Ilmastohätätila

Ilmastohätätila on tilanne, jossa tarvitaan kiireellisiä toimia hidastamaan tai pysäyttämään ilmastonmuutos, jotta voitaisiin välttää siitä seuraavat mahdollisesti palautumattomat vahingot ympäristölle.

Ensimmäisenä ilmastohätätilajulistuksen teki australialainen pikkukaupunki joulukuussa 2016. Sittemmin vastaava julistus on (lokakuuhun 2021 mennessä) tehty alueilla, jotka sisältävät yhteensä noin 13 prosenttia maapallon väestöstä. Kansallisen julistuksen on tehnyt 15 maata, joukossa muun muassa Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta ja Ranska. Euroopan parlamentti teki marraskuussa 2019 ilmastonmuutokseen liittyvän julistuksen ilmastohätätilasta. Päätöslauselma ei kuitenkaan velvoita EU-jäsenmaita, vaan se pitäisi hyväksyä jäsenmaiden ministerineuvostoissa erikseen.

Ilmastohätätilajulistuksen ovat tehneet myös esimerkiksi British Medical Association (2019), World Medical Association (2019), Helsingin kaupunki (2020), Lääkäriliitto ja Duodecim et al. (2021).

Presidentti Niinistö totesi edessä olevan maailmanlaajuisen ilmastohätätilan YK:n yleiskokouksessa syyskuussa 2021. Vaikkei presidentti puheessaan näin sanonut, ympäristö- ja ilmastoministeriksi lokakuussa 2021 valittu Emma Kari (vihr.) totesi pian valintansa jälkeen haastattelussa, että Suomessa olisi ilmastohätätila.
 
Kansainvälisesti toimiva ympäristöliike Elokapina on esittänyt Suomen hallitukselle vaatimuksen, että tämä julistisi Suomeen "ilmasto- ja ympäristöhätätilan".

Lähteet 

Ilmastonmuutos