Kirjallisuusvuosi 1918

Kirjallisuusvuosi 1918 käsittelee vuoden 1918 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 Suomen sisällissodan aikana alkuvuonna 1918 Suomessa palattiin ankaraan sensuuriin: punaiset lakkauttivat kaikki porvarilliset sanomalehdet hallitsemiltaan alueilta. Vastaavasti valkoisten hallitsemilla alueilla lakkautettiin sosialistiset lehdet. Sensuurista luovuttiin vähitellen sodan loputtua, ja sananvapaus kirjattiin vuoden 1919 hallitusmuodon kymmenenteen pykälään.
 Ranskalainen runoilija Guillaume Apollinaire kuoli 9. marraskuuta espanjantautiin.
 Venäjän kielen oikeinkirjoitusta yksinkertaistettiin esimerkiksi poistamalla käytöstä neljä kirjainta.

Julkaisuja 
 Bertolt Brecht – Baal (ensimmäisen näytelmän käsikirjoitus) 
 Elsa Beskow – Tant Grön, tant Brun och tant Gredelin (suom. 1973)
 Edgar Rice Burroughs – Tarzan and the Jewels of Opar (suom. Tarzan ja Oparin aarteet, 1923)
 Alfred Döblin – Wadzeks Kampf mit der Dampfturbine
 Maria Jotuni – Kultainen vasikka
 Arvi Järventaus – Uusi pirtti 
 Ilmari Kianto – Hakkaa päälle! Sotarunoja valkoiselle armeijalle
 Ilmari Kianto – Suomi suureksi, Viena vapaaksi: sotakesän näkemyksiä
 Ilmari Kianto – Vielä niitä honkia humisee
 Joel Lehtonen – Kuolleet omenapuut
 Eino Leino – Vapauden kirja
 Eino Leino – Ahven ja kultakalat. Tarina syvyyksistä
 Eino Leino – Helsingin valloitus. Muistelmia ja vaikutelmia
 Eino Leino – Vöyrin sotakoulu. Haastatteluja ja historiikkia
 Artturi Leinonen – Ilkan ja Putun pojat
 Lu Xun – Kuángrén Rìjì
 Martti Pihkala – Minkälainen Suomi meidän on luotava?
 Oswald Spengler – Der Untergang des Abendlandes (alkuosa, II osa 1922, suom. Länsimaiden perikato 1961)
 Edith Södergran – Septemberlyran : Dikter (suom. Syyskuun lyyra)
 Jun’ichirō Tanizaki – Gold and Silver (金と銀)

Palkintoja 
 Nobelin kirjallisuuspalkinto
 ei jaettu
 Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
 Ernest Poole

Lähteet 

1918