Kura–Araxesin kulttuuri

Kura–Araxesin kulttuuri oli varhainen sivilisaatio Kaukasuksen eteläpuolella 3400–2000 eaa. Kulttuuri oli Sumerin aikalainen.  Kulttuuri tunnetaan suurista maakumpuhaudoista ja taitavasta metallin käsittelystä.

Alue 

Kura–Araxesin kulttuurin alue oli Van- ja Sevan-järvien seutuvilla. Kulttuuri kattoi suunnilleen Kura- ja Aras-jokien laaksot Georgiassa, Azerbaidžanissa ja Armeniassa ja joillain Kaukasuksen alueilla (Tšetšenia, Dagestan, Ingušia, Pohjois-Ossetia).

Kulttuurin alueella ovat nykyään kaupungit Tbilisi, Jerevan,  Bitlis, Erzurum, Erzincan,  Tepecik, Mus, Erivan, nachetcevan.-

Edeltäjät 

Kulttuureja edeltäviä varhaisia löytöpaikkoja ovat mm. Aratashennin esikeraaminen löytöpaikka n. 6500 eaa., joka muistuttaa tuon ajan Mesopotamian ja kaakkoisen Trans-Kaukasian vastaavia paikkoja. Sitten tuli Shulaveri-Shomun kulttuuri 6000–4200 eaa., joka muistutti Lähi-idän neoliittisia Hassunan ja Halafin kulttuureja. 

Tämän jälkeen tuli Sionin kulttuuri 4500–3900 eaa., joka oli ehkä yksi siirtymävaihe Kura–Araxesin kulttuuriin. Suunnilleen Sionin ryhmän aikalainen Didube-Kiketi.
Leilan Tepe – Barikldteepe-vaihe oli  3900–3350 eaa., joka edelsi Kura-Araxesia. Tätä vaihetta vastasi pohjoisen Maikopin kulttuuri.

Kuparin käsittelytaito levisi jo 5000–4000 eaa. alueelle. Kura-Araxesin kulttuurin keramiikassa on yltäläisyyksiä Amuqin E ja F -vaiheisin.

Kura–Araxesin kulttuuri 
Kulttuurissa on osin samoja piirteitä kuin Maikopin kulttuurissa. 
Kulttuuri oli pronssikautinen. Päälliköt johtivat viljelijöitä ja karjan kasvattajia. Temppelirakantamista esiintyi. Kulttuurin päälöytöpaikka on Shengavit Jarevenin lähellä. Siellä asuttiin noin 3200–2500 eaa. kuuden hehtaarin alalla. 
Keramiikka astian sisältä punaista ja ulkoa mustaa, geometrisia kuvioita. Pieniä naisveistoksia. 
Kulttuuri alkoi levitä Araratin tasangolta.  Se levisi pohjoiseen, muttei Kolkhisiin asti.
Alussa metallinkäsittelytaito oli karkeaa, mutta kehittyi myöhemmin loisteliaaksi. Kulttuurissa ylimystön vainajat mahdollisesti haudattiin suuriin kivi- ja maakumpuihin, joiden ympärille rakennettiin myöhemmin kivikehiä. Kura–Araxesin kulttuuria pidetään kaukasialaisten kansojen muiden kulttuurien vaikutteiden pohjalta luomana. Kulttuuri levisi Etelä-Kaukasukselle muttei Länsi-Georgiaan, luoteis-Iraniin, koillis-Kaukasukselle, 
Itä-Turkkiin, etelässä jopa Syyriaan asti.
Joiltain alueilta kulttuuri katosi jo 2700–2600 eaa.

Kansa 
Kura-Araxesin kulttuurin oletetaan olevan kansojen sekoitus, tai kulttuurin luojissa oli joitain seuraavista kansoista: urartulaisia, hurrilaisa, seemiläisiä, kartvelilaisia kieliä, indoeurooppalaisia. Luultavasti kansan isälinjan Y-kromosomin haplotyyppi oli G2a.

Trialetin kulttuuri 
Noin 2500/2100 eaa. alueelle levittäytyi Arasin keramiikka, jota luonnehtivat tekstiilimäiset geometriset moniväriset  kuviot. Luultavasti Kaukasukselta tulleet hurrilaiset syrjäyttivät Kura-Araxesin kulttuurin 2200 eaa..
Kulttuurin seuraaja oli Länsi-Georgian Trialetin kulttuuri, joka hautasi ylimystövainajansa kumpuhautoihin, joissa oli joskus 4-pyöräisiä sotavaunuja. Tätä pidetään esi-indoeurooppalaisena.

Katso myös 
Leyla-Tepen kulttuuri
Maikopin kulttuuri

Lähteet 

Muinainen Lähi-itä
Kaukasian kulttuurit
Azerbaidžanin esihistoria
Pronssikauden kulttuurit
Kuparikauden kulttuurit