Kolmijalkakala

Kolmijalkakala (Bathypterois grallator) on levysilmiin kuuluva kalalaji.  Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.

Koko ja ulkonäkö
Kolmijalkakala voi kasvaa suurimmillaan noin 43 cm pitkäksi ja tavanomainen pituus on noin 30 cm. Lajin ruumiinmuoto on pitkänomainen ja tunnusomainen piirre ovat hyvin pitkät ruodot vatsa- ja pyrstöevissä. Ruodot voivat olla jopa metrin mittaiset. Rintaevät ovat pitkät ja kala pitää niitä pystyssä asennossa. Kolmijalkakalan silmät ovat hyvin pienet ja alkeelliset. Väriltään kala on musta.

Levinneisyys ja elintavat
Kolmijalkakalaa tavataan Atlantin itäosassa Marokosta Guineanlahdelle ja paikoitellen Välimerestä ja Atlantin länsiosissa Yhdysvalloista Guyanaan. Lisäksi sitä tavataan Intian valtamerestä Madagaskarin lähistöltä ja Tyynenmeren länsi- ja keskiosista. Kolmijalkakala elää yksittäin lähellä pehmeää pohjaa tyypillisimmin 900–4 700 metrin syvyydessä, mutta syvimmillään sitä on tavattu noin 6 000 metrin syvyydestä. Laji käyttää pitkiä vatsa- ja pyrstöevän ruotojaan pitääkssen itseään paikallaan pohjan yläpuolella ja rintaeviää se käyttää saaliinsa paikantamiseen. Kalan ravintoa ovat äyriäset kuten suuria hankajalkaisia. Kolmijalkakalat ovat hermafrodiitteja.

Lähteet

Auloppikalat