Ammonin oraakkeli

Ammonin oraakkeli oli antiikin aikainen Ammon-jumalan oraakkeli, joka toimi nykyisellä Siwan keitaalla Egyptissä. Kreikkalaiset yhdistivät Ammonin Zeukseen, ja siksi oraakkelia on kutsuttu myös Zeus Ammonin oraakkeliksi.

Oraakkeli toimi pyhäkössä, joka oli rakennettu keinotekoiselle, noin 30 metriä ympäristöään korkeammalle kukkulalle. Paikka tunnetaan nykyisin nimellä Aghurmi. Temppelin edustalla oli noin 22 x 11 metrin kokoinen esipiha. Temppelirakennus koostui kolmesta peräkkäisestä huoneesta.

Kreikkalaisessa mytologiassa sekä Herakles että Perseus olivat käyneet kysymässä neuvoa oraakkelilta. Oraakkelia pidettiin erehtymättömänä. Historiassa Ammonin oraakkeli tunnetaan erityisesti siitä, että Aleksanteri Suuri kävi sen luona vuonna 331 eaa. sen jälkeen kun oli vallannut Egyptin, ja ennen itään suuntautuneen sotaretkensä jatkamista. Aleksanterin kerrotaan halunneen kysyä, onko hän Filippoksen vai Zeuksen poika, ja onko hän voittamaton. Oraakkelin kerrotaan julistaneen Aleksanterin Zeuksen pojaksi.

Todellisuudessa ei ole varmuutta siitä, mitä Aleksanteri kysyi ja mitä oraakkeli vastasi. Se sen sijaan on varmaa, että käynnin jälkeen Aleksanteri piti itseään Zeuksen poikana. Plutarkhoksen mukaan oraakkelipappi olisi puhunut vajavaista kreikkaa, ja halutessaan sanoa ō paidion (, ”oi poikani”) olikin lausunut vahingossa ō paidios ( = , ”oi Zeuksen poika”). Joka tapauksessa Aleksanteri oli saamaansa vastaukseen tyytyväinen, ja se vaikuttaa vahvistaneen hänen aiemmat käsityksensä itsestään.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin oraakkelit
Muinainen Egypti