Hörnånin vesistö

Hörnånin vesistö (, vesistöaluetunnus 29) muodostuu Pohjanlahden Merenkurkkuun laskevan Hörnånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 392 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Hörnån, jonka nimi on alajuoksulla myös Hörneån. Joen kokonaispituus on 65 kilometriä ja se laskee Itämereen vähän yli 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

Vesistön valuma-alue 
Hörnånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) ja Ångermanjoen vesistön (tunnus 38) välissä, jossa on yhdeksän pienempää päävesistöä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Uumajanjoen vesistö ja lounaispuolella Öreälvenin vesistö (tunnus 30). Merenrannikolla on sen joensuun ympärillä mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on Hörnånin vesistöä hieman suurempi.

Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (47,3 %), turve (17,6 %), kalliomaa (11,7 %), hiekka ja sora (7,6 %), multamaa (8,5 %), savimaa (2,5 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,1 %), joiden lisäksi on vielä 2,8 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (87,3 %), soita ja kosteikkoja (4,2 %), viljelymaita (3,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,4 %) sekä joutomaita (2,0 %). Näiden lisäksi on 2,8 % vesistöjä.

Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Hörnånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,54 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 32,1 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,67 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 4,2 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 37 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 32,3 m³/s on mitattu toukokuussa 1988 ja pienin 0,2 m³/s viimeksi vuonna 2003. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

Lähteet

Huomautuksia

Viitteet