Savion rautatietunneli

Savion rautatietunneli on Suomen pisin rautatietunneli ja samalla pisin liikennetunneli. Yksiraiteisen tunnelin pituus on 13 575 metriä. Tunneli kuuluu -rataosaan eli Vuosaaren satamarataan, ja se alkaa Savion aseman eteläpuolelta ja päättyy Kehä III:n viereen Vantaan Länsisalmessa. Suurin osuus tunnelista kuuluu Vantaalle, mutta osa myös Keravan ja Sipoon alueille. Vantaalla tunneli alittaa muun muassa Leppäkorven, Jokivarren, Päiväkummun, Kuninkaanmäen, Itä-Hakkilan, Hakunilan ja Ojangon kaupunginosat. Keravan osuuteen kuuluu rakentamaton metsäalue Kerca-yritysalueen eteläpuolella, ja Sipoolle kuuluva osuus on Myraksen pientaloalue Vantaan Päiväkummun ja Jokivarren välissä.

Tunnelin louhinta alkoi joulukuussa 2004 ja valmistui syksyllä 2006. Työt aloitettiin ensin Savion suuaukolla ja sen jälkeen ajotunneleiden louhinnalla. Kalliota louhittiin noin miljoona kuutiometriä. Kokonaisuudessaan louhinta maksoi noin 71 miljoonaa euroa. Kiskot saatiin tunneliin 23. huhtikuuta 2008. Koko rataosa ja samalla tunneli avattiin liikenteelle 28. marraskuuta 2008. Savion tunnelissa on vain tavaraliikennettä, ja siellä liikennöidään vain Sr2- ja Sr3-sähkövetureilla, sillä tunnelin suuri kosteus aiheutti ongelmia vanhemmille Sr1-vetureille.

Teknisiä tietoja 
Savion rautatietunneli on rakennettu 95-prosenttisesti kallioperään, mutta Päiväkummun alueella siihen kuuluu 200 metrin pituinen heikon kalliovyöhykkeen osuus, joka on vahvistettu metrin paksuisilla betoniseinillä joka suunnasta.  Alkuperäisessä reitissä kallio olisi ollut vahvempaa, mutta pientaloalueen asukkaat vaativat linjauksen siirtämistä kauemmaksi pelätessään junaliikennöinnin tärinävaikutusta. Junat asutuksen alla voivat synnyttää noin 30 desibelin mikromelua, joka vertautuu jääkaapin päästämiin ääniin. Melua vaimennettiin kymmenen senttiä paksuilla kumimatoilla. Tunneli kulkee 5–7 kilometrin matkalta lähellä asutusta, ja etäisyys asutuksiin on pienimmillään vain 25 metriä. Syvimmillään tunneli käy noin 60 metrin syvyydessä maan pinnasta ja 20 metriä merenpinnan tasoa alempana. Pienin kalliokattopaksuus 4,5 metriä on Leppäkorven kohdalla.

Ajotunnelit ja pystykuilut 

Ratateknisten määräysten vuoksi tunnelissa on kahden kilometrin välein ajotunneli tai pystykuilu. Matkan varrella on Hakunilan, Kuninkaanmäen, Myraksen ja Leppäkorven pystykuilut, joita käytetään tarvittaessa esimerkiksi savunpoistoon sekä poistumis- ja pelastusreitteinä. Tunneli on lujitettu ja valaistu koko pituudeltaan, mutta matkustajaliikenteeseen sopivia hätäpoistumisteitä saati muita välttämättömiä turvavarusteita tunnelissa ei kuitenkaan ole. Myös höyryvetureilla liikennöinti on kielletty.

Långmossabergin, Kaskelan, Päiväkummun ja Jokivarren ajotunnelit toimivat huolto- ja poistumisreitteinä sekä pelastuslaitoksen hyökkäysreitteinä ja savunpoiston korvausilmareitteinä. Tunnelin rakentamisvaiheen aikana ajotunneleita käytettiin louheen poiskuljettamiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomen rautatietunnelit
Vantaan rakennukset ja rakennelmat
Vantaan liikenne