Kersti Kaljulaid

Kersti Kaljulaid (s. 30. joulukuuta 1969 Tartto, Viron SNT, Neuvostoliitto) oli Viron presidentti vuosina 2016–2021. Hänestä tuli virkaan astuessaan Viron ensimmäinen naispresidentti. Kaljulaid on kuulunut 2000-luvun alussa Isänmaaliittoon, mutta on toiminut tämän jälkeen puolueisiin sitoutumattomana.

Koulutus ja ura 
Kaljulaid on opiskellut Tarton yliopistossa biologiaa pääaineenaan genetiikka ja suorittanut MBA-tutkinnon vuonna 2001, jonka jälkeen hän työskenteli puhelinyhtiössä ja kahdessa pankissa. Hän työskenteli silloisen Viron pääministerin Mart Laarin talouspoliittisena neuvonantajana vuosina 1999–2002 ja Irun sähkövoimalan johtajana vuosina 2002–2004. Ennen valintaansa presidentiksi Kaljulaid oli toiminut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä vuodesta 2004.

Presidentinvaali 2016 
Kaljulaid valittiin presidentiksi vuoden 2016 vaalissa puolueiden kompromissiehdokkaana, jota pyydettiin ehdolle, kun valitsijakokous ei onnistunut valitsemaan presidenttiä. Valitsijakokouksen epäonnistuttua vaalin pääehdokkaat kieltäytyivät uudesta valintakierroksesta ja presidentin valinta siirtyi takaisin parlamentille, eli Riigikogulle. Epäonnistumisen myötä kokoontunut Riigikogun vanhimpien neuvosto päätti esittää kompromissina Kaljulaidia puolueiden yhteiseksi ehdokkaaksi. Kaljulaid suostui presidenttiehdokkaaksi ja tuli valituksi Riigikogun äänestyksessä saaden 81 ääntä 101:stä.

Tammikuussa 2021 oppositiossa olevat sosiaalidemokraatit ilmoittivat olevansa valmiita tukemaan Kaljulaidia, mikäli tämä pyrkisi jatkokaudelle vuoden 2021 vaaleissa. Keskustan puheenjohtaja Jüri Ratas ilmoitti tuolloin, ettei hallitus ole vielä päättänyt asettaako se Kaljulaidin presidenttiehdokkaakseen.

Poliittisia näkemyksiä 
Kaljulaid on määritellyt olevansa liberaali konservatiivi.

Maaliskuussa 2021 Kaljulaid totesi, että kaikkien Viroa johtavien poliitikkojen tulisi ottaa rokotus COVID-19-virusta vastaan. Hän kertoi myös suhtautuvansa varauksella mahdollisen hätätilan julistamiseen..

Kaljulaid sanoi vuonna 2017 Sakala-lehden haastattelussa, että Konstantin Päts ja Johan Laidoner olivat osasyyllisiä Viron itsenäisyyden menettämiseen vuonna 1941, minkä johdosta Kaljulaid ei ollut halukas tukemaan Pätsille omistettua patsasta. Kaljulaid ei myöskään osallistunut patsaan paljastustilaisuuteen..

Yksityiselämä 
Kaljulaidin äiti oli ammatiltaan lääkäri ja isä oli töissä valtiollisessa asumisesta vastaavassa keskuksessa. Kaljulaidin suvun isälinja voidaan todistettavasti jäljittää Saarenmaalla asuneeseen talonpoikaan Rein Pälliin 1700-luvun alkuun..

Kaljulaid on naimisissa tietotekniikkainsinööri Georgi-Rene Maksimovskin kanssa ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Kaljulaidilla on lisäksi kaksi aikuista lasta ja yksi lapsenlapsi. Hän puhuu viron lisäksi englantia ja ranskaa sujuvasti, ja osaa myös venäjää, saksaa ja suomea, sekä käyttää joskus meänkielisiä sanoja.

Kaljulaid harrastaa lukemista, pyöräilyä, hiihtoa sekä juoksua. Finlandia-hiihdossa hän sijoittui vuonna 2017 sijalle 70 runsaan neljän tunnin ajalla. Kaljulaid pitää itseään ateistina. Hänen mukaansa "maallisuus suojelee meitä myös muiden uskontojen [kuin kristinuskon] tavoilta".

Sosiaalidemokraattista puoluetta edustava Raimond Kaljulaid, joka valittiin Riigikoguun vuonna 2019, on Kaljulaidin velipuoli.

Kunnianosoituksia 
Kaljulaidille on myönnetty seuraavat ulkomaalaiset kunnianosoitukset:

  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristi ketjuineen (Suomi, 2017)
  Italian tasavallan ansioritarikunnan suurristi (Italia, 2018)
  Kolmen tähden ritarikunnan suurristi ketjuineen (Latvia, 2019)
  Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat, 2018)
  Prinssi Henrikin ritarikunnan ketju (Portugali, 2019)
  Poikkeuksellisten meriittien ritarikunta (Slovenia, 2019)
Virolainen Eesti LGBT Ühing myönsi Kaljulaidille Sateenkaarisankarin palkinnon tunnustuksena tämän tekemästä työstä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen hyväksi vuonna 2020.

Vuonna 2018 Forbes nosti Kaljulaidin 100 vaikutusvaltaisimman naisen listalleen sijalle 78.

Galleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

Viron presidentit
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt