Elisabeth Beskow

Elisabeth Maria Beskow, kirjailijanimi Runa (19. marraskuuta 1870 Tukholma – 17. lokakuuta 1928 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija. 

Elisabeth Maria Beskowin vanhemmat olivat Blasieholmskyrkanin pastori Gustaf Emanuel Beskow ja Anna Vilhelmina Emanuelsdotter. Hänen serkkunsa oli Elsa Maartmanin (Beskow) kanssa avioitunut Natanael Beskow. 

Elisabeth opiskeli aluksi isänsä perustamassa Beskowin koulussa. Hän jatkoi sairaanhoitajaopintoja Sabbatsbergin sairaalassa 1892–1893 ja Sophiakodissa.

Beskow kirjoitti salanimellä ”Runa” viisikymmentä romaania ja lastenkertomusta. 1900-luvun alkupuolella hän oli Selma Lagerlöfin jälkeen luetuin ruotsalainen naispuolinen kirjailija. Hänen romaaneilleen oli tunnusomaista uskonnollis-ideologinen elämänkäsitys sekä usein selvä opetus ja rakenne. Teoksissa käsitellään miesten ja naisten tasa-arvoa, vastustetaan eläinkokeita ja ollaan myönteisiä kasvissyönnille.

Beskowin kirjoja on käännetty tanskaksi, suomeksi, ranskaksi, englanniksi, saksaksi ja hollanniksi.

Suomennetut teokset 
Nimellä Elisabeth Beskow
 Satuja ja kertomuksia lapsille, WSOY 1910

Nimellä Runa
 Ellan elämäntehtävä: kertomus tytöille, suom. Anni Kiikonen. Karjalan kirjakauppa, 1905.
 Hirvenhovissa: kertomus, suom. Anni Kiikonen. Karjalan kirjakauppa, 1905.
 Arkielämää, suom. Anna Kurimo. Karjalan kirjakauppa, 1906.
 "Kaikki tai ei mitään". Karjalan kirjakauppa, 1906.
 Katri: kertomus. WSOY, 1908.
 Naisylioppilaan ihanteet, Porvoo: WSOY 1910. Sarja: Kodin kirjasto, Uusi sarja, 4. (sis. m. Mathilda Roos: Äidin päiväkirjasta)
 Metsälintu (Vildfågel), suom. Matilda Siljansaari, WSOY 1912., Porvoo Sarja: Kodin kirjasto, Uusi sarja, 5.
 Metsälinnun pesä, suom. Matilda Siljansaari, Porvoo: WSOY 1914. Sarj: Kodin kirjasto, Uusi sarja, 6.
 Hänen äitinsä Jumala, suom. Matilda Siljansaari. WSOY, 1916.
 Lehtori Garthin avioliitto, suom. Matilda Siljansaari. WSOY, 1917.
 Valkoliljan tytär, suom. Matilda Siljansaari, Porvoo: WSOY 1919
 Valkolilja, suom. Matilda Siljansaari, Porvoo: WSOY 1919
 Sif Randal, suom. Matilda Siljansaari, Porvoo: WSOY 1920.
 Sävelteos: kertomus, suomentanut Emmi Voionmaa, Porvoo: WSOY 1920 
 Pieni aseenkantaja: satuja ja kertomuksia lapsille, suomensi Aune Krohn, WSOY 1920. 
 Nina: taiteilijatartarina, suom. Matti L. (Suomentajan nimi fingeerattu, käännös yhteistyötä) Minerva 1921.
 Sarvijärven pastori, suom. Matti L. (Suomentajan nimi fingeerattu) Helsinki: Minerva 1921
 Erämaan pappi, suom. Siiri Teirilä. WSOY, 1921.
 Erämaan papin avioliitto, suom. Toini Kalima. WSOY, 1921.
 Erämaan papin tytär, suom. Eino Voionmaa. WSOY, 1922.
 Helisevä vaski, suom. Signild Tennberg. WSOY, 1922.
 Sisar Ebba, Helsinki: Minerva 1922. 
 Onnen avaimet, (Mukaeltu suomennos) Helsinki: Minerva 1922.
 Maan tomua, suom. Emmi Voionmaa, Porvoo: WSOY 1922. 
 Hirvenhovin Elisa. Minerva, 1922.
 Kasvattisisarukset, suom. Eino Voionmaa. WSOY, 1923.
 Silmältä salattu, suomentanut Aino Jauhiainen, Porvoo: WSOY 1923.
 Hänen silmiensä valo, suom. Aune Krohn. WSOY, 1924.
 Ääniä, suom. Herman Niemi. WSOY. 1924 (nimellä Runa)
 Ristiriita, suomentanut Martti Haavio, Porvoo: WSOY 1924. 
 Ekekronan perhe, suom. Eino Voionmaa. WSOY, 1925.
 Valkeain öitten maa, suomentanut Jaakko Haavio, Porvoo: WSOY 1926.
 Isä ja poika, suom. Helinä Kuusiola. WSOY, 1927.
 Jälkisäädös: romaani, suom. Aili Somersalo. WSOY, 1928.
 Uusi kevät: romaani, suom. Toini Heikinheimo, Porvoo: WSOY 1929. 
 Katso, kaikki on uudeksi tullut: romaani (Förnyelse), Porvoo: WSOY 1934.
 Hänen äitinsä Jumala, suom. Aino Jauhiainen. Edes, 1965.
 Saloseudun papin vaellus (Skalunga 2), suom. Aino Jauhiainen, Vaasa: Edes 1965. Sarja: Runa-sarja
 Saloseudun pappi (Skalunga 1), suom. Aino Jauhiainen, Vaasa: Edes 1965. Sarja: Runa-sarja
 Elisa, suom. Aino Jauhiainen. Edes, 1968.
 Ekekronan perhe, suom. Helinä Kuusiola. Kirjaneliö, 1973.
 Hänen äitinsä Jumala, suom. Helinä ja Risto Kuusiola. Kirjaneliö, 1975

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Runan e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta, 
 Elisabeth Beskow, Satuja ja kertomuksia lapsille verkossa

Ruotsalaiset kirjailijat
Vuonna 1870 syntyneet
Vuonna 1928 kuolleet