Burkina Fason turvallisuus

Burkina Fason turvallisuutta ovat yhä enemmän uhanneet väkivaltaiset aseelliset ryhmät ja hyökkäykset. Ne kohdistuvat valtion symboleihin, instituutioihin ja edustajiin, kuten myös puolustus- ja turvallisuusjoukkoihin, paikallisiin johtajiin ja poliittisiin henkilöihin.

Vuodesta 2014 lähtien Burkina Faso on siirtynyt useiden vallankaappausten historian myötä yhä useampien terrori-iskujen kierteeseen. Erityisesti vaarassa on konfliktien leviäminen maan pohjoisosissa, sekä Malin ja Nigerin rajaseuduilla. Joulukuussa 2018 useilla alueilla julistettiin hätätila, joka myönsi turvallisuusjoukoille poikkeukselliset valtuudet ja rajoitti liikkumis- ja kokoontumisvapautta maassa. Poikkeustila uusittiin kahdesti tammikuussa 2020 ja kesäkuussa 2021.

Vuonna 2022 Burkina Fason turvallisuustilanne heikkeni vakavasti, kun islamististen aseellisten ryhmien tappavat hyökkäykset siviilejä vastaan lisääntyivät. Terrorismin vastaisissa operaatioissa sotilasjoukot ja hallitusta kannattavat miliisit tekivät rikkomuksia. Poliittinen epävakaus syveni kahden sotilasvallankaappauksen seurauksena.

Siviili- ja sotilasuhrien määrä on lisääntynyt, sekä hallituksen hallitsemia alueita on menetetty islamistisille aseistetuille ryhmille. Niiden kerrotaan hallitsevan noin 40 prosenttia maasta. Nämä tekijät ovat vauhdittaneet hallituksen vastaisia mielenosoituksia ja kahta peräkkäistä sotilasvallankaappausta.

Tammikuussa 2022 sotilasvallankaappauksella kaadettiin valitun presidentti Roch Kaboren hallinto, maan parlamentti ja perustuslaki.

Vallankaapausten jälkeen sekä ECOWAS että Afrikan Unioni erottivat Burkina Fason yhteisöistään.

Burkina Fason ja Ranskan välisen sotilaallisen yhteistyösopimuksen päättymisen jälkeen burkinalaiset upseerit näyttivät alkuvuodesta 2023 olevan yhä jakautuneempia juntan johtajan Ibrahim Traorén suhteen.

Terrorismi 
Islamistinen terrorismi on vaikeuttanut Burkina Fason turvallisuustilannetta vakavasti vuodesta 2015 alkaen. Burkina Faso perusti neljän muun Sahelin alueen valtion kanssa vuonna 2014 terrorismin vastaisen G5 Sahel -järjestön. 

Furkina Faso on kamppaillut vuodesta 2015 lähtien al-Qaidaan ja Isisiin (IS) sidoksissa olevien jihadistien johtaman kapinan kanssa, joka on tappanut kymmeniä tuhansia ja siirtänyt kotiseudultaan noin kaksi miljoonaa ihmistä. Useissa maan osissa maanviljely on mahdotonta konfliktin takia.

Burkina Fason pohjoisosassa, Sahelin alueella sijaitseva Arbinda on jihadistiryhmien saarron alainen. Ruokaa on alueella vähän. Siviilejä vastaan kohdistetut jihadistien hyökkäykset ovat jatkuvasti kohdistuneet kaupunkiin ja ne suunnataan usein siviileihin. Joulukuussa 2019 42 henkilöä, joista 35 oli siviilejä kuoli hyökkäyksessä kaupunkiin. Elokuussa 2020 80 henkilöä, joista 65 oli siviilejä tapettiin Arbindaan menevässä saattueessa.

Sen jälkeen kun jihadistit aloittivat kampanjansa naapurimaasta Malista käsin vuonna 2015, yli 10 000 siviiliä, sotilasta ja poliisia on kuollut erään kansalaisjärjestön arvion mukaan, ja ainakin kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa. Virallisten lukujen mukaan jihadistit hallitsevat käytännössä noin 40 prosenttia maasta.

Tilanne 2023 alkaen 
Tammikuussa 2023 noin 40 naista otettiin kiinni Arbindan lähellä ja seuraavana päivänä vangittiin noin 20 muuta naista. Naiset kokoontuivat keräämään lehtiä ja villihedelmiä pensaista, koska siellä ei ollut enää mitään syötävää. Myöhemmin sotilaat vapauttivat 62 naista ja neljä lasta.

Maaliskuun 2023 alussa uutisoitiin, että aseelliset terroristiryhmät tappoivat 44 siviiliä kahdessa kylässä Koillis-Burkina Fasossa lähellä Nigerin rajaa.

Burkina Fason sotilasjuntta julisti 14.huhtikuuta 2023 "yleisen liikekannallepanon" antaakseen valtiolle "kaikki tarvittavat keinot" torjua terrori-iskuja. Tavoitteena on luoda "oikeuden mukainen kehys kaikille kapinallisia vastaan ​​toteutettaville toimille". Sotilasjuntan päällikkö on sanonut pyrkivänsä valloittamaan takaisin 40 prosenttia maan alueesta kapinan jatkuessa.

Hyökkäyksessa sotilasyksikköön Burkina Fason itäosassa tapettiin 33 sotilasta ja haavoitettiin 12.

Sotilaspukuiset miehet tappoivat yli 130 ihmistä Karman kylässä Yatengan maakunnassa 20. huhtikuuta 2023. Murhanhimoiset hyökkäykset jatkuivat sen jälkeen useisiin ympäröiviin kyliin vaatien lisää uhreja. Murhattuja oli yhteensä noin 150. YK:n lausunnossa tapahtumasta todettiin, että hyökkääjät olivat "väitetysti puolustus- ja turvallisuusjoukkojen jäseniä, joita seurasivat puolisotilaalliset apujoukot, jotka tunnetaan nimellä Kotimaan puolustajien vapaaehtoiset (VDP)". Joukkomurha herätti kasvavaa närkästystä ja suuttumusta.

Toukokuun 5. 2023 tapahtuneessa jihadistien hyökkäyksessä kuoli 21 ihmistä, joista suurin osa kuului turvallisuusjoukkoihin. Hyökkäys tapahtui Sawengassa Burkina Fason itäisessä keskiosassa.

Syyskuun 4. 2023 17 armeijan sotilasta ja 36 siviilivapaaehtoista kuoli torjuessaan jihadistien hyökkäystä. Armeijan esikunnan mukaan useita hyökkääjiä oli neutraloitu vastaoperaatiossa.

Venäjä "strateginen liittolainen" 
Burkina Fason suhteet Moskovaan ovat olleet valokeilassa sen jälkeen, kun maa käynnisti ranskalaisten joukkojen poistumisen helmikuussa 2022 ja päätti sopimuksen, joka salli Ranskan taistella siellä kapinallisia vastaan. Ranskan vastaiset mielialat lisääntyivät osissa maata.

Venäjä on pyrkinyt laajentamaan läsnäoloaan Sahelin alueella ja on arveltu, että Malin tavoin Burkina Faso pyrkisi liittämään Venäjän turvallisuusjärjestelmäänsä. Vaikka maa on virallisesti kieltänyt lähentymisen, vieraili pääministeri Apollinaire Kyelem de Tambela Moskovassa useiden päivien ajan joulukussa 2022 keskustelemassa yhteistyöstä maiden välillä.

Useat raportit osoittavat, että Wagnerin käyttöönotto on todennäköistä. Joulukuussa 2022 Ghanan presidentti Nana Akufo-Addo sanoi, että Burkina Fason sotilashallitus oli jo tehnyt sopimukset Wagner-ryhmän kanssa. Hän sanoi tiedotustilaisuudessa uskovansa, että Wagnerille on luvattu kaivos Etelä-Burkina Fasossa maksuna heidän palveluistaan. Väite aiheutti diplomaattisen riidan maiden välillä. Venäjällä on ainakin yksi kaivostoimintaan liittyvä yritys Burkina Fasossa. Wagner-konsernin tytäryhtiöillä on tapana hyödyntää luonnonvaroja maista maksun lähteenä.

Wagner-palkkasoturit tuovat merkittäviä riskejä mille tahansa maalle. Ryhmää on syytetty julmuuksista siviilejä kohtaan ja mineraalivarojen ryöstöstä, mikä on johtanut turvallisuusympäristön heikkenemiseen entisestään. Malissa Wagner-taistelijoiden osuus on yhdistetty siviilien joukkomurhiin, mukaan lukien noin 300 ihmisen teloitukset Keski-Malissa maaliskuussa 2022. Keski-Afrikan tasavallassa venäläisiä palkkasotureita on syytetty siviilien tappamisesta, raiskaamisesta ja kidutuksesta ryöstettäessä kultaa ja timantteja.

Wagnerin toimintaan kuuluu luoda vaikutelma paikallisesta tuesta väärennetyillä ruohonjuuritason liikkeillä, joita johtavat paikalliset vaikuttajat, jotka tyypillisesti jakavat mielenosoituksissa Venäjän lippuja. 

Euroopan unionin ja Burkina Fason väliset neuvottelut mahdollisesta turvallisuustuesta jatkuivat huhtikussa 2023. EU haluaa ylläpitää yhteyksiä kapteeni Traorén johtamaan junttaan, mutta jäädyttää kaikki avustussuunnitelmat jos Ouagadougou allekirjoittaa sopimuksen venäläisen puolisotilaallisen ryhmän Wagnerin kanssa.

"Uusia yhteistyömuotoja" 
Ibrahim Traore sanoi toukokuun alussa 2023, että Venäjästä on tullut Burkina Fason keskeinen strateginen liittolainen, mutta kiisti venäläisten palkkasotureiden tukeneen burkinalaisia joukkoja niiden taistelussa islamistisia aseellisia ryhmiä vastaan. Harvinaisessa televisiohaastattelussa Traorelta kysyttiin, keitä Burkina Fason kansainväliset liittolaiset ovat nyt konfliktissa, joka on tappanut tuhansia ja siirtänyt noin 2,5 miljoonaa asuinsijoiltaan laajemmalla Sahelin alueella viimeisen vuosikymmenen aikana.

"Ranskan armeijan lähtö ei tarkoita, etteikö Ranska olisi liittolainen", Traore vastasi. "Mutta meillä on myös strategisia liittolaisia. Meillä on uusia yhteistyömuotoja. Esimerkiksi Venäjä on strateginen liittolainen."

Hän sanoi, että Venäjä on merkittävä sotatarvikkeiden toimittaja ja pysyy sellaisena, mutta ei antanut lisätietoja. Burkina Fason johtaja sanoi: "Olen tyytyväinen yhteistyöhön Venäjän kanssa.”

1 syyskuuta 2023 uutisoitiin, että Burkina Fason väliaikainen presidentti Ibrahim Traoré oli neuvotellut Venäjän valtuuskunnan kanssa sotilaallisesta yhteistyöstä Venäjän apulaispuolustusministerin valtuuskunnan kanssa. Vierailu oli jatkoa Traorén ja presidentti Vladimir Putinin välisille neuvotteluille Pietarissa heinäkuussa pidetyssä Venäjän ja Afrikan välisessä huippukokouksessa. Neuvotteluissa keskityttiin sotilaallisen tuen näkökohtiin, kuten Burkina Fason upseerikadettien ja upseerien sekä lentäjien kouluttamiseen Venäjällä. Keskusteluja käytiin myös yhteistyöstä taloudessa ja  ydinenergiassa.

Katso myös 

 Sahelin kriisi
 Ryhmä Wagner Afrikassa
 Norsunluurannikko, Turvallisuus
 Ghana, Turvallisuus
 Togo, Turvallisuus
 Benin, Turvallisuustilanne
 Niger, Turvallisuua
 Nigeria Turvallisuus

Lähteet 

turvallisuus
Turvallisuus