Vuoristo-Armenian tasavalta

Vuoristo-Armenian tasavalta oli bolševikkivastainen valtio, johon kuului nykyisen Armenian provinssit Vajots' Dzor ja Sjunik sekä alueita Azerbaidžanista. Tasavallan perusti Gargein Nzhdehin johtama Armenian vallankumouksellinen liitto helmikuun kansannousun kukistamisen jälkeen huhtikuussa 1921. Mikään valtio ei tunnustanut Vuoristo-Armenian itsenäisyyttä.

Julistus
Armenian vallankumouksellinen liitto aloitti 18. helmikuuta 1921 Jerevanissa neuvostovastaisen kapinan. Se piti hallussaan Jerevania ja sen ympäristöä noin 42 päivää. 26. helmikuuta 1921 Vuoristo-Armenian tasavalta julistettiin itsenäiseksi. 21. huhtikuuta 1921 kapinan johtajat pakenivat Sjunikiin.

Politiikka
Valtion pääkaupungiksi tuli Gorisin kaupunki, ja sen pääministeriksi ja puolustusministeriksi tuli Garegin Nzhdeh. Heinäkuussa Simon Vratsian otti pääministerin paikan. Huhtikuussa ja heinäkuussa hyökkäsi Sjunikiin pohjoisesta ja idästä. Kuukausia kestäneiden taisteluiden jälkeen Vuoristo-Armenia antautui heinäkuussa 1921.

Historialliset valtiot