Piimäjärvi

Piimäjärvi on matala, kahdesta altaasta koostuva järvi Kiteen pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 45 kilometriä eteläkaakkoon. Järven läheisyydestä on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja.

Maantiede 
Piimäjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,1 kilometriä. Järven eteläosan nimi on Piimälampi, jonka pinta-ala on noin 80 hehtaaria eli noin kuudesosa järven kokonaispinta-alasta. Valtaosan järvestä muodostaa pohjoinen pääallas, jota yhdistää Piimälampeen noin sata metriä leveä salmi, jonka rannalta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja. Pääaltaan luoteisosassa sijaitsee suultaan avoin Suolahti ja pohjoisimmassa osassa samanmallinen Harvistonlahti.

Piimäjärvi on verraten tasasyvä. Noin puolet sen alasta on vähintään kaksi metriä ja enintään kolme metriä syvä. Vähintään kolme metriä syvä alue sijaitsee järven pohjoispuoliskolla ja syvin piste on noin neljä metriä. Piimälammen syvimmät kohdat ovat noin kaksimetrisiä.

Piimäjärven saariluku on kahdeksan. Saarista neljä on alle aarin laajuisia luotoja ja yhden pinta-ala on yli hehtaarin. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on kolmisen hehtaaria ja rantaviiva 920 metriä.

Piimäjärven länsirannalla sijaitsee Piimajärven kylä peltoineen. Kylän halki kulkee 30. itäinen pituuspiiri. Piimäjärven pohjoisrannalta alkaa Harvistonsuo, jonka halki virtaa järven lasku-uoma kohti luodetta. Järven itäinen ranta-alue on metsämaata. Piimälammen rantavyöhyke on soista. Piimäjärven länsipuolitse kulkee yhdystie 15541 ja itäpuolitse valtatie 6 sekä Karjalan rata. Kiteen lentokenttä sijaitsee noin puolitoista kilometriä järveltä kaakkoon.

Piimäjärven vesitilavuus on 9 908 000 kuutiometriä.

Piimäjärvi (04.383.1.002) kuuluu Piimäjoen yläosan valuma-alueeseen (04.383), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Piimäjoen valuma-alue (04.38) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Piimäjärvi on laajin Piimäjoen yläosan valuma-alueen viidestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Särkijärvi, jota seuraa Haukilampi. Kaksi pienintä vakavettä, eli Mustalampi ja Majoinlampi, ovat alle viiden hehtaarin laajuisia.

Lähteet 

Kiteen järvet
Oriveden–Pyhäselän alue