Menetelmälennonjohto

Menetelmälennonjohto tarkoittaa lennonjohtoa ilman reaaliaikaista, useimmiten tutkaan tai ADS-syötteeseen perustuvaa tilannekuvaa. Lennonjohdon tilannekuva muodostuu tällöin  lentäjien antamiin paikkailmoituksiin sekä ennalta sovittuihin mittari- ja näkölentomenetelmiin ja lähilennonjohdon (yleensä lennonjohtotorni) tapauksessa myös näköhavaintoihin nojaten.

Historia ja nykytilanne 

Ennen lennonjohtotutkan yleistymistä 1960-70-luvulta alkaen, menetelmälennonjohto oli yleisin tapa toteuttaa lentoliikenteen valvonta. Lennonjohtajat käyttivät erilaisia havaintovälineitä, kuten seinätauluja, lentoliuskoja ja ilmatilan pienoismalleja, helpottaakseen liikennetilanteen hahmottamista.  Myös Helsingin lennonjohto oli täysin menetelmäpohjainen vuoteen 1957 saakka: annettavat lennonjohtoselvitykset perustuivat mittarilennon osalta ensisijaisesti radiomajakoihin. Suomen maakuntalentoasemilla menetelmälennonjohto oli laajalti käytössä 2010-luvulle asti, poikkeuksena Pirkkalan ja Rovaniemen kaltaiset sotilaslentoasemat, joilla oli jo pitkään ollut tutka. 2010-luvulla tilanne muuttui, kun maakuntiinkin alettiin syöttää tutkakuvaa. Nykytilanteessa menetelmälennonjohdon käyttö rajoittuu lähinnä häiriötilanteisiin (esim. tutkaviat) , osa-aikaisesti eräille pienille kentille, sekä valtameri-ilmatilaan, tosin sielläkin on viime vuosina otettu käyttöön teknologioita, jotka antavat käyttöön tosiaikaista tilannetietoa, joten puhtaasta menetelmälennonjohdosta on voitu alkaa asteittain luopua. Teknologia on yleisemminkin yksinkertaistamassa toimintaa valtamerialueilla: esimerkiksi maaliskuusta 2024 ei valtameri-ilmatilaan vaadita enää erillistä (menetelmä)lennonjohtoselvitystä, vaan koneet voivat lentää alkuperäisen reittiselvityksensä mukaisesti, johon lennonjohto tarvittaessa puuttuu.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Kestävät siivet -- tässä Ylen arkistodokumentissa vuodelta 1956 nähdään tuolloin viimeistä vuotta toimineen Helsingin menetelmälennonjohdon arkea. Tutka saatiin seuraavana vuonna, jolloin lennonjohdon toimintatavat muuttuivat voimakkaasti. Dokumentissa esitelty paikkailmoitusmenettely on sama, jota edelleen käytetään esimerkiksi Atlantin ylittävillä lennoilla. Dokumentissa esiintyy mm. Convair Metropolitan OH-LRB, joka on nykyään näytteillä Suomen Ilmailumuseossa.
Lennonjohto