Fedora Linuxin julkaisuhistoria

Tämä on luettelo Fedora Linuxin julkaisuhistoriasta.

Fedora Project antoi aiemmin koodinimet eri versioille. Käytännöstä luovuttiin version 20 jälkeen.

Versioluettelo

Fedora Linux 39 
Julkaisuversiossa 39 on Gnome-versio 45. Fedora Cloud AWS-ympäristöön käyttää oletuksena edullisempaa gp3-tallennustilaa. Muita muutoksia ovat muun muassa GCC 13.2, glibc 2.38, binutils 2.40.

Fedora Linux 38 
Julkaisuversiossa 38 on Gnome-versio 44. RPM-paketinhallinta käyttää Sequoia-kirjastoon perustuvaa OpenPGP-tukea oman toteutuksen sijaan. Pakettien kääntämiseen käytettäviä asetuksia on muutettu tiukemmiksi virhetilanteilta suojautumiseksi.

IBM Z -tuen vähimmäisvaatimukseksi (s390x-arkkitehtuuri) tuli z13 uusien ominaisuuksien ja paremman suorituskyvyn vuoksi.

Fedora Linux 37 
Julkaisuversiossa 37 on mukana käytäntö testikäyttöön, jolla voi vertailla tulevia muutoksia kuten SHA-1:n tuen päättyminen. Mukana on virallinen tuki Raspberry Pi 4:lle sekä Gnomen päivitys versioon 43.

Fedora Linux 36 
Julkaisuversiossa 36 DNS over TLS on käytössä kun DNS-nimipalvelin tukee sitä.
Noto-fontit oletuksena käytössä.

Fedora Linux 35 
Julkaisuversiossa 35 Cyrus Sasl -paketti siirtyi käyttämään gdbm-ohjelmistoa libdb:n (BerkeleyDB) sijaan. Fedora Cloud -versio käyttää oletuksena btrfs-tiedostojärjestelmää. Fedora Cloud käyttää myös yhdistettyä BIOS+UEFI -tukea.

Fedora Linux 34 
Julkaisuversioon 34 on äänestetty, että äänet reititetään PipeWire-ohjelmiston kautta oletuksena aiemman PulseAudion tai JACK Audio Connection Kitin sijaan. PipeWire-äänipalvelin on toiminnallisesti yhteensopiva, jolloin olemassa olevat PulseAudio-kirjastoa käyttävät sovellukset toimivat sellaisenaan. Ammattilaistason ohjelmistot käyttävät JACK-kirjastoa: PipeWiren käyttöä varten asennetaan JACK-kirjasto, joka käyttää PipeWire-äänipalvelinta suoraan JACK-palvelimen sijaan. Vanhoja ALSA-sovelluksia varten asennetaan ALSA-plugin, joka käyttää suoraan PipeWirea. Muutoksen jälkeen ei ole jatkossa tarvetta asentaa PulseAudio ja JACK-palvelimia.

Versioon ehdotettiin myös Xwayland-paketin eriyttämisestä X.org-paketista, jolloin sitä voi päivittää useammin: Xwayland ei riipu ajureista samalla tavoin, ei lataa moduuleja eikä ole samalla tavoin riippuvainen ohjelmistorajapinnasta. Xwaylandiin tulee useammin päivityksiä, kun taas kokonaiset X.org-julkaisut ovat harvassa. Lisäksi KDE Plasma käyttää oletuksena Wayland-istuntoa X11:sta sijaan.

Versioon 34 ehdotettiin RPM-pakettihallinnassa yksittäisten RPM-paketissa olevien tiedostojen digitaalista allekirjoitusta. Menetelmä hyödyntää Linux Integrity Measurement Architecture (IMA) käytäntövalvontaa varmistamaan, että vain tietyt varmennetut tiedostot voidaan suorittaa.

Unikey on korvannut BoGon vietnamin kielen syöttömenetelmänä (IME) ja sinhalin kielen syöttömenetelmä on päivitetty.

Fedora Linux 33 
Julkaisuversiossa 33 oletuksena käytettäväksi tiedostojärjestelmäksi on äänestetty Btrfs aiemman Ext4:n sijaan. Aiemmin Red Hat on kertonut kehittävänsä Stratis-ratkaisuaan XFS-tiedostojärjestelmän päälle.

Fedora Linux 32 
Julkaisuversiossa 32 on lopetettu tuki Python 2:lle. GNU Bazaarin tilalle on otettu Breezy, jossa toteutus on siirretty Python-kielen versiosta 2 versiolle 3.

Fedora Linux 31 
Julkaisuversiossa 31 on lopetettu tuki 32-bittiselle i686-alustalle (x86). Python-versio on oletuksena versio 3: version 2 tuki on voimassa vielä vuoden loppuun.
Cgroups-versio 2 tuettu.

Versiossa 31 root pääkäyttäjä ei oletuksena voi enää kirjautua salasanalla etänä mutta voi tehdä sen ssh-avaimella: tämä on OpenSSH-projektin linjauksen mukaan koska käyttäjätunnus on usein hyökkäysten kohteena.

Qt-sovellukset ja Mozilla Firefox -selain käyttävät Waylandia GNOME-istunnon aikana.

Fedora Linux 30 
Julkaisuversiossa 30 otettiin käyttöön GNOME 3.32 ja GCC 9.

Fedora Linux 25 
Julkaisuversiossa 25 Wayland-grafiikkapino otettiin käyttöön oletuksena.

Fedora Linux 22 
Julkaisuversiosta 22 alkaen oletuksena käytettävä paketinhallintajärjestelmä on DNF, joka korvasi Yumin.
Palvelimille tarkoitettu versio käyttää oletuksena XFS-tiedostojärjestelmää.

Fedora Linux 21 
Julkaisuversio 21 jakoi jakelun kolmeen käyttötarkoituksen mukaan räätälöityyn ratkaisuun: Workstation, Server ja Cloud. Samalla koodinimistä luovuttiin.

Fedora Linux 20 
Julkaisuversiossa 20 (koodinimi Heisenbug) ARM-arkkitehtuuri primäärialustana x86:n (i686) ja x86-64:n rinnalle.

Fedora Linux 15 
Julkaisuversiosta 15 (koodinimi Lovelock) alkaen siirryttiin käyttämään systemd:tä.

Fedora Core 1 
Fedora Core 1:n (koodinimi Yarrow) julkaisusta ilmoitettiin 6. marraskuuta 2003. Julkaisu oli Fedora Projectin ensimmäinen: projekti on Red Hatin tukema ja käyttäyhteisön ylläpitämä.

Lähteet 

Red Hat Linuxin johdannaiset