Wartholm

Wartholm eli Wartholman linna eli Wartholmin linna on Uudellamaalla sijaitseva keskiaikainen linna. Sen sijaintipaikkaa ei tiedetä varmasti, koska linna oli toiminnassa vain joitain vuosia, ja se mainitaan vain harvoissa alkuperäislähteissä. Se mainitaan vuonna 1395 "uutena" ja purettiin vuoden 1396 Nyköpingin resessin eli herrainpäiväin päätöksellä ilmeisesti muutaman vuoden kuluessa. Linnan nimen loppuosa tulee ruotsin kielen sanasta  "holm",  saari. Nimen alkuosa saattaa tulla saksankielisestä sanasta "Warte", vartiotorni (vrt. Wartburgin linna).

Linna esiintyy asiakirjoissa ensimmäisen kerran 15.8.1395, jolloin Turussa päivätyllä sopimuksella Suomen laamanni Jeppe Djäkn luovutti hallussaan olleet linnat ja voutikunnat Knut Bonpoika Gripille. Sopimus koski ”Turun linnaa ja sen voutikuntaa, Ahvenanmaan Kastelholman linnaa ja sen voutikuntaa, uutta Wartholman linnaa, joka sijaitsee voutikuntansa kanssa Uudellamaalla, Aborchin linnaa, joka sijaitsee voutikuntansa kanssa Satakunnassa ja Vreghdenborchin linnaa”.

Wartholm mainitaan myös linnan päällikkönä toimineen ritari Johan Dumen vuosien 1396 ja 1398 välisenä aikana Wartholmista Tallinnan raadille lähettämässä kirjeessä, jossa tämä valitti vitaliaanien kaapanneen linnan satamasta aluksia.

Vuonna 1396 Nyköpingin resessi eli herrainpäivät antoi kuningatar Margareetalle ja kuningas Eerik Pommerilaiselle luvan niin halutessaan purkaa ne linnat, jotka oli rakennettu Albrekt Mecklenburgilaisen valtaan tulon jälkeen. Wartholm mitä todennäköisimmin kuului purettuihin linnoihin.

Mahdolliset sijaintipaikat
Wartholmin sijaintipaikaksi on ehdotettu ainakin seuraavia linnoja:
 Husholmenin linna
 Sipoonlinna eli Sibbesborg
 Porvoon linnamäki
 Vartiokylän linnavuori
 Junkarsborg
 Högholmenin linnasaari

Uudellamaalla sijaitsevista linnoista Raaseporin linnaa ei ole ehdotettu Wartholmin sijaintipaikaksi, koska Raaseporin voutikunnan tiedetään olleen 1380- ja 1390-luvuilla Tord Rörikinpoika Bonden alaisuudessa, eikä se siksi voi kuulua Jeppe Djäknin Knut Bonpoika Gripille luovuttamiin linnoihin. Koska myös Karjaan Junkarsborg kuului Raaseporin voutikuntaan, se ei todennäköisesti ole Wartholm.

Högholmenin linnasaari ei sijaitse Uudellamaalla, joten sitä ei pidetä todennäköisenä sijaintipaikkana Wartholmille.

Vartiokylän linnavuoren ajoitus sopii nykytutkimuksen mukaan Wartholmiin, mutta sen ehdokkuutta vähentävät linnan muinaislinnamaiset rakenteet, vaatimattomuus sekä sijainti aivan voutikunnan länsireunassa ja Sibbesborgin lähellä.

Porvoon linnamäkeä ei voi täysin sulkea pois Wartholmin sijaintipaikkaa etsittäessä, mutta se ei 1300-luvulla sijainnut saarella, kun taas Wartholmin nimi viittaisi sijaintiin saarella. Toisaalta  C. J. Gardberg on viitannut ruotsalaiseen nimitutkimukseen, jonka mukaan linnojen holm-nimet eivät enää myöhäiskeskiajalla olleet yhteydessä topografiaan.

Parhaat ehdokkaat Wartholmiksi ovat Porvoon Husholmen ja Sipoon Sibbesborg eli Sipoonlinna. Tällä hetkellä Husholmen on todennäköisempi vaihtoehto, sillä sen vedenalaisesta paaluvarustuksesta on saatu 1300-luvun jälkipuoliskolle sijoittuvia dendrokronologisia ajoituksia.

Lähteet 

Suomen linnat
Suomen entiset rakennukset ja rakennelmat
Uudenmaan historia