Kalevi Lankinen

Kalevi Heikki Lankinen (1932 Oulu – 1980) oli suomalainen arkkitehti ja pedagogi.

Lankinen perusti Arkkitehtitoimisto Kalevi Lankisen, joka tunnetaan linjakkaan modernistisista töistään. Toimiston tunnetuin työ on Karjasillan kirkko, joka lukeutuu Pohjois-Pohjanmaan merkittävimpiin modernistisiin sakraalitiloihin Hailuodon, Intiön, Kastellin ja Puolivälinkankaan kirkkojen rinnalla. Muodoltaan voimakkaasta kirkosta on tullut alueensa tärkein maamerkki. Sille tunnusomaista on epäsymmetrinen kaari-ikkunajako ja kirkkosalin näyttävät kattokaaret, jotka symboloivat elämänkaaria. 

Lankinen opiskeli arkkitehtuuria Helsingin Teknillisessä korkeakoulussa 1950–1956. Tämän jälkeen hän toimi arkkitehdin toimen ohessa rakennusopin assistenttina ja erikoisopettajana arkkitehtiosastolla. Lankinen toimi aluksi palkollisena Viljo Revellin arkkitehtitoimistossa. Oma arkkitehdin ura sai pontta, kun Lankinen voitti yhdessä arkkitehti Niilo Mattilan kanssa pohjoissuomalaisille arkkitehdeille suunnatun arkkitehtuurikilpailun Oulun yliopiston ensimmäisestä opiskelija-asuntolasta. Domus Botnica valmistui Toivoniemeen 1957–1959 ja kuuluu Koskikeskuksen valtakunnallisesti arvokkaaseen rakennettuun kulttuuriympäristöön.

Lankisen toimisto

Lankisen arkkitehtitoimisto piti päämajaansa Espoon Tapiolan keskustornissa. Siinä työskenteli 1970-luvulla noin 15 henkeä. Toimiston ilmapiiri oli nuorekas ja kansainvälinen. Suomen ohella työntekijöitä oli muun muassa Italiasta, Japanista, Kanadasta, Puolasta ja Sveitsistä, minkä mahdollisti osaltaan Lankisen monipuolinen kielitaito. Monet Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiopiskelijat hankkivat työkokemusta Lankisen toimistosta.

Kalevi Lankisen isä oli arkkitehti Heikki Lankinen, joka oli uskonnoltaan harras metodisti. Tätä taustaa vasten oli sattuvaa, että Lankisen toimisto sai suunniteltavakseen Tampereen metodistikirkon (1966). 

Viljo Revellin toimiston perintönä Suomen Postista tuli Lankisen suurasiakas, ja toimisto suunnittelikin Postille esimerkiksi suuret maksupalvelukeskukset Tampereen Hervantaan ja Oulun Karjasillalle. Toimisto suunnitteli myös paljon toimitiloja ja asuntoja etenkin pääkaupunkiseudulle. Useita kohteita on Helsingin Munkkiniemessä ja Lauttasaaressa, kuten esimerkiksi kerros- ja rivitalot osoitteissa Hakolahdentie 12–18 ja 13 sekä Lentokapteeninkuja 4 A–B. Toimitiloista mainittakoon Valiokellot Munkkiniemessä (nyk. Indonesian suurlähetystö).

Kirjallinen työ

Lankinen seurasi etenkin 1960-luvulla tarkasti rakentamisen ilmiöitä ja osallistui keskusteluun arkkitehtuurista. Oman alansa arkkitehtilehtien lisäksi hän kirjoitti arkkitehtuurista talousalan lehtiin. Lankiselle läheisiä aiheita olivat uudet rakennusmateriaalit sekä konttori- ja asuntosuunnittelun tulevaisuus. Hän pohti esimerkiksi, mitä seurauksia rakentamisen teollistumisella on ja voisiko omakotitalo olla tulevaisuuden asumismuoto.

Lankinen epäili, että vapaiden markkinoiden ohjaama asuntoteollisuus ei pysty tuottamaan asukkaiden tarpeita tyydyttäviä, laadukkaita asuntoja varsinkaan aluerakentamisessa. Sen vuoksi hän ehdotti julkista keskustelua asuttavuudesta sekä uusia asuntoja koskevan lehtikritiikin ja kuluttajavalistuksen lisäämistä.

Lankisen kirjoittama käsikirja Rakennamme kesämökin (Tammi, 1962) on keskeinen dokumentti 1960-luvun kesämökki-ihanteista. Lisäksi Lankinen oli yksi Omakotikirjan (1959) tekijöistä.

Lähteet 

Suomalaiset arkkitehdit
Modernismi
Vuonna 1932 syntyneet
Vuonna 1980 kuolleet