Tekoälytaide

Tekoälytaide hyödyntää tekoälyä taiteen tuottamisessa. Tekoälytaiteessa hyödynnetään tekoälyn luomia teknologisia mahdollisuuksia taiteen luomisiin. Keskustelua tekoälyn hyödyntämisestä kuvataiteeseen on käyty 1960-luvun lopulta alkaen, mutta keskustelu on 2020-luvulla kiihtynyt generatiivisten tekoälysovellusten, kuten DALLE-E ja Midjourney myötä.

Taiteilijalähtöinen tekoälytaide 

Sosiaalipsykologian professori Atte Oksanen ja kuvataiteilija Jussi Lahtinen ovat luoneet määritelmän taiteilijalähtöiselle tekoälytaiteelle, joka on: 

1) Taiteilijalähtöistä: Taiteilija taideteoksineen toimii syötteenä tekoälylle. Taiteilija toisin sanoen hyödyntää omaa osaamistaan ja taideteoksiaan teosten osana. 

2) Konseptilähtöistä: Taiteilija tai tekijäryhmä vastaa teoksen kokonaisideasta ja sen tuotannosta. Idean luo ihminen, vaikka konetta voidaan käyttää prosessissa apuvälineenä. 

3) Uniikkia: Jokainen tekoälyteos on omanlaisensa, alkuperäinen ja ainutlaatuinen ollessaan taiteilija- ja konseptilähtöinen. Tekoäly ymmärretään mahdollisuutena, jota taiteessa voidaan hyödyntää. Taiteilijan rooli ideoinnista konseptiin on merkittävä. Näin ollen esimerkiksi yksittäisen henkilön valmiilla tekoälyratkaisulla (esim. Midjourney) toteuttama teos ei ole tekoälytaidetta, ellei hänen työnsä muuten perustu vahvaan taiteilijalähtöiseen konseptiin. 

Suomessa taiteilijalähtöistä tekoälytaidetta on kehitetty muun muassa tiedettä ja taidetta yhdistävässä UrbanAI-hankkeessa.

Tekoälyn käyttö taiteessa 
Tekoälyratkaisuja on tuotettu eri taiteen aloille, mutta niistä merkittävin sovellusalue on ollut kuvataide. Yksi varhaisista tekoälyä taiteessaan hyödyntäneitä kuvataiteilijoita oli Harold Cohen (1927–2016). Cohenin AARONia on kutsuttu pisimpään kestäneeksi tekoälyprojektiksi, joka loppui vasta Cohenin kuolemaan vuonna 2016. AARONin koodi ei ollut avointa, mutta Cohen jätti jälkeensä muistiinpanoja. Cohenin merkitys tekoälytaiteelle perustuu itsekehitettyihin ratkaisuihin, joita hän hyödyntää taiteessaan. Teosten lopputulos oli usein Cohenin täydentämää, taiteilija- ja konseptilähtöistä. 

Kehittyneet syväoppimiseen perustuvat tekoälysovellukset kuten DALL-E ja Midjourney ovat virittäneet keskustelua tekoälyn tuottamasta taiteesta. Generatiivisten tekoälysovellusten avulla on voitettu jopa taidekilpailuja. Esimerkiksi tekoälyllä kilpailuun osallistunut kertoi halunneensa testata kilpailun käytäntöjä ja pohdintaa tekoälyn roolista taiteessa. Tekoälysovellusten tapa käyttää laajoja aiempien taideteosten kuvakirjastoja nostaa kysymyksiä tekijänoikeuksien suojaamisesta: onko vanhojen teosten tällainen käyttö sallittua. DALL-E:llä ja Midjourneyllä tehdyt kuvat eivät täytä tekoälytaiteen kriteerejä Atte Oksasen ja Jussi Lahtisen mukaan, koska ne hyödyntävät valmista muiden tekemää materiaalia ja valmista tekoälysovellusta. Ne ovat kuitenkin esimerkkejä tekoälyn mahdollisuuksista. 

Jussi Lahtisen UrbanAI Art -taidekone avattiin 31.3.2023 teoksen ensi esittelyssä Oulussa. Lahtisen työssä verkkoon avautuu mahdollisuus rajattomaan määrään erilaisia kuvavirtoja (stream), jotka ovat loputtomia. Jokainen tekoälyn tuottama teos on ainutkertainen ainutkertaisessa virrassa. Lahtisen teos poikkeaa merkittävästi videoteoksista, joissa yksittäiseen tallenteesen on hyödynnetty tekoälyä. Hän on luonut yhdessä ohjelmoijan kanssa toteutuksen, joka on räätälöty teoksen palvelemaan teoksen kokonaisidea. Teoksen yhteydessä on määritelty uudet tekoälytaiteen periaatteet, jotka vastaavat edistyneiden tekoälyratkaisujen haasteisiin. Teoksen toinen esitys oli Nokia Arenan Tampere Smart City Expo & Conferencessa 6.6.2023. Teos on esitetty myös Tampereen Tapahtumien yössä 10.8.2023 ja Helsingin Taiteideiden yössä 17.8.2023.



Katso myös 
 Taiteen historia
 Taiteen väärentäminen

Lähteet

Aiheesta muualla 

Tekoäly
Mediataide
Digitaalinen media
Kiistat