Haagin sopimus (1698)

Haagin sopimus eli ensimmäinen jakosopimus allekirjoitettiin 26. syyskuuta 1698 ja ratifioitiin 11. lokakuuta 1698 Englannin ja Ranskan välillä. Sopimuksen tarkoituksena oli ratkaista, kuka perisi Espanjan valtaistuimen lapsettoman Kaarle II:n kuoltua. Sopimuksessa perijäksi esitettiin Baijerin vaaliprinssiä Joosef Ferdinandia. Lisäksi sopimuksessa ehdotettiin, että Ranskan dauphin Ludvig saisi Napolin, Sisilian, Finalen, Presidin ja Baskimaan provinssi Gipuzkoan, kun taas Pyhä Rooman keisari Leopold I:n nuorempi poika arkkiherttua Kaarle saisi Milanon herttuakunnan ja sen alusmaat. Joosef Ferdinand saisi suurimman osan Espanjan niemimaasta, Espanjan Alankomaat, Sardinian ja merentakaiset provinssit.

Kun Joosef Ferdinand kuoli yllättäen vuonna 1699, ensimmäinen jakosopimus muuttui pätemättömäksi, joten laadittiin toinen jakosopimus, jota Leopold I ei kuitenkaan suostunut allekirjoittamaan.

Kaarle II laati 3. lokakuuta 1700 sairasvuoteellaan testamentin, jossa hän hylkäsi jakosopimukset ja määräsi koko perintönsä Ranskan dauphinin toiseksi vanhimmalle pojalle, Filipille, Anjoun herttualle. Kun Kaarle II kuoli kuukauden kuluttua, Ranskan kuningas Ludvig XIV mitätöi sopimuksen ja toimi Kaarle II:n testamentin mukaan. Testamentista seurannut kiista johti vuonna 1701 Espanjan perimyssotaan.

Lähteet

Alankomaiden historia
Englannin historia
Ranskan poliittinen historia
1600-luvun kansainväliset sopimukset
Haagin historia
1698