Sveitsin geologia

Sveitsin geologia käsittää Sveitsin  kallioperään, maaperään ja niihin kätkeytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja. 

Vuoristot muodostavat 70% maan pinta-alasta ja muut osat Sveitsistä koostuvat enimmäkseen Keskimaan ylätasangosta. Neuchâtelinjärven pohjoispuolella sijaitsevat Juravuoret, jotka ulottuvat Ranskan puolelle. Alppien alueeseen kuuluu yli puolet maan pinta-alasta. Alpit ulottuvat läpi maan eteläosan. Niiden huipuilla on yleensä jäätikköä. Italian rajaseudulla sijaitsevat Valais'n Alpit. Sveitsin merkittävimpiä laaksoja ovat jokien Rhônen ja Reinin laaksot. Svetsin Alppeihin kuuluvia vuoristoja on Bernin Alpit, jotka sijaitsevat Ylä-Rhônen pohjoispuolella ja Brienzerin ja Thunerseen järvien eteläpuolella. Ne ulottuvat Grimselin solaan saakka ja rajautuvat ylemmän Aarejoen laaksoon. Alpeilla sijaitsevat myös Reettiset Alpit, jotka sijaitsevat lähellä Leponisia Alppeja ja Splügenin solaa. Reettiset Alpit puolestaan sisältävät Albulan Alpit ja Berninan Alpit. Alpeilla sijaitsevat myös Glarusin Alpit, jotka rajautuvat Urin Alppeihin. Juravuorten Sveitsin puoleisella alueella sijaitsevia vuorenhuippuja ovat Mount Tendre ja La Dôle. Juravuoret kaartuvat koillisen suuntaan ja loppuosassa vuorien korkeus madaltuu. Juravuoristossa on vaihtelevat maisemat, missä on kajoneita ja luolia. Juravuoret ovat keskimäärin matalampia kuin Alpit ja niiden huiput ovat loivempia. Juravuorten alueella on muun muassa Vallorben luolasto, joka sijaitsee maan alla.

Sveitsissä ei ole fossiilisia luonnonvaroja. Ainoa kaivosteollisuuden tuote on vuorisuola.

Lähteet 

 
Sveitsin maantiede
Alueellinen geologia