Raitasaha-ahven

Raitasaha-ahven (Serranus scriba) on meriahventen heimoon ja saha-ahventen alaheimoon kuuluva subtrooppinen merikala. Sitä tavataan Atlantin valtameren itäosassa, Välimeressä ja Mustassameressä. Raitasaha-ahvenen vanha nimi oli harlekiiniahven, mutta tätä nimeä käytetään nykyään Serranus tigrinus -lajista.

Koko ja ulkonäkö 
Raitasaha-ahven kasvaa 28 senttimetrin pituiseksi, ja sillä on paksu ruumis, iso pää ja todella suuri suu ruumiin kokoon verrattuna. Raitasaha-ahvenen kidassa on terävät hampaat. Kala on punaoranssin värinen tummine siniharmaine pystyraitoineen. Raidat ovat leveämpiä ja tummempia pyrstön leveisyydessä. Pyrstöevä on tummankeltaisenoranssi, ja selkäevät ovat keltaisia oransseine viivoineen ja pisteineen. Vatsa- ja rintaevät ovat tavallisesti yksivärisen vaaleankeltaisia. Päässä on monia punaruskeita viivoja, jotka muistuttavat arabialaisia kirjaimia (mistä tieteellinen nimikin kertoo). Takaruumiin molemmilla puolilla on iso kirkkaansininen alue.

Elinympäristö ja ravinto 
Raitasaha-ahven viettää paljon aikaa kallioisissa luolissa, yleensä yksin tai pienissä ryhmissä. Kala tulee ulos ravinnon perässä ja syö erilaisia äyriäisiä, kaloja ja matoja.

Lisääntyminen 

Raitasaha-ahvenet ovat kaksineuvoisia ja voivat hedelmöittää itsensä. Kuteminen on kausittaista ja kuun vaiheiden ohjaamaa.

Käyttö 
Raitasaha-ahvenella on vain vähäinen taloudellinen merkitys, mutta sen liha on muiden sukunsa kalojen tapaan maukasta. Se on yksi ranskalaisen bouillabaisse-kalakeiton tavallisista aineksista.

Loiset 
Kuten useimmilla kalalajeilla, myös raitasaha-ahvenella on sekä sisäisiä että ulkoisia loisia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kuvia raitasaha-ahvenesta  Sealife-kokoelmassa. 

Saha-ahvenet