Brasilian alkuperäiskansat

Brasilian alkuperäiskansat ovat ihmisryhmiä, joiden esi-isät asuivat nykyisen Brasilian alueella jo ennen eurooppalaisten tuloa.

Alkuperäiskansoihin kuuluvia etnisiä ryhmiä on yli 230, ja he puhuvat yli 150 kieltä. On arvioitu, että ennen europpalaisten tuloa eri kieliä oli yli tuhat. Vain 25 kielellä on yli viisituhatta puhujaa. Nämä ovat apurinã, ashaninka, baniwa, baré, chiquitano, guajajara, guarani, galibi do Oiapoque, ingarikó, kaxinawá, kubeo, kulina, kaingang, kayapó, makuxi, sateré-mawé, taurepang, tereno, ticuna, timbira, tukano, wapixana, xavante, yanomami ja ye'kuana.

Vuoden 2010 väestönlaskennassa alkuperäiskansoihin kuului vajaat 900 000 ihmistä eli noin 0,47 prosenttia Brasilian väestöstä.

Amazonin alueella elää enemmän eristyneitä kansoja kuin missään muualla. Brasilian intiaaniasioiden virasto FUNAI arvioi sellaisia ryhmiä olevan ainakin sata. Useimmat eristyksissä elävät ihmisryhmät asuvat Brasilian länsirajalla. Brasilian politiikkana on 1980-luvulta alkaen ollut välttää kontaktia näiden ryhmien kanssa. Maahan on perustettu suojelualueita, jotta ryhmät säästyisivät hyväksikäytöltä ja tartuntataudeilta.

1500-luvun portugalilaisten tutkijoiden oli vaikea käsittää Brasilian kansojen monimuotoisuutta. He yksinkertaistivat monimuotoisuutta ja jakoivat kansat kahteen ryhmään: rannikon tupi-kansoihin ja sisämaan tapuia-kansoihin. Tupi-kansat olivat usein sodassa keskenään, mutta niitä yhdisti samankaltainen kieli ja kulttuuri. Tapuia-kansoihin määriteltiin "kaikki jotka eivät ole tupeja". Tapuioiden kuvattiin elävän metsästäjä-keräilijöiden liikkuvaa elämää, kun tupit asuivat paikoillaan ja harjoittivat maanviljelystä.

Katso myös 
 Brasilian väestö
 Yanomamit

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Taulukko alkuperäiskansoista Povos Indigenas No Brasil

Alkuperäiskansat
Etelä-Amerikan alkuperäiskansat