Sisilian historia (Timaios)

Sisilian historia (, myös , tai ) oli Timaios Tauromenionlaisen kirjoittama historiateos, joka käsitteli erityisesti Sisilian historiaa, ja käsitti ajan myyttisistä ajoista Agathokleen kuolemaan vuonna 289/288 eaa. Se ei ole säilynyt nykyaikaan.

Historia 

Timaios oli kotoisin sisilialaisesta Tauromenionin kaupungista ja eli noin vuosina 352/350–256 eaa., toisin sanoen yli 90 vuotta. Niin hän näki omakohtaisestikin pitkän jakson  kotisaarensa sekä aikakauden yleistä historiaa. Loppuosiltaan hänen teoksensa käsittelee hänen omaa elinaikaansa. Timaios eli kuitenkin elämästään 50 viimeistä vuotta maanpaossa Ateenassa, ja näin hän joutui kirjoittamaan muualta käsin.

Timaios kirjoitti teokseen myös jatkon nimeltä Pyrrhoksesta. Se käsitteli Pyrrhoksen sotia Etelä-Italian Suur-Kreikassa ja Sisiliassa sekä tapahtumia sen jälkeen, ja ulottui aina vuoteen 264/263 eaa. saakka. Näiden teosten eräänlaisena esityönä toimi Timaioksen Olympian kisojen voittajat, joka oli luettelo Olympian kisojen voittajista, ja jonka avulla Timaios perusti ensimmäisenä historioitsijana ajoituksensa olympiadeihin.

Teoksellaan Timaioksesta tuli läntisen kreikkalaisen maailman luetuin historioitsija. Hänellä oli suuri vaikutus myöhempään kreikkalaiseen historiankirjoitukseen, ja hänen teostaan käyttivät muun muassa Kallimakhos, Lykofron, Eratosthenes, Agatharkhides, Polybios, Poseidonios, Diodoros Sisilialainen, Dionysios Halikarnassoslainen, Strabon, Plutarkhos, Diogenes Laertios, Athenaios ja Stefanos Byzantionlainen sekä Suda. Roomalaisista hänen teoksensa tunsivat Fabius Pictor, Cato, Cicero, Cornelius Nepos, Varro, Aulus Gellius, Plinius vanhempi ja Tertullianus. Polybios jatkoi omaa historiateostaan Historiai vuodesta 264/263 eaa., johon Timaios oli teoksillaan päättänyt. Eratosthenes omaksui ja välitti eteenpäin hänen tapansa käyttää olympiadeja ajoitusmenetelmänä.

Sisältö 

Timaioksen teos käsitti 38 kirjaa. Se kuvasi Sisilian ja koko muun läntisen kreikkalaisalueen ja läntisen Välimeren alueen historiaa, mukaan lukien Karthago ja Rooma. Tämä tekee Timaioksesta ensimmäisen kreikkalaisen historioitsijan, joka käsitteli Roomaa laajemmin. Välillä poiketaan myös emämaa Kreikan asioihin. Ajallisesti teos ulottui myyttisistä ajoista Syrakusan tyranni Agathokleen kuolemaan vuonna 289/288 eaa. Historian lisäksi teos käsittelee myös muun muassa maantiedettä, kansatiedettä, kulttuuria, uskontoa ja myyttejä.

Teoksen tarkasta sisällöstä tunnetaan vain pääkohdat:

 Kirjat 1–5: Läntisen välimeren alueen mytologinen historia sekä maantiede ja kansatiede sekä alueen siirtokunnat, kaupunkien perustaminen ja niiden väliset suhteet.
 Kirjat 6–15: Sisilian varhaisempi historia siihen saakka, kun Dionysios I nousi valtaan ja karthagolaiset valtasivat Akragaan vuonna 406/405 eaa. Erään ehdotuksen mukaan kirja 6 aloitti varsinaisen historiateoksen, siinä missä aiemmissa kirjoissa historian tapahtumia oli vain sivuttu etnografis-maantieteellisen aineiston yhteydessä.
 Kirjat 16–33: Dionysios I:n ja Dionysios II:n tyrannia (406/405–344/343 eaa.), Timoleonin toiminta Sisiliassa sekä tapahtumat siihen saakka, kun Agathokles kaappasi vallan Syrakusassa vuonna 316 eaa.
 Kirjat 34–38: Agathokleen aika päättyen tämän kuolemaan vuonna 289/288 eaa.

Suda viittaa joihinkin Sisilian historian osiin erillisillä otsakkeilla. Se mainitsee kahdeksan kirjaa käsittäneen osan Italian ja Sisilian historia (), sekä osan Kreikan ja Sisilian historia (). Ensin mainittu saattaisi viitata teoksen alkuosaan, jolloin Sisilian historia liittyi läheisesti Italiaan. Viimeksi mainittu taas olisi voinut käsitellä myöhempää aikaa, jolloin Sisilia tuli läheisesti yhteyksiin Kreikan kanssa, ja johon aikaan sijoittuu myös muun muassa Ateenan Sisilian sotaretki vuosina 415–413 eaa.

Timaios ei kuvaa juurikaan Sisilian ja Etelä-Italian ulkopuolista historiaa. Säilyneiden lainausten perusteella hän käsitteli kuitenkin ainakin jossakin muodossa muun muassa sellaisia aiheita kuin keltit, Iberia, Korsika, Sardinia, Massalia, Etruria, Korkyra, Kreeta ja Pohjois-Afrikka.

Timaios tuo teoksessaan esille vihan tyranneja, kuten Dionysioksia ja Agathoklesta, kohtaan. Hän ilmaisee monin tavoin sisilialaista patriotismia esittämällä sisilialaiset hyvässä valossa ja muut toimijat, kuten ateenalaiset ja karthagolaiset, huonossa valossa. Timaioksen kirjallinen tyyli on koristeellinen, niin kutsutusti ”aasialainen”. Hänen teokseensa sepittämät puheet ovat tyyliltään hyvin retorisia ja selvästi hänen itse keksimiään. Hän kritisoi liiallisestikin aiempia historioitsijoita ja muita kirjailijoita.

Teoksesta tunnetaan 164 katkelmaa. Lisäksi se tunnetaan sitä kautta, että Diodoros Sisilialainen käytti sitä laajasti lähteenään, ja Polybios arvostelee sitä useissa kohdin ja monin tavoin. Polybios arvosteli muun muassa sitä, että teos keskittyi Sisilian ja Etelä-Italian asioihin ja Timaios liioitteli siellä tapahtuneiden asioiden laajempaa merkitystä, ja että Timaios arvosteli epäoikeudenmukaisesti aiempia kirjailijoita.

Lähteet

Kirjallisuutta 

 
 

Antiikin kreikkalaiset historiateokset
Antiikin Sisilia
Timaios Tauromenionlaisen teokset