Hamasin hyökkäys Israeliin 2023

Hamasin hyökkäys Israeliin 2023 alkoi Gazan kaistalta 7. lokakuuta 2023. Hyökkäyksen yhteydessä ammuttiin Israeliin tuhansia raketteja, ja palestiinalaisjoukot tunkeutuivat Israelin puolelle sekä ottivat panttivankeja.

Palestiinalaisjärjestö Hamas kutsuu hyökkäystään ”operaatio al-Aqsan tulvaksi” (tai ”al-Aqsan myrskyksi”) (). Israel on suorittanut vastaiskuja, muun muassa ilmapommituksia, Gazan kaistalle osana ”operaatio Rautamiekkoja” (). Israel julisti sotatilan 8. lokakuuta.

Hamasin motiivi sotimiselle on näkemys, että israelilaiset sortavat palestiinalaisia. Hamasin mukaan yksikään israelilainen ei ole siviili eikä Hamasin iskut kohdistu siksi vahingossakaan siviileihin, sillä kaikki israelilaiset ovat mukana palestiinalaisten sortamisessa.

Tausta 

Gazan kaistalla on toistuvasti taisteltu jo vuosikymmeniä. Konflikti juutalaisen Israelin ja arabien välillä on ollut käynnissä Israelin perustamisesta vuodesta 1948 lähtien. 

Sakari Nuuttila Yleltä kertoo ”Israelin ja palestiinalaisten konfliktin keskiössä on kysymys siitä, kenellä on oikeus maahan, jota sekä israelilaiset että palestiinalaiset asuttavat. Myös uskonto on keskeisesti käytetty perustelu niin kutsutun Pyhän maan hallintaoikeudelle. Alueella sijaitsee juutalaisuuden, islamin ja kristinuskon pyhimpiä paikkoja.”

Vuoden 2006 vaalien jälkeen vuodesta 2007 asti Gazan kaistaa on hallinnut Hamas, joka perustettiin 1987 ensimmäisen intifadan yhteydessä. Useat länsimaat ja läntiset organisaatiot, muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni, luokittelevat Hamasin terroristijärjestöksi sen aseellisen siiven tekemien iskujen vuoksi. Hamas on käyttänyt Gazaa Israeliin kohdistuvien rakettihyökkäysten tukikohtana.

Sodan kulku 
Sota alkoi 7. lokakuuta 2023 Hamasin hyökäyksellä Israeliin. Ajankohta oli juutalainen lepopäivä ja Simhat Tora -juhla, ja sitä edeltävänä päivänä tuli täyteen 50 vuotta jom kippur -sodan alkamisesta.

Ensimmäiset päivät 

Sota alkoi noin kello 6.30 aamulla Hamasin hyökättyä Gazan kaistan rajan yli ja ammuttua tuhansia ohjuksia Israeliin. Hamas on myös ottanut lukuisia panttivankeja. Israel vastasi tähän katkaisemalla Gazasta sähköt, aloittamalla taistelut Hamasia vastaan ja pommittamalla Gazaa. Israel totesi olevansa sodassa. Hamas yritti iskeä myös mereltä Israelin rannikolle. Israel aloitti siviilien evakuoinnit Gazan raja-alueelta.

Sderotin kaupungissa käytiin katutaisteluita. Israelin armeija kutsuu myös reserviläisiä palvelukseen. Israelin tiedustelupalvelut ovat saaneet kritiikkiä epäonnistumisestaan sodan ennustamisessa. Sodan ensimmäinen päivä oli verisin Israelissa sitten vuoden 1973 jom kippur -sodan.

Toinen päivä alkoi uutisilla Hizbollahin tulituksesta Pohjois-Israeliin. Yle kertoi 8. lokakuuta, että Israel suunnittelee maahyökkäystä Gazaan. Samana päivänä raportoitiin taisteluita Hamasin ja Israelin välillä Ofakimissa, Sderotissa, Yad Mordechaissa, Kfar Azassa, Be'erissä, Yatedissa ja Kissufimissa. Israelin hallituksen turvallisuuskabinetti julisti virallisen sotatilan 8. lokakuuta.

9. lokakuuta eli taisteluiden kolmantena päivänä Israel ilmoitti saartavansa Gazan täysin, ettei sinne saada sähköä, polttoainetta tai ruokaa. Israel katkaisi myös veden viennin. YK on vaatinut Israelia avaamaan humanitaarisia käytäviä saarretulle alueelle.

Syyrialaisten lähteiden mukaan Israel iski 12. lokakuuta ohjuksin Damaskoksen ja Aleppon lentokentille tuhotakseen niillä olleita iranilaisia aseita.

13. lokakuuta aamulla Israel käski noin 1,1 miljoonaa ihmistä siirtymään pois Pohjois-Gazasta, sillä Israel aikoo tehdä siellä suuria sotilasoperaatioita. YK vaati Israelia perumaan käskynsä ja Hamas kehotti palestiinalaisia kapinoimaan käskyä vastaan jäämällä alueelle. Shayetet 13 -erikoisjoukkojen yksikkö valtasi takaisin Hamasin miehittämän Suban tukikohdan ja vapautti 250 panttivankia. Tulitaistelussa kuoli yli 60 Hamasin taistelijaa ja 26 otettiin vangeiksi.

17. lokakuuta Gazan sairaalassa tapahtui satoja ihmisiä tappanut räjähdys, josta israelilaiset ja palestiinalaiset syyttivät toisiaan.

Maahyökkäys Gazaan 
Yhteydet Gazaan katkesivat lähes kokonaan 27. lokakuuta. 28. lokakuuta Israel kertoi siirtyneensä yöllä operaation toiseen vaiheeseen. Ilmaiskut ja tykistötuli Gazaan jatkuivat rajuina, ja Israel aloitti Pohjois-Gazaan suuntautuvan maahyökkäyksen panssariajoneuvoilla ja jalkaväellä. Israel ei kuitenkaan täsmentänyt, oliko kyseessä täysimittaisen maahyökkäyksen aloitus. Jo edellisinä öinä Israel oli siirtynyt maata pitkin Gazaan, mutta vetäytynyt lopulta.

Uhrit ja panttivangit 

Israelilaisten ja palestiinalaisten lisäksi Israelin puolella on kuollut ja haavoittunut monia ulkomaalaisia siviileitä.

Noin puoli tuntia hyökkäyksen alkamisen jälkeen palestiinalaishyökkääjät iskivät elektronisen tanssimusiikin Supernova Sukkot Gathering -festivaaliin, johon osallistui 3 000 ihmistä. Festivaalialue sijaitsi maaseudulla lähellä kibbutsi Re'imiä Gazan kaistan rajan lähistöllä.

Palestiinalaisia hyökkääjiä tuli Gazan kaistan rajan yli moottoroiduilla varjoliitimillä. Israelilaisen Channel 12 -kanavan haastatteleman silminnäkijän mukaan raketti-iskusta varoittavat sireenit alkoivat soida ja festivaalialueelle hyökkäsi pakettiautoissa 50 sotilasunivormuun pukeutunutta terroristia. Hyökkääjät ampuivat väkijoukkoon ja heittivät kranaatteja sekä tainnutuskranaatteja ihmisiä kohti. Israelin yleisradion haastattelema lääkäri kertoi, että terroristit odottivat pakenevia ihmisiä hätäuloskäynneillä tappaakseen heidät. Hänen mukaansa hyökkääjät myös ampuivat koko hänen lääkintäryhmänsä, ambulanssista poistuneen ensihoitajan ja heidän hoitamansa haavoittuneet. Tappamisen lisäksi hyökkääjät ottivat ihmisiä panttivangeiksi ja veivät heitä Gazaan.

Kuolleita oli ainakin 260. Festivaaliin osallistuneiden lisäksi kuolleiden joukossa on israelilaisia sotilaita, jotka pyrkivät suojelemaan siviileitä toimimalla ihmiskilpinä. Tapettujen, panttivangiksi kaapattujen ja kadonneiden joukossa on israelilaisten lisäksi ainakin britti, saksalainen ja amerikkalais-israelilainen. 19. lokakuuta Hamasin arvioitiin ottaneen yli 200 panttivankia. Iskuissa kuolleita kansalaisiaan ovat vahvistaneet esimerkiksi Yhdysvallat, Ranska, Britannia, Ukraina ja Thaimaa. Hamas otti sodan ensimmäisenä päivänä 17 Nepalin kansalaista panttivangiksi. Seuraavana päivänä heistä 10 oli tapettu, yksi kateissa, neljä sairaalahoidossa ja kaksi turvassa.

Arvioita sodan vaikutuksista 
Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola varoitti, että ”Maaoperaatio tarkoittaa väistämättä paljonkin israelilaisia uhreja. Taistelu Gazassa on kaupunkisotaa, jossa Israelin aseellisen ylivoiman merkitys heikkenee”. Samalla levottomuudet laajenevat Länsirannalla, jossa asuu palestiinalaisia. Tämän Hizbollahin hyökkäyksen myötä uhkaa nyt monen rintaman sota. Jos Gazan hyökkäys koituu Israelille veriseksi, se voi luoda lisäpainetta Hizbollahille luoda uuden rintaman. Suomen rauhanliiton Laura Lodenius kertoi haastattelussa Svenska Ylelle, että Hamasin hyökkäys voi koitua kalliiksi palestiinalaisille. Palestiinalaisten alueet ovat riippuvaisia muun muassa sähkön ja ruuan tuonnista Israelista. Moni palestiinalainenkin työskentelee Israelissa, mihin Israel voi vaikuttaa. Kärsimys riippuu siitä, miten hyvin Hamas on valmistautunut tähän. Tutkija Timo R. Stewart kertoi Helsingin Sanomille, että Hizbollahin mukaantulo sotaan Israelia vastaan olisi riskialtis päätös, ja että ”Hizbollah näyttää lähettäneen Israelille viestin, että he seuraavat tilannetta ja ovat valmiita toimimaan tilanteen niin vaatiessa. Arvioisin, että Hizbollahin kynnys osallistua konfliktiin on kuitenkin vielä aika korkea.” Täten Hizbollahin tulitus rajan yli voisi olla enemmän varoitus kuin isompi sotaan liittyminen.

Reaktiot

Israelin sisällä 
Israelin vanhin päivälehti Haaretz kirjoitti pääkirjoituksessaan sunnuntaina 8. lokakuuta, sodan toisena päivänä, että maan pääministeri Benjamin Netanjahu on vastuussa iskusta. Samalla se syytti Netanjahua palestiinalaisten olemassaolon ja oikeuksien täydellisestä sivuuttamisesta.

Suomessa 
Ulkoministeriö suositteli välttämään tarpeetonta matkustamista Israeliin ja kaikkea matkustamista joillekin alueille sekä ilmoitti päivittävänsä virallisen matkustustiedotteen pian. Ulkoministeri Elina Valtonen, presidentti Sauli Niinistö ja monet muut tuomitsivat Hamasin hyökkäyksen.

8. lokakuuta Elina Valtonen kommentoi, että Venäjä voisi hyötyä Hamasin hyökkäyksestä Israeliin. ”Maailmassa on osapuolia, jotka hyötyvät tällaisesta sekasorrosta ja tästä tilanteesta, ehkä myös siitä, että katse kohdistuu nyt taas myös Lähi-itään. Seuraamme tilannetta ja arvioimme asioita vasta, kun on konkreettista näyttöä”, Valtonen kommentoi spekulaatioita Venäjän roolista.

Suomessa järjestettiin lokakuussa 2023 useita mielenosoituksia, joissa tuetttiin palestiinalaisia ja vastustettiin Israelin mahdollisia vastatoimia hyökkäykselle.

Muiden valtioiden reaktiot 
Iranin hengellisen johtajan Ali Khamenein neuvonantaja Yahya Rahim onnitteli palestiinalaistaistelijoita. Iranin valtiontelevisiossa näytettiin, kun parlamentin jäsenet nousivat seisomaan ja huusivat: ”Kuolema Israelille!” Presidentti Ebrahim Raisi puolestaan sanoi Iranin kannattavan palestiinalaisten ”oikeutta itsepuolustukseen”, kutsui Israelia vaaraksi koko alueelle ja totesi, että ”Israelin sionistihallinto ja sen tukijat ovat vastuussa alueen valtioiden turvallisuuden vaarantamisesta”.

Yhdysvaltain presidentti Joe Biden lupasi Israelille kaiken mahdollisen avun ja korosti, että Israelilla on oikeus puolustaa itseään ja kansaansa. Yhdysvallat lähetti Israelin tueksi itäiselle Välimerelle lentotukialus USS Gerald R. Fordin johtaman laivaston, johon kuuluu lentotukialuksen lisäksi risteilijöitä ja hävittäjiä.

Nepalin pääministeri Pushpa Kamal Dahal tuomitsi hyökkäyksen.

Kansainväliset järjestöt 
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutettu Volker Türk totesi, että hyökkäyksellä on hirvittävä vaikutus israelilaisiin siviileihin eivätkä siviilit saisi koskaan olla hyökkäyksen kohteena. YK:n Lähi-idän rauhanprosessin erityiskoordinaattori Tor Wennesland piti tilannetta vaarallisena ja vetosi kaikkiin osapuoliin.

Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen tuomitsi Hamasin toimet ja kutsui niitä terrorismiksi sen halveksittavimmassa muodossaan. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva Josep Borrell ilmoitti siviilien käyttämisen panttivankeina olevan kaikkien lakien räikeä rikkomus ja tekevänsä kaikkensa edistääkseen heidän vapauttamistaan.

Afrikan unionin komission johtaja Moussa Faki kommentoi, että Israelin ja Palestiinan välisen jatkuvan jännitteen pääsyy on palestiinalaisten perusoikeuksien kieltäminen. Hän vetosi molempia osapuolia lopettamaan sotilastoimet ja palaamaan ehdoitta neuvottelupöytään.

Katso myös 

 Re’imin musiikkifestivaalin joukkosurma

Lähteet

Aiheesta muualla 

Israelin–Palestiinan konflikti
2000-luvun sodat
2023