Eugène Guillevic

Eugène Guillevic (1907 Carnac, Ranska – 1997 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija, 1900-luvun ranskalaisen kirjallisuuden tärkeimpiä. Hän sai aineistoa runoihinsa kotiseudultaan Bretagnesta. Hän oli ajattelultaan marxilainen, ja kirjailijana hän edusti surrealismia. Hänen läpimurtoteoksensa oli Terraqué (1942), joka edusti mineralogista vaihetta, mutta hän siirtyi sitten osallistuvaan runouteen ja ilmensi siinä erityisesti ydinaseiden vastaisia näkemyksiään.

Guillevicin niin muodon teemojen kuin tyylinkin suhteen uutta luova runous on ääneltään tunnistettavaa mutta sisältää kuitenkin kaikuja klassisesta ranskalaisesta runosta. Hän oli vasemmistolainen ja säilytti monien aikalaiskirjailijoiden tavoin aatteensa vaikka joutui karistamaan harhakuvitelmat kommunistivaltioiden kovan todellisuuden edessä. Hän oli ensimmäisiä lännen kirjailijoita, jotka kiinnittivät huomion toisen maailmansodan julmuuksiin, ja häntä voisi ehkä pitää holokaustikirjallisuuden alkuunpanijana. Siinä suhteessa hänen tuotantonsa on universaalia ja ajatonta.

Suomennettuja runoja
Lähde
 Bretagnelainen herbaario -sarja, suom. Pentti Holappa, julkaisussa: Parnasso 1987; nro 5; sisältää katkelmia kokoelman Etier (1979) sikermästä.
 Ihmisen tasalla taivas
 Kaikkialla kasvit nousevat
 Loppujen lopuksi
 Minulle, sanoo ruoho
 Mutta totta on
 Niin, vettä
 Niinpä ruoho ei täällä voi olla
 Sananjalat ovat vaatimattomampia
 Se sanoo: tee kuten minä
 Tiedän, että tuuli kuljettaa minua
 Tuuli tuntee meren
 Täällä kasvit eivät läheskään
 Täällä kasvit vaikuttavat suuremmilta
 Täällä ruoho ei saa levätä
 Carnac, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
 Enää tarvitsi vain, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
 Euklidiset muodot -sarja: runot kokoelmasta Euclidiennes (1967). Sis. runoja euklidisista muodoista. suom. Kristian Blomberg & Ismo Puhakka, julkaisussa: Tuli & Savu, 2008; nro 1
 kartio
 katkaistu kartio
 kulman puolittaja
 spiraali
 tasakylkinen kolmio
 tasasivuinen kolmio
 taso: I–III
 säännöllinen kuusikulmio
 vaihtuva suora
 Gabriel Perin muistoksi, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Exécutoire, 1947
 Hirviöitä, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
 Hirviöt-sarja, suom. Tuukka Kangasluoma, julkaisussa: Parnasso 1990; nro 4; s. 205. Sikermä kokoelmasta Requis, 1977–1982 
 Hirviöt: Ei ole pitempi matka
 Hirviöt: Kauan katsottuani kuuta
 Hirviöt: Lehdet hajaantuvat
 Hirviöt: Niin monta elettyä vuotta
 Hirviöt: Paljon voimia,
 Hirviöt: Puussa, lehti
 Hirviöt: Talloit itsellesi polkuja
 Hirviöt: Tämä yö
 Hirviöt: Yö kääntää tänään
 Hirviöt: Älkööt silmäsi jättäkö
 Kalliot: I–X, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, sarja kokoelmasta Terraqué, 1942
 Kasvot, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksissa: Sanat että tietäisimme ja Toistasataa runoilijaa
 Katsot kiveä, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Exécutoire, 1947
 Kerran kun syksy, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
 Kunnia: XV, suom. Mirja Bolgár, teoksissa: Päivänlasku ja Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Avec, 1966
 Muotokuva, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Avec, 1966
 Niin kuin jotkut sävelmät, suom. Sirkka Suomi, julkaisussa: Parnasso 1990; nro 4 Runo kokoelmasta Art Poétique, 1989.
 Pikku-uutinen, suom. Mirja Bolgár, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Terraqué, 1942
 Pitää, suom. teoksissa: Runon ääni ja Sanat että tietäisimme:, runo kokoelmasta Sphère, 1963
 Sanat että tietäisimme, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Sanat että tietäisimme, runo kokoelmasta Exécutoire, 1947
 Vuoret, suom. Tuukka Kangasluoma, teoksessa: Toistasataa runoilijaa

Antologiat
 Päivänlasku, toim. Hannu-Pekka Lappalainen, Helsinki: Kirjayhtymä 1982 ISBN 951-26-2346-3
 Runon ääni Runon ääni: lausujain juhla-antologia, toim. Maarit Huovinen, Helsinki: WSOY 1988 ISBN 951-0-15223-4
 Sanat että tietäisimme: kymmenen ranskalaista runoilijaa, toim. Mirja Bolgár, Helsinki: WSOY 1975 ISBN 951-0-0668-8 (Viereisellä sivulla on runon alkuteksti.)
 Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 ISBN 951-30-6787-4

Lähteet

Aiheesta muualla

Ranskalaiset runoilijat
Vuonna 1907 syntyneet
Vuonna 1997 kuolleet