Ruotsin kielioppi

Ruotsin kielioppi käsittää ruotsin kielen morfologian ja syntaksin. Fonologiaa käsitellään erikseen.

Substantiivi

Suku 
Ruotsin kielessä substantiivit jaetaan kahteen kieliopilliseen sukuun: en- ja ett-sukuiset. Oikea suku voidaan usein päätellä sanan merkityksestä tai päätteestä. Jokaisesta säännöstä on kuitenkin poikkeuksia.

En-suku 
Ihmisiä, eläimiä sekä kukkia ja puita tarvoittavat sanat ovat pääsääntöisesti en-sukuisia: (esim. en man, en fågel, en björk).

Substantiivit, joilla on seuraavat päätteet, ovat yleensä en-sukuisia:

 -ad (en bravad)
 -are (en kammare)
 -dom (barndom, -en)
 -ell (en modell)
 -else (en kallelse)
 -het (en nyhet)
 -ik (musik, -en)
 -ing (en tidning)
 -ion (en station)
 -lek (kärlek, -en)
 -or (en motor)

Ett-suku 
Marjoja tarkoittavat sanat ovat pääsääntöisesti ett-sukuisia: (esim. ett smultron).

Substantiivit, joilla on seuraavat päätteet, ovat yleensä ett-sukuisia:

 -ande (ett förhållande)
 -ende (ett leende)
 -um (ett museum)

Monikko 
Substantiivit jaetaan viiteen deklinaatioon sen perusteella, miten substantiivi taipuu:

Sanakirjoissa deklinaatiota merkitään usein latinalaisella numerolla.

Pronominit

Persoonapronominit 

Lähde:

Sukupuolineutraali hen lisättiin SAOL-sanakirjaan vuonna 2015. Se oli jo entuudestaan saavuttanut suosiota erityisesti toimittajien ja suomenruotsalaisten keskuudessa.

Possessiivipronominit 

Lähde:

Adjektiivit 
Adjektiivi taipuu substantiivin suvun ja luvun mukaan: en-suku, ett-suku ja monikko (esim. hungrig, hungrigt, hungriga).

Lähteet 

 Viljanen, Birgitta & Viljanen, Kari (2007): Ruotsin peruskielioppi, Gummerus,

Viitteet 

kielioppi
Kielioppi kielittäin