Suomen urheilu 1989

Suomen urheilu 1989 käsittelee vuoden 1989 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.

Vuoden urheilija 

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:

Miesten listalla kymmenen parasta olivat:

Naisten listalla kuusi parasta olivat:

Joukkueiden listalla kolme parasta olivat:

Vuoden valmentajaksi valittiin hiihtovalmentaja Pekka Vähäsöyrinki.

Ammunta 

 Kivääri-, pistooli- ja haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 4.–16.7. Zagrebissa, Jugoslaviassa Reijo Pärepalo voitti kultaa vapaapistooliammunnassa.

Autourheilu 

 Rallin maailmanmestaruussarjassa Juha Kankkunen sijoittui kokonaispisteissä kolmanneksi ja voitti Australian rallin. Pentti Airikkala voitti MM-sarjan päätösosakilpailuna ajetun RAC-rallin. Jyväskylän suurajot voitti ruotsalainen Mikael Ericsson.
 Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa Jyrki Järvilehto ajoi kaksi osakilpailua Onyx-tallin autolla.
 Rallicrossin Euroopan-mestaruussarjassa Matti Alamäki voitti divisioona 2:ssa neljännen kerran Euroopan-mestaruuden.

Ilmailu 

 Purjelennon maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–28.5. Wiener Neustadtissa, Itävallassa Markku Kuittinen saavutti vakioluokassa pronssia.

Jalkapallo 

 Suomen maajoukkueen MM-karsintaottelua Alankomaita vastaan 31.5. Helsingin olympiastadionilla seurasi ennätyksellinen 46 217 hengen yleisö. Suomi hävisi ottelun 0–1. Neljästä MM-karsintaottelustaan Suomi voitti vain kotiottelun Walesia vastaan 6.9. Helsingissä lukemin 1–0.
 Miesten Suomen-mestaruuden voitti lahtelainen Kuusysi, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Rovaniemen Palloseura.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen PP-Futis, hopeaa sai saman kaupungin Herttoniemen Toverit ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.

Jousiammunta 

 Tauluammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–10.7. Lausannessa, Sveitsissä Tomi Poikolainen saavutti pronssia. Miesten joukkuekilpailussa Suomi sijoittui neljänneksi.

Judo 

 Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–14.5. Helsingissä Suomi saavutti judohistoriansa ensimmäiset Euroopan-mestaruudet. Jorma Korhonen voitti kultaa alle 71-kiloisten sarjassa, Juha Salonen avoimessa luokassa ja Jaana Ronkainen alle 52-kiloisissa. Anne Åkerblom saavutti hopeaa yli 72-kiloisten sarjassa ja Marjo Vilhola sijoittui pronssille alle 48-kiloisissa. Kisojen mitalitilastossa Suomi oli kolmas.

Jääkiekko 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa 15.4.–1.5. Ruotsissa Suomi sijoittui alkusarjan ja putoamissarjan jälkeen kahdeksasta joukkueesta viidenneksi.
 Miesten Suomen-mestaruuden voitti Turun Palloseura, hopeaa sai jyväskyläläinen JyP HT ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti Etelä-Vantaan Urheilijat, hopeaa sai Tampereen Ilves ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.

Jääpallo 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa 29.1.–5.2. Moskovassa, Neuvostoliitossa Suomi saavutti viiden joukkueen turnauksessa hopeaa hävittyään loppuottelussa isäntämaa Neuvostoliitolle 12–2.
 Miesten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Botnia-69, joka voitti loppuottelussa Oulun Luistinseuran kolmannella jatkoajalla 5–4. Pronssille sijoittui Helsingin IFK.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti Jyväskylän Seudun Palloseura, joka voitti loppuottelussa Oulun Luistinseuran 4–2.

Karate 

 Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–5.2. Pariisissa, Ranskassa Suomi voitti joukkuekilpailun. Mestarijoukkueeseen kuuluivat Sari Kauria, Sari Nybäck, Sari Laine ja Ritva Varelius.

Koripallo 

 Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin NMKY, hopeaa sai jyväskyläläinen Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Pantterit.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti Forssan Alku, hopeaa sai Kotkan Työväen Palloilijat ja pronssille sijoittui lahtelainen Sampo-Basket.

Käsipallo 

 Miesten Suomen-mestaruuden voitti seitsemännen peräkkäisen kerran karjaalainen BK-46, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Kiffen.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Åbo IFK, hopeaa sai Kiffen ja pronssille sijoittui toinen helsinkiläisseura Dicken.

Lentopallo 

 Miesten Suomen-mestaruuden voitti Varkauden Tarmo, hopeaa sai tamperelainen Rantaperkiön Isku ja pronssille sijoittui kuopiolainen KuPS-Volley.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti neljännen peräkkäisen kerran Vaasan Vasama, hopeaa sai Euran Raiku ja pronssille sijoittui Haukiputaan Heitto.

Moottoripyöräily 

 Motocrossin MM-sarjan alle 250-kuutioisten luokassa Pekka Vehkonen saavutti hopeaa. Hän saavutti MM-hopeaa myös stadioncrossissa.
 RR-ajon alle 125-kuutioisten MM-sarjassa Taru Rinne sijoittui 17:nneksi.

Moottoriveneily 

 Offshore 3 (1,3 l) -luokan maailmanmestaruuden voittivat Jan Hägglund ja Dick Kollin. Sami Pennanen voitti maailmanmestaruuden ja Juhani Niemi sijoittui hopealle S-550-luokassa.

Nyrkkeily 

 Euroopan-mestaruuskilpailuissa 31.5.–3.6. Ateenassa, Kreikassa Kai Helenius saavutti pronssia alle 81-kiloisten sarjassa.

Paini 

 Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5.–7.5. Oulussa Keijo Pehkonen voitti kultaa alle 57-kiloisten sarjassa ja Ismo Kamesaki saavutti hopeaa alle 52-kiloisissa.

Pesäpallo 

 Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Alajärven Ankkurit, hopeaa sai Imatran Pallo-Veikot ja pronssille sijoittui Hyvinkään Tahko.
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti Jyväskylän Kiri, hopeaa sai liperiläinen Viinijärven Urheilijat ja pronssille sijoittui Ikaalisten Tarmo.
 Naisten Itä–Länsi-ottelun 22.7. Viinijärvellä voitti Itä juoksuin 8–5.
 Miesten Itä–Länsi-ottelun 13.8. Imatralla voitti Itä juoksuin 5–3.

Pohjoismaiset hiihtolajit 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa 17.–26.2 Lahdessa Suomi oli mitalitilaston ykkönen kuudella kulta-, viidellä hopea- ja neljällä pronssimitalilla. Naisten perinteisen tyylin hiihtomatkoilla Suomi otti kaksi kolmoisvoittoa: 10 kilometrillä kärjessä olivat Marja-Liisa Kirvesniemi, Pirkko Määttä ja Marjo Matikainen, ja 15 kilometrillä järjestys oli Matikainen, Kirvesniemi ja Määttä. Naiset voittivat myös viestin, jossa neljäntenä lenkkinä oli Jaana Savolainen. Vapaan hiihtotavan matkoilla Matikainen sai hopeaa ja pronssia. Harri Kirvesniemi voitti kultaa miesten perinteisen tyylin 15 kilometrin hiihdossa sekä saavutti hopeaa Aki Karvosen, Kari Ristasen ja Jari Räsäsen kanssa viestissä. Suurmäen kilpailussa Jari Puikkonen voitti kultaa ja Matti Nykänen saavutti pronssia. Normaalimäessä Ari-Pekka Nikkola sijoittui hopealle. Joukkuemäessä Suomi voitti kultaa, ja joukkueeseen kuului Nikkolan, Puikkosen ja Nykäsen lisäksi Risto Laakkonen. Yhdistetyssä paras suomalainen oli kuudenneksi sijoittunut Jyri Pelkonen. Kisoihin osallistui 31 maata ja 359 urheilijaa. Maksaneita katsojia oli 460 000.
 Keski-Euroopan mäkiviikolla 1988–1989 Risto Laakkonen voitti kokonaiskilpailun ja Matti Nykänen oli jaetulla toisella sijalla. Nykänen voitti Garmisch-Partenkirchenin osakilpailun.

Suunnistus 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–20.8. Skövdessä, Ruotsissa Suomi saavutti pronssia sekä miesten että naisten viestissä. Miesten viestijoukkueeseen kuuluivat Keijo Parkkinen, Ari Kattainen, Peter Ivars ja Reijo Mattinen sekä naisten joukkueeseen Marja Liisa Portin, Ulla Mänttäri, Annika Viilo ja Eija Koskivaara. Henkilökohtaisilla matkoilla Eija Koskivaara sijoittui viidenneksi ja Peter Ivars kuudenneksi.
 Jukolan viestissä 17.–18.6. Joutsenossa Helsingin NMKY voitti Venlojen viestin. Miesten viestissä voitto meni Norjaan ja Angelniemen Ankkuri sijoittui toiseksi.

Triathlon 

 Havaijin Ironman-kilpailussa 15.10. Pauli Kiuru sijoittui viidenneksi.

Voimanosto 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa 13.–17.11. Sydneyssä, Kanadassa Jarmo Virtanen nosti maailmanmestaruuksiensa määrän viiteen voittamalla kultaa alle 82,5-kiloisten sarjassa, Kyösti Vilmi voitti alle 125-kiloisten sarjan ja Anna-Liisa Prinkkala oli paras alle 44-kiloisissa.

Yleisurheilu 

 Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–5.3. Budapestissa, Unkarissa Ringa Ropo sijoittui pituushypyssä neljänneksi ja Janne Ronkainen kuulantyönnössä kahdeksanneksi.
 Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.–19.2. Haagissa, Alankomaissa Sisko Hanhijoki saavutti pronssia 60 metrin juoksussa ja Ringa Ropo pituushypyssä. Hanhijoki sijoittui kuudenneksi 200 metrillä kuten myös Jarmo Kärnä pituushypyssä. Kahdeksanneksi sijoittuivat  Juha Kivi pituushypyssä ja Janne Ronkainen kuulantyönnössä.
 Jarmo Kärnä sivusi 4.6. Riiassa, Latviassa yli 23 vuotta vanhaa pituushypyn Suomen-ennätystä 816. Otteluiden Euroopan cupissa 15.–16.7. Helmondissa, Alankomaissa Petri Keskitalo teki kymmenottelussa Suomen-ennätyksen 8 170 ja Satu Ruotsalainen seitsenottelussa 6 224. Ari Suhonen juoksi 16.8. GP-kilpailuissa Zürichissä, Sveitsissä 800 metrin Suomen-ennätyksen 1.44,10, ja Suomi–Ruotsi-maaottelussa 20.8. Tukholmassa Ringa Ropo teki pituushypyn Suomen-ennätyksen 682 ja Asta Ovaska kuulantyönnön 18,57. Ropo oli parantanut pituuden ennätystä jo 29.6. Helsingin Maailmankisoissa (676) ja 18.8. Länsi-Berliinin GP-kisoissa (677). Päivi Tikkanen paransi Suomen-ennätystä 5 000 metrin juoksussa 27.8. Lohjalla aikaan 15,15,76, 3 000 metrin Suomen-ennätystä 29.8. Tampereella aikaan 8.43,50 ja maratonin epävirallista Suomen-ennätystä 1.10. Länsi-Berliinissä aikaan 2.28.45.

Lähteet

Viitteet 

Vuoden 1989 urheilu
1989