Siviilihallinto

Siviilihallinto tarkoittaa sotilashallinnon, joskus myös kirkollishallinnon vastakohtaa. Näkökulmasta ja asiayhteydestä riippuen siviilihallinnolla voidaan tarkoittaa eri asioita. Hallinnollisesti katsoen siviilihallinto tarkoittaa sitä osaa julkisen hallinnon järjestämisestä, joka ei kuulu sotilashallinnolle tai kirkollishallinnolle. Siviilihallinnon voi ajatella koostuvan siviilivirkamiehistä, jotka vastaavat kansalaisia koskevien asioiden hoitamisesta, mutta poikkeustilanteissa kuten miehityksen aikana siviilihallinnon järjestämisestä voi vastata myös miehittävän osapuolen sotilasviranomainen tai sotilashallinto.

Kansainvälinen lainsäädäntö

Haagin kansainvälisessä konferenssissa vuonna 1907 allekirjoitetussa yleissopimuksessa sovittiin sodankäynnin lakeja ja tapoja koskevasta ohjesäännöstä. Suomi liittyi sopimukseen 9. kesäkuuta 1922. Ohjesäännön 43. artikla kuuluu seuraavasti:

Kansainvälisen lainsäädännön näkökulmasta artikla 43 tarkoittaa siviilihallinnon järjestämistä miehityksen aikana. Sopimuksen mukaan siviiliväestön turvaamiseksi miehittäjän tulisi pyrkiä järjestämään miehittämälleen alueelle siviilihallinto miehityksen kohteena olevan valtion lainsäädännön mukaisesti mahdollisimman pian.

Artiklan epämääräisyys on osoittautunut ajoittain ongelmalliseksi. Käytännössä joissakin tapauksissa miehittäjät ovat käyttäneet artiklan mahdollistamaa "esteisyyttä" hyväkseen ja jättäneet noudattamatta paikallista lainsäädäntöä ottaen käyttöön oman lainsäädäntönsä tai jättäneet paikallisen siviiliväestön olojen turvaamisen käytännössä huomiotta.

Lähteet
 Valtiosopimukset: Haagin toisessa rauhankonferenssissa tehtyjä ja siellä 18 päivänä lokakuuta 1907 allekirjoitettuja kansainvälisiä sopimuksia. Finlex. Viitattu 24.9.2017
 Sassoli, Marco: Legislation and Maintenance of Public Order and Civil Life by Occupying Powers The European Journal of International Law Vol. 16 no.4. 2005. Viitattu 24.9.2017

Viitteet 

Hallinto
Sodankäynti
Valtionhallinto