Götajoen vesistö

Götajoen vesistö (, vesistöaluetunnus 108) muodostuu Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatin ja Skagerrakin rajalle laskevan Götajoen () ja sen lähdejärven Vänernin laskujokien ja sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka 50 229 neliökilometrin pinta-alasta on Ruotsin puolella 42 468 neliökilometriä ja Norjan puolella loput 7 761 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Götajoki, joka alkaa Vänernjärvestä ja sen pituus on 93 kilometriä. Vesistön pääjärvi on Vänern, johon laskee sen pisin ja runsasvesinen latvajoki Klarjoki. Mitattuna Klarjoen valuma-alueen latvoilta Rogenjärveltä alkaen tulee pääuoman pituudeksi 731 kilometriä . Joki laskee Göteborgissa ja Kungälvissä mereen kahta suuhaaraa myöten yhteensä noin 17,8 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Götajoen vesistö on Ruotsin suurimpia vesistöjä. Sen latvavedet ylettyvät Keski-Norjan korkeudelle, jossa sen rinnalla virtaa suuri Glomman vesistö (tunnus 113). Nämä vesistöt sijaitsevat Skandinavian pohjois-etelä-suuntaisen vedenjakajan länsipuolella ja ne laskevat vetensä Atlanttiin, kun taas vedenjakajan itäpuolella olevat vesistöt laskevat Itämereen. Itämereen laskevista vesistöistä Götajoen kannalta pohjoisimpana sijaitsee Ljusnanin vesistö (tunnus 48) ja sitä seuraa eteläisempi Daljoen vesistö (tunnus 53), ja edelleen Norrströmin vesistö (tunnus 61) ja lopuksi Motalanvirran vesistö (tunnus 67). Motalanvirran vesistön länsiosassa on Vättern, joka sijaitsee Kattegatin merenrannikolle johtavan vedenjakajan vieressä. Vätternistä länteen päin tulevat järjestyksessä Nissanin vesistö (tunnus 101), Ätranin vesistö (tunnus 103), Viskanin vesistö (tunnus 105) ja lopuksi pienet Rolfsånin vesistö (tunnus 106) ja Kungsbackaånin vesistö (tunnus 107). Götajoen joensuun pohjoispuolella sijaitsee monta pientä päävesistöä, jotka jäävät Götajoen- ja Glomman vesistön väliseen taskuun. Niitä ovat Bäveånin vesistö (tunnus 109), Örekilsälvenin vesistö (tunnus 110) ja Strömsånin vesistö (tunnus 111) sekä Norjan puolella virtaava Haldenin vesistö ().

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (33,8 %), turve (8,9 %), kalliomaa (21,9 %), hiekka ja sora (2,0 %), multamaa (8,1 %), savimaa (5,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (57,8 %), soita ja kosteikkoja (5,5 %), kalliomaita (2,5 %), viljelymaita (10,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,6 %) sekä joutomaita (4,0 %). Näiden lisäksi on 18,0 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Götajoen virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 575 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 953 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 168 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 565 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 930 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 1 232,7 m³/s on mitattu tammikuussa 2001 ja pienin 104,1 m³/s lokakuussa 2013. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.

Vesistöalueen perusrakenne

Pääuoman vesireitti 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Götajoki, joka alkaa Vänernjärvestä ja sen pituus on 93 kilometriä. Vesistön pääjärvi on Vänern, johon laskee sen pisin ja runsasvesinen latvajoki Klarjoki. Mitattuna Klarjoen valuma-alueen latvoilta Rogenjärveltä alkaen tulee pääuoman pituudeksi 731 kilometriä . Joki laskee Göteborgissa ja Kungälvissä mereen kahta suuhaaraa myöten yhteensä noin 17,8 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Pääuomaan yhtyvien sivujokien verkostoon voi tutustua alla olevista taulukkoluetteloista. Ne on koottu kolmeksi kokonaisuudeksi: Götajoen sivujoet, Vänernin tulojoet ja Klarjoen valuma-alueen sivujoet. Tietojen lähteet on luetteloitu taulukon alle ja viitteet on koottu oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Viitteet on luetteloitu samassa järjestyksessä kuin ne esiintyvät taulukossa.

Alajuoksu: Götajoki 
Götajoen vesistöalue on suhteellisen pieni verrattuna joen sisältämään suureen vesimäärään. Joen vesi on peräisin Vänernin valuma-alueelta, mutta siihen tulee pieni lisäys Götajoen alueen sivujoista. Sivujoet on luetteloitu alla sijaitsevaan taulukkoon. Götajoen kaksi suuhaaraa on eritelty taulukon yläosassa omiksi lohkoikseen, jonka alapuolella on uoman yhtenäisen osan sivujoet.

Keskusjärvi: Vänern 
Taulukossa on Vänerniin tulevat joet. Mukana on myös Klarjoki, joka on valittu vesistöalueen pääuoman joeksi. Sen sivujoet esitellään viimeisessä osassa.

Yläjuoksu: Klarjoen valuma-alue 
Klarjoki alkaa Galtsjøenistä ja laskee Vänerniin. Pääuoman lähdejärveksi on tässä valittu Rogen, jonka laskupuro seuraa vesireittiä Galtsjøeniin. Myös Rogenillä on tunturipuroja, mutta niitä ei käsitellä tässä. Pääuoman eri osuudet on lueteltu oheisessa laajennettavassa taulukossa.

Järvet 
Götajoen sivujokien valuma-alueilla sijaitsevat järvet ovat pieniä, varsinkin jos verrataan Vänerniin. Götajoen sivujoella Säveånin valuma-alueella sijaitsee kuitenkin Mjörn, jonka pinta-ala on 55 km². Se on Götajoen alueen suurin järvi. Saman joen valuma-alueeseen kuuluvat myös Anten, Säven, Sävelången ja Aspen. Sivujoen Slumpånin valuma-alueeseen kuuluvat Vanderydvattnet ja Gravlången.

Vänerniin laskee suuria jokia, joiden pääuomassa ja sivu-uomien valuma-alueilla on suuria järviä. Vänernin itärantaan tulee Byälven, jonka pääuomassa sijaitsevat Harefjorden, Glafsfjorden, Nysockensjön ja Hugn. Byälveniä etelämpänä tulee Upperudsälven, jonka valuma-alue on järvirikas. Lähellä Vänernin rantoja ovat Svanefjorden, Ånimmen, Djup, Ärr, Knarrbysjön ja Edslan. Kauempana, joen pääuomassa, sijaitsevat Råvarp, Laxsjön, Lelång ja Stora Le. Viimeisin ulottuu Norjaan asti. Upperudsälvenin sivu-uomissa sijaitsevat esimerkiksi Erve, Iväg, Grann, Ärtingen ja Svärdlång, sekä suuret Västra Silen ja Östra Silen. Näiden jokien väliin jää pieniä jokia, joilla on muutama huomattava järvi. Sellaisia ovat Forsnäsånin Tydjesjön ja Käppesjön, Åmålsånin Nedre Kalven ja Ömmeln. Vänernin lounaisrannoille tulevat lisäksi Holmsån, jonka valuma-alueella sijaitsevat Nären ja Näsölen, ja Dalbergsån, jonka lähdejärvi on Östra Hästefjorden. Tähän on yhdistetty Futtenkanalenin kanavalla Stora Hästefjorden, joka kuuluu toiseen vesistöön. Dalbergsånin sivujoen Krokånin valuma-alueella sijaitsevat Örsjön ja Teåkerssjön ja tämän Kolånin sivu-uomassa Kolungen.

Vänernin länsirantaan tulee Lidan, jolla on suuri valuma-alue, mutta vain yksi suuri järvi Hornborgasjön. Paljon pienemmällä joella Sjöråsånilla on silläkin yksi järvi Vristulven. Seudun suurjoki on Tidan. Sen pääuomassa on alajuoksulla Östen. Lähellä pääuomaa, mutta sivu-uomien valuma-alueilla sijaitsevat vielä Lången ja Ymsen. Muita Vänernin koillisrantaan laskee Gullspångsälven, jonka alajuoksun läpivirtausjärvi on Skagern. Joen pääuoma tulee pohjoisesta ja sen läpivirtausjärvistä voidaan mainita Möckeln, Alkvettern ja Ullvettern. Muita valuma-alueen järviä ovat Daglösen, Östersjön ja Yngen.

Vänernin pohjoisrantaan tulee Norjasta alkava Klarjoki, jonka pääuoman järviä ovat Höljessjön, Sennsjøen, Galtsjøen, Isteren, Femunden ja Rogen. Klarjoen sivujoissa ja yläjuoksulla sijaitsee suuriakin järviä. Gravånin valuma-alueella on Södra Hyn, Kvarntorpsånin valuma-alueella Smårissjön ja Visten, Tångånin Blysjön, Skiljenin alueella ovat järvet Lusten, Västra Örten, Östra Örten, Gräsmången ja Skärgen, Rannånin alueella Rannsjön, Lettanin alueella Letten, Tossanin alueella Fageråssjön, Eggsjön, Tossjön, Örsjön ja Tisjön, Engeran alueella Engeren, Litlhyllsjøen, Hyllsjøen, Hundsjøen ja Litle Engeren, Sølnan alueella Sølensjøen, Sømåan Langsjøen ja Muggan alueella Midtre Muggsjøen.

Gullspångsälvenin ja Klarjoen välissä on joukko pieniä jokia, joissa sijaitsee suuria järviä. Sellaisia ovat Vismanin Vismen, Alstersälvenin Alstern ja Gapern. Byälvenin ja Klarjoen välissä on myös pieniä jokia. Borgvikeälvenissä on Värmeln ja Norsälvenin pääuomassa on Nedre Fryken, Mellan-Fryken ja Övre Fryken. Rottnanin sivu-uoman valuma-alueella sijaitsevat vielä Rottnen ja Kymmen.

Vesistöalueen erikoisuus on Götan kanava, joka yhdistää Vänernin ja Vätternin. Kanava kulkee Vikenin ja Bottensjönin kautta.

Vesivoimaa 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 1 587 patoa, joista 77,4 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 5 232 miljoonaa kuutiometriä.

Götajoen pääuomassa on neljä vesivoimalaitosta: Lilla Edet, Olidan, Hojum ja Vargön. Vesistön sivu-uomissa on vielä 150 voimalaa lisää. Ne on lueteltu kahdessa osassa:

Götajoen sivu-uomat:
 Gårdaånissa on Heden ja Skiltorp, 
 Mölndalsånissa on Bugärde, 
 Slumpånissa on Sjuntorp, Gullered Såg och Kvarn ja Kalltorp, 
 Sollumsånissa on Sollum, 
 Säveånissa on Jonsered, Hedefors, Hillefors, Floda, Solveden, Källafors, Ängatorp, Lagmansholm, Vårgårda Kvarn, Hjultorp, Finnatorp, Melltorp, Greva Såg, Ljurs kvarn, Långareds Kvarn, Tollered, Torska, Lida ja Landa Kvarn, 
 Torskogbäckenissä on Thorskogs slott ja 
 Västerlandaånissa on Röds Kraft. 

Vänernin valuma-alueen joissa: 
 Alsterälvenissa on Alster, Alstrum, Blombacka ja Hulteby, 
 Borgviksälvenissa on Borgvik, 
 Segmoälvenissa on Segmon, 
 Borgviksälvenissa on Ekebol, 
 Byälvenissa on Sandån, 
 Dalbergsånissa on Åsebro, 
 Forsånissa on Fors ja Fors övre Kvarn, 
 Glummanissa on Annefors, 
 Gullspångsälvenissa on Gullspång, Åtorp ja Degerfors, 
 Holmsånissa on Ingribyn, 
 Klarjoessa on Forshaga, Deje, Munkfors, Skymnäsforsen, Forshult, Krakerud, Skoga, Edsforsen, Höljes, Letten, Tåsan, Brattfall (Halgå), Forshults Kvarn, Mölnbacka, Dömle, Äggsjön (Eggsjön) ja Näckån, 
 Lidanissa on Härjevad, Brokvarns Kraft, ST Halla, Ruta Kvarn, Lidaborg, Brotorps kvarn, Tråvadsbro, Skogsbo, Stoms kvarn, Bruse, Kvarnö, Qvissle, Snipebro Qvarn ja Pure Kvarn, 
 Mariedalsånissa on Dalakvarn, 
 Norsälvenissa on Edsvalla ja Frykfors, 
 Nossanissa on Forshalls El, Forshalls bygglager, Främmestad, Herrljunga Kvarn, Hudene kvarn, Trollabo, Hårda Kvarn, Kulla Kvarn, Sibbarp Kvarn ja Ljunga Kvarn, 
 Sjöerissa on Lindåsen, 
 Tidanissa on Mariestads kvarn, Katrinefors Bruk, Trilleholm, Ullervad, Tidavad, Vads kvarn, Kvarntorp, Tidan (Lunne), Moholm, Armeneby, Bällefors, Hönsa, Åreberg, Brokvarn, Blikstorp, Annefors Nedre, Annefors, Kullö, Madängs Kvarn, Brokvarn, Öjaforsen, Kyrkekvarn, Ryfors Bruk nedre, Ryfors Bruk övre, Fröjered ja Bergabon,
 Upperudsälvenissa on Upperud, Håverud, Dingelvik, Långed, Billingsfors, Bengtsfors, Lennartsfors, Töcksfors, Töcksmark, Östervallskog, Hånsfors, Mölneruds Kraft, Skåpafors, Sulemon, Krokfors, Karlsfors, Snarkil, Svarttjärns kvarn, Taxviken, Laxarby ja Rävmarken, 
 Vismanissa on Blaxmo, Jonsbol Kvarn ja Jonsbols Gård, 
 Vitlandaånissa on Strömsfors, Hwitlanda (Vitlanda), Hannebol Nedre, Hannebol Övre ja Käppesjö, 
 Åmålsånissa on Nygård, Korsbyn, Kallskog ja Hanefors, 
 Ölmanissa on Norra Hult ja Träfors, ja 
 Österbosjönissa on Snäcke.  
Voimaloiden yhteisteho on 797,5 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 3 286 gigawattituntia.

Lähteet

Viitteet