Marströmmenin vesistö

Marströmmenin vesistö (, vesistöaluetunnus 72) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Marströmmenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 496 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Marströmmen.Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Marströmmenin vesistö sijaitsee suuren Motalanvirran vesistön (tunnus 67) itäpuolella. Motalanvirta laskee Itämereen pohjoisessa sijaitsevaan 50 kilometriä pitkään Bråvikenin lahteen, jolloin etelämpänä merenrannikon ja Motalanvirran vesistön väliin jää runsaasti tilaa kuudelle pienemmälle päävesistölle. Marströmmenin vesistö on niistä toiseksi eteläisin. Se sijaitsee kahden pienemmän päävesistön Botorpsströmmenin vesistön (tunnus 71) ja Virånin vesistön (tunnus 73) välissä. Vain pieni osa läntisestä vedenjakajasta kuuluu myös Motalanvirran vesistölle. Rannikolla on sen joensuun ympäristössä ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on Marströmmenin vesistön kokoinen.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (18,0 %), turve (4,9 %), kalliomaa (62,2 %), hiekka ja sora (0,6 %), multamaa (2,7 %), savimaa (4,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (82,8 %), soita ja kosteikkoja (1,0 %), viljelymaita (7,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (3,6 %). Näiden lisäksi on 5,4 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Marströmmenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,73 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 19 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,4 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 13,9 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 24,9 m³/s on mitattu huhtikuussa 1985 ja pienin 0,1 m³/s viimeksi vuonna 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulvan huippu ajoittuisi huhtikuulle.

Vesivoimaa 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 10 patoa, joilla ei säännöstellä vesistön jokien virtaamia.

Vesistössä on yksi vesivoimalaitos Ölvedals Kvarn, joka tuottaa sähköä 0,3 megawattin teholla noin 0,7 gigawattituntia vuodessa.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet