Arsinoites

Arsinoites (),, egyptiläisittäin Naret-pehet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 21. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoinen sykomori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa N‘ar(e)t-peḥtet, Noret-pehu ja Atef-pehu. Nomoksen kreikankielinen nimi oli aiemmin Krokodeilopolites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U21.

Maantiede 

Arsinoiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 21. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ala-Egyptin vastaisella rajalla Ylä-Egyptin pohjoisosassa, ja luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin. Nomos käsitti erityisesti Faijumin keitaan alueen Niilin länsipuolella, noin 100 kilometriä lounaaseen nykyisestä Kairosta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Herakleopoliteen nomos (U20), itäpuolella eli joen toisella puolella Afroditopoliteen nomos (U22), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Ala-Egyptin ensimmäinen eli Memfiteen nomos (L01).

Nomoksen pääkaupunkina (mētropolis) esiintyy yleensä Arsinoe eli aiempi Krokodeilopolis, egyptiläisittäin Shedet. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Akanthon eli Shenakhen/Semenuhor (nyk. Kafr Ammar and Kafr Tarkhan?), Itjtawy ja Karanis.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu vähintään  aruraa (auranalaa) eli yli 643 neliökilometriä.

Historia 

Ylä-Egyptin 21. nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään jo Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisella nimellään se perustettiin hellenistisellä kaudella, ptolemaiosten aikana 200-luvulla eaa. Se tunnettiin aluksi nimellä Krokodeilopolis. Ptolemaios II antoi sille uuden nimen Arsinoites vaimonsa Arsinoen mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U21, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen aluetta eli Faijumia asutettiin voimakkaasti ptolemaiosten aikana, ja sitä otettiin entistä enemmän maanviljelyskäyttöön. Nomos oli jaettu jo varhain kolmeen pienempään hallinnolliseen alueeseen, osaan (, mon. ), päin vastoin kuin perinteisemmät nomokset. Osat oli nimetty johtavien hallintovirkamiesten mukaan nimille Polemonin meris (), Themistoksen meris () ja Herakleideen meris ().

Nomoksen pääjumalia olivat krotokotiilijumala Sobek sekä Khnum ja Osiris. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Khnum.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Keski-Egyptin nomokset
Ylä-Egyptin nomokset