Lappa

Lappa (, myös  tai ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla Réthymnon kunnan alueella.

Maantiede 

Lappa sijaitsi Kreetan läntisissä sisäosissa noin 27 kilometriä saaren pohjoisrannikosta. Lappan kaupunkivaltion alue ulottui ilmeisesti Kreetan pohjoisrannikolta etelärannikolle. Lappan satamina toimivat pohjoisrannikolla sijainnut Amfimalla sekä etelärannikolla sijainnut Foiniks.

Historia 

Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajana pidettiin Agamemnonia. Kaupungin sanottiin saaneen nimensä Lampoksesta, joka oli kotoisin Kreetan etelärannikon Tarrhasta. Tämä saattaa viitata siihen, että kaupunki oli alun perin Tarrhan siirtokunta. Kaupungin nimi esiintyy sekä muodossa Lappa että Lampa, mutta rahoissa ja piirtokirjoituksissa esiintyy vain ensin mainittu muoto.

Kreetan kaupunkien sodissa 200- ja 100-luvuilla eaa. Lappa oli Lyktoksen puolella Knossosta vastaan. Vuonna 193 eaa. Lappa liittoutui Teoksen kanssa ja vuonna 183 eaa. Pergamonin kanssa Knossosta vastaan. Lyktoksen asukkaat saivat turvapaikan Lappasta Knossoksen tuhottua heidän kaupunkinsa.

Roomalaisten vallattua Knossoksen, Lyktoksen, Kydonian ja Eleuthernan, he hyökkäsivät Lappaan ja tuhosivat sen lähes täydellisesti. Rooman sisällissodassa Lappa tuki Octavianusta Antoniusta vastaan, ja sai tämän voitettua kiitokseksi vapaan aseman. Augustus myös kunnostutti kaupungin, ja seurannut roomalainen kausi oli kaupungin suurinta kukoistusaikaa. Kiitoksena Augustus esiintyi kuvituksena kaupungin roomalaisaikana lyömissä rahoissa.

Varhaiskristillisellä ajalla Lappasta tuli piispanistuin. Perimätiedon mukaan sen piispanistuimen olisi perustanut apostoli Titus. Lappan piispa osallistui muun muassa Efesoksen kirkolliskokoukseen vuonna 431 ja Khalkedonin kirkolliskokoukseen vuonna 451. Saraseenit tuhosivat kaupungin 800-luvulla.

Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä Lappaios () ja Lampaios ().

Rakennukset ja löydökset 

Lappan akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijaitsi kukkulalla nykyisen Argyroúpolin kylän eteläpuolella. Siellä on jäljellä linnoitusmuuria. Alakaupunki sijaitsi puolestaan nykyisen kylän paikalla. Sen monissa rakennuksissa on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia. Kylästä on löydetty lukuisia roomalaisen ajan rakennuksia, kuten kylpylöitä, sekä mosaiikkilattioita, lukuisia rahoja, patsaita ja keramiikkaa. Merkittävimpiä arkeologisia kohteita kylän lähellä on roomalaisaikainen nekropolis eli hauta-alue, jossa on lukuisia kallioon kaiverrettuja hautoja.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreetan kaupungit
Arkeologiset kohteet Kreetalla
Réthymno