Ferekrates

Ferekrates (, ) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua vanhaa komediaa. Hän oli kotoisin Ateenasta.

Elämä 

Ferekrates oli komediakirjailijoiden Kratinos, Krates, Eupolis, Platon ja Aristofanes aikalainen. Näistä hän oli kahta ensimmäistä jonkin verran nuorempi ja muita jonkin verran vanhempi. Ferekrates toimi alun perin näyttelijänä Krateen näytelmissä, ja alkoi myöhemmin kirjoittaa omia komedioitaan, joissa jäljitteli tämän tyyliä. Hän sai ensimmäisen voittonsa näytelmäkilpailuissa Theodoroksen arkonttikaudella vuonna 438 eaa.

Muutoin Ferekrateen elämästä ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Lähteissä hänet on joskus sekoitettu Krateeseen ja Ferekydeehen.

Näytelmät 

Ferekrates seurasi ilmeisesti Krateen esimerkkiä siinä, että alkoi kehittää komedioihin varsinaisia juonia, jolloin niissä oli myös enemmän näytelmällisyyttä kuin aiemman komedian lähinnä henkilöönmenevässä pilkanteossa. Säilyneiden katkelmien perusteella hänen juonensa ovatkin olleet oivaltavia ja omaperäisiä. Hänen kieltään on kuvattu elegantiksi ja attikalaisemmaksi kuin monilla muilla, vaikkakaan se ei ole yhtä puhdasta kuin esimerkiksi Aristofaneella.

Ferekrateen nimiin laitetaan eri lähteissä joko 16 tai 18 komediaa. Nimeltä tiedetään seuraavat:

 Akat ()
 Helyt ()
 Keittiö () eli Kokoyön juhla ()
 Korianno ()
 Muurahaisihmiset ()
 Orjaopettaja ()
 Petale ()
 Sintit () (nimi viittaa kirjailijan keksimään manalassa käytettyyn rahayksikköön)
 Tyrannia ()
 Unohtelevainen () eli Meri ()
 Vale-Herakles ()
 Villit () (420 eaa.)
 Yksinasujat ()

Kyseenalaisia ja mahdollisesti epäperäisiä ovat:

 Hyvät ()
 Kaivosmies ()
 Kheiron ()
 Persialaiset ()

Mielenkiintoisin näytelmistä on Villit, johon filosofi Platon viittaa dialogissaan Protagoras. Se esitettiin Lenaia-juhlassa vuonna 420 eaa. Platon käyttää näytelmän kuoroa, jonka muodostivat jonkinlaiset villit, sivistyksestä ja laeista osattomat barbaarit, esimerkkinä havainnoillistaessaan sivistyksen ja barbarismin eroa. Näytelmä itsessään vaikuttaa kritisoineen ateenalaista yhteiskuntaa tällaisen villijoukon kautta.

Ferekrateen nimiin laitettiin oma runomitta, ferekrateus. Hän kehuskeli itse keksinnöllään kyseisessä mitassa kirjoitetuilla säkeillä:

Runomitta voidaan nähdä eräänlaisena khoriambina. Ferekrates itse kutsuu sitä anapestiseksi mitaksi, ja se voidaan ehkä tulkita myös sellaiseksi; mutta tämä voi viitata myös siihen, että hän käytti sitä näytelmien parabasis-osuuksissa, jotka olivat alun perin yleensä anapestimitassa.

Lähteet 

Antiikin kreikkalaiset komediakirjailijat