Hepatiitti B -rokote

Hepatiitti B -rokote on rokote, jonka tarkoitus on suojata hepatiitti B -viruksen (HBV) aiheuttamalta taudilta. Rokote ei sisällä taudinaiheuttajaa.

B-hepattiittitartunnan seurauksena voi kehittyä krooninen aktiivinen maksatulehdus tai polyarteritis nodosa -autoimmuunisairaus ja lopulta maksakirroosi. Maailmalla B-hepatiitti on maksasyövän merkittävä riskitekijä.

Rokote 
Rokote sisältää yhdistelmä-DNA-tekniikalla muunnetun Saccharomyces cerevisiae -hiivan tuottamaa, viruksen HBsAg-pintarakennetta sekä pienen määrän alumiinihydroksidia  ja/tai alumiinifosfaattia tehosteaineena.

Rokote annetaan pistoksena lihakseen, poikkeustapauksissa ihon alle. Aikuisten rokotussuoja edellyttää kolme rokotuskertaa. Myöhemmät pistokset annetaan 1 ja 6 kuukautta ensimmäisen pistoksen jälkeen. Pienille lapsille annetaan 4 pistosta 0, 1, 2 ja 12 kk välein.

Jos potilas on jo altistunut hepatiitti B -virukselle, ensimmäisen rokotuskerran yhteydessä annetaan myös HB-immunoglobuliinia.

Rokotetta ei saa antaa, jos rokotettava on aikaisemmin saanut selvän anafylaktiseen reaktion jotakin rokotteen ainesosaa kohtaan.

Suomessa käytössä on GlaxoSmithKlinen valmistama Engerix-B, josta on 0,5 ml annos lapsille sekä 1ml annos aikuisille. Rokotus voidaan antaa myös Twinrix-yhdistelmärokotteena, joka sisältää myös suojan hepatiitti A:ta vastaan.

Kohderyhmät 
Suomessa hepatiitti B -rokote tarjotaan maksuttomasti osana kansallista rokoteohjelmaa eräille riskiryhmille. Näitä ovat:

 säännöllistä hoitoa saavat verenvuototautia sairastavat
 suonensisäisiä huumeita käyttävät sekä heidän läheisensä, kuten perheenjäsenet, asuinkumppanit ja seksikumppanit
 miestenvälistä seksiä harrastavat miehet
 hepatiitti B-infektiota sairastavien sekä oireettomien hepatiitti B -antigeenipositiivisten henkilöiden vastasyntyneet lapset, asuinkumppanit ja seksikumppanit
 prostituoidut
 työharjoittelussaan tartuntavaaraan joutuvat opiskelijat
 henkilöt, joilla on muualla kuin työtehtävissä saadun verialtistumisen vuoksi vaara saada hepatiitti B -tartunta sekä seksuaalirikosten uhrit
 alle 5-vuotiaat päiväkotilapset, kun ryhmässä tiedetään olevan hepatiitti B -antigeenipositiivinen lapsi
 vastasyntyneet lapset, kun ainakin toinen vanhemmista on lähtöisin maasta, jossa hepatiitti B on yleinen
 hepatiitti C-viruksella infektoituneiden äitien vastasyntyneet lapset.

Työterveyshuollon kautta rokotteen voivat saada työssään HBV-tartunnalle altistuvat. Tällaisen työntekijän suojaaminen kuuluu työnantajan velvollisuuksiin.

Matkailijoille hepatiitti B -rokote on tarpeen vain jos on tarkoitus oleskella riskialueella pidemmän aikaa esimerkiksi työn tai opiskelun vuoksi, jos on vaarassa joutua siellä lääketieteelliseen operaatioon tai jos toiminta sisältää erityisiä riskejä.

Alueilla, joilla B-hepatiittia esiintyy, rokotussarja olisi annettava jo pian lapsen syntymän jälkeen.

Rokotteen teho 
Rokote antaa riittävän korkean vasta-ainetason 95 %:lle rokotetuista ja suojan kesto on elinikäinen 90 %:lla rokotetuista. Immuunipuutteiset voivat tarvita myöhempiä tehosteita. Syntyvä immuniteetti liittyy solusitoiseen immuniteettiin ja ne rokotetut, joilla on pian rokotuksen jälkeen ollut riittävä vasta-ainetaso, ovat suojassa, vaikka vasta-aineet eivät enää myöhemmin olisikaan mitattavalla tasolla.

Rokotteen teho on selvästi heikompi yli 50-vuotiailla, tupakoitsijoilla, selvästi ylipainoisilla tai immuunipuutteisilla. Tällöin rokotteen vaikutus voidaan tutkia mittaamalla veren vasta-ainepitoisuus (S-HbsAb) 6-8 viikon kuluttua viimeisestä rokoteannoksesta. Mikäli taso on alle 10 KY/l eikä kohoa vielä kolmen uuden tehosteannoksenkaan jälkeen, henkilön tartuntariskiä on pienennettävä muilla keinoin.

Rokotteen haittavaikutukset 
Haittavaikutukset ovat yleensä lieviä ja paikallisia. Noin joka viides rokotettu saa jonkinlaisia tuntemuksia pistoskohtaan, ja vajaalle 10 %:lle pistoskohtaan voi kehittyä kovettuma. väsymystä on 15 %:lla ja päänsärkyä 10 %:lla. Kuumeilu on harvinaista.

Lähteet 

Rokotteet