Kokonjärvi (Urjala)

Kokonjärvi  on osaksi Pirkanmaalla Urjalan Välkkilän ja Kokon kylissä ja osaksi Kanta-Hämeessä Forssan Koijärvellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 474 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on kuusi saarta, joista suurimmat ovat 130 metriä pitkä, mutta kapea, Kattissaari, hieman lyhyempi Kivikari ja Mustaniemen vieressä oleva 130 metriä pitkä suosaari. Järveen laskee 117 ojaa, joista huomattavimpia ovat Kivenkorvensuon ja Karjalammin yhteinen laskuoja Koivulanlahteen, Lahmajärveltä tuleva Välkkilänoja ja palosuon kuivatusvesiä tuova johto-oja. Järven laskujoki Kokonjoki lähtee järven luoteispäästä Ikaalasta ja laskee Rutajärveen. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä.

Vesistösuhteet
Kokonjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä edelleen Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen. Urjalan Rutajärveen laskevan Kolkanjoen–Kokonjoen vesireitillä Kokonjärven alapuoliselle osuudelle jäävät kuivatettu Vanhajärvi ja Uutisjärvi. Kokonjärven yläpuoliselle osuudelle jäävät Lahmajärvi Urjalassa ja Hirsjärvi Urjalan ja Tammelan rajalla.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kokkois järvi”. Silloin sijaitsi järven pohjoisrannalla laaja peltoaukea, jossa olivat ”Kokkoisbyn” 15 taloa. Koivulanlahden rannassa sijaitsi ”Hakonlaks byn” neljä taloa ja etelärannalla Koiviston kohdalla yksi talo tai torppa. Luoteispäässä sijaitsi vielä nimeltä mainittuna ”Ikkolan” talo.

Kokonjärveä vaivasivat keväisin tulvat, jotka kastelivat harvoja peltomaita järven ympäriltä. Kokonjärven vedenpinnan laskua ehdotti alkujaan Oskari Heikkilä kuuluttamalla järvenlaskusta ensimmäisen kerran Urjalan kirkossa 3.1.1891. Asia saatiin vireille 18.10. 1894, kun Berndt Lille kutsui järvenlaskun osakkaat koolle osuusjakoa varten. Kokous käynnisti silloin hankkeen ja järvi mitattiin ja "vaaittiin" tarpeellisen tiedon hankkimiseksi. Järvi aiottiin laske perkaamalla Ikaalan Myllykoski ja työn arvoksi laskettiin noin 30 000 hopeamarkkaa. Kun huomoitiin vielä alajuoksun mahdollinen tulviminen ja sen ehkäisynä tehtävät Välkkilänjoen ja Haarajoen perkaukset, kohosi työn hinta 56 000 hopeamarkkaan. Toimenpiteet laskisivat järvenpintaa metrillä, jolloin alavan maan järvenrantaa paljastuisi 516 hehtaaria ja 16 hehtaaria jäisi vesijättömaaksi. Järvenlaskun hyödyn saivat 28 maatilaa, joille järvenpohjaa jaettiin erisuuruisia alueita.

Vuoden 1960 peruskartassa löytyy neljä rantamökkiä ja lisää mökkejä on rakennettu tiiviimmin vuoden 1980 kartassa Särkilahteen, Ruisnenään, Myllymäkeen ja Iso-Nikkilän vaiheille.

Lähteet 

Tarpianjoen valuma-alue
Urjalan järvet
Koijärven järvet