Thespis

Thespis (; toimi n. 536 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuoronjohtaja, jota pidetään kreikkalaisen tragedian alullepanijana, vaikkakin hänen todellisesta roolistaan tiedetään vain vähän.

Elämä ja ura 

Thespis oli kotoisin Ateenan kaupunkivaltioon kuuluneesta Attikan Ikarionin demoksesta. Hän vaikutti tyranni Peisistratoksen loppuvuosina noin vuonna 536 eaa. Thespis toimi dithyrambisten kuorojen johtajana ja kouluttajana, ja kehitti niiden esityksiä tehden niihin joitakin uudistuksia. Muutoin hänen elämästään ei tiedetä juuri mitään.

Tragedian synty 

Aiemmin kuoronjohtaja (), joka kertoi Dionysoksen seikkailuista, oli puhutellut välillä kuoroa (), joka oli puolestaan vastannut kuoronjohtajalle. Thespis asetti erillisen henkilön kuoronjohtajan kanssa käytävää dialogia varten. Koska tämän tehtävänä oli vastailla kuoronjohtajalle, hänestä käytettiin nimitystä ”vastaaja” (), mikä kehittyi myöhemmin tarkoittamaan näyttelijää.

Tämä oli eräs askel kohti näytelmien syntyä, mutta ei ole varmuutta siitä, kuinka pitkälle kehitys vielä tässä vaiheessa meni. Jos kuoronjohtaja toimi käytännössä toisena näyttelijänä, Thespistä voisi pitää jo varsinaisten näytelmien perustajana. Jos dialogi sen sijaan säilyi edelleen suhteellisen vähäisessä osassa ja koko esitys oli edelleen enimmäkseen lyyrinen, silloin Thespiksen voidaan nähdä lähinnä muuttaneen perinteistä muotoa jonkin verran, vaikkakin hedelmällisellä tavalla sen myöhemmän kehityksen kannalta. Jälkimmäistä on pidetty todennäköisempänä.

Myös antiikin ajalla näkemykset olivat jakaantuneet: jotkut pitivät Thespistä ensimmäisenä tragediarunoilijana tai tragedian isänä, toiset taas aiemman sikyonilaisen perinteen kehittäjänä. Koska hänen todellisista teoistaan tiedetään vain vähän, tragedian varsinaisena perustajana voidaan pitää myöhemmin vaikuttanutta Aiskhylosta.

Horatius on levittänyt nykyisin väärinkäsityksenä pidettyä ajatusta, jonka mukaan Thespis olisi kierrellyt eri puolilla seurueineen ja pitänyt esityksiä vaunuista. Tämä ajatus saattaa perustua kuitenkin ennemmin Eleusiin mysteereiden kulkueeseen liittyneeseen pilailuun.

Näytelmät? 

Thespiksen nimiin on laitettu seuraavat näytelmät:

 Papit ()
 Peliaan hautakisat () eli Forbas ()
 Pentheus ()
 Puolijumalat ()

Usein niitä on kuitenkin pidetty epäperäisinä ja myöhempien kirjailijoiden hänen nimiinsä laittamina. Tällaisen mainitsee jo Diogenes Laertios, joka sanoo filosofi Herakleides Pontoslaisen sepittäneen tragedioita ja merkinneen ne Thespiksen nimiin. Thespiksen näytelmien katkelmiksi väitettyjä säkeitä on säilynyt muun muassa Plutarkhoksella, Klemens Aleksandrialaisella ja Julius Polluxilla.

Lähteet 

Antiikin kreikkalaiset tragediakirjailijat