Rooman ryöstö (846)

Rooman ryöstö (846) oli pohjois-afrikkalaisten saraseenien tekemä ryöstöretki Roomaan yöllä 24. elokuuta 846. 

Hyökkäyksen teki vuonna 800 Tunisian alueelle muodostunut itsenäinen aghlabidien emiirikunta, joka oli muodollisesti vasallisuhteessa abbasidien kalifaattiin. Aghlabidit hallitsivat merirosvolaivoillaan keskistä Välimerta ja olivat alkaneet haastaa Bysantin herruutta aloittamalla Sisilian valtauksen vuonna 827. Aghlabidit olivat jo vuonna 830 päässeet Tiberjokea pitkin Roomaan, missä he olivat ryöstäneet Vanhan Pietarin kirkon sekä Pyhän Paavalin kirkon. Hyökkäys toistui suuremmalla voimalla 16 vuotta myöhemmin. Se kohdistui ensin rannikolla Ostiaan ja jatkui jokea pitkin Roomaan, missä suuret Pietarin ja Paavalin kirkot ryöstettiin uudelleen ja Pietarin kirkon varuskunta surmattiin. Kaupunkilaiset osallistuivat vastahyökkäykseen ja pakottivat saraseenit vetäytymään maitse Castelvolturnoon rakentamaansa linnoitukseen. 

Tapahtumien jälkeen paavi Leo IV (847–855) antoi rakennuttaa Vatikaanin kukkulan ympärille muurin, mura leonine, tulevia hyökkäyksiä vastaan. Muurien ympäröimä alue sai 1500-luvulta alkaen oman hallintonsa. Nykyinen Vatikaanivaltio käsittää jotakuinkin tämän alueen, josta käytettiin nimeä Città leonina. Saraseenit tekivät uuden hyökkäyksen seuraavana vuonna 849, mutta nyt Rooma oli saanut avukseen muiden rannikkokaupunkien laivastoja, jotka oli sijoitettu Ostiaan. Kun merirosvojen purjeet ilmestyivät näkyviin, vastahyökkäys hajotti saraseenien laivueen ja sai aikaan suurta tuhoa.

Lähteet

Viitteet 

Rooman historia
Keskiajan taistelut
Arabien valtakunnan taistelut