Audiotyöasema

Audiotyöasema (, DAW, ) tai musiikkityöasema tarkoittaa ohjelmistoa tai muuta elektronista järjestelmää, jolla tuotetaan ja käsitellään musiikkia. 
Digitaaliset audiotyöasemat ovat olleet olemassa 1970-luvulta lähtien ja ne yleistyivät valtavirrassa 1990-luvulla.
Musiikkityöasemalla voidaan tarkoittaa myös koskettimia tai syntetisaattoria.

Audiotyöasemaa käytetään äänen tallentamiseen (äänitys), muokkaamiseen, miksaukseen ja masterointiin muiden asioiden ohella. Audiotyöasemaa käytetään sekä ammattimaisessa että kotona tehtävässä äänen käsittelyssä. Musiikin luomisen lisäksi audiotyöasemia käytetään äänisuunnittelussa elokuviin ja televisio-ohjelmiin, podcastingissä ja monessa muussa useiden ääniraitojen järjestämisessa ja optimoimisessa. Tarkkaa määrittelyä ei ole mikä on audiotyöasemaohjelmisto, mutta yleisesti ottaen musiikkituotannon ohjelmisto kykenee tallentamaan useaa raitaa korkean tarkkuuden ääntä samaan aikaan, sekä tarjoaa korkeatasoisia äänen muokkauksen ja miksauksen ominaisuuksia. Audiotyöasemat voivat sisältää MIDI-ohjauksen ja virtuaalisia soittimia kuten syntetisaattoreita, rumpukoneita ja samplereita. Tuki kolmansien osapuolien laajennuksille on tullut normiksi ja monet tukevat videon tuomista äänen yhdistämistä varten.

Ohjelmistoja on sekä kaupallisia että ilmaiseksi saatavia.
Esimerkkejä audiotyöasemien ohjelmistoista:
 Ableton Live
 Ardour
 Pro Tools

Historia 
Ensimmäiset digitaaliset audiotyöasemat kehitettiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Soundstream kehitti ensimmäisen digitaalisen tallentimen vuonna 1977 ja ensimmäisen digitaalisen audiotyöaseman. Soundstreamin järjestelmä yhdisti nauha-aseman, PDP-11/60-minitietokoneen, näytön sekä ohjelmiston. Riittävän edullinen ja nopea tallennusmedia kaupallisen tason työasemalle oli suurin haaste seuraavina vuosina. Vuonna 1979 Fairlight julkaisi Computer Musical Instrument (CMI) -laitteen, jossa oli digitaalinen syntetisaattori ja sampleri sekä sisäänrakennettu kuvaputkinäyttö ja QDOS. CMI ei ollut tietokone, mutta sen tekniikka vaikutti kiintolevytallennuksen kehitykseen, ja siinä oli reaaliaikainen sekvensseri (Page R), jonka sanotaan vaikuttaneen MIDI-sekvensseriin.

Kotitietokoneiden markkinat kasvoivat ja henkilökohtaiset tietokoneet kuten Apple II, Atari ST ja Commodore Amiga olivat kehittyneet riittävän tehokkaiksi. Tämän jälkeen Macromedia ja Digidesign aloittivat ohjelmistojen kehittämisen äänen editointiin ja yksinkertaiseen kaksiraitaiseen CD-levyn masterointiin. Vuonna 1994 tuotiin neliraitaiset editorit. Vuonna 1996 julkaistiin 32-raitaiset digitaaliset audiotyöasemat ja niistä tuli teollisuusstandardi.

Katso myös 
 MIDI

Lähteet 

Digitaalinen ääni