Vindånin vesistö

Vindånin vesistö (, vesistöaluetunnus 69) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Vindånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 304 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Vindån. Joki laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Vindånin vesistö sijaitsee suuren Motalanvirran vesistön (tunnus 67) itäpuolella. Motalanvirta laskee Itämereen pohjoisessa sijaitsevaan 50 kilometriä pitkään Bråvikenin lahteen, jolloin etelämpänä merenrannikon ja Motalanvirran vesistön väliin jää runsaasti tilaa kuudelle pienelle päävesistölle. Vindånin vesistö sijaitsee heti toisena Motalanvirran eteläpuolella ja se on näistä vesistöistä pienin. Tämän vuoksi se mahtuukin kahden naapurinsa Söderköpingsånin vesistön (tunnus 68) ja Storånin vesistön (tunnus 70) väliin. Merenrannikolla on lisäksi mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on Vindånin vesistön kanssa yhtä suuri.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (27,7 %), turve (4,5 %), kalliomaa (31,2 %), hiekka ja sora (1,5 %), multamaa (8,7 %), savimaa (14,5 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,0 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (67,4 %), soita ja kosteikkoja (0,5 %), viljelymaita (15,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,1 %) sekä joutomaita (6,4 %). Näiden lisäksi on 9,9 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Vindånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,98 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 7,53 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,42 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,9 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 6,7 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 12,7 m³/s on mitattu toukokuussa 1985 ja pienin 0,2 m³/s syksyllä 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta huhtikuuhun ja sen huippu ajoittuisi huhtikuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet