Hermann Giesler

Hermann Giesler (2. elokuuta 1898 Siegen – 20. tammikuuta 1987 Düsseldorf) oli saksalainen arkkitehti. Hän oli natsi-Saksan johtavia arkkitehteja ja Adolf Hitlerin suosiossa.

Hermann Giesler oli tunnetun natsijohtajan Paul Gieslerin veli. Hän opiskeli Münchenin taideteollisuuskoulussa ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Hän työskenteli itsenäisenä arkkitehtina kunnes siirtyi 1933 Sonthofenin piirirakennusmestariksi. Giesler liittyi kansallissosialistisen puolueen jäseneksi vuonna 1931. Hitler järjesti hänelle vuonna 1938 nimityksen professoriksi ja Münchenin kaupungin ylirakennusneuvokseksi. Gieslerin nimi oli mukana natsi-Saksan tärkeimpien taiteilijoiden luettelossa (gottbegnadeten list). Gieslerin natsihallinnolle suunnittelemia töitä olivat muun muassa Sonthofenin Ordensburg-sotakoulu ja Weimarin Adolf-Hitler-Platz-aukio. Vuonna 1940 Giesler suunnitteli Hitlerin tilauksesta Müncheniin Die Halle der Partei -nimisen valtavan, Rooman Pantheonia jäljittelevän puolueen kokousrakennuksen, joka oli tarkoitettu myös Hitlerin tulevaksi hautamausoleumiksi, mutta sitä ei koskaan rakennettu. Giesler johti myös Linzin uudelleenrakentamisen suunnittelua. Hitlerin erityisen mielenkiinnon kohteena olleesta suunnitelmasta ehti toteutua vain muutaman Tonavan ylittäneen sillan laajennus.

Toisen maailmansodan aikana Giesler johti vuosina 1942–1944 Organisation Todtin miehitetyssä Baltiassa toiminutta Einsatzgruppe Russland-Nord -osastoa ja oli vastuussa vankityövoiman käytöstä. Vuosina 1944–1945 hän johti asetehtaan rakentamista Mühldorfiin keskitysleirivankityövoiman avulla. Giesler sai aivan sodan lopussa SA-järjestön brigadeführerin arvon. Amerikkalaiset vangitsivat hänet sodan jälkeen ja hänet tuomittiin vuonna 1947 niin sanotussa Mühldorf-oikeudenkäynnissä elinkautiseen vankeuteen. Tuomio lyhennettiin 25 vuoden vankeudeksi vuonna 1948 ja Giesler vapautettiin armahduksella kokonaan vuonna 1952. Hän työskenteli sen jälkeen yksityisenä arkkitehtina Düsseldorfissa.

Lähteet

Aiheesta muualla

Saksalaiset arkkitehdit
Saksalaiset professorit
Saksalaiset kansallissosialistit
Saksalaiset elinkautisvangit
Vuonna 1898 syntyneet
Vuonna 1987 kuolleet