Poseidonin ja Amfitriten temppeli

Poseidonin ja Amfitriten temppeli oli antiikin aikainen Poseidonille ja tämän puolisolle Amfitritelle omistettu kreikkalainen temppeli Tenoksen (nykyinen Tínos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee lähellä nykyistä Kiónian kylää.

Historia 

Temppeli oli rakennettu 300-luvulla eaa. ja se uusittiin 200- tai 100-luvulla eaa. Se vaikuttaa kuuluneen saaria tuohon aikaan hallinneen Makedonian hallitsijoiden rakennusohjelmaan. Pyhäkkö oli yksi merkittävimpiä Poseidonin kulttipaikkoja antiikin aikana ja Kykladien saarten ainoa varsinainen Poseidonin temppeli. Monet Deloksen saarelle matkanneet kävivät ensin puhdistautumassa temppelissä Tenoksella. 100-luvulla eaa. pyhäkkö toimi Rhodoksen johtaman saariston liiton keskuspaikkana.

Temppelin kukoistuskautta olivat 200- ja 100-luvut eaa. Se sai paljon mainetta koko antiikin maailmassa ja sinne tuli paljon pyhiinvaeltajia eri puolilta. Paikallisessa Poseidon-kultissa jumala oli paitsi merenjumala myös parantajajumala hieman Asklepioksen tavoin. Amfitriten puolestaan uskottiin auttavan naisia lapsettomuudessa. Temppelin papit vaikuttavat toimineen lääkäreinä. Pyhäkössä vietettiin vuotuisia Poseidonia-juhlia suunnilleen nykyisen tammi-helmikuun aikoihin. Niihin kuului muun muassa näytelmäkilpailut.

Alueelle rakennettiin uusia rakennuksia, kuten roomalaisia kylpylöitä, vielä ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla. Temppeli hylättiin 200-luvulla jaa. ja tuhoutui 300-luvulla. Arkeologiset kaivaukset alueella suoritettiin vuonna 1902 H. Demoulinin johdolla ja vuonna 1905 P. Graindorin johdolla.

Rakennus ja löydökset 

Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja se oli rakennettu paikallisesta marmorista ja gneissistä. 200- tai 100-luvulla eaa. rakennettu uusi temppeli oli edellistä suurempi. Temppelissä oli Poseidonin ja Amfitriten kulttikuvat, jotka oli veistänyt ateenalainen Telesinos. Temppelin koristelussa esiintyi Poseidonin symboleita, kuten kolmikärki, merihirviöitä sekä delfiinejä.

Temppelin lisäksi pyhäkköalueella on muun muassa veistoksin koristeltu suurikokoinen alttari, jonka pinta-ala oli noin 100 neliömetriä; hestiatorion eli tila rituaaliselle ruokailulle; kaksi kylpylärakennusta; stoa (noin 100 eaa.); votiivilahjaksi rakennettu Nausionin (tai Nausioksen) eksedra; lähdekaivorakennus (noin 300 eaa.); sekä Andronikos Kyrrhoslaisen suunnittelema aurinkokello.

Pyhäkköalueen rakennuksista on säilynyt vain vähän, koska suuri osa materiaalista on käytetty myöhemmin uudelleen saaren kirkkojen ja muiden rakennusten rakentamiseen. Alueen esinelöydöt ovat Tínoksen arkeologisessa museossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreikan temppelit
Kreikan entiset rakennukset ja rakennelmat
Tínos