Kudzu

Kudzu on yleisnimitys yhdelle tai muutamille kudzujen (Pueraria) suvun lajille, joita käytetään lääkekasveina sekä ravintona. Kudzut ovat monivuotisia köynnöskasveja, jotka kiipeilevät, kiertävät ja  tukahduttavat muita luonnossa kasvavia kasveja. Niitä pidetään yleisesti rikkakasveina, ja esimerkiksi Pohjois-Amerikassa kudzu on haitallinen vieraslaji. Kudzut ovat syötäviä ja niitä voidaan käyttää lääkekasveina. Niillä on todettu tehoa muun muassa tupakoinnin ja alkoholismin lopettamisessa. Kudzut ovat kotoperäisiä lajeja pääosin Itä- ja Kaakkois-Aasiassa ja Tyynenmeren saaristossa.

Taksonomia ja nimikkeistö 

Kudzu merkitsee yhtä tai useampaa kudzujen suvun lajia. Niiden väliset morfologiset erot ovat hienovaraisia, ja ne voivat risteytyä toistensa kanssa. Kudzu-lajikkeet ovat peräisin useammasta kuin yhdestä kudzu-lajista. 

Kudzulajeja ovat esimerkiksi:
 Pueraria montana
 Pueraria edulis
 Pueraria phaseoloides
 Pueraria tuberosa
 Pueraria mirifica

Leviäminen 
Kudzu leviää sekä köynnösten, juurten että siementen avulla. Siemenet ovat hyytelöitä ja kypsyvät syksyllä, vaikka tämä on harvinaista. Kovakuoriset siemenet voivat pysyä elinvoimaisina useiden vuosien ajan. Ne itävät menestyksekkäästi vain yli 20 °C:n lämpötiloissa, kun maa on märkää viidestä seitsemään päivää. Kun siemenet ovat itäneet, taimet on pidettävä hyvin valutetussa turpeessa, joka säilyttää korkean kosteuden. Kasvuvaiheen aikana on tärkeää, että kudzu saa mahdollisimman paljon auringonvaloa. Kudzu-taimet ovat herkkiä mekaanisille vaurioille ja kemiallisille lannoitteille. Ne eivät siedä pitkää kuivuutta tai tulvia.

Käyttö

Maaperän parantaminen ja säilyttäminen 
Kudzuja on käytetty mm. eroosion hallitsemiseen ja maaperän parantamiseen. Palkokasvina se lisää maaperän typensitomiskykyä.

Päihteiden käytön lopettaminen 
Kudzua on käytetty lääkekasvina perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä. Siitä on saatu apua paitsi alkoholin, myös tupakan käytön lopettamiseen. Kudzun vaikuttavuus päihteiden käytön lopettamisessa perustuu sen sisältämään dihydromyrisetiiniin. Dihydromyrisetiiniä on myös eräissä muissa kasveissa mm. aasialaisessa Pueraria lobata kudzu-kasvissa on sitä, myös suomalaisessa kiiltopajussa (Salix phylicifolia) esiintyy dihydromyrisetiiniä. Tietoa kiiltopajun DHM:stä ei yleisesti tunneta, eikä siten kiiltopajua myöskään ole hyödynnetty kaupallisesti. DHM:ä kutsutaan myös toisella nimellä: ampelopsiini.

Lähteet 
 Tämän artikkelin pohjana ovat United States National Park Servicen ja United States Bureau of Land Managementin tekijän oikeudesta vapaat verkkosivut.

Viitteet 

Hernekasvit