Memfites

Memfites (), egyptiläisittäin Inbu-hedj (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen ensimmäinen nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Valkea muuri”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa Inebu-hedju, In(e)bu-hedj ja Aneb-Hetch. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L01.

Maantiede 

Memfiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen ensimmäinen eli eteläisin nomos Niilin yläjuoksulta laskien ja sijaitsi Ylä-Egyptin vastaisella rajalla. Se luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin Ylä-Egyptin pohjoisosan ohella. Nomoksen alue ulottui Afroditopoliista Memfiiseen noin 45 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsivat Ylä-Egyptin Arsinoiteen nomos (U21) ja Afroditopoliteen nomos (U22) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin lännestä itään Letopoliteen nomos (U2), Athribiteen nomos (U10) ja Heliopoliteen nomos (U13).

Nomoksen pääkaupunki (mētropolis) oli Memfis eli egyptiläisittäin Inebhedj/Mennefer (nyk. Mit Rahina). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  aruraa (auranalaa) eli noin 281 neliökilometriä.

Historia 

Memfiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L01, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Memfis toimi välillä koko Egyptin pääkaupunkina ja faaraoiden asuinpaikkana. Se samoin kuin koko Memfiteen nomos nousi kukoistukseen Theban taannuttua valtakunnan keskuksena, ja taantui vuorostaan Aleksandrian noustua.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (Papyrus Revenue Laws, Rev. pap.). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumalia olivat Ptah, tämän kumppani Sekhmet, heidän lapsensa Nefertem sekä Hathor. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”Horus Inebhedjin edessä”.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ala-Egyptin nomokset
Keski-Egyptin nomokset