Kulttuuritehdas Vernissa

Kulttuuritehdas Vernissa (myös nimillä Vernissa ja Vernissatehdas) on Vantaan Jokiniemessä sijaitseva asemakaavalla suojeltu kulttuurirakennus. Punatiilisessä entisessä tehtaassa järjestetään esimerkiksi konsertteja, teatteriesityksiä ja työpajoja, ja sen yhteydessä toimii myös kahvila. Pääasiallisesti kulttuuritoiminta keskittyy nuoriin ja nuoriin aikuisiin. Viikoittain Vernissassa käy noin 250 nuorta eri harrastus- ja taidetoiminnoissa, ja vuosittain kävijöitä on yli 35 000. Tiloissa järjestetään vuosittain yli 200 kulttuuritapahtumaa.

Harrasteita ja tapahtumia ylläpidetään yhteistoiminnalla vantaalaisten nuoriso- ja kulttuuritoimijoiden kanssa. Vernissassa toimivat esimerkiksi Tikkurilan teatteri -harrastajateatteri ja Vantaan elävän musiikin yhdistys. Tiloja vuokrataan myös seminaareja varten. Kapasiteetti konsertteja varten on noin 250 henkilöä ja seminaareihin 100.

Historia 
Rakennuksen kivijalka kuuluu samalla paikalla sijainneeseen hirsiseen myllyyn, joka oli rakennettu jo vuonna 1757 ja sittemmin palanut tulipalossa. Vernissatehdas valmistui Dickursby Oljeslageri -nimiseksi öljynpuristamoksi ja vernissakeittämöksi vuonna 1863 sen jälkeen, kun Håkansbölen kartanon omistanut everstiluutnantti Anders Lorenz Munsterhjelm oli ostanut verotiloja tulevalta asemanseudulta jo vuonna 1956 ja saanut luvan perustaa ”pellavan- ja hampunsiemenen käyttöön perustuvan öljynpuristamon” elokuussa 1862. Sijainti Tikkurilankosken äärellä oli logistisesti otollinen, koska läheisyyteen oli juuri avattu Tikkurilan rautatieasema. Sen lisäksi nykyinen Tikkurilantie eli tuolloinen Kuriiritie oli osa Turun ja Viipurin välistä Suurta Rantatietä eli Kuninkaantietä.

Tehtaassa puristettiin pellavaöljyä  ja valmistettiin vernissaa, jolla ruostesuojakäsiteltiin teollisuuden koneita, työkaluja, siltoja ja ratakiskoja. Kysyntä vernissalle oli tarjontaa suurempaa, ja pellavansiemeniä jouduttiin hankkimaan jopa Argentiinasta asti. 

Vuonna 1885 öljypuristamo ja vernissankeittämö siirtyi helsinkiläisen kauppaliikkeen Schildt & Hallbergin omistukseen. Tehtaan toimintaa laajennettiin ja tehostettiin, ja alkuperäinen öljynpuristamo korvattiin uudella tiilirakennuksella vuonna 1887.

Tulipalo 
Vuonna 1912 suurin osa tehtaasta tuhoutui tulipalossa. Se kuitenkin rakennettiin uudelleen seuraavana vuonna, ja korjauksen yhteydessä rakennukseen lisättiin yksi kerros. Aikansa kehittyneintä tekniikkaa edustanut uusi tehdas mahdollisti tuotantomäärien mittavan kasvun. Alkuperäisistä 1800-luvun rakenteista on jäljellä tiilijulkisivut ja holvikellari. Vuonna 1937 rakennus sai funktionalistisen laajennusosan, ja 1950-luvulla rakennettiin pilareilla seisova sosiaalitilaosa, nykyinen kahvila.

Tulipalo ja voimaan tullut palolaki johtivat siihen, että tehtaaseen sijoitettiin yövartijoita ja sen viereen rakennettiin pieni tehdaspalokunta vuonna 1935.

Maalitehtaasta kulttuuritilaksi 
Öljynpuristus jatkui 1960-luvulle asti, mutta jo vuonna 1919 tehdastoiminnan painopiste alkoi siirtyä maalinvalmistukseen. Maalinvalmistuksesta sai alkunsa maalikonserni Tikkurila Oyj, jonka toiminta siirtyi joen toiselle puolen Kuninkaalaan vuonna 1976. Vantaan kaupunki sai tehtaan omistukseensa vuonna 1981. Nuoret valtasivat rakennuksen vuonna 1985 ja vaativat sen muuttamista kulttuurikäyttöön. Tehdas kunnostettiin, ja kulttuuritoiminta alkoi vuonna 1990. Vuonna rakennuksesta tehtiin suojeltu. 1990-luvulla vernissatehdas tunnettiin rock-henkisenä ”Vantaan Tavastiana” ja yhtenä Vantaan tärkeimmistä konserttitiloista, mutta sittemmin toimintaa alettiin muuttaa rock-klubista monitoimitilaksi.

Peruskorjaus 
Vernissa peruskorjataan vuosina 2022–2023. Sitä ennen rakennusta on remontoitu viimeksi 1980-luvun lopulla. Tiloissa on havaittu paljon puurakenteita, jotka pitää purkaa ja uusia. Samalla kahvilan asiakaspaikkojen määrää lisätään huomattavasti. Viereinen vanha paloasema kunnostetaan pop up -tyyppiseksi tilaksi, joka sopii esimerkiksi näyttelyille.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Viralliset sivut 

Jokiniemi
Suomen teollisuusrakennukset
Suomen konserttitalot
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Vantaan suojellut rakennukset
Vantaan kulttuuri