Afrikansamettipuukäärme

Afrikansamettipuukäärme (Toxicodryas blandingii) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Se on suurikokoinen, yöaktiivinen käärme, joka elää puissa.

Ulkonäkö ja koko 
Afrikansamettipuukäärme on hyvin suurikokoinen käärme. Se on keskimäärin 1,4–2 metriä pitkä, mutta suurimmillaan se kasvaa 2,8 metriä pitkäksi. Suuret yksilöt voivat olla tanakoita, mutta yleensä käärme on ulkomuodoltaan verraten hoikka. Ruumis on kumisen tuntuinen ja poikkileukkaukseltaan kolmiomainen. Häntä on pitkä ja ohut. Afrikansamettipuukäärmeen pää on lyhyt ja leveä, ja se erottuu selvästi kapeasta niskasta. Sieraimet ja silmät ovat suuret. Silmät sijaitsevat pään etuosassa, ja pupillit ovat pystysuuntaiset. Leuat ovat takamyrkkyhampaiset.

Afrikansamettipuukäärmeestä on kahta pääasiallista värimuotoa, jotka määräytyvät yleensä yksilön sukupuolen ja iän mukaan. Suurikokoisilla täysikasvuisilla koirailla esiintyy värimuotoa, jossa käärme on selkäpuolelta kauttaaltaan kiiltäväpintaisen (”samettimaisen”) musta tai tummansininen ja vatsapuolelta keltainen tai kermanvärinen. Mustat yksilöt muistuttavat huomattavasti puukobraa (Pseudohaje goldii). Naaraat ja nuoremmat koiraat edustavat pääasiassa toista värimuotoa, jossa selkäpuoli on vaaleanruskea, harmaa tai keltaruskea, ja kyljissä on tummempia epäsäännöllisiä poikkiraitoja tai timanttikuvioita. Vatsapuoli on keltaruskea. Kaikki poikaset ovat ruskeita, ja niillä on mustia epäsäännöllisiä poikkiraitoja, jotka ovat muodoltaan enemmän tai vähemmän timanttimaisia.

Levinneisyys ja elinympäristö 
Afrikansamettipuukäärme elää Länsi- ja Keski-Afrikassa Kongo- ja Ubangi-jokien länsipuolella; jokien itäpuolella eläviä käärmeitä pidetään nykyään erillisenä lajina Toxicodryas vexator. Levinneisyysalue ulottuu luultavasti Guinea-Bissausta Keski-Afrikan tasavallan lounaisosiin ja Kongon tasavallan itäosiin. Afrikansamettipuukäärme viihtyy galleria- ja sademetsissä.

Elintavat 
Afrikansamettipuukäärme elää puissa. Se kiipeilee nopeasti mutta raskasliikkeisesti, ja suuren kokonsa ansiosta se voi kiivetä hyvin korkealle, korkeakasvuisessa puustossa jopa yli 30 metrin korkeuteen. Käärme laskeutuu maahan ylittääkseen avoimia alueita ja teitä. Toisin kuin useimmat puissa elävät afrikkalaiset käärmeet, afrikansamettipuukäärme on yöeläin. Se on aktiivinen iltahämärästä aamunkoittoon, ja päivisin se lepää esimerkiksi tiheiköissä ja puiden onkaloissa.

Ravinto 
Käärme syö monenlaista saalista, kuten puissa eläviä liskoja ja jyrsijöitä sekä lintuja, sammakoita, lepakoita ja linnunmunia. Poikaset syövät enimmäkseen liskoja, kun taas aikuiset suosivat lintuja ja nisäkkäitä.

Lisääntyminen 
Afrikansamettipuukäärme munii 3–14 munaa. Vastakuoriutuneet poikaset ovat 28–35 senttimetriä pitkiä.

Uhat 
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) ei ole arvioinut afrikansamettipuukäärmeen uhanalaisuutta, mutta lajin levinneisyysalue on niin laaja, että sitä ei pidetä uhanalaisena. Länsi-Afrikassa ihmisen toiminta kuitenkin tuhoaa sen elinympäristöä. Afrikansamettipuukäärmeen luonnollisia vihollisia on havaittu olevan ainakin metsäkobra (Naja melanoleuca).

Taksonomia 
Afrikansamettipuukäärmeen kuvasi alun perin Edward Hallowell vuonna 1845 nimellä Dipsas Blandingii. Kuvaus perustui yhteen yksilöön, jonka hänen ystävänsä, amerikkalainen luonnontieteilijä William Blanding, oli löytänyt Liberiasta. Käärme sai lajiepiteettinsä Blandingin mukaan.

Suurimman osan 1900-luvusta afrikansamettipuukäärme luokiteltiin mangrovekäärmeiden sukuun (Boiga). Osa tutkijoista seuraa tätä luokittelua edelleen, mutta suurin osa luokittelee käärmeen nykyään afrikkalaiseen Toxicodryas-sukuun, jota ehdotettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1982. Fylogeneettiset analyysit tukevat uudempaa luokittelua, sillä Toxicodryas-käärmeet ovat läheisintä sukua munakäärmeille (Dasypeltis) eivätkä mangrovekäärmeille.

Toxicodryas-sukua on aiemmin pidetty kaksilajisena, mutta vuonna 2021 julkaistujen tutkimusten perusteella lajeja on neljä. Afrikansamettipuukäärmeen levinneisyysalueen itäosien populaatiot erotettiin tutkimuksissa omaksi lajikseen Toxicodryas vexator. Uusi laji on ilmeisesti vähemmän myrkyllinen.

Myrkyllisyys ja merkitys ihmiselle 
Afrikansamettipuukäärme on myrkyllinen, ja sen hiirillä mitattu LD50-arvo on 2,85–3,55 mg/kg. Käärmeen on kokeellisesti todettu tuottavan melko suuria määriä vahvaa hermomyrkkyä, joten se saattaa olla potentiaalisesti vaarallinen ihmiselle. Yhtään kuolemaan johtanutta kohtaamista ei ole kuitenkaan dokumentoitu, ja ainoat tunnetut puremat ovat johtaneet lieviin oireisiin, kuten kipuun ja turvotukseen. Vastamyrkkyä ei ole.

Vaikka afrikansamettipuukäärmeellä on hyvin laaja levinneisyys ja se on paikoittain varsin yleinen, ihmiseen kohdistuvat puremat ovat hyvin harvinaisia. Käärmeen elintavat vähentävät sen vaarallisuutta; se on piilotteleva, yöaktiivinen ja elää puissa. Lisäksi se on tarkkanäköinen, valpas ja säyseä käärme, joka välttelee ihmisiä ja pakenee yhteenotoissa nopeasti.

Lähteet 

Tarhakäärmeet