Kirjallisuusvuosi 1909

Kirjallisuusvuosi 1909 käsittelee vuoden 1909 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 Ensimmäinen suomenkielinen tietosanakirja tehtiin Otavan ja WSOY:n yhteistyönä. Tietosanakirja on 11-osainen ja se ilmestyi vuosina 1909–1922. Se sisältää yhteensä 66 000 hakusanaa.
 Italialainen Filippo Tommaso Marinetti esitti julistuksen Futuristinen manifesti. Se vähätteli historiaa mutta ihannoi nopeutta, koneita, väkivaltaa, nuoruutta ja teollisuutta. Futurismi näkyi monissa seuraavien vuosikymmenten taideteoksissa.
 Pekingin keisarillinen kirjasto perustettiin.
 Ruotsissa perustettiin yhdistys Riksförbundet mot osedlighet i litteratur, press och bild, joka pyrki kohottamaan Ruotsissa julkaistun kirjallisuuden moraalista tasoa.

Julkaisuja 
 Bjørnstjerne Bjørnson – Når den ny vin blomstrer (näytelmä)
 Maria Jotuni – Arkielämää
 Ilmari Kianto – Pikku syntejä
 Ilmari Kianto – Punainen viiva
 Eino Leino – Naamioita, neljäs sarja
 Eino Leino – Naamioita, viides sarja
 Eino Leino – Suomalaisia kirjailijoita
 Jack London – Martin Eden
 Thomas Mann – Königliche Hoheit, (suom. Kuninkaallinen korkeus)
 Agathon Meurman – Muistelmat I (ensimmäinen merkittävä suomenkielinen elämäkertateos)
 Ferenc Molnár – Liliom (näytelmä)
 L. M. Montgomery – Anna ystävämme
 William Sydney Porter – Roads of Destiny (novelleja)
 William Sydney Porter – Options (novelleja)
 Irmari Rantamala – Harhama
 J. H. Rosny vanhempi – La guerre du Feu (science fictionia, suom. Sota tulesta, 1985)
 Pjotr Demjanovitš Uspenski – Neljäs ulottuvuus (Tšetvortoje izmerenije)

Palkintoja 
 Kirjallisuuden valtionpalkinto
 Bertel Gripenberg
 Eino Leino
 Johannes Linnankoski
 L. Onerva
 Nobelin kirjallisuuspalkinto
 Selma Lagerlöf

Lähteet 

1909