Vuorovesilämpeneminen

Vuorovesilämpeneminen on kitkan aiheuttamaa lämpenemistä planeetassa tai kuussa. Siinä lämpöä vapautuu taivaankappaleen kuoreen. Jupiterin kuu Io on vulkaanisesti aktiivisin taivaankappale Aurinkokunnassa. Siinä ei ole kraattereita, koska vuorovesivoimat muovaavat pintaa jatkuvasti. Sen kiertoradan eksentrisyydestä, mikä on tulosta keskiliikeresonanssista, aiheutuu siihen pituuden vaihtelua noin 100 m saakka. Kiertäessään Jupiteria kitka, joka syntyy vuorovesivenymisestä lämmittää sen sisustaa. Samankaltainen, mutta heikommin ilmenevänä kehityskulun teoretisoidaan sulattaneen Jupiterin seuraavan suuren kuun Europan alhaisimmat kerrostumat. Saturnuksen kuun Enceladuksen on samaan tapaan oletettu omaavan nestemäisen meren sen jäisen pinnan alla. Sen kryotulivuorista purkautuu jatkuvasti ainesta. Niiden voimanlähteenä pidetään kitkaa, joka syntyy sen jäisen maankuoren siirtymisen takia.

Vuorovesilämmityksen määrän  voi laskea seuraavalla kaavalla.
       
Missä  on taivaankappaleen keskitiheys,  kappaleen keskiliike,  on kappaleen säde,  on kiertoradan epäkeskisyys,  on leikkauskerroin  on dimensioton häviökerroin. Vuorovesilämmityksen osaa kuvataan joskus dimensiottomalla suureella C, joka on yhtä kuin vuorovesilämmityksen osamäärä ja sisäisen lämmityksen määrä.

Katso myös 
 Kryovulkanismi
 Vuorovesilukkiutuminen
 Vuorovesilukkiutunut planeetta

Lähteet 

Planeettatutkimus