Kålabodaånin vesistö

Kålabodaånin vesistö (, vesistöaluetunnus 23) muodostuu Pohjanladen Perämereen laskevan Kålabodaånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 506 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Kålabodaån, joka laskee Itämereen noin 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa sijaitsee yhteensä seitsemän pienempää päävesistöä. Kålabodaånin vesistö on näistä kolmanneksi pienin. Vesistön lounaispuolella on sen vedenjakaja yhteinen Rickleånin vesistön (tunnus 24) kanssa, luoteispuolella Bureälvenin vesistön (tunnus 21) kanssa, koillispuolella se on vähäisessä määrin yhteinen Mångbyånin vesistön (tunnus 22) kanssa. Merenrannikolla sen on sen joensuun ympärillä pieniä mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on pieni.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (46,3 %), turve (12,2 %), kalliomaa (13,5 %), hiekka ja sora (8,2 %), multamaa (6,9 %), savimaa (11,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %), joiden lisäksi on vielä 1,2 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (80,4 %), soita ja kosteikkoja (2,2 %), viljelymaita (11,9 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (3,9 %). Näiden lisäksi on 1,2 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Kålabodaånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 5,92 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 45,4 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,62 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5,7 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 54 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 43,5 m³/s on mitattu toukokuussa 1988 ja pienin 0,2 m³/s viimeksi vuonna  2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet