Maxima Sequanorum

Maxima Sequanorum () eli Sequania (), harvemmin Lugdunensis quinta, oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Germaniassa nykyisten Sveitsin ja Ranskan alueilla.

Maantiede 

Maxima Sequanorumin provinssi sijaitsi Gallian itäosassa tai myöhemmin roomalaisessa Germaniassa Rooman valtakunnan ulkopuolisen Germanian vastaisella rajalla. Maxima Sequanorumin itäpuolella sijaitsi Raetia priman provinssi, kaakkoispuolella Liguria, eteläpuolella Alpes Poeninae et Graiae ja Viennensis, länsipuolella Lugdunensis prima ja pohjoispuolella Belgica prima ja Germania prima. Maxima Sequanorum käsitti aiemman Germania superiorin provinssin eteläosan, siinä missä Germania prima muodosti pohjoisosan. Rooman ulkopuolinen Germania sijaitsi Maxima Sequanorumista koilliseen. Provinssin hallinnollinen keskus oli Vesontio.

Kaupunkeja 

Maxima Sequanorumin kaupunkeja olivat muun muassa:

 Aquae Helvetica
 Argentovaria
 Arialbinnum
 Augusta Raurica
 Aventicum (nyk. Avenche)
 Basilia (nyk. Basel)
 Bodgalio
 Brenodunum
 Crucinae
 Eburodunum
 Epamanduodurum
 Ferraricia
 Julia Equestris
 Larga
 Lentia
 Lousonna
 Petinesca
 Pons Ariolica
 Rubiacum
 Salodurum
 Serecia
 Tasgaetium
 Turicum (nyk. Zürich)
 Uromagus
 Uruncis
 Valtudurum
 Vesontio (nyk. Besançon)
 Vindonissa
 Vitudurum

Historia 

Maxima Sequanorumin alue oli aiemmin osa Germania superiorin provinssia. Seudun tärkeimmät heimot olivat sequanit (Sequani), joiden tärkein kaupunki oli Vesontio, helvetialaiset eli helveetit (Helvetii), joiden keskus oli Aventicum, sekä rauracit (Rauraci), joiden keskus oli Augusta Raurica.

Maxima Sequanorumin provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin erottamalla se Germania superiorista. Provinssi kuului Gallian diokeesiin. Veronan luettelossa 300-luvun alkupuolella provinssi esiintyy nimellä Sequania. 300-luvulta lähtien provinssi oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin ja Gallian diokeesiin. 400-luvun alun Notitia dignitatumin mukaan provinssia hallitsi praeses.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

Lähteet 

Gallia
Germania
Rooman provinssit