Theodulf Orleansilainen

Theodulf Orleansilainen (n. 750 - 18. joulukuuta 821), oli italialaissyntyinen Orleansin piispa, apotti, runoilija ja Kaarle Suuren neuvonantaja.

Theodulf Orleansilaisen syntymäaikaa ei tiedetä tarkkaan, mutta hän oli kuitenkin todennäköisesti italialainen, joidenkin tietojen mukaan espanjalainen. Keisari Kaarle Suuri vei hänet Ranskaan luultavasti v. 781. Vuonna 785 Theodulfista tuli Orleansin piispa,  Fleuryn luostarin apotti ja kuuluisan oppineen Alkuinin kuoltua Kaarlen tärkein neuvonantaja. Kaarle Suurta (k. 814) seurasi keisarina Ludwig Hurskas. Theodulf joutui keisarin epäsuosioon osallistuttuaan keisaria vastaan suunniteltuihin hankkeisiin. Niiden seurauksena hän joutui vankeuteen 818 Angelsin luostariin, jossa hän kuoli v. 821. 

Theodulf kirjoitti myös latinankielisiä runoja ja hänellä on tärkeä asema hymnirunoudessa.Tunnetuin hänen kirjoittamansa hymni on "Gloria, laus et honor", joka on erityisesti palmusunnuntain hymni. Sen synnystä kerrotaan, että Theodulf olisi joutunut vankilaan 817 Angerissa, jossa häntä epäiltiin salaliitosta kuningas Ludvig pyhää vastaan. Vankeudessa ollessaan hän kirjoitti hymnin, ja lauloi sen vankilan ikkunasta kun palmusunnuntain kulkue  821 kulki vankilan ohi. Kaikki kuuntelivat vaieten tätä hymniä ja se vaikutti keisariin siten, että hän vapautti Theodulfin ja määräsi hymnin laulettavaksi aina palmusunnuntain kulkueessa. Todellisuudessa hymni on nuorempi ja se on tullut tunnetuksi englantilaisen hymnologin John M. Nealen käännöksenä ”All Glory, Loud and Honor”. Nealen käännös vuodelta 1851 on eri runomitassa kuin Theodulfin hymni. Virttä käytetään laajasti palmusunnuntain kulkuehymninä.

Thodulfin hymni on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virtenä 60 "Soi kunnia ja kiitos". Sen käännös pohjautuu Nealen englanninkieliseen käännökseen ja sitä lauletaan saksalaisen Melchior Vulpiuksen 1609 julkaisemalla sävelmällä. Ruotsin kirkon virsikirjassa hymnistä on hymnin pohjalta toiseen runomittaan tehty virsi, 443 "Sinua ylistämme, köyhien kuningas, Jeesus" Se on. Anders Frostensonin 1980 tekemä, suomennos on.Anna-Mari Kaskisen 1997, ja sävelmä Carl Bertil Agnestigin melodia vuodelta 1975.

Lähteet 

 Vuonna 750 syntyneet
Piispat
Latinankieliset kirjailijat
Virsirunoilijat
Apotit
Keskiajan henkilöt
Orléansin historia
Vuonna 821 kuolleet