Aias (Sofokles)

{{Näytelmä
| nimi                     = Aias
| nimi-alkuperäinen        = 
| kuva                     = The Suicide of Ajax.svg
| kuvateksti               = Diomedes ja Odysseus sekä miekkaan heittäytynyt Aias. Piirros Eurytos-krateerissa (n. 600–590 eaa.) olevan keramiikkamaalauksen pohjalta.
| kirjoittaja              = Sofokles
| kirjoitusajankohta       = 
| alkuperäiskieli          = muinaiskreikka (klassinen)
| tyylilaji                = tragedia
| aihe                     =
| tapahtumapaikka ja -aika = Troijan rannikko Troijan sodan aikaan
| kantaesitys              = n. 450–430 eaa.
| kantaesityspaikka        = Dionysoksen teatteri, Ateena
| sarja                    =
| henkilöt                 = Athene, jumalatarOdysseus, Ithakan kuningasAias, Telamonin poikaTekmessa, Aiaan kumppaniTeukros, Aiaan velipuoliAgamemnon, sotajoukon ylipällikköMenelaos, Agamemnonin veliEurysakes, Aiaan ja Tekmessan poikaairutpalvelijoita ja seuralaisia
| kuoro                    = Aiaan laivojen miehiä
}}
Aias (,  tai Ajax) on Sofokleen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia, jonka aiheena on Aiaan tekemä itsemurha. Sen kantaesitys oli noin vuonna 450–430 eaa.

Historia 

Sofokleen Aiaan tarkkaa ajoitusta ei tunneta. Yleensä se sijoitetaan kuitenkin Sofokleen suhteellisen varhaisten teosten joukkoon, ja ajoitetaan vuosiin 450–430 eaa., mahdollisesti noin vuoteen 444 eaa. tai joitakin vuosia varhaisemmaksi tai myöhemmäksi. Näin se on Sofokleen säilyneistä tragedioista varhaisin. Näytelmän oletetaan perustuvan sittemmin kadonneeseen eeppiseen runoon, Pieneen Iliaaseen (Ilias mikra), jonka tapahtumat sijoittuivat Homeroksen Iliaan kuvaamien tapahtumien jälkeen, ja joihin viitataan Homeroksen Odysseiassa.

Sisältö 

Näytelmä koostuu yhteensä  runosäkeestä.

Tausta 

Kreikkalaisten sotajoukko on leiriytyneenä Troijan edustalla Troijan sodan kestettyä jo pitkään. Sodan suurimpiin sotilaisiin kuulunut Akhilleus on kaatunut taistelussa vast'ikään. Odysseus, Ithakan kuningas, ja Aias, Salamiin kuninkaan Telamonin poika, ovat kiistelleet siitä, kumpi olisi oikeutettu saamaan Akhilleuksen aseet ja asepuvun, jotka seppäjumala Hefaistos oli tälle takonut. Voittaja tunnustettaisiin näin suurimmaksi jäljelle jääneistä sotilaista. Aias katsoi olevansa oikeutettu saamaan Akhilleuksen aseet itselleen. Sotajoukon johtajat, Atreuksen pojat Agamemnon ja Menelaos päättivät kuitenkin antaa aseet Odysseukselle. Aias raivostui ja päätti surmata kuninkaat. Taustalla vaikuttaa myös se, että Aias on aiemmin syyllistynyt hybrikseen, sillä hän on torjunut Athene-jumalattaren tarjoaman avun.

Juoni 

Näytelmä alkaa siitä, että Athene selittää Odysseukselle, kuinka hän puuttui tilanteeseen: hän harhautti Aiaan surmaamaan Agememnonin ja Menelaoksen sijasta suuren määrän sotasaaliiseen kuuluneita kotieläimiä, kuten karjaa ja koiria. Hän myös kidutti eläimiä, mukaan lukien teltalleen viemä pässi, jota hän luuli kilpakumppanikseen Odysseukseksi. Lopulta Aias tulee tajuihinsa ja ymmärtää, mitä on mennyt tekemään. Hän tuntee suurta häpeää, koska on surmannut viattomia ja  ihmiseen luottavia eläimiä, ja päättää tehdä itsemurhan, sillä sotilaan tulee joko elää kunniakkaasti tai ainakin kuolla kunniakkaasti.

Aiaan jalkavaimo Tekmessa anelee, ettei Aias jättäisi häntä ja lastaan Eurysakesta vaille suojaa. Aias antaa pojalle kilpensä, ja sanoo menevänsä puhdistamaan itsensä ja hautaamaan miekkansa, jonka oli saanut aiemmin tasapeliin päättyneen kaksintaistelun jälkeen lahjaksi Hektorilta.

Aias menee rannalle, ja todellakin hautaa miekkansa — hän kaivaa sen pystyyn maahan ja heittäytyy siihen, seivästäen näin itsensä. Ennen itsemurhaansa Aias kiroaa Atreuksen pojat ja koko kreikkalaisten sotajoukon. Hänen viimeiset sanansa ovat:

Teukros, Aiaan velipuoli, saapuu. Hän on saanut tietää ennustaja Kalkhaalta, ettei Aiasta saisi päästää lähtemään teltaltaan ennen päivän päättymistä, tai tämä tulee kuolemaan. Tekmessa ja sotilaat yrittävät löytää Aiaan, mutta saapuvat liian myöhään. Tekmessa löytää miehensä ruumiin ensimmäisenä. Tämän jälkeen paikalle saapuu Teukros, joka määrää Eurysakeen tuotavaksi luokseen, jotta tämä olisi turvassa. Menelaos saapuu ja määrää, ettei ruumista saa siirtää.

Näytelmän loppuosa koostuu vihaisesta keskustelusta, joka koskee sitä, mitä Aiaan ruumiille tulisi tehdä. Agamemnon ja Menelaos haluavat jättää ruumiin paikalleen ja hautaamatta haaskaeläinten syötäväksi. Teukros taas haluaa haudata velipuolensa asianmukaisesti. Odysseus saapuu ja taivuttelee Agamemnonin ja Menelaoksen sallimaan Aiaalle arvoisensa hautajaiset. Hän huomauttaa, että jopa viholliset ansaitsevat kunnioitusta kuoltuaan. Näytelmä päättyy siihen, että Teukros valmistelee hautajaisia.

Tulkintoja 

Tragedian teemoina voidaan nähdä muun muassa viha ja erityisesti katkera vihanpito, kunnia sekä se, missä määrin ihmisillä on todellinen valinnanvapaus, ja missä määrin he ovat vain kohtalonsa orjia. Näytelmä kuvaa Aiaan perinteisenä sankarina, joka ei tunnista omia heikkouksiaan ja rajoituksiaan. Hän on kuitenkin ylväs hahmo, jonka voi nähdä hallitsevan tapahtumia, vaikka itse asiassa hän on näyttämöllä suhteellisen vähän aikaa. Näytelmä on hyvin poikkeuksellinen siinä, että se esitti Aiaan kuoleman näyttämöllä, siinä missä yleensä kuolema tapahtui kreikkalaisissa tragedioissa kulisseissa, ja tämän jälkeen joku hahmoista ilmoitti siitä näyttämöllä, tai kuolleen ruumis tuotiin esiin yleisön nähtäväksi.

Lähteet

Kirjallisuutta

Suomennos 

 Sofokles: Aias. Suomentanut Tommi Nuopponen. Teoksessa

Tekstilaitoksia ja käännöksiä 

 Sophocles: Aiax. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti.
 Sophocles: Ajax. Teoksessa 
 
 
 Sophocles: Aias (Ajax). Teoksessa

Muuta kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Σοφοκλής: Αἴας. Wikisource. 
 Sophocles: Ajax. Perseus.  
 Sophocles: Ajax. Wikisource. 

Sofokleen näytelmät