Helleeniset kielet

Helleeniset kielet on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Helleenisiin kieliin kuuluu reilun 13 miljoonan ihmisen puhuma nykykreikka murteineen ja tsakonian kieli sekä kreikan varhaisemmat vaiheet (muinaiskreikka). 1000-luvulla eaa. puhutun muinaismakedonian suhde helleenisiin kieliin on kiistelty.

Historia

Kieliryhmän kantakielen kantahelleenin arvellaan eronneen indoeurooppalaisesta kantakielestä noin 3 000 – 2 000 eaa. yhdessä armenialaisten ja indoarjalaisten kielten kanssa, joista kantahelleeni erosi hieman myöhemmin. Helleeniset kielet kehittyivät Välimeren ympäristössä Kreikassa, Italiassa ja lähisaarilla.

Levinneisyys

Maailmassa on noin 13 miljoonaa kreikan kielen puhujaa. Heistä noin 10,7 miljoonaa Kreikassa ja noin 1,1 miljoonaa Kyproksella. Kreikka on virallinen kieli Kreikassa ja Kyproksella. Lisäksi kreikkaa puhutaan jonkin verran muun muassa Albaniassa (noin 15 000 puhujaa) ja muissa Balkanin maissa, Italiassa, Turkissa. Israelissa, Armeniassa ja Georgiassa sekä kreikkalaisissa maahanmuuttajayhteisöissä Yhdysvalloissa, Australiassa ja muissa maissa. Kreikka on myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Tsakonian kieltä puhuu äidinkielenään vajaa kaksituhatta ihmistä Kreikassa Peloponnesoksen alueella.

Luokittelu

Helleenisten kielten sukupuu
kantahelleeni
1. alkukreikka
1. doori (länsiryhmä)
1. doorilainen murre
1. tsakonian kieli
2. lounaiset muinaiskreikan murteet
3. Akhaian doorilainen murre
2. mykeneläinen kreikka
1. Attikan murre (itäryhmä)
1. klassinen kreikka
1. koinee-kreikka
1. Bysantin kreikka
1. nykykreikka
 ks. Nykykreikan murteet
2. joonialainen murre (itäryhmä)
1. homeerinen kreikka (eeppinen kreikka) 
3. akhaialainen murre (keskiryhmä)
1. Arkadian murre
2. Antiikin Kyproksen murre
3. aiolialainen murre (keskiryhmä)
1. Boiotian murteet
2. Thessalian murteet
3. Egean murteet
2. muinaismakedonia

Kreikan kielet

Katso myös
 Kreikan kieli
 Muinaiskreikka
 Nykykreikka

Lähteet