Harjavallan helluntaiseurakunta

Harjavallan helluntaiseurakunta on Harjavallassa toimivat helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1926. Seurakuntaan kuului vuonna 2012 noin 160 jäsentä. Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, Israel-työ sekä lähetystyö Thaimaaassa.

Historia

Tausta 
Helluntaievankelistat Martta Hellen ja Sanni Hautakangas vierailivat Pirkkalassa syksyllä 1921 ja he saapuivat Verneri Mäenpään kutsusta myös Harjavaltaan. Hellenin ja Hautakankaan kokoustoiminnan myötä ihmisiä tuli uskoon. Kokouksia pidettiin pääasiassa Tammelinin tuvassa ja väkeä kävi tilaisuuksissa runsaasti. Ensimmäiset uskoon tulleet harjavaltalaiset kastettiin Tampereen kesäjuhlilla 1923. Alkuaikoina helluntailaisten kokoontumispaikkana toimi Alfred Tammen koti, jonka iso sali kunnostettiin rukoushuoneeksi. Tammen koti palveli pitkään myös ssaarnaajien majoituspaikkana.

Seurakunnan perustaminen 
Harjavallan helluntaiseurakunta perustettiin tammikuussa 1926. Perustajajäseniä olivat Eemil Tammi, Alfred Tammi, Tyyne Tenhonen, Kasper Tenhonen, Alma Mäkelä, Katri Mäkelä, Hanna Rantala, Anna Auronen, Elina Branden, Anna Mäkinen ja Hugo Lehtonen. Eemil Tamesta tuli myöhemmin seurakunnan todellinen isähahmo ja opettaja. Hugo Lehtonen ohjautui myöhemmin Häyhtiönmaan seurakuntaan, jota hän paimensi vuosikymmenien ajan.

Toisen maailmansodan jälkeen 
Sotien jälkeen Harjavaltaan saapunut Väinö Laitinen alkoi koota uskovaisia jälleen yhteen. Samalla seurakunann perustaminen uudelleen ja rukoushuoneen rakentaminen tuli ajankohtaiseksi. 1940-luvulla seurakunnan kokoontumispaikkana toimi Frans ja Elizabeth kalliomäen koti. Seurakunta sai oman rukoushuoneen vuonna 1962, jolloin se osti Harjavallan Työväenyhdistyksen toimitalon. Talo saneerattiin soveltuvaksi seurakunnalliseen toimintaan. Harjavallassa oli herätystä 1950-luvun loppupuolella, jolloin Sulo Pärssinen toimi seurakunnan johtajana.

Seurakunnan rukoushuoneeseen rakennettiin kasteallas kesällä 1980. Rukoushuoneen sisäremontti tehtiin syyskuussa 1987. Harjavallan helluntaiseurakunta järjesti Satakunnan maakuntajuhlat kesällä 1982.

Työ Paneliassa 
1930-luvun alusta lähtien seurakunnan työ ulouttui Kiukaisten puolelle, erityisesti Paneliaan. Täällä Peurakosken talo oli helluntailaisen toiminnan tukikohta. Sotavuosina työ hiipui, mutta elpyi 1949 Taisto Vahteran kokoustoiminnan kautta. Paneliassa syntynyt herätys levisi Alhonkulmalta Myllymaalle ja edelleen Panelian ja Eurakoksen kyliin. Vuonna 1950 järjestettiin kastetilaisuus Kokemäenjoen rannassa. Kiukaislaiset järjestäytyivät vuonna 1952 omaksi seurakunnakseen.

Lähetystyö 
Seurakunta on tehnyt voimakasta työtä romanien parissa ja seurakunnalla on ollut oma työntekijä tähän toimintamuotoon. Seurakunta on tukenut vuoteen 1979 ulkolähetystä Satakunnan Lähetysrahaston kautta.

Saarnaajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet seurakunnan saarnaajina:
 1955–1958: Sulo Pärssinen
 1958: Paavo Virtanen
 1958–1962: Kalle Koskela
 1964: Rainer Mäkilä
 1966–1968: Juho Sainio
 1969-1983: Tauno Myötävuori
 1983–1987: Tapio Kyyhkynen
 1989–? Reino Riuttamäki

Katso myös 
 Helluntaiherätys Suomessa
 Harjavallan seurakunta

Lähteet

Viitteet 

Harjavalta
Suomen helluntaiseurakunnat