Arvi J. Aikomus

Arvi Jonne Aikomus (Juho Arvid Aikomus, 10. maaliskuuta 1897 Nivala – 23. tammikuuta 1976 Helsinki)) oli suomalainen aktivisti, tiedustelu-upseeri ja salanimeä Jukka Kontio käyttänyt kirjailija. Sotilasarvoltaan hän oli vänrikki ja myöhemmin kapteeni (evp). Siviiliammatiltaan Aikomus oli kirjaltaja.

Arvi Aikomus oli vanhin räätäli Juho Heikinpoika Aikomuksen (1873-1941) ja Matilda Juhontytär Aikomuksen o.s. Sarja (1878-1959) viidestä lapsesta. Arvi muutti perheensä kanssa Tornioon vuonna 1905.

Valtion rautateiden palveluksessa ollut Aikomus oli mukana jääkäriliikkeen etappitoiminnassa. Työ sopi yhteen jääkäriliikkeen kuriirina toimimisen kanssa. Hänet pidätettiin kuljettaessaan salaista postia Helsingistä Tornioon, mutta hän onnistui pakenemaan ja siirtymään Ruotsiin.

Ruotsissa hänen työnantajanaan oli Saksan armeija hänen toimiessaan osana sotavankietappia, joka kuljetti Murmanskista paenneita keskusvaltojen sotavankeja Norjan ja Pohjois-Suomen kautta Ruotsiin. Samankaltaisessa etappijärjestelyssä toimi myös Taavetti Lukkarinen. 

Suomen sisällissodassa Aikomus osallistui taisteluihin Tervolassa, Torniossa, Länkipohjassa, Orivedellä ja Tampereella.

Hän osallistui Aunuksen retkeen 1919 ja toimi sittemmin yleisesikunnan tiedustelun palveluksessa. 
Aikomus toimi 1920-30-luvuilla yleisesikunnan tiedustelun eri tehtävissä: raja-aseman päällikkönä ensin Itä-Karjalassa 1923 ja Karjalankannaksella 1925. Sortavalan alatoimiston johtajana hän työskenteli vuodet 1925–1936. Aikomus oli suorittanut tiedustelu-upseerikurssin 1920 ja muuttanut Sortavalaan toukokuussa 1923.  Hänen jälkeensä tehtävään nimitettiin kapteeni Pekka Jänhiä Aikomuksen toimiessa hänen apulaisenaan.

Aikomuksen toiminta kirjailijana salanimellä Jukka Kontio ajoittui hänen alkukaudelleen Sortavalan alatoimiston päällikkönä. Hänen kirjallinen uransa nivoutui Akateemisen Karjala-Seuran toimintaan. Teosten kustannussopimukset WSOY:n kanssa allekirjoitti AKS:n puheenjohtaja Elmo Kaila.

Kesällä 1939 Sortavalan alatoimistoa alettiin vahvistaa, kun kansainvälinen tilanne osoitti kiristymisen merkkejä. Sen laskuun toimi 30-40 vakoilijaa Neuvosto-Karjalassa. Toimistolla oli käytössä turvataloja ja koulutustiloja kaupungissa ja sen ympäristössä. Tällaisessa tehtävässä toimi mahdollisesti myös Aikomuksen hankkima maatila lähellä Sortavalaa.

Sortavalan alatoimistosta muodostettiin sinne siirtyneen kapteeni Into Kuismasen johtama kaukopartioyksikkö Osasto Kuismanen (OsKu), jonka työntekijöihin myös Arvi Aikomus kuului.

Aikomus jäi eläkkeelle vuonna 1944 ja muutti Joensuuhun. Siellä hän perusti autoliikkeen.

Jatkosodan jälkeen Suomeen perustettiin joukko peiteyrityksiä, kuten kuljetus- ja sähköalan liikkeitä, joiden tarkoituksena oli aseiden hajavarastoinnin tapaan tukea sotilaallista varautumista. Eräs näistä oli Aikomuksen autoliike. Tunnetuimpia peiteyrityksistä olivat Heikki Määttäsen ja Paavo Suorannan johtamat Kuohun Pilke ja kuorma-autoliike. Aikomustakin kuulusteltiin asekätkentäjutun selvittelyn yhteydessä.

Teoksia salanimellä Jukka Kontio
 Suomalaista verta : romaani Karjalan rajaseudulta. WSOY 1925
 Punainen naamio : romaani tulevaisuuden sodasta. WSOY 1926
 Karoliinin poika : historiallinen romaani isovihan ajalta. WSOY 1929

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset upseerit
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1897 syntyneet
Vuonna 1976 kuolleet