Telemachus elongatus

Telemachus elongatus on triaskautisista fossiileista tunnettu esihistoriallinen siemenkasvilaji. Yleisesti havupuuna pidetty kasvi oli eteläisen Gondwanamantereen eteläosien kesävihanta puu yli 200 miljoonaa vuotta sitten. Laji on kuvattu Etelä-Afrikasta löydettyjen fossiilisten jäänteiden perusteella.

Kuvaus 
Telemachus elongatus on ollut kesävihanta puu. Se eroaa muista suvun Telemachus lajeista noin viisi senttimetriä pitkien käpyjensä ja niiden erittäin pitkien peitinsuomujen puolesta.

Puun lajituntomerkkinä käytetyt emikukinnot eli kävyt olivat munanmuotoisia ja 4,6–5,5 senttimetriä pitkiä sekä 2–2,2 senttimetriä leveitä, mutta pitkine peitinsuomuineen neljäkin senttimetriä leveitä. Käpy koostui rangan ympärille kierteisesti asettuneista emilehden ja peitinsuomun pareista, jotka olivat yhdiskasvuisia tyveltään. Viisiliuskainen puutunut emilehti eli emisuomu jäi selvästi kolmekin senttimetriä pitkäksi kasvavaa muodoltaan pitkulaista ja laidoiltaan ehyttä tai hienohampaista tukilehteä eli peitinsuomua lyhyemmäksi.

Luokittelu 
Telemachus elongatus on siemenkasveihin kuuluva kasvilaji. Sen suku Telemachus on yleensä luokiteltu varhaisina havupuina pidettyyn lahkoon Voltziales, mutta tarkemmista sukulaisuussuhteista muihin lahkon edustajiin on esitetty useita eriäviä näkemyksiä.

Levinneisyys 
Lajin tuntomerkkinä toimivien käpyjen fossiilisia jäänteitä on löydetty Afrikasta Etelä-Afrikasta, Etelä-Amerikasta Argentiinasta sekä Etelämantereelta yli 200 miljoonaa vuotta vanhoista triaskautisista kerrostumista. Tuohon aikaan maa-alueet olivat osa Pangean jättiläismantereen eteläosan muodostanutta Gondwanamannerta.

Lähteet 

Voltziales
Triaskauden kasvit