Trastámara

Trastámara oli kastilialainen hallitsijasuku, joka hallitsi Kastilian kuningaskuntaa vuosina 1369–1555 ja osan tästä ajasta myös Aragonian, Navarran ja Napolin kuningaskuntia. Se oli Kastiliaa aiemmin hallinneen Burgundin hallitsijasuvun haara. Trastámara-sukuisten hallitsijoiden keskinäiset avioliitot johtivat Espanjan yhdistymiseen yhdeksi valtakunnaksi.

Historia
Trastámaran suku sai alkunsa Kastilian kuningas Henrik II:sta, joka oli kuningas Alfonso XI:n avioton poika ja sai isältään läänitykseksi Trastámaran kreivikunnan, mistä suvun nimi tulee. Alfonso XI:n kuoltua vuonna 1350 Kastilian hallitsijaksi tuli hänen avioliitosta syntynyt poikansa Pietari I, mutta Henrik syrjäytti velipuolensa pitkän sisällissodan jälkeen ja kohosi valtaistuimelle vuonna 1369. Suku tuli myös Aragonian valtaistuimelle vuonna 1412, kun Kastilian kuninkaan Henrik III:n veli valittiin Aragonian kuninkaaksi nimellä Ferdinand I. Aragonia valloitti vuonna 1442 Italiassa sijainneen Napolin kuningaskunnan, jonka kruunu periytyi Aragonian kuningas Alfonso V:n kuoltua vuonna 1458 tämän aviottomalle pojalle Ferdinand I:lle. Alfonsoa Aragonian kuninkaana seurannut Juhana II nai Navarran kuningattaren Blanka I:n, mitä kautta Trastámarat tulivat valtaan Navarrassakin. Aragonian kuninkaat hallitsivat myös Sisiliaa ja Sardiniaa.

Kastilian ja Aragonian kruununperijät Isabella ja Ferdinand Katolilainen menivät vuonna 1469 naimisiin, joten heidän tultuaan valtaan nämä kuningaskunnat yhdistyivät. Trastámara-suvun viimeinen hallitsija oli heidän tyttärensä Johanna Mielipuoli, joka ei kuitenkaan todellisuudessa käyttänyt valtaa. Yhdistyneiden Kastilian ja Aragonian eli Espanjan tosiasialliseksi hallitsijaksi Johannan valtakaudella tuli hänen poikansa Kaarle I, mikä merkitsi vallan siirtymistä Habsburg-suvulle. Navarran kruunu puolestaan siirtyi vuonna 1479 kuolleen kuningatar Eleonooran Foix-sukuisille jälkeläisille. Napolin kuningaskunnan Ranska ja Espanja valloittivat yhdessä vuonna 1501, ja vuodesta 1504 se oli Espanjan hallitsijoiden alainen.

Sukuun kuului myös muun muassa Englannin kuninkaan Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso Katariina Aragonialainen.

Suvun hallitsijat

Kastilia
Henrik II 1369–1379
Juhana I 1379–1390
Henrik III 1390–1406
Juhana II 1406–1454
Henrik IV 1454–1474
Isabella I 1474–1504
Johanna 1504–1555 (nimellinen hallitsija)

Aragonia
Ferdinand I 1412–1416
Alfonso V 1416–1458
Juhana II 1458–1479
Ferdinand II 1479–1516
Johanna 1516–1555 (nimellinen hallitsija)

Navarra
Aragonian Juhana II 1425–1479
Kaarle IV 1441–1461 (kruununtavoittelija)
Blanka II 1461–1464 (kruununtavoittelija)
Eleonoora 1479

Napoli
Alfonso I (Aragonian Alfonso V) 1442–1458
Ferdinand I 1458–1494
Alfonso II 1494–1495
Ferdinand II 1495–1496
Fredrik 1496–1501

Lähteet

Hallitsijasuvut
Kastilia