Vehkasalo (Sysmä)

Vehkasalo  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Sysmässä.

Maantietoa 
Saari on 6,7 kilometriä pitkä, 2,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9,25 neliökilometriä . Se sijaitsee Judinsalonselän itärannan tuntumassa ja sen erottaa mantereesta kapeat Lentämänselkä ja Pyhätselkä, jotka ovat 500–2000 metriä leveät. Saaren eteläosa on kahden niemen kohdalta lähes kiinni mantereessa. Läntisen niemen kohdalla virtaa 40 metriä leveä Kivisalmi ja itäisen kohdalla yli 100 metriä leveä Korkeasaarensalmi. Korkeasaaren kautta kulkee pengerretty maantie, jonka keskellä on 30-metrinen silta-aukko. Salmien välissä sijaitsee Vähä-Kotkas. Saaren pohjoispäässä on kolme niemeä: Sahinkeidas, Riivuori ja Samaanniemi. Samaansalmessa sijaitsee Samaansaari, jonka yli kulkeva tie tulee Vehkasaloon yli 30 metriä pitkää siltaa pitkin. Samaansalmi aukeaa kohti Herjaanselkää, missä sijaitsee viereinen Hietasaari. Vehkasalon länsipuolella sijaitsevat Kaartinsalo ja Haapasalo suojaavat sitä Judinsalon laajan selän aallokolta. Samaa tekevät etelämpänä sijaitsevat Iso Varaissaari, Vihtastensaari, Anumi, Lakusalo ja Kurjensaari. Kurjensaaren kohdalla Vehkasalo kääntyy kaakkoon päin ja sen vieressä aukeaa Kurjenselkä, joka johtaa Vähä-Kotkakseen.

Vehkasalo on kaksiosainen saari, jonka keskellä sijaitsee 300 metriä leveä kannas. Kannaksen rannat ovat lahtien pohjukoita: länteen aukeaa Aholanlahti ja itään Vehkapohjanlahti. kannaksen eteläpuolella on saari metsäinen ja harvaan asuttu. Eteläosassa on kaksi suota kallioisen selänteen päällä. Eteläosan pohjoinen osa on eteläistä osaa korkeampi. Selänteellä on kolme mäkeä, jotka erottuvat ympäröivästä maastosta: Rankkivuori pohjoisessa, Lippuvuori keskellä ja Riuttavuori etelässä. Pohjoisosassa sijaitsee usean maatilan pellot ja siinä on paljon lahtia ja niemiä. Korkein mäki on sen eteläosassa sijaitseva Huhkaimenvuori. Pohjoisosassa sijaitsee pieni Riivuori ja keskellä on Ruutanasuo. Pohjoisosan suurimmat lahdet ovat lännessä sijaitsevat Lavialahti, Sydämmenlammi, Ajakanlahti ja Sydämmenlahti, pohjoisessa sijaitseva Riilahti ja itäpuolella sijaitsevat Kurkospohjanlahti ja Hassinlahti. Saaren korkein kohta on Huhkaimenvuorella, jonka huippu yltää 155 metrin korkeuteen mpy., jolloin se kohoaa kohoaa 77 metriä Päijänteen vedenpinnasta. Muita huippuja on Rankkivuori (60 metriä), Lippuvuori (67 metriä ), Riuttavuori (62 metriä) ja Riivuori, joka kohoaa 64 metriä vedenpinnasta.

Saarella on kolme maatilaa ja yli 10 muuta kiinteää asutusta. Pääasiassa saaren rannoille on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 612, joka on Sysmästä Judinsalon kautta Luhangan kirkolle kulkeva maisematie, kulkee saaren poikki Saamansalmelta Korkeasaarensalmelle. Sen reitti seuraa etelässä saaren itärantaa ja se seuraa saaren pohjoispuolella saaren keskiosia. Tieltä haarautuu myös tiet viereisiin saariin Lakusaloon, Vihtastensaareen, Anumiin ja Hietasaareen.

Historiaa 
Saaren karttanimi vuoden 1882 vesistöreittikartassa on ”Wehkasalo” . Vuoden 1935 taloudellisessa kartassa on merkitty saarelle seitsemän maatilaa ja viisi muuta kiinteää asutusta. Saaren eteläosassa sijaitsee kartassa kymmenen peltopalstaa, mutta sen pohjoisosassa pellot ovat suuria ja niitä on enemmän. Saaren eteläpäästä sen pohjoispäähän kulkee Soiniemen ja Liikkalan kylien välinen raja. Saaren eteläpään rantaan tulee tie, joten siellä on sijainnut saareen johtanut lossi . Vuoden 1969 peruskartassa kulkee Korkeasaaren kohdalla karttaan piirretty lossi. Saareen pohjoispäähän tulee silloin jo maantie, joka ylittää salmen Samaansaaren kautta.

Huomautukset

Lähteet

Asiasta muualla 
 Vehkasalo, Jyväskylän yliopiston karttakokoelma

Päijänteen saaret
Sysmän saaret