Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä () on länsimaiden 2000-luvulla ajama maailmanjärjestys.

Termin on luonnehdittu olevan Yhdysvaltain Joe Bidenin ulkopolitiikan iskusana ja suunnattu etupäässä Kiinaa ja Venäjää vastaan. Bidenin ulkoministeri Antony Blinkenin mukaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan päätavoite on ylläpitää Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jota Kiina uhkaa.

Biden ja Boris Johnson julistivat toimivansa Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän kautta yhteisessä lausunnossaan The New Atlantic Charter kesäkuussa 2021.

Termiä on käytetty myös neljä kertaa Yhdysvaltain lausunnossa G7:n hallituksille, USA–EU-huippukokouksen julkilausumassa ja kuuteen kertaan Naton Brysselin huippukokouksen lausumassa kesällä 2021.

Kesäkuussa 2022 Naton Madridin huippukokouksen lausumassa mainittiin Kiinan pyrkimään heikentämään Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä.

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys on samaistettu Kansainväliseen liberaaliin maailmanjärjestykseen () tai nämä ovat toisiaan tukevia.

Atlantic Councilin mukaan Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kehittivät johtavat demokraattiset liittolaiset toisen maailmansodan lopussa ja sitä syvennettiin laajennettiin uusilla valtiolla ajan myötä.

Järjestelmä perustuu joukkoon normeja ja periaatteita, jotka koskevat globaalia turvallisuutta, taloutta ja hallintoa. Siihen kuuluu joukko sääntöjä, jotka rohkaisevat rauhanomaiseen, ennustettavaan ja yhteistyöhaluiseen käytökseen liberaalien arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Siihen kuuluvat myös formaalit kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Nato, jotka legitimisoivat ja joiden avulla tätä järjestystä pidetään yllä. Voimakkaiden demokraattisten valtioiden tehtävänä on ylläpitää ja puolustaa järjestelmää.

Termiä on ilmeisesti käytetty ensimmäisen kerran 1989.

Se yleistyi Yhdysvaltain demokraattien kritiikkinä George W. Bushin Irakin sotaa vastaan, joka aloitettiin ilman YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää.

Economist-lehden mukaan myös presidentti Donald Trump horjutti Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ulkopolitiikallaan, kuten kauppasodalla Kiinan ja liittolaistensa kanssa, vetäytymällä Pariisin ilmastosopimuksesta, siirtämällä Yhdysvaltain Israelin suurlähetystön Jerusalemiin ja mitätöimällä sopimuksen Iranin kanssa ja neuvottelemalla Pohjois-Korean kanssa.

Kritiikkiä 

Viittaukset Sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ovat pääasiassa korvanneet viittaukset kansainväliseen lakiin. Tätä uutta kielenkäyttöä on arvosteltu. Venäjä ulkoministeri Sergei Lavrov lausui tammikuussa 2019 että kansainvälisen lain universaalit normit on pyritty korvaamaan "sääntöihin perustuvalla järjestyksellä" ja että termi on vastikään kehitetty, jotta pystytään keksimään uusia sääntöjä poliittisen tilanteen muuttuessa, jotta voidaan painostaa erimielisiä maita ja jopa liittolaisia.

Lähteet 

Kansainvälinen politiikka
Yhdysvaltain ulkopoliittiset opit