O Kerstnacht, schoner dan de dagen

O Kerstnacht, schoner dan de dagen (Oi jouluyö, kauniimpi kuin mikään päivä!) on hollantilainen joululaulu, joskaan siinä ei ole kyse joulusta vaan väitetystä Betlehemissä tapahtuneesta lastenmurhasta. Runoilija ja näytelmäkirjailija Joost van den Vondel laati tekstin tähän lauluun näytelmään "Gijsbrecht van Aemstel", joka oli Van Campenin Schouwburg ensimmäinen esitys. Ensi-ilta oli joulun tienoilla vuonna 1637. Tämä laulu esitettiin siinä tanssina.

Seuraten kreikkalaista traditiota kuorolualun esittämisessä, van den Vondel liitti näytöksen loppuun puhuttuna tai laulettuna esitettyjä ajatuksia, jotka olivat irrallaan näytelmän sisällöstä. Kolmas näytös päättyy siihen, että klarissalaisnunnat laulavat kappaleen nimeltä "Rey van Clarissen" (klarissalaisten reitanssi).

Tämä tanssi alkoi myöhemmin elää omaa elämäänsä ja löysi tiensä joulunviettoon. Vuonna 1644 se otettiin mukaan hollantilaiseen Livre Septième –nimiseen laulukirjaan (Livre Septième, dat is het boeck vande zangh-kunst, ‘Seitsemäs kirja eli laulutaidon kirja’.

Ei ole varmaa, kuka oli melodian ja polyfoniset fraasit säveltänyt, mutta usein ne pannaan joko Cornelis Padbruén tai Dirk Janszoon Sweelinckin nimiin.

Vielä 1900-luvulla tästä sävelmästä tehtiin uusia sovituksia, esim. Gaston Feremansin sovitus neliääniselle kuorolle. samoin ilmestyi hollantilaisen kirkkomuusikon Jan van Biezenin adaptaatio. Viimemainittu ei pitänyt tavanomaisesta versiosta — hänen mielestään oktaavin nousu "Kerstnachtissa" ei ollut hyvä — ja niinpä hän sävelsi vuonna 1973 uuden version, joka on mukana virsikirjassa "Liedboek voor de Kerken" (‘kirkon virsikirja’).

Tämä laulu sai jonkin verran kuuluisuutta, kun hollantilainen progressiivisen rockin yhtye Focus sisällytti kaksi säkeistöä tätä laulua teokseensa Hamburger Concerto, missä se voidaan kuulla noin 15 minuutin kohdalla.

Laulun kolme ensimmäistä säkeistöä, Joost van den Vondelsin käyttämällä ortografialla, ovat seuraavat:

Virsikirjassa "Liedboek voor de Kerken" on viisi tämän laulun kahdeksasta säkeistöstä. Lause Wat kan de blind staatzucht brouwen wanneer ze raast uit misvertrouwen (‘mitä sokea pyrkimys valtaan saa aikaan, jos se raivoaa epäilyksen voimalla’) mainitaan usein Alankomaissa, kun on puhe brutaalista politiikasta ja tyranniasta.

Huomautukset

Lähteet

Aiheesta muualla 
O Kerstnacht hollantilaisen yhtyeen Focuksen esittämänä (1974)

Joululaulut
Virret