Kasvumuoto

Kasvumuoto on kasvien ulkonäköön, kokoon ja varren puutuneisuuteen perustuva luokittelutapa, jota käytetään etenkin (kasvi)ekologiassa. Jaottelu erilaisiin kasvumuotoihin ei ole mikään taksonominen luokittelutapa, vaan ennemminkin ekologinen tapa tyypitellä kasveja.

Maalla kasvavat voidaan jakaa kasvumuodoiltaan tavallisesti viiteen tai kuuteen "perustyyppiin", joista useimpia voidaan jakaa edelleen pienemmiksi tyypeiksi. Lisäksi voidaan erottaa tarpeen mukaan erilaisia erityisempiä kasvumuototyyppejä, kuten patjakasvit tai mehikasvit. Vesikasveista erotellaan tavallisesti kolme tai neljä kasvumuotoa sen mukaan, miten kasvien lehdet sijaitsevat veteen nähden. Kasvumuotojen määrä riippuu kuitenkin tarkastelijasta ja tarpeesta.

Maalla kasvavien kasvien kasvumuotoja:
 puu
 monivuotinen, yleensä suurikokoinen, puuvartinen kasvi, jolla on yksi päärunko
 voidaan jakaa edelleen havupuihin ja lehtipuihin tai ainavihantiin ja kausivihantiin puihin
 pensas
 monivuotinen, yleensä pienempikokoinen, puuvartinen kasvi, jolla on useita runkoja
 voidaan jakaa edelleen havupensaisiin ja lehtipensaisiin tai ainavihantiin ja kausivihantiin pensaisiin
 varpu
 alle puoli metriä korkea, puuvartinen kasvi
 ruoho
 ruohovartinen kasvi
 voidaan jakaa edelleen yksi-, kaksi- ja monivuotisiin ruohoihin
 köynnös
 ruohovartinen tai puuvartinen, kasvutavaltaan köynnöstävä kasvi
 voidaan jakaa edelleen ruohovartisiin köynnöksiin ja liaaneihin
 epifyytti
 toisten kasvien pinnoilla kasvava kasvi

Vesikasvien kasvumuotoja:
 ilmaversoinen kasvi
 kelluslehtinen kasvi
 kelluslehtiset kasvit voidaan jakaa pohjasta kasvaviin kelluslehtisiin kasveihin ja irtokellujiin
 uposlehtinen kasvi
 uposlehtisiistä kasveista voidaan erottaa vielä pohjalehtiset kasvit omaksi tyypikseen

Katso myös 
 kasvutapa
 Raunkiaerin elomuoto

Kasviekologia