Uveiitti

Uveiitti on silmän suonikalvoston (uvea) inflamaatio eli silmän sisäinen tulehdus, jonka oireet ovat etukammiouveiitissa yksipuolinen silmäkipu, valoherkkyys, punoitus ja vetistys. Uveiitin voi jakaa kahteen luokkaan: etukammio- ja takakammiouveiittiin. Tila voi olla akuutti tai krooninen.   

Akuutin etukammiouveiitin määritelmä on ensisijaisesti etukammion, iirikisen ja etukammionesteen tulehdus, joka ei ole aiheutunut sarveiskalvon tulehduksesta ja joka yleensä paranee kolmessa kuukaudessa.  Kroonisen etukammiouveiitin määritelmä sisältää lisäksi korneapatologian - -, ja tilanne ei täysin parane kolmessa kuukaudessa. Uveiitin standardoitua terminologiaa kutsutaan Standardization of Uveitis Nomenclatureksi (SUN), joka luokittelee rakolampun tulokset.  

Tilan edetessä etukammiouveiitti ei pääosin vaikuta näöntarkkuuteen 1–2 päivän aikana. Takakammiouveiitti on pääosin vakavampi ja akuutimpi kuin etukammiouveiitti. Takakammiouveiitin oireet ovat takakammion kiinnikkeet, sarveiskalvon turvotus, liiallinen lasiaisen erite, makulan turvotus ja usein pieni lasku silmänpaineessa.

Luokittelu 
 Etukammiouveiitti
 Pars planitis
 Takakammiouveiitti
 Panuveiitti

Diagnoosi 
Silmän tutkimuksessa tarkastetaan anamneesi ja tehdään rakolamppututkimus (eng. slit-lamp). 

Jos on epäilystä haavasta silmän pinnalla, fluoresenssivärjätty silmä paljastaa haavat vihreänä. Terveeseen silmään väri ei tartu. Jos haava on niin syvä, että se ulottuu sarveiskalvon alempaan kerroksen, väri ei enää tartu. 

Tarvittaessa mitataan silmänpaine ja tarkastetaan silmän pohja, etenkin takakammiouveiitissa. Jos sarveiskalvohaava on vaikeutunut komplikaatioiden vuoksi eikä vastaa hoitoon, otetaan sytologinen eli soluopillinen näyte sekä bakteeri- ja sieniviljely. 

Vaihtoehtoisdiagnooseja ovat keratiitti, infektiivinen konjunktiviitti, sarveiskalvon trauma, sarveiskalvon vierasesineet ja glaukoman akuutit muodot.

Lähteet 

Silmätaudit