Darak

Darak on kunta ja sen keskustaajama Extrême-Nordin alueen Logone-et-Charin departementissa Kamerunissa. Se sijaitsee Tšadjärven saarella noin 150 kilometriä departementin keskuksesta Kousserista luoteeseen. Kunnassa on 23 900 ja taajamassa 8 600 asukasta (vuonna 2005, väestönlaskenta).

Maantiede ja asutus
Darakin kunnan pinta-ala on 658,6 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Nigeriaan, pohjoisessa ja idässä Tšadiin sekä etelässä Kamerunin Blangouan, Hilé-Alifan ja Makarin kuntiin. Maisemaa leimaa Tšadjärven tulvatasanko. Kasvillisuus on pensas- ja heinäsavannia ja paikoitellen metsää.

Kuntaan kuuluu keskustaajaman lisäksi 39 kylää. Asukkaiden enemmistö on nigerialaisia hausoja (49 %), margeja (16 %), jukuneja (15 %) ja kanureja (8 %). Kamerunilaisia on alle kymmenen prosenttia. Vallitseva uskonto on islam. Lisäksi on kristittyjä ja animisteja.

Historia
Darakin saari ja tulvatasanko on syntynyt 1970-luvulla alkaneen Tšadjärven kuivumisen seurauksena. Vesijättömaalle muuttaneet nigerialaiset ja kamerunilaiset perustivat 1990-luvun puoliväliin mennessä yli 30 kylää, joissa oli yli 7 000 asukasta. Darakin ensimmäiset asukkaat olivat nigerialaisia kalastajia, jotka muuttivat sinne 1980-luvun lopulla. Nigeria miehitti Kamerunin Makarin arrondissementtiin kuuluneen alueen vuonna 1987, ja se kuului sen jälkeen Bornon osavaltion Ngalan alueen Wulgon piirikuntaan. 

Haagin Kansainvälinen tuomioistuin päätti vuonna 2002, että alue kuuluu Saksan, Britannian ja Ranskan siirtomaa-aikana tekemien sopimusten mukaisesti Kamerunille. Maan viranomaiset perustivat Darakin arrondissementin vuonna 2004 ja kunnan vuonna 2007.

Liikenne, talous ja palvelut
Darakin saarelle pääsee vain veneellä. Asukkaiden pääelinkeino on kalastus. Lisäksi harjoitetaan maanviljelyä, karjanhoitoa, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Darakissa pidetään viikoittaiset markkinat. Kalaa viedään tuoreena, kuivattuna ja savustettuna etupäässä Nigerian Maiduguriin. 

Palveluihin kuuluvat alakoulut, yläkoulu ja terveyskeskus. Puutteellinen vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Sähköä saadaan aggregaateista ja aurinkopaneeleista. Kunnan talous ja palvelut ovat kärsineet terroristijärjestö Boko Haramin hyökkäyksistä ja lisääntyneestä kuivuudesta.

Lähteet

Kamerunin kunnat