Narrien laiva

Narrien laiva on uuden ajan alussa suosioon noussut satiirinen allegoria yhteisöstä, joka ajelehtii laivassa täynnä hullusti ja paheellisesti käyttäytyviä narreja.  

Aihe nousi suosioon, kun vuonna 1494 saksalainen Sebastian Brant (1457–1521) julkaisi runoelman Dass Narrenschyff ad Narragonam (”Narrien laiva Narragonaan”). Se kertoo yli sadan narrin laivamatkasta kuvitteelliseen narrien paratiisiin Narragoniaan. Teos käännettiin latinaksi vuonna 1497 ja levisi ympäri Eurooppaa käännöksinä eri kielille. Runoteos arvosteli epäsuorasti etenkin roomalaiskatolisen kirkon rappiota.

Metaforaa kaaosmaisesti ohjatusta laivasta oli käyttänyt antiikissa kreikkalainen filosofi Platon (427 eaa. – 347 eaa.) dialogissa Valtio. Platon halusi vertauksellaan osoittaa, että valtio tarvitsi peräsimeensä ammattitaitosta väkeä eli filosofeja.

Narrien laiva taiteessa ja kirjallisuudessa 
Narrien laivasta tuli uuden ajan taitteessa suosittu aihe taiteessa ja kirjallisuudessa, ja suosio on jatkunut puuskittain aina nykyaikaan asti. Arvellaan, että Albrecht Dürer olisi kuvittanut Brantin teoksen latinankielisen laitoksen. Hieronymus Bosch julkaisi ”Narrien laivasta” oman versionsa, ja ainakin Kölnissä ja Nürnbergissä ”Narrien laiva” löytyy patsaana katukuvasta. 

Kirjallisuudessa Brantin Narrien laiva synnytti kirjallisuuden lajityypin, joka kukoisti 1500-luvulta 1600-luvulle. Siinä tyhmyriä tai narria käytettiin esittämään aikakauden groteskeja piirteitä ja paheita. Samanlaisia moraalisia satiireja julkaisivat Thomas Murner  (Narrenbeschwörung, 512 eli ”Narrien manaus”) ja Erasmus Rotterdamilainen (Tyhmyyden ylistys, 1509). Suomessa toimittaja Heikki Aittokoski on tehnyt tietokirjan Narrien laiva – Matka pieleen menneessä maailmassa (2013).

Musiikissa aihe lähti lentoon sen jälkeen, kun The Doors oli albumillaan Morrison Hotel julkaissut kappaleen ”Ship of Fools”. Samannimisiä kappaleita tekivät yksin 1970-luvulla myös Grateful Dead (1974), John Cale (1974), Bob Seger (1976) ja Van der Graaf Generator (1978). Narrien laiva -nimisten musiikkiteosten suosio on jatkunut etenkin rockmusiikissa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Taiteen aiheet