Norralaånin vesistö

Norralaånin vesistö (, vesistöaluetunnus 47) muodostuu Pohjanlahden Selkämereen laskevan Norralaånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 319 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Norralaån, joka tunnetaan eri osuuksilla myös nimillään Trönöån ja Lötån. Joki laskee Itämereen noin 0,11 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Norralaånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Ljunganin vesistön (tunnus 42) ja Ljusnanin vesistön (tunnus 48) välissä, jossa on viisi pientä päävesistöä. Norralaånin vesistö on niistä yksi kolmesta pienestä vesistöstä. Sen länsi- ja lounaispuolella sijaitsee Ljusnanin vesistö. Muualla on mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on kuitenkin suurempi Norralaånin vesistön pinta-ala.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (62,0 %), turve (8,0 %), kalliomaa (10,9 %), hiekka ja sora (5,3 %), multamaa (4,7 %), savimaa (3,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (82,5 %), soita ja kosteikkoja (2,7 %), viljelymaita (5,7 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,4 %) sekä joutomaita (2,2 %). Näiden lisäksi on 5,5 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Norralaånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,45 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 20,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,5 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,55 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 21 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 23,8 m³/s on mitattu toukokuussa 1986 ja pienin 0,1 m³/s elokuussa 2007. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi huhti- ja toukokuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet