Nyai Roro Kidul

Nyai Roro Kidul (eteläisen valtameren kuningatar, myös Ratu Kidul) on indonesialainen myyttinen naishahmo. Hänen sanotaan asuvan merenalaisessa palatsissa Jaavan saaren eteläpuolella, ja häntä pidetään jaavalaisten Surakartan ja Yogyakartan sulttaanikuntien ja joskus koko Indonesian suojelusjumalattarena.

Toinen myyttinen hahmo Nyi Blorong mainitaan joskus yhdeksi ja samaksi Nyai Roro Kidulin kanssa. Joskus taas tätä väitetään Nyai Roro Kidulin tyttäreksi tai seuraajaksi.

Nyai Roro Kidul ja Mataram 

Ensimmäinen selkeä kirjallinen maininta Nyai Roro Kidulista on 1500-luvulla julkaistussa jaavalaisessa teoksessa Babad Tanah Jawi, joskin hahmoon liittyviä piirteitä on esiintynyt kaakkoisaasialaisessa, kiinalaisessa ja intialaisessa mytologiassa jo kauan. Teos kertoo tarinan, miten nuori mies Panembahan Senapati saapuu Jaavan etelärannalle meditoimaan. Hänen kiivas meditaationsa saa aikaan sen, että merivesi alkaa kiehua ja tappaa sen kaloja, jolloin Nyai Roro Kidul nousee merestä käskeäkseen häntä rauhoittumaan. Senapati tottelee, jolloin Nyai Roro Kidul vie hänet mukanaan vedenalaiseen palatsiinsa. Senapati oppii tältä sodankäynnin ja valtio-opin taitoja, minkä lisäksi he rakastelevat kolmen päivän ajan. Tämän jälkeen Senapati palaa maihin voimaa täynnä Parangkusumossa Jaavalla ja alkaa pystyttää Mataramin valtakuntaa.

Vastineeksi menestyksestään hallitsijana Senapatin tuli ryhtyä Nyai Roro Kidulin puolisoksi ja luvata, että kaikki Mataramin dynastian tulevat hallitsijat olisivat samoin hänen puolisoitaan. Surakartassa tästä traditiosta luovuttiin sulttaani Pakubuwono X:n (1866–1939) aikana, ja sulttaaneihin alettiin viitata Nyai Roro Kidulin poikina.

Toinen Nyai Roro Kidulin ja Mataramin toisiinsa liittävä kertomus koskee sulttaani Agungia, joka vierailee Nyai Roro Kidulin luona "toisessa hovissaan". Nyai Roro Kidul anelee Agungia jäämään luokseen, koska hänen maallista elämäänsä on jäljellä enää kaksi vuotta. Agung kuitenkin kieltäytyy. Agungilla on lisäksi hallussaan tikari Sangkělat, jonka Nyai Roro Kidul pyytää Agungia heittämään mereen ennen kuin kuolee, jotta hän voi antaa sen Agungin seuraajalle. Kertomus muistuttaa jonkin verran kuningas Arthurin taikamiekan Excaliburin palauttamista järven neidolle Arthurin kuoleman jälkeen.

Piirteet ja kyvyt 

Nyai Roro Kidul kuvataan yleensä tummahiuksisena vihreään pukeutuneena naisena – vihreä mainitaan usein hänen lempivärikseen. Hänen sanotaan muuttavan muotoaan kuun vaiheiden mukaan siten, että kuun vahvetessa hän on nuoren ja kauniin, mutta kuun ohetessa vanhan ja ruman naisen näköinen. Joskus hänen alaruumiinsa sanotaan olevan kalamainen ja suomuinen kuin merenneidolla.

Suojelus ja hyvinvointi liitetään Nyai Roro Kiduliin, mutta myös demonit, kuolema sekä kuolleiden henget, joista viimeisen hallitsijaksi hänet joskus mainitaan.

Vihastuessaan Nyai Roro Kidulin uskotaan nostattavan myrskyjä ja suuria aaltoja. Hän on myös mustasukkainen ja kateellinen, ja hänen sanotaan vievän mukanaan vihreään pukeutuvia Intian valtameren rannoilta. Hän myös houkuttelee kauneudellaan ja ihmeteoillaan nuoria miehiä luokseen tyydyttämään kyltymättömiä seksuaalisia halujaan.

Merkitys 

Hiukan ennen valintaansa Indonesian presidentiksi poliitikko Abdurrahman Wahid osallistui Parangkusumossa puhdistavaan rituaaliin paikan Senapatin valtaannousuun liittyvän symboliikan vuoksi. Mahdollisesti noin 30 prosenttia väestöstä uskoi tuolloin yhä vastaavan rituaalin olevan hyvin merkityksellinen.

Pelabuhanratun () kaupungissa läntisellä Jaavalla vietetään vuosittain 6. huhtikuuta juhlapäivää, jossa Nyai Roro Kidulille annetaan uhrilahjoja, jotka heitetään rannalta mereen. Kaupungissa sijaitsevan Samudra Beach Hotelin huone numero 308 on lisäksi pysyvästi varattu Nyai Roro Kidulille, ja myös sinne jätetään uhrilahjoja. Useat muutkin eteläisen Jaavan hotellit pitävät hänelle valmiina huonetta.

Nyai Roro Kidyl on ollut usean elokuvan aiheena genrestä toiseen. Kauhuelokuvatähti Suzzanna esitti häntä yhteensä neljässä elokuvassa.

Lähteet

Viitteet 

Jaava
Meren jumalat
Indonesialainen kulttuuri