Furness

Furness on niemimaa ja Cumbrian osa luoteis-Englannissa, Irlanninmeren rannikolla.

Maantiede
Furness koostuu kahdesta pääosasta: ala-Furness (Low Furness), ja ylä-Furness (High Furness). Ala-Furness eli Furnessin niemimaa on suhteellisen alavan nummen peittämä niemi. Sen länsipuolella on Duddon-joen suisto, ja itäpuolella Levan-joen suisto ja Morecambenlahti. Alueella on maataloutta, kyliä ja niemen lounaiskärjessä Barrow-in-Furnessin satama- ja teollisuuskaupunki. Niemimaan eteläkärjessä on Walneyn saari, sekä joukko pienempiä saaria. Ylä-Furnessin alue on harvaan asuttua, mäkistä ylänköä. Se ulottuu Englannin järviseudulle, missä sen rajoina ovat Duddon, Levan ja Windermeren järvi. Tällä alueella sijaitsee Furness Fellsin vaaraseutu, jonka korkein huippu on 803 m. korkuinen Old Man of Coniston.

Historia

Furness on historiallisesti kuulunut Lancashireen pohjoisena eksklaavina, aina vuoteen 1974 asti jolloin Cumbrian hallinnollinen kreivikunta luotiin. Furnessin sisterssiläinen ja Conisheadin augustinolainen luostari olivat keskiajalla seudun tärkeimmät maanomistajat, ja Furnessin apotit mm. rakensivat Dalton Castlen ja Piell Castlen linnat puolustamaan niemimaata skotlantilaisten tekemiltä ryöstöretkiltä. Luostarien lakkauttamisen jälkeen Furness siirtyi Lancasterin herttuakunnan hallintaan.

Furnessissa on louhittu hematiittimalmia aina roomalaisajoista alkaen, mutta alueen teollistuminen pääsi vauhtiin vasta 1800-luvulla. Rautateollisuuden tarpeita palvelemaan rakennettiin rautatie, ja Barrow-in-Furness kasvoi nopeasti alueen suurimmaksi kaupungiksi. 1800-luvun loppupuolella siitä muodostui erityisesti laivanrakennuksen ja telakkateollisuuden keskus. 

Samaan aikaan Ylä-Furness sai osansa Järviseudun turismin lisääntymisestä 1800-luvun lopulla, osittain William Wordsworthin, John Ruskinin ja Beatrix Potterin teosten ansiosta.

Galleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

Cumbria
Englannin niemet ja niemimaat