Malarialoisiot

Malarialoisiot (Plasmodium) on itiöeläimiin kuuluva yksisoluisten loiseliöiden suku, johon kuuluu yli 200 lajia ja niiden alalajeja. Malarialoision infektio aiheuttaa malariaa. Ihmisten lisäksi malarialoisiot voivat infektoida muita kädellisiä, nisäkkäitä, lintuja ja matelijoita. Kaikilla suvun lajeilla on 14 kromosomia, yksi mitokondrio ja yksi plastidi.

Ihmisen malariaa aiheuttaa yleisimmin neljä malarialoisiolajia: Plasmodium falciparum, Plasmodium vivax, Plasmodium ovale ja Plasmodium malariae. Myös apinan malarialoisiolajin P. knowlesin on kuvattu harvoin aiheuttaneen malarian ihmiselle. Ihmisen malarialoisten vektorina toimivat horkkahyttyset (Anopheles), joiden pistosta malarialoisio siirtyy ihmisen elimistöön.

Historia
Ranskalainen lääkäri Charles Louis Alphonse Laveran löysi vuonna 1880 malariapotilaiden verestä loisia, jotka hän pystyi osoittamaan sairauden aiheuttajiksi. Hän sai työstään malarian ja trypanosomiaasin parissa lääketieteen Nobelin palkinnon vuonna 1907. Italialaiset tutkijat Giovanni Battista Grassi, Amico Bignami, Giuseppe Bastianelli, Angelo Celli, Camillo Golgi ja Ettore Marchiafava osoittivat malarian olevan veren kautta tarttuva loistauti, jonka vektorina ihmisillä toimi Anopheles-suvun hyttynen. Celli ja Marchiafava antoivat vuonna 1885 tutkimalleen malarialoissuvulle nimen Plasmodium. Brittiläinen lääkäri Ronald Ross kuvasi vuonna 1897 lintumalarian aiheuttajan Plasmodium relictumin kiertokulun hyttysestä lintuun. Myös hän sai työstään lääketieteen Nobelin palkinnon vuonna 1902.

Lähteet

Chromalveolata
Loistaudit