisällissotaa sukujen välille. Ja toiseksi estää mahdollinen avioliitto Ruotsin kuningashuoneeseen. Hänen tuleva puolisonsa oli prinssi, jolla oli poikkeuksellisen paljon läheisiä esivanhempia Tanskasta. Hän oli läheistä sukua kaikkiin Tanskan silloisiin korkea arvoisiin aatelissukuihin. Sitovat sopimukset tehtiin vuotta myöhemmin, ja keväällä 1785 20-vuotias herttua Frederick Christian II saapui Kööpenhaminaan. Kihlauksesta ilmoitettiin silloin, ja vuotta myöhemmin, 27. toukokuuta 1786, 14-vuotias Louise Augusta vihittiin Christiansborgin palatsissa.

Elämä Tanskan hovissa 
Pariskunta asui Tanskan hovissa Kööpenhaminassa monia vuosia, aina Christiansborgin palatsin tulipaloon vuonna 1794 ja vanhemman herttua Augustenborgin (Frederik Christian I, 1721–1794) kuolemaan, kun hänen miehensä peri kartanon ja herttuakunnan. Prinsessa oli usein hovin seurapiirielämän keskus, ja häntä kutsuttiin usein "Tanskan Venukseksi"; hän oli Tanskan kuninkaallisen hovin naisseurapiirien todellinen keskus jopa veljensä avioliiton jälkeen vuonna 1790. Vuoden 1794 jälkeen he asuivat kesäisin Alsin saarella ja Gråstenissa. He asuivat talvet Tanskassa ja kesät Augustenburgissa, missä prinsessa piti vilkasta hovia, jonne hänen taiteilija ihailijansa, kuten runoilija Jens Baggesen saapuivat. 

Puolisot olivat erilaisia, siinä missä Louise Augusta oli ekstrovertti, eloisa, kaunis ja nautintoa rakastava, hänen puolisonsa oli epämiellyttävä, vakava, kiinnostunut filosofiasta ja politiikasta. Hänellä uskotaan olleen monia rakastajia, joista merkittävin oli lääkäri Carl Ferdinand Suadacini, joka hoiti hänen hedelmättömyyttään, jonka myös uskottiin oleva hänen lapsiensa isä, vaikka tätä ei voida todistaa. Louisa Augusta tunsi myötätuntoa Ranskan vallankumouksellisia kohtaan ja oli siksi hyvin Britannia vastainen vuodesta 1789 lähtien.

Myöhempi elämä 

Vuosien mittaan hänen miehensä ja veljensä välillä kehittyi riitaa, erityisesti Schleswig-Holsteinin kaksoisherttuakuntien ja hänen pienen mukana seuraavien  apanaasien, Sonderborgin ympärillä ja toisaalta Tanskan monarkian suhteista. Hän pysyi uskollisena Tanskan kuninkaalliselle suvulle tai pikemminkin veljelleen koko erimielisyyksien ajan ja toimi tämän edustajana puolisonsa kanssa. Vuonna 1810 hän työskenteli aktiivisesti pysäyttääkseen herttuan yritykset tulla valituksi Ruotsin valtaistuimen perijäksi. Tämä johtui ruotsalaisten valinnasta valita herttuan nuoremmpi veli Charles Augustin Augustenburgin, joka kuoli tämän jälkeen, jonka johdosta  Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bernadotte ja Ponte Corvon prinssi valittiin.  

Heidän suhteensa hajosi lopullisesti, kun Frederik Kristian yritti rajoittaa lain turvin hänen vaikutusvaltaansa heidän lastensa tulevaisuuteen. Hän kuoli 14. kesäkuuta 1814, jolloin Louisa Augusta otti haltuunsa Augustenborgin tilukset ja lasten kasvatuksen. Tila luovutettiin vanhimmalle pojalle Kristian Augustille hänen palattuaan venähtäneeltä ulkomaanmatkalta vuonna 1820. Siitä lähtien hän asui Augustenborgin linnassa, jossa hän perusti omalaatuisen hovin. Vuonna 1832 tarjotakseen nuorimmalle pojalleen Frederik Emil Augustille paremmat tulo mahdollisuudet, hän osti Nør ja Grønwald -tilan Dänischwoldista lähellä Ekernførde Fjordia Etelä-Schleswigissä. Hänellä oli läheinen ja lämmin suhde tyttäreensä ja vävyynsä, mutta hänen suhteensa poikiinsa oli kireä.

Hän kuoli Augustenborgissa vuonna 1843, kun hänen veljensä hallituskausi Tanskassa oli jo päättynyt ja hänen vävynsä, Christian VIII, nousi valtaistuimelle - hän siis kuoli silloisen Tanskan kuningattaren äitinä.

Lähteet 

Tanskan prinsessat
Norjan prinsessat
Vuonna 1771 syntyneet
Vuonna 1843 kuolleet