Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa

Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa tai Vaihto-, Laina- ja Talletuskonttori oli Suomen Pankin edeltäjä. Se perustettiin keisari Aleksanteri I:n määräyksestä Suomen lähetyskunnan 30. marraskuuta 1808 jättämän esityksen pohjalta Suomen ja suomalaisten rahaolojen kehittämiseksi, mistä alustava päätös annettiin Porvoon valtiopäivillä 27. maaliskuuta 1809 toimitetussa julistuksessa, mutta tätä koskien konttoria koskeva perustamispäätös annettiin vasta 12. joulukuuta 1811 keisarillisena reglementtinä.

Historia 
Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki. Se perustettiin Turkuun elokuussa 1812. Pankki aloitti toimintansa Turussa huhtikuussa 1812, ja sen ovet avattiin ensimmäisen kerran elokuussa 1812 nimellä Vaihto-, Laina ja Talletuskonttori tai säätökonttori. Konttorin nimeksi vaihdettiin virallisesti Suomen vaihto-, talletus- ja Lainapankki vuonna 1817. Sen peruspääoma laskettiin keisarinajan ruplavaluutassa. 

Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa toiminutta Suomen Vaihto-, Talletus- ja Lainapankkia eli Suomen Keskuspankkia on pankin perustamisesta lähtien pidetty epävirallisesti ”Suomen Pankkina”, kuitenkin vuoden 1840 hopearahauudistuksen jälkeen se sai nykyisin tunnetun nimensä Suomen Pankki.

Suomen Pankkitoimi 
Suomen suuriruhtinaskunnan aikana pankkitoimintaa valvoi hallituskonselji-senaatin finanssitoimituskunta. Pankki sai hoitaakseen muun pankkitoiminnan ohessa sotilasrahastojen asiat sekä tämän antolainaukset. Talousosasto jakaantui toimituskuntiin, joista pankkitoimintaa johti finanssi- eli valtiovaraintoimituskunta, joka valvoi raha-asioista. Suomen Pankki toimi ensimmäiset vuosikymmenet valtiovaraintoimituskunnan alaisena laitoksena.

Ruotsin pankkitoiminta esikuvana 
Ruotsin valtionpankki oli Suomen Pankin perustamisen, organisaation ja tehtävien esikuva. Toiseksi, pankki oli alkuaikojen toiminnassaan ja ammatillisesti Suomen ensimmäisen pankin, Turun diskonttolaitoksen perinteen jatkaja. Diskonttolaitos oli yksi Ruotsin valtionpankin tosiasiallisista haarakonttoreista, joita toimi 1800-luvun alussa Ruotsin valtakunnan tärkeimmissä kaupungeissa.

Pankkitoimintojen keskittäminen ja haarakonttorit 
Turku toimi Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunkina vuosina 1809–1812. Turusta pääkaupunki siirtyi Helsinkiin 8. elokuuta 1812. Siirron seurauksena valtiohallinnolliset toimielimet keskitettiin Helsinkiin. Suomen Pankki siirtyi Turusta Helsinkiin ja avasi ovensa 1. lokakuuta 1819 Sederholmin talossa, jossa nykyään toimii Helsingin kaupunginmuseo. Sieltä se muutti vuonna 1822 valmistuneeseen Senaatintaloon, jossa se toimi vuosina 1822–1883.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Julkaistu Emil Schybergsonin kirjoittamissa Suomen Pankin juhlakirjoissa "Suomen Pankki 1811-1911, Finlands Bank 1811-1911". Helsinki 1914. Viitattu 8.6.2022

Kansalliskirjaston digitoitu aineisto 
 Karjala sanomat  Suomen pankin synty ja vaiheet (Suomen lähetyskunnan esitys konttorin perustamiseksi), 12.12.1911 No: 288     Viitattu 26.5.2022
 Sosialisti 16.12.1911 No: 291 Suomen pankki 100vuotta Viitattu 27.5.2022
 Hämeen sanomat 12.12.1911 no: 140 Suomen Pankki 1811-1911 . Viitattu 27.5.2022
 Kaleva 12.12.1911 No: 287 Suomen Pankki satavuotias. Viitattu 27.5.2022
 Karjalatar 12.12.1911 No: 141 Suomen Pankki 1811-1911. Viitattu 27.5.2022
 Mikkelin sanomat 14.12.1911 No: 142 Muualta suomesta - (Suomen Pankki) Viitattu 27.5.2022
Pankit
Suomen pankkitoimi
Suomen suuriruhtinaskunta