Vyörasia

Vyörasia  on pronssikaudella käytetty naisten pronssinen vyökoru. Se kiinnitettiin vyöllä lantion korkeudelle, joko etupuolelle tai selän puolelle. Vyörasiat yleistyivät keskipronssikauden alussa, ja niitä käytettiin Monteliuksen periodeilla III–IV eli noin 1300–900 eaa.

Nimityksiä 
Vyörasia ei ole vakiintunut nimitys suomen kielessä, vaan se on suora käännös ruotsin kielen sanasta. Muissa kielissä sitä kutsutaan: , ,  ja . Arkeologiassa se kuuluu eri esineluokkaa kuin vyökulho.

Vyörasia

Kehitys 
Pronssikaudella varallisuuden lisääntyessä tuli naisilla tavaksi esitellä sitä varsin näyttävillä koruilla. Vyölevy kiinnitettiin vyötärölle alavatsan kohdalle vyöllä. Sitten vyölevyn lisäksi alaselän puolelle kiinnitettiin vyörasia, ja myöhemmin vyölevyn tilalle otettiin vyötutulus. Vyörasiasta kehitettiin tilavuudeltaan hieman suurempi vyökulho, joka saattoi pronssikauden loppupuolella olla jopa kapean selän levyinen. Varhaisempia vyökulhoja on vaikea erottaa vyörasioista, mutta myöhemmin ne kasvoivat mitoiltaan näitä selvästi suuremmiksi.

Piirteitä 
Vyörasioita on löydetty sekä votiiviuhreina soista ja maakätköistä että naisten haudoista. Ne olivat pyöreitä ja kuperia tai tasapintaisia rasioita, joka sidottiin vyön avulla rasian alla olevista silmukoista. Tutkijat esittävät, että niitä pidettiin alaselkän puolella ja että niissä kuljetettiin mukana pieniä esineitä. Joistakin rasioista onkin löytynyt pronssinen kansi, jotka sulkivat esineet rasiaan turvaan putoamiselta. Toisissa yhteyksissä on löytynyt jäänteitä myös puisesta kannesta. Rasian pinta koristeltiin tähtikuviolla, ympyräkuvioilla, viivoilla, kaarikuvioilla ja näiden kaikkien kuvioiden yhdistelmillä.

Lähteet 

Pronssikauden esineet