Ölmos–Purunpää

Ölmos–Purunpää on Natura 2000 -suojelualue Dragsfjärdissä Kemiönsaarella. Alueen pinta-ala on 1056 hehtaaria ja se koostuu useista lähellä toisiaan olevista alueista. Se on saanut nimensä Ölmosin ja Purunpään kylistä Dragsfjärdissä. Osa Natura-alueen vesi- ja maa-alueista kuuluu Saaristomeren kansallispuistoon.

Natura 2000 -alueeseen kuuluu pitkä ja kapea, vuonomainen, kallioperän murrokseen syntynyt Purunpäänlahti (Purunpää viken). Se on suultaan kapea ja perältään leveä, ja suolapitoisuus vaihtelee lahden eri osiassa. Lahden rannalla on Purunpään historiallinen kylätontti. 

Purunpäänlahteen laskee Hammarsbodaträsket. Se on kahdesta altaasta muodostuva järvi, jonka eteläinen suurempi allas on karu ja kirkasvetinen nuottaruohotyypin järvi. Pienempi koillinen allas on rehevämpi.

Purunpäänlahteen luoteessa rajoittuu Ekhamnin tammilehto, jossa tammea on noin 400 runkoa. Muista puulajeista esiintyvät vaahtera ja saarni ja yksittäisinä yksilöinä metsälehmus. Pähkinäpensasta on runsaana yli tuhannen pensaan kasvustona. Muita pensaslajeja ovat koiranheisi, orapaatsama, lehtokuusama, tuhkapensas ja taikinamarja.

Purunpään niemen eteläiset ja läntiset rannat ja eteläpuoliset saaret ovat jyrkkiä ja kallioisia ja kasvavat pääosin mäntyä. Krogarudden niemen eteläkärjessä on 1600–1700-luvulla toiminut satamana, ja paikalla on jäännöksiä rakennuksista ja tulisijoista sekä kallioon hakattuja nimiä ja vuosilukuja.

Niemen länsipuolella on kolmesta yhteenkasvaneesta saaresta muodostunut Jungfruholmen–Högholmen–Skansholmen. Myös nämä saaret ovat karuja ja kallioisia ja mäntyä kasvavia. Niiden itärannalla esiintyy simpukkamaata ja jalopuulehtoja. Puulajeina näissä ovat pähkinäpensas, saarni, tammi ja metsälehmus.

Tästä pohjoiseen olevalla rannikko-osuudella Ölmos Långsidanilla mannervyöhyke vaihtuu suoraan avoimeen ulappaan, mikä on ainutlaatuista koko Saaristomerellä. Pohjoisosassa Långsidania on 2,5 kilometriä hiekkarantaa.

Lähteet

Kemiönsaaren luonto
Suomen Natura-alueet
Dragsfjärd