Capitol Hillin autonominen vyöhyke

Capitol Hillin autonominen vyöhyke (CHAZ tai Zone, tunnetaan myös nimellä Free Capitol Hill) oli itsenäisesti julistettu autonominen vyöhyke, joka kattoi noin kuusi korttelia Seattlessa, Washingtonin Capitol Hillin naapurustossa. Vyöhyke perustettiin 8. kesäkuuta 2020 sen jälkeen kun Seattlen poliisilaitos hylkäsi East Precinct -poliisipiirin poliisilaitoksen.

Capitol Hillin autonomisen vyöhykkeen paikallishallinto toimi hajautetusti ja sen tavoitteena oli luoda poliisitoiminnan ulkopuolinen vyöhyke. Päätökset tehtiin mielenosoittajien päivittäisten kokoontumisten konsensuksesta. Se esitti useita vaatimuksia Seattlen kaupunginvaltuustolle ja kaupunginjohtajalle, kuten vuokrasääntelyn toimeenpano, taiteen ja kulttuurin rahoituksen palauttaminen, ilmainen korkeakoulu Washingtonin osavaltion asukkaille sekä Seattlen poliisilaitoksen ja siihen liittyvien oikeusjärjestelmien lakkauttaminen.

Reaktiot vyöhykkeeseen vaihtelivat. Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump kehotti Washingtonin kuvernööriä ja kaupunginjohtajaa ottamaan vyöhykkeen takaisin ja kuvasi vyöhykkeen mielenosoittajia "likaisiksi anarkisteiksi". Seattlen pormestari Jenny Durkan kehotti välttämään tilanteen jyrkentämistä ja kuvasi vyöhykkeen ilmapiirin vastaavan korttelijuhlia. USA Today -sanomalehti kuvasi vyöhykkeen näyttävän ja tuntuvan kuin mini-Burning Man -festivaalilta.

Autonomisella alueella tapahtui yhteensä neljä ammuskelua, jotka vaativat kaksi kuolonuhria. Yhteen ammuskeluun syyllistyi mielenosoittajia päin ajanut autoilija.

Aamuvarhaisella 29. kesäkuuta tapahtui alueen neljäs ammuskelu, jossa kuoli 16-vuotias ja 14-vuotias poika joutui kriittiseen tilaan. Seattlen poliisipäällikkö Carmen Best kutsui alueen tilannetta "vaaralliseksi ja sietämättömäksi" ja ilmoitti medialle "Nyt riittää. Meidän pitää saada alue takaisin haltuumme". Pormestarin annettua asetuksensa 1. heinäkuuta 2020 Seattlen poliisi tyhjensi alueen protestoijista ja otti haltuunsa East Precinctin poliisiaseman.

Taustaa 

Capitol Hill on Seattlen keskustassa oleva kaupunginosa, joka tunnetaan näkyvästä LGBT- ja vastakulttuuriyhteisöistään. Kaupunginosa on ollut aiemmin muiden mielenosoituksien keskus, kuten vuoden 1999 WTO:n vastaisen mielenosoituksen ja vuoden 2011 Occupy Seattle -mielenosoituksen aikana.

George Floydin kuolemasta leimahtaneet mielenosoitukset poliisiväkivaltaa vastaan alkoivat Seattlessa 29. toukokuuta. Yhdeksän päivän ajan mielenosoittajat ja Seattlen poliisilaitos (SPD) yhdessä Washingtonin kansalliskaartin kanssa ottivat kaduilla yhteen. Seattlen pormestari Jenny Durkan ja SPD:n poliisipäällikkö Carmen Best ilmoittivat 5. kesäkuuta 30 päivää kestävästä kyynelkaasun käyttökiellosta. Mielenosoitukset keskittyivät lopulta SPD:n East Precinct -poliisipiirin poliisilaitoksen ympärille, missä SPD käytti aggressiivisia joukkojenhallintakeinoja, kuten tainnutuskranaatteja ja pippurisumutusta. 7. kesäkuuta metalliaitoja ja suuria sementtilohkoja sijoitettiin vyöhykkeen ympärille. Myöhemmin samana päivänä kuljettaja ajoi mielenosoittajien joukkoon, jonka jälkeen kuljettaja ampui yhtä mielenosoittajaa käsivarteen ennen kuin juoksi poliisin linjojen taakse. Väkijoukko vyöhykkeen ympärillä kasvoi ja poliisit – jotka ilmoittivat mielenosoittajien heittävän pulloja, kiviä ja ilotulitteita – saivat luvan jatkaa kyynelkaasun käyttöä pian keskiyön jälkeen. Poliisin toiminnasta tehtiin yli 12 000 valitusta.

Seuraavana iltapäivänä SPD vetäytyi ja hylkäsi East Precinct -poliisipiirin poliisilaitoksen peittäen ikkunat vanerilla ja jättäen etuoven auki. Kansalaiset pystyttivät kaduille barrikadeja ja julistivat alueen "Free Capitol Hilliksi".

Vyöhyke 

Vyöhyke keskittyi East Precinct -poliisipiirin poliisilaitoksen ympärille, jonka poliisi hylkäsi 8. kesäkuuta. Vyöhyke ulottui pohjoiseen East Denny Way -kadulle, itään 13th Avenue -kadulle ja länteen Broadway-kadulle. Cal Anderson Parkin puisto oli kokonaisuudessaan vyöhykkeen sisällä. 

Ajoneuvohyökkäysten mahdollisuudesta huolissaan olleet mielenosoittajat käyttivät tiesulkuja ja aitoja barrikadien rakentamiseen risteyksien ympärille. Vyöhykkeen alueen sisäänkäynti oli osoitettu barrikadissa, jossa luki "You Are Entering Free Capitol Hill".

Uutistoimisto Reutersin mukaan protestialue oli pienentynyt huomattavasti ajan kuluessa ja väkijoukot sekä ensiapu- ja ruoanjakopisteet olivat vähentyneet. Seattlen poliisi alkoi tyhjentämään aluetta mielenosoittajista aamuyöllä heinäkuun ensimmäisenä päivänä.

Sisäinen hallinto 
Capitol Hillin autonomisella alueella ei ollut keskitettyä hallintojärjestelmää. Mielenosoittajat ilmaisivat halukkuutensa luoda yhteiskunnan poliisitoiminnan ulkopuolelle. Itseään antifasistiseksi, antirasistiseksi kuvaileva ja työläisten etuja ajava Puget Sound John Brown Gun Club -niminen järjestö nähtiin kantamassa avoimesti aseita vyöhykkeellä. Seattlen paikalliselle Fox-kanavalle työskentelevät toimittajat poistettiin vyöhykkeeltä mielenosoittajien toimesta. City Journal -lehden 10. kesäkuuta julkaiseman artikkelin mukaan hip hop -taiteilija Raz Simone toimi vyöhykkeen "johtajana ja valvojana", kun taas entinen pormestariehdokas Nikkita Oliver määritteli vyöhykkeen poliittiset tavoitteet. Simonen mukaan vyöhykkeellä ei kuitenkaan ollut keskitettyä johtoa.

Vaatimukset 
9. kesäkuuta 2020 Medium-julkaisupalvelussa ilmestyi blogikirjoitus, joka sisälsi 30 vaatimusta Seattlen kaupunginvaltuustolle ja kaupunginjohtajalle. Vaatimuksiin sisältyi mm. vuokrankontrollien toimeenpaino gentrifikaation vastaisena toimena, taiteen ja kulttuurin rahoituksen palauttaminen, ilmainen korkeakoulu Washingtonin osavaltion asukkaille, Seattlen poliisilaitoksen ja siihen liittyvien oikeusjärjestelmien lakkauttaminen ja liittovaltion tutkinta poliisiväkivallasta.

Vyöhykkeelle tuotiin näkyvälle paikalle esille kolmen vaatimuksen luettelo: lopettakaa poliisin rahoitus ("defund the police"), rahoittakaa yhteisön sosiaali- ja terveyspalveluja ("fund community health") ja luopukaa syytöksistä mielenosoittajia vastaan ("drop  charges against the protesters"). Vyöhykkeen sisällä vaatimusten määrästä käytiin kiivasta keskustelua; osa mielenosoittajista näki tilanteen osana suurempaa luokkataistelua kun taas osa halusi pitää painopisteen poliisiväkivallassa.

Kulttuuri ja palvelut 

Entisen poliisipiirin ympärille sijoitettiin telttoja tilan haltuunottamiseksi. The No Cop Co-op -niminen osuuskunta perustettiin 9. kesäkuuta jakamaan ilmaista vettä, käsien desinfiointiainetta, lahjoituksena saatuja välipaloja ja kebabeja. Vyöhykkeelle rakennettiin kojuja, jotka tarjosivat vegaanista ruokaa ja keräsivät lahjoituksia kodittomille. Vyöhykkeelle perustettiin myös kaksi lääkintäpistettä. Yksi vyöhykkeen risteyksistä muunnettiin tilaksi opiskelua ja keskustelutilaisuuksia varten, jossa rohkaistiin vyöhykkeellä vain tuhoa haluavia ihmisiä menemään kotiin. Vyöhykkeelle rakennettiin äänilaitteista ja projektoreista ulkoilmaelokuvateatteri, jossa alettiin esittää ihmisille elokuvia ja dokumentteja. Ensimmäinen näytetty elokuva oli Ava DuVernayn dokumentti 13. lisäys, joka kertoo rodusta ja joukkovangitsemisesta. Siirrettävät wc:t toimitti Seattlen liikennevirasto. Vyöhykkeellä järjestettiin useita kokouksia, joissa mielenosoittajat päättivät strategiasta ja tekivät suunnitelmia.

Mielenosoittajat järjestivät rauhanomaisia mielenosoituksia, kuten Seattlen kaupungintalon "valtaus", jossa mielenosoittajat vaativat Jenny Durkanin eroa. Seattlen kaupunki tarjosi palveluita vyöhykkeelle, kuten palokuntaa, jätehuoltoa ja poliisia, ja Seattlen poliisi ilmoitti vastaavansa hätäpuheluihin alueelta.

Vyöhykkeellä East Pine Street -kadulle maalattiin jättimäinen teksti, jossa lukee "Black Lives Matter". Monet vyöhykkeen mielenosoittajat ottivat käyttöön vaaleanpunaisen sateenvarjon epävirallisena tunnuksena.

Mielenosoittajat istuttivat vyöhykkeelle vihannespuutarhoja ja tekivät puistoon maatilan, jossa he kasvattivat erilaisia ruokia lahjoitettujen siementen avulla.

Reaktiot 
Seattlen pormestari Jenny Durkan ilmoitti, että hän aikoo de-eskaloida tilannetta vyöhykkeellä ja kuvasi vyöhykkeen ilmapiirin vastaavan korttelijuhlia, joista ei tällä hetkellä ole vaaraa ihmisille.  Seattlen poliisipäällikkö Carmen Best ilmoitti virkamiestensä tarkastelevan erilaisia lähestymistapoja "[poliisien] jalanjälkien vähentämiseksi" Capitol Hillin naapurustossa. Washingtonin kuvernööri Jay Inslee kertoi, että hän ei ole tietoinen vyöhykkeen tilanteesta.

Seattlen poliisi ilmoitti haluavansa uudelleenmiehittää poliisipiirin rakennuksen ja väitti, että poliisit silti toimivat vallatulla vyöhykkeellä. Seattlen poliisin mukaan vetäytyminen poliisipiiristä oli myönnytys mielenosoittajille, johon oli päästy neuvottelemalla. Poliisi kertoo, että mielenosoittajien tuli sopimuksen mukaisesti lopettaa uusien barrikadien rakentaminen ja että he ovat pettyneitä, kun sopimusta ei noudatettu.

9. kesäkuuta Texasin senaattori Ted Cruz totesi vyöhykkeen "vaarantavan ihmisten hengen". Seuraavana päivänä Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump vaati, että Washingtonin kuvernööri Jay Inslee ja Seattlen pormestari Jenny Durkan ottavat alueen takaisin, sanoen, että "jos te ette niin tee, niin hän itse tekee sen heidän puolestaan". Durkan käski Trumpia "palaamaan bunkkeriinsa". Trump vastasi tähän kutsumalla mielenosoittajia "kotimaisiksi terroristeiksi".

Vyöhyke sai kiitosta IWW:ltä.

30. kesäkuuta pormestari Jenny Durkan ilmoitti viranomaisten sulkevan alueen, sillä siellä siihen mennessä oli tapahtunut neljä ammuskelua, joissa oli kuollut kaksi ihmistä. Durkan antoi ensimmäinen heinäkuuta määräyksen sulkemisesta ja suuri joukko poliiseja alkoi kehottaa mielenosoittajia poistumaan alueelta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seattle
2020