Tunnusmerkistöerehdys

Tunnusmerkistöerehdys on rikosoikeudellinen erehdys, jonka tekijä ei tekohetkellä ole selvillä kaikkien niiden seikkojen käsilläolosta, joita rikoksen tunnusmerkistön toteutuminen edellyttää, tai hän erehtyy sellaisesta seikasta. Tunnusmerkistöerehdys poistaa teon tahallisuuden. Tunnusmerkistöerehdys ei ole rikoksen anteeksiantoperuste. Se kuitenkin poistaa teon tahallisuuden, ja koska jotkin teot ovat rangaistavia vain tahallisina, tunnusmerkistöerehdyksellä voi olla merkitystä siinä, onko kyseessä rikosasia laisinkaan.

Tunnusmerkistöerehdyksestä säädetään Suomen rikoslain 4 luvun 1 pykälässä:

Tunnusmerkistöerehdys ei poista huolimattomuudesta aiheutunutta vastuuta, niinpä tuottamuksellisena rangaistavien rikosten kohdalla rangaistus voi silti tulla kyseeseen. Jokainen tuottamuksellinen rikos on kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti. Tunnusmerkistöerehdys ei yleensä myöskään poista vahingonkorvausvastuuta. 

Käytännön elämässä tunnusmerkistöerehdykset liittyvät usein monimutkaisiin tai jollain tavalla yllätyksellisiin tapahtumaketjuihin.

Esimerkki:  
Juhannusta juhliva henkilö A aikoo polttaa vanhan soutuveneensä juhannuskokossa. Rannalla on kuitenkin useita veneitä, ja hän tuleekin polttaneeksi naapurinsa veneen. Kyseessä voisi olla vahingonteko, mutta koska vahingonteko (Rikoslaki 35 luku) on rangaistava vain tahallisena, erehtyminen veneestä poistaa rikosoikeudellisen vastuun. Vahingonkorvausvastuuta naapurille se ei kuitenkaan poista.

Esimerkki: 
Pyörävaras luulee varastavansa henkilön A pyörän, mutta varastaakin henkilön B pyörän. Tässä tunnusmerkistöerehdyksellä ei ole merkitystä, sillä varas halusi joka tapauksessa varastaa toisen henkilön omaisuutta. Varkaus (Rikoslaki 28 luku) on tekona rangaistava vieraan henkilön omaisuuteen kohdistuvana tekona riippumatta siitä, kenen nimenomaisen henkilön omaisuuteen se kohdistuu.

Pyörävarkaan tapauksessa erehtyminen teon kohteesta, error in obiecto, ei muuttanut seuraamusta, koska loukattu oikeushyvä oli samanarvoinen kuin se, jota oli tarkoituskin loukata. Laki suojaa kaikkia polkupyöriä, ei yksittäisen henkilön pyörää. Toisin on asia sellaisessa tunnusmerkistöerehdyksessä esimerkiksi silloin, kun metsästäjä luulee ampuvansa hirven mutta ampuukin marjastajan. Nyt teon suunniteltu ja toteutunut lopputulos kuuluvat oikeushyvinä eri luokkiin, ja tässä ero johtaa myös rikosoikeudellisesti erilaiseen seuraukseen.

Katso myös 
 harhaisku eli aberratio ictus
 error in obiecto
 kuviteltu rikos
 kieltoerehdys
 vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys
 vaihtoehtoinen tahallisuus eli dolus alternativus
 kielletty riskinotto

Lähteet 

 Rikosoikeus