Suomen ja Venäjän suhteet

Suomen ja Venäjän suhteet ovat jatkuneet satojen vuosien ajan 1700-luvun Venäjän tsaarikunnan sekä keisarikunnan ja Ruotsin välisistä sodista suuriruhtinaskunnan ja personaaliunionin hajoamisen sekä Suomen itsenäistymisen ajan halki tähän päivään.

Edustustot 
Suomella on suurlähetystö Moskovassa. Suomella on myös pääkonsulaatti Pietarissa, mutta sen toimilupa päättyy 1. lokakuuta 2023. Suomen Pietarin-konsulaatilla oli aiemmin toimipisteet Murmanskissa ja Petroskoissa, mutta ne suljettiin heinäkuussa 2023.

Venäjällä on suurlähetystö Helsingissä ja konsulaatti Maarianhaminassa. Venäjällä on myös pääkonsulaatti Turussa, mutta Suomi peruu sen toimiluvan 1. lokakuuta 2023 alkaen. Vuodesta 2000 alkaen Venäjällä oli konsulaatti Lappeenrannassa, mutta sen Venäjä sulki heinäkuussa 2023.

Venäjällä on Helsingissä Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus Taka-Töölössä, pieni kerrostalo Taka-Töölössä, huvila Kulosaaressa, toimistotalo Lauttasaaren Vattuniemenkadulla ja asuintalo Kuusisaaressa.

Raja 
Suomen ja Venäjän rajalla on yhdeksän kansainvälistä rajanylityspaikkaa. Vuonna 2017 rajan ylitti noin 9 miljoonaa ihmistä. Huippuvuonna 2013 itärajanylityksiä oli yli 12 miljoonaa. Vuoden 2022 syksystä lähtien raja on ollut suljettu turisteilta, mutta siitä huolimatta vuoden 2023 alkupuoliskolla neljännesmiljoona venäläistä matkustajaa ylitti rajan yhteensä lähes miljoona kertaa. Venäläisiä tulee rajan yli vanhoilla, ennen vuotta 2019 myönnetyillä viisumeilla. Lisäksi Suomeen saapuu venäläisiä, jotka käyttävät välietappinaan Norjaa, joka ei ole rajoittanut turistiliikennettä.

Sopimukset 
Suomi vuokrasi Venäjältä vuonna 1962 Saimaan kanavan Venäjän puoleisen osan ja siihen kuuluvat alueet vuoteen 2013 asti. Uusi 50 vuoden sopimus astui voimaan vuonna 2012.

Vuonna 1992 Suomi ja Venäjä solmivat sopimuksen yhteistyöstä toisen maailmansodan seurauksena Venäjällä kaatuneiden suomalaisten ja Suomessa kaatuneiden venäläisten sotilaiden muiston vaalimisesta. Suomessa on noin 90 venäläisen sotilaan hautapaikat.

Suomen Nato-jäsenhakemus sekä -jäsenyys  

Suomi haki Naton jäsenyyttä toukokuussa 2022, ja tuli jäsen huhtikuussa 2023. Suomen Nato-jäsenhakemuksen hakeminen sekä suhteellisen nopea hyväksyminen liittyi Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan helmikuun lopussa 2022. Jäseneksi hakeminen eteni vastaavalla nopealla tavalla Ruotsissa. Suomi ja Ruotsi sitoivat poliittisesti jäsenyysprosessinsa toisiinsa ja hakivat Nato-jäsenyyksiään yhtäaikaisesti, omien parlamentaaristen käsittelyjensä jälkeen.

Suomi on 4. huhtikuuta 2022 alkaen Naton täysjäsen. Venäjä piti Suomen Nato-jäsenyyttä virheenä ja ennakoi vastatoimia.

Toimia ja vastatoimia 
Helmikuun 2022 jälkeen Euroopan unioni (EU) asetti Venäjää vastaan pakotteita, jotka lopettivat Suomen ja Venäjän välisen viennin ja tuonnin käytännössä kokonaan. Vuoden 2022 syyskuussa Suomi sulki itärajansa venäläisiltä turisteilta.

Vuoden 2023 alussa Suomen ulkoministeriö keskeytti Murmanskissa ja Petroskoissa sijaitsevien toimipisteittensä toiminnan. Toukokuussa Venäjä jäädytti Suomen edustustojen pankkitilit ja lakkautti Suomen keskeyttämät toimipisteet Murmanskissa ja Petroskoissa sekä sulki oman toimipisteensä Lappeenrannassa. Venäjä irtisanoi Suomen ja Venäjän välisen sopimuksen sotilaallisista arviointikäynneistä.

Kesäkuussa 2023 Suomi karkotti yhdeksän Venäjän suurähetystössä työskentelevää henkilöä, jotka olivat toimineet tiedustelutehtävissä. Tähän Venäjä vastasi heinäkuussa kovemmin sulkemalla Suomen Pietarin-pääkonsulaatin, karkottamalla yhdeksän suomalaista diplomaattia ja pitämällä puhuttelun Suomen suurlähettiläälle. Siihen Suomi reagoi sulkemalla Venäjän Turun-pääkonsulaatin. Suomi myös kiristi venäläisten maahantulon perusteita.

Ulkopoliittisen instituutin tutkija Henri Vanhanen totesi, että maiden taloudelliset suhteet oli ajettu minimiin, rajat olivat kiinni, matkustelua ei ollut kumpaankaan suuntaan ja diplomaattinen kanssakäyminen oheni. Vanhanen tulkitsi, että Suomen ja Venäjän suhde oli heikoimmillaan sitten kylmän sodan päättymisen. Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kangaspuro kuvasi maiden välejä ”jäätäviksi”. Hänen mielestään minkäänlaista luottamusta maiden välillä ei enää ole.  Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja Tytti Tuppurainen totesi, että välit Venäjän kanssa olivat pohjalukemissa.

Katso myös 
 Karjala-kysymys
 Naapuruussopimus
 Suomen venäläiset
 Suomi–Venäjä-Seura
 Venäjänsuomalaiset

Lähteet

Aiheesta muualla