Ruotsin valtiopäivävaalit 2022

Ruotsin valtiopäivävaalit 2022 järjestettiin 11. syyskuuta 2022, ja niissä valittiin 349 kansanedustajaa valtiopäiville vaalikaudeksi 2022–2026. Ruotsidemokraattien, maltillisen kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja liberaalien muodostama oikeistoblokki sai valtiopäiville kolmen paikan enemmistön ja yhteensä 176 paikkaa. Sosialidemokraattinen pääministeri Magdalena Andersson erosi torstaina 15. syyskuuta 2022. Uuden hallituksen muodostajana toimi maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja Ulf Kristersson. Hallitusneuvotteluissa olivat mukana kaikki oikeistoblokin puolueet.

Taustat ja vaalijärjestelmä 
Ruotsissa on käytössä valtakunnallinen 4 % vaalikynnys, eli puolueen tulee saada valtakunnallisesti vähintään 4 % kaikista äänistä. Tästä voidaan poiketa ainoastaan, mikäli puolue saa 12 % kannatuksen yhdessä vaalipiirissä. Maassa käytetään suljettua listavaalitapaa.

Äänioikeus on kaikilla vähintään 18-vuotiailla Ruotsin kansalaisilla, jotka ovat joskus olleet kirjoilla maan verojärjestelmässä (Skatteverket). Ulkomailla asuvien ruotsalaisten tulee ilmoittautua viranomaisille viimeistään 10 vuoden välein säilyttääkseen äänioikeutensa.

Ehdokkaaksi voivat asettua kaikki äänioikeutetut, jotka ovat etukäteen ilmoittaneet halunsa asettua ehdolle.

Vaaliväittelyitä

Tulokset 
Vaaliviranomainen joutui useiden kyberhyökkäysten kohteetksi. Tämä näkyi teknisinä vaikeuksina vaali-iltana.

Ulkomailta tulleet ja vaaliviikonloppuna annetut ennakkoäänet laskettiin vasta 14. syyskuuta.

! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="35"|+/–
|-
| 
| 1 964 474
| 30,3
| +2,0
| 107
| +7
|-
| 
| 1 330 325
| 20,5
| +3,0
| 73
| +11
|-
| 
| 1 237 428
| 19,1
| –0,7
| 68
| –2
|-
| 
| 437 050
| 6,8
| –1,3
| 24
| –4 
|-
| 
| 434 945
| 6,7
| –1,9
| 24
| –7
|-
| 
| 345 712
| 5,3
| –1,0
| 19
| –3
|-
| 
| 329 242
| 5,1
| +0,7
| 18
| +2
|-
| 
| 298 542
| 4,6
| –0,9  
| 16
| –4 
|-
| style="background-color:#DDDDDD;"|
| style="text-align:left;"| Muut
| 100 076
| 1,5
| +0,4
| 0
| ±0
|-
| colspan="7" style="background-color:#E9E9E9"| 
|- style="font-weight:bold;"
| style="text-align:left;" colspan="2"| Yhteensä
| 
| 100 %
| style="background-color:#E9E9E9;"|
| 349
| style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="7" style="background-color:#E9E9E9"| 
|}

Tulosten arviointi 
Ruotsin vaalien tulos oli ennätyksellisen tiukka. Valtaan pyrkivien blokkien ero ratkaistiin myöhäisten ennakkoäänien ja ulkomaanäänien peursteella ja lopullinen tulos varmistui vaalipäivän jälkeen keskiviikkona 14. syyskuuta. Vaalien suurin voittaja oli Ruotsidemokraatit, joka lisäsi kannatustaan erityisesti harvaan asutuilla alueilla ja pienillä paikkakunnilla. Göteborgin yliopiston professori Jonas Hinnforsin mukaan ruotsidemokraatit ja sosiaalidemokraatit olivat vaaleissa osapuilleen yhtä suosittuja työväestöön kuuluvien äänestäjien keskuudessa. Sosiaalidemokraattien uudet äänestäjät keskittyivät pääosin suurkaupunkeihin, mikä vahvisti puolueen kehitystä keskiluokan virkamiespuolueeksi. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Ebba Buschin mukaan kansa äänesti vaaleissa vallanvaihdon puolesta.

Hallituksen muodostus 
Torstaina 15. syyskuuta valtiopäivävaalit voittaneet keskusta-oikeistolaiset puolueet aloittivat hallitusneuvottelut. Hallitusneuvotteluissa ovat mukana kaikki oikeistoblokin puolueet eli Ruotsidemokraatit, Maltillinen kokoomus, Kristillisdemokraatit ja Liberaalit.

Partiet Nyans 
Ruotsin vaaleissa 2022 muslimiäänestäjiä tavoitellut Partiet Nyans sai runsaasti ääniä lähiöissä. Puolue sai esimerkiksi Malmön Rosengårdissa 28 prosenttia ja Tukholman Rinkebyssä 22 prosenttia äänistä. Aikaisemmin äänestysalueet ovat olleet sosiaalidemokraattien valta-aluetta. Partiet Nyans ajoi vaaleissa avoimempaa maahanmuuttopolitiikkaa, islamin profeetta Muhammedia esittävien pilakuvien kieltoa, naisten ja miesten erillisiä vuoroja uimahalleihin sekä vastusti huntukieltoa. Puolue on myös ajanut profeetta Muhammedin pilkkaamista viharikokseksi ja Koraanin polttokieltoa. Puolue on ajanut muslimien ja afroruotsalaisten määrittelyä viralliseksi vähemmistöryhmäksi ja islamofobian määrittelyä rikokseksi. Puolueen johtaja Mikail Yükselillä on yhteyksiä turkkilaiseen Harmaat sudet -äärijärjestöön.

Galleria

Lähteet

Valtiopäivävaalit 2022
Vuoden 2022 vaalit