Segestan temppeli

Segestan temppeli on antiikin aikainen kreikkalainen temppeli, joka sijaitsi Segestan kaupungissa Sisiliassa, nykyisessä Italiassa. Sitä kutsutaan tutkimuksessa ”Segestan temppeliksi” tai joskus vain ”doorilaiseksi temppeliksi” siksi, että sen kohdejumaluutta ei tunneta. Temppelin rauniot sijaitsevat Segestan arkeologisen alueen länsilaidalla nykyisessä Calatafimi-Segestassa. Ne ovat koko Sisilian parhaiten säilyneitä muinaisjäänteitä.

Historia 

Segestan temppelin rakentaminen on tutkijoiden arvion mukaan aloitettu klassisella kaudella noin vuonna 417 eaa. Sen paikalla on kuitenkin ollut varhaisempi edeltäjä jo arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Temppelin malli on peräisin Sisilian rannikon kreikkalaiskaupunkien suurista doorilaisista temppeleistä, ja se edustaa siten ei-kreikkalaisen Segestan hellenisoitumista. Rakentamisaikaan kaupunki oli liitossa Ateenan kanssa. Temppeli jäi viimeiseksi suureksi doorilaiseksi temppeliksi koko Sisiliassa.

Temppelin on yleensä tulkittu jääneen keskeneräiseksi, oletettavasti Segestassa tapahtuneiden poliittisten muutosten vuoksi. Syynä saattoi olla se, että kaupunki jäi 400-luvun eaa. lopulla Karthagon valtaan. Toisaalta on myös ehdotettu, että temppeli olisi alun perin tarkoitettukin pelkäksi peristyyliksi eli katottomaksi pylväiköksi jonkinlaista kaupungin ei-kreikkalaisen väestön ulkoilmaan sijoittunutta itämaisperäisen kultin harjoittamista varten.

Nykyisin temppeli on Segestan tunnetuin rakennus, ja sen suhteellisen hyvin säilyneet rauniot ovat koko Sisilian parhaiten säilyneitä temppelinraunioita Akragaan Concordian temppelin ja Selinuksen Temppelin E ohella.

Rakennus 
Temppeli sijaitsee kukkulalla kaupungin akropoliin eli linnavuoren länsipuolella kaupunginmuurien ulkopuolella. Se on peripteraalitemppeli ja edustaa doorilaista tyyliä. Rakennusmateriaali on nykyisen Alcamon seudulta tuotettua travertiini-kalkkikiveä. Temppelin stylobaatin koko on noin 26 × 61 metriä, ja siinä on kolmiportainen krepidoma-perustus. Temppelissä on lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä eli yhteensä 36 pylvästä. Pylväiden korkeus on noin 9,33 metriä. Temppelin friisissä on triglyfit ja koristelemattomat metoopit.

Temppelin oletettu keskeneräisyys näkyy selvästi keskelle kuuluneen naos- eli cellarakennuksen puuttumisesta sekä siitä, ettei temppelin pylväitä ollut uritettu, toisin sanoen niissä ei ole kanneluureja. Kanneluurien puuttumisen vuoksi pylväät näyttävät poikkeuksellisen raskailta. Temppelin peristasis eli ympäröivä pylväikkö sekä arkkitraavit ja päätykolmiot ovat säilyneet kokonaisina. Toisin sanoen suurin osa siitä, mitä temppelistä oli ilmeisesti koskaan rakennettu, vaikuttaa myös olevan edelleen jäljellä.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreikan temppelit
Segesta