Vermontin tasavalta

Vermontin valtio (, ) eli Vermontin tasavalta (, ) oli itsenäinen mutta tunnustamaton valtio Pohjois-Amerikassa vuosina 1777–1791. Tasavalta sai alkunsa Amerikan vallankumouksen aikaan 15. tammikuuta 1777, kun Vermontin kaupunkien edustajat julistivat alueen itsenäiseksi sekä New Yorkista että Isosta-Britanniasta. Alueen hallinta oli ollut tätä ennen jo pitkään kiistakysymys New Yorkin ja New Hampshiren siirtokuntien välillä. Valtio nimettiin alun perin Uuden-Connecticutin tasavallaksi, mutta nimi muutettiin Vermontiksi muutaman kuukauden jälkeen.

Vermontin tasavallan oma perustuslaki hyväksyttiin 8. heinäkuuta 1777. Perustuslaki oli Pohjois-Amerikan ensimmäinen orjuuden kieltänyt laki sekä ensimmäinen laki, joka salli äänioikeuden kaikille aikuisille miehille huolimatta siitä, omistivatko nämä maata. Vermont perusti oman postilaitoksen ja otti käyttöönsä myös oman valuutan.

Vermontilaiset osallistuivat taisteluihin Yhdysvaltojen puolella vapaussodassa vuosina 1775–1783, mutta hallinto ei saanut tunnustusta Yhdysvaltojen mannermaakongressilta, sillä kongressi piti aluetta osana New Yorkia. Neljäntoista vuoden itsenäisyyden jälkeen Vermontin tasavallan aika päättyi vuonna 1791, kun Vermont liittyi osaksi Yhdysvaltoja maan 14. osavaltiona. Liittyessään Vermont suostui maksamaan New Yorkille 30 000 dollaria korvauksena maa-alueista.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
Republic of Vermont Vermont Historical Society

Pohjois-Amerikan entiset valtiot
Vermontin tasavalta
Vermontin historia
Yhdysvaltain vapaussota