Panathenaia-amfora

Panathenaia-amfora eli panateenalainen amfora on antiikin Ateenassa valmistettu attikalaisen keramiikan amforatyyppi, jota jaettiin palkintoina Panathenaia-kisojen voittajille. Panateenalaiset amforat koristeltiin aina mustakuviotekniikalla.

Pseudo-Panathenaia-amfora (pseudo-panateenalainen amfora) on amfora, joka jäljittelee tyyliltään Panathenaia-amforoita, mutta ei kuitenkaan ole toiminut Panathenaia-juhlan palkintona.

Historia 

Panathenaia-amforoita jaettiin palkintoina Ateenan tärkeimpään juhlaan eli Panathenaia-juhlaan kuuluneiden kisojen voittajille. Palkintona annettaessa amforat olivat täynnä attikalaista oliiviöljyä. Kisat perustettiin 560-luvulla eaa., ja samalta ajalta tunnetaan varhaisimmat esimerkit Panathenaia-amforoista. 500-luvun eaa. lopulla Panathenaia-amforoita koristelivat monet kuuluisat vaasimaalarit, kuten Eksekias ja Lydos.

Amforoita valmistettiin pitkään, ja ne kehittyivät ajan kuluessa yhä hienostuneemmiksi. 300-luvulla eaa. amforoihin alettiin kirjata eponyymiarkontin nimi, mikä on hyödyllinen tieto vaasien ajoittamisen kannalta. Viimeiset ajoitetut Panathenaia-amforat tehtiin hellenistisen kauden alussa vuonna 312/311 eaa. Amforoita kuitenkin arvioidaan valmistetun aina 100-luvulla eaa. saakka.

Muoto ja koristelu 

Panathenaia-amforat ovat eräs kaula-amforoiden muoto, ja muistuttavat ulkoisesti jossakin määrin myös kuljetusamforaa. Amforat ovat suhteellisen suurikokoisia, ovaalivatsaisia, pienijalkaisia ja kapeakaulaisia. Ne kapenevat alaosastaan, ja niissä on pieni jalkalevy. Amforoiden korkeus on noin 60–70 cm.

Panathenaia-amforat koristeltiin aina mustakuviotekniikalla, joka jäi muutoin käytöstä attikalaisessa keramiikassa 400-luvun eaa. alkupuolella. Tämä mustakuviokeramiikan muoto on ainoa, joka säilyi käytössä vielä senkin jälkeen, kun muu mustakuviotekniikka ja myös punakuviotekniikka oli jäänyt käytöstä.

Varsinaiset Panathenaia-amforat

Varsinaisten Panathenaia-amforoiden yhdellä sivulla on aina kuvattuna Athene Promakhos, jolle kisat oli omistettu. Jumalatar esitetään sotisovassa kahden pylvään välissä. Samalla puolella on myös piirtokirjoitus , ”Kisoista Ateenassa”, sekä 300-luvulla eaa. myös eponyymiarkontin nimen sisältänyt piirtokirjoitus. Toisella puolella on aina kuva, joka esittää voiton tuonutta urheilulajia. Varhaisvaiheessa maalaukset kuvaavat juoksu- ja hevoslajeja sekä nyrkkeilyä. 500-luvun eaa. lopulta alkavat esiintyä myös viisiottelun lajit ja paini. Erikoislajit, kuten hoplitodromos, tulevat mukaan kuvitukseen 400-luvulla eaa.

Ajan myötä amforoiden muodoissa ja koristelussa ja erityisesti Athenen esityksessä tapahtui muutoksia, jotka auttavat osaltaan vaasien ajoittamisessa.

Pseudo-Panathenaia-amforat

Pseudo-Panathenaia-amforat ovat muutoin samanlaisia kuin varsinaiset Panathenaia-amforat, mutta ne tunnistaa erityisesti kisapalkintona toimimista osoittaneen piirtokirjoituksen puuttumisesta. Joskus niiden kuvitus esittää muita aiheita kuin kisavaaseissa, ja niissä esiintyy myös punakuviotekniikkaa. Panathenaia-amforoista tehtiin myös pienoisversioita, mahdollisesti matkamuistoiksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Ateena
Mustakuviokeramiikka