Pahujärvet (Orivesi)

Pahujärvet , tai yksikössä vain Pahujärvi , ovat Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylän lähellä sijaitsevaa kaksi järveä. Järvien karttanimi on edelleen yksikkömuodossa Pahujärvi, vaikka järvenlaskun aiheuttama vedenpinnan lasku on kurouttanut sen kahdeksi järvialtaaksi.

Maantietoa 
Suurempi järviallas sijaitsee pienemmän lounaispuolella ja niiden pinnat ovat samalla korkeudella. Niitä yhdistää kosteikon läpi virtaava 230 metriä pitkä yhdysoja.

Suuremman järvialtaan pinta-ala on 14,8 hehtaaria, pituus 750 metriä ja leveys 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat peltomaiden ympäröiminä. Sen vaikutuspiirissä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa.

Pienimmän järvialtaan pinta-ala on 4,8 hehtaaria, pituus 300 metriä pitkä ja leveys 230 metriä. Järvi on saareton. Siihen on ruoppaamalla tehty 200 metriä pitkä kanava, jota ei huomioitu leveydessä. Järvialtaan vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Järvialtaat kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueessa ne sijaitsevat. Järvien vedenpinnan korkeudet ovat 88,1 metriä mpy. Pienempään järvialtaaseen laskee metsäalueelta Iso Korkijärvi, jonka laskuoja on Pihtioja. Suurempi Pahujärvi laskee 700 metriä pitkää ojaa myöten Vesijärven Taipaleenlahteen, joka sijaitsee 1,2 metriä alempana.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa erilliset järvet on piirretty yhdeksi järveksi nimellä ”Padusjärvi”. Järven pohjoisrannoilla sijaitsi kolme torppaa ja Taipaleenlahden puolella sijaitsi ”Padustaipaleen talo”. Joitakin peltopalstoja ulottui järveen asti. Niittyjä oli raivattu laskuojan ympäriltä ja Hormaan johtavaan painaumaan.

Vuoden 1956 peruskartassa järvet on piirretty yhdeksi järvialtaaksi, jonka nimeksi oli kirjoitettu ”Pahujärvi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1977 niillä on jo eri järvialtaat. Koska Kalmbergin kartassa järvellä on erilainen rantaviiva kuin vuoden 1959 peruskartassa on todennäköistä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Järvenlaskun jälkeen se olisi alkanut kasvaa umpeen, mikä olisi aiheuttanut erilleen kuroutumisen. On huomattava, ettei tätä kirjoittaessa ole ollut käytettävissä kirjallisia tietoja järvenlaskun vaiheista.

Lähteet 

Vesijärven lähialue (Pirkanmaa)
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit