Luontopohjaiset ratkaisut

Luontopohjaiset ratkaisut (engl. nature-based solutions) ovat monihyötyisiä yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisuja, jotka tukeutuvat luontoon ja ekosysteemipalveluihin. Ne tähtäävät ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestäviin kokonaisratkaisuihin ja tulevaisuuden hyötyihin.

Määritelmä
Luonnon prosesseihin tukeutuvat eli ekosysteemipalveluja hyödyntävät ratkaisut voidaan jakaa kolmeen luokkaan: olemassa olevien ekosysteemien toiminnan ylläpito, olemassa olevien ekosysteemien muokkaus ja kunnostus niistä saatavien hyötyjen lisäämiseksi, ja uusien ekosysteemien luominen.  Ekosysteemien toiminnan ylläpitoon perustuva luontopohjainen ratkaisu on esimerkiksi merialueiden suojelualueet, jotka biodiversiteetin suojelun ohessa edistävät kalastuselinkeinolle tärkeiden lajien elinvoimaisuutta. Ekosysteemien muokkausta niistä saatavien hyötyjen lisäämiseksi on esimerkiksi jatkuvan kasvatuksen menetelmä metsänhoidossa. Kokonaan uusia ihmisen luomia ekosysteemejä ovat esimerkiksi viherkatot. Luonnosta inspiroituvat ratkaisut (biomimiikka, engl. biomimicry) puolestaan voivat matkia luonnonmateriaalien, -rakenteiden tai -prosessien ominaisuuksia. Esimerkkejä näistä ovat puun jousto-ominaisuuksien matkiminen materiaalien valmistuksessa, muurahaispesän lämpödynamiikan matkiminen rakennusten ilmanvaihtoa suunniteltaessa ja kiertotalous.

Historia
Luontopohjaisten ratkaisujen käsite nousi tieteelliseen kirjallisuuteen ensimmäisen kerran 2000-luvun alussa. Silloin keskusteltiin ratkaisuista maatalouden ongelmiin – esimerkiksi luontopohjaisesta tuholaisten torjunnasta ja kasvipeitteisten suojavyöhykkeiden käyttämisestä veden pintavalunnan hallintaan pelloilla. Samoihin aikoihin luontopohjaisten ratkaisujen konsepti alkoi esiintyä myös yleisemmin keskusteluissa maankäytön suunnittelusta. 

Pian 2000-luvun alun jälkeen termi alkoi esiintyä myös teollista muotoilua käsittelevässä kirjallisuudessa. Sama konsepti oli kuitenkin ollut esillä alalla jo edellisen vuosikymmenen loppupuolella biomimiikkaa hyödynnettäessä.

Vuoden 2009 jälkeen termi on otettu laajemmin käyttöön ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevässä kirjallisuudessa.

Luontopohjaisten ratkaisujen konseptin käyttöönottoa ovat viime vuosina erityisesti edistäneet Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) ja Euroopan komissio. Eri tutkimusyhteisöt ovat myös olleet aktiivisia termin avaamisessa, esimerkiksi eurooppalainen biodivesiteettitutkimuksen verkosto ALTER-Net.

Lähteet

Aiheesta muualla
Tehokkaat ja vaikuttavat luontopohjaiset ratkaisut ilmastonmuutoksen sopeutumisen välineinä
LYNET: Ratkaisuja luonnosta -tutkimuspäivä 4.10.2016 
 Kaupunkiluonto tulevaisuuden Helsinkiä rakentamassa -science café - Katso video tapahtumasta
 EC: Policy topics, Nature-based solutions
 IUCN: Nature-based solutions
 Alter-NET:  An international conference on synergies, conflicts and trade-offs in the relationship between nature and society, 2–5 May 2017 Ghent, Belgium 
 Alter-NET: Nature-Based Solutions to Societal Challenges | International conference | 18–20 May 2015, Ghent, Belgium

Tutkimushankkeita
Tehokkaat ja vaikuttavat luontopohjaiset ratkaisut ilmastonmuutoksen sopeutumisen välineinä (TASAPELI, VN TEAS)
OpenNESS - Ekosysteemipalvelut ja luonnon pääoma - käsitteistä käytäntöihin
 EKLIPSE - Biodiversiteettiin ja ekosysteemipalveluihin liittyvä tiedon ja oppimisen mekanismi

Ympäristönsuojelu
Ympäristötekniikka