Halieis

Halieis (, myös Halia,  tai Halike, , Halikē) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Argoliin alueella Kreikassa. Se sijaitsi noin 2,5 kilometriä etelään nykyisestä Portochélin kylästä.

Historia 

Halieisin paikka on ollut asuttu viimeistään protogeometrisella kaudella. Kaupunki, jonka nimi tarkoittaa ”kalastajia”, on linnoitettu 600-luvulla eaa. Halieis oli aina melko pieni kaupunki, eikä näytellyt historiassa kovin merkittävää osaa. Sitä ei mainita persialaissotien yhteydessä. Halieis tarjosi turvapaikan Tirynsin asukkaille sen jälkeen, kun Argos oli tuhonnut kyseisen kaupungin vuonna 469 eaa. Tämä kasvatti kaupungin kokoa huomattavasti.

Ateena yritti vallata Halieisin vuonna 460 eaa. mutta yritys epäonnistui. Sparta valtasi kaupungin vuonna 431 eaa. Ateenalaiset jatkoivat hyökkäyksiä alueelle peloponnesolaissodan aikana, ja nämä saivat akropoliin ja sataman käyttöönsä sopimuksella vuonna 424/423 eaa. Peloponnesolaissodan jälkeen kaupunki oli Spartan liittolainen ainakin vuoteen 370/369 eaa. 300-luvulla eaa. kaupunki löi omaa rahaa nimellä Tirynthioi.

Kaupunki hylättiin suureksi osaksi hellenistisen kauden alkupuolella 300-luvun eaa. lopussa tai 200-luvun eaa. alussa, joskin roomalaisella kaudella paikalla vaikuttaa olleen ainakin pienimuotoista asutusta.

Kaupungin arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu, toteuttajana Pennsylvanian yliopisto vuosina 1962 ja 1965–1968 sekä Indianan yliopisto vuosina 1970–1974. Nykyisen Portochélin (myös Pórto Chéli) kylän nimi perustuu mahdollisesti Halieisin nimeen.

Rakennukset ja löydökset 

Halieis sijaitsi Portochélinlahden etelärannalla lähellä Argoliin niemimaan eteläistä kärkeä. Sen akropolis eli yläkaupunki oli kukkulalla. Siellä oli temppeli, jonka kohdetta ei tunneta. Alakaupunki sijaitsi alun perin rannalla ja rinteellä kukkulan luoteispuolella, mutta suuri osa siitä on nykyisin meren pohjassa. Kaupungilla ja akropoliilla oli alun perin erilliset muurit. Kaupungin laajetessa 400-luvulla eaa. sen muureja laajennettiin niin, että ne sulkivat sisäänsä myös akropoliin. Tuolloin muurien kokonaispituus oli noin 1,9 kilometriä, ja ne ympäröivät alueen, jonka leveys itä-länsisuunnassa oli noin 700 metriä ja pohjois-eteläsuunnassa noin 380 metriä. Muurien paksuus oli noin 2,5 metriä ja niissä oli suorakulmaisia ja pyöreitä torneja sekä ainakin neljä porttia. Muurien sisäpuolella oli pieni sotasatama.

Varsinainen kaupunki oli rakennettu noudattamaan Hippodamoksen mallin mukaista ruutuasemakaavaa. Noin 500 metriä kaupungista koilliseen oli Apollonille omistettu pyhäkkö, johon kuuluivat temppeli, alttari ja stadion. Temppeli oli rakennettu viimeistään noin 675 eaa. ja se tuhoutui 400-luvulla eaa. Stadion oli käytössä kaupungin historian lopulle saakka. Nykyisin myös pyhäkön alue on meren pohjassa noin kahden metrin syvyydessä.

Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Náfplion arkeologisessa museossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Argoliin kaupungit
Arkeologiset kohteet Kreikassa
Ermionída