Ulappakiislanen

Ulappakiislanen (Ptychoramphus aleuticus) on ruokkeihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Tyynenmeren ulapoilta Pohjois-Amerikassa.

Koko ja ulkonäkö 
Ulappakiislanen kasvaa 22–23 cm pitkäksi. Alalajeista P. a. australis on pienempi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukeva ja lyhytsiipinen. Ulappakiislasen pää, selkä ja siivet ovat hyvin tumman harmaat. Rinnasta vatsaa kohden väri vaalenee, ja vatsa ja alaperä ovat valkoiset. Linnun silmien yläpuolella on kaareva valkoinen laikku.

Levinneisyys ja elintavat 
Ulappakiislasta tavataan pesivänä Aleuteilta Baja Californiaan. Ainakin osa pohjoisen linnuista muuttaa etelämmäs talvehtimaan. Laji on ulapoiden lintu, ja rannikon saarilla sitä tavataan lisääntymisaikana. Ulappakiislasen ravintoa ovat erityisesti krillit ja muut äyriäiset, mutta se syö myös pieniä kaloja. Pesimäkauden huippu on Aleuteilla heinäkuussa ja Baja Californiassa marraskuussa. Laji pesii rannikon saarissa jopa yli miljoonan linnun kolonioina. Ulappakiislanen munii kivikkoon tai kaivamaansa käytävään. Kauden aikana pesintöjä voi olla kaksi.

Ulappakiislanen luokitellaan silmälläpidettäväksi, ja kannan kooksi arvioidaan 5 400 000 yksilöä. Kanta on pienentynyt voimakkaasti. Suurin uhka ulappakiislaskannalle ovat pesimäsaarille levinneet rotat, minkit, ketut ja pesukarhut. Pesimäympäristöä uhkaavat myös laiduntavat vuohet ja öljyonnettomuudet. Ilmastonmuutos aiheuttaa vesien lämpenemistä, mikä ilmenee merien ravintoverkkossa äyriästen määrän vähenemisenä.

Lähteet 

Ruokit