Skiáthos

Skiáthos () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 48 neliökilometriä ja asukasluku 6 088 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skiáthos kuuluu Skiáthoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Skiáthoksen kaupunki.

Maantiede 

Skiáthos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on Pohjoisista Sporadeista läntisin ja lähimpänä Magnesian rannikkoa ja Pelionin (Pílio) niemimaata. Sen itäpuolella sijaitsevat Skópelos ja Alónnisos.

Saaren korkein kohta on Karafiltzanáka (433 metriä).

Hallinto, kaupungit ja kylät 

Skiáthos kuuluu hallinnollisesti Skiáthoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Skiáthoksen kaupunki (4 883 asukasta), joka sijaitsee saaren etelärannikolla; sekä Kalývia (312 asukasta), Troúllos (158), Xánemos (143) ja Plataniás (126). (Katso myös: Luettelo Skiáthoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)

Historia

Antiikki 

Skiáthos tunnettiin samalla nimellä jo antiikin aikana. Nimi, joka viittaa varjoihin (skia), on mahdollisesti peräisin saarta asuttaneilta pelasgeilta. Myöhemmin saarta asuttivat kreetalaiset ja tämän jälkeen se kuului mykeneläiseen kulttuuripiiriin muiden Sporadien tavoin. Antiikin aikana saarella oli kaksi kaupunkia, vanhempi Palaiskiathos ja uudempi Skiathos. Saarella palvottiin erityisesti Dionysosta.

600-luvulla eaa. saaren asuttivat euboialaiset. Persialaissodissa saari oli Ateenan puolella ja toimi laivaston tukikohtana. Vuonna 478 eaa. saari liittyi Deloksen meriliittoon. Siitä tuli itsenäinen vuonna 404 eaa. ja se säilytti tämän aseman Ateenan avulla Makedonian nousuun saakka. Makedonialaiset nostivat saarella valtaan tyrannin. Demokratia palautettiin vuonna 341 eaa. ja uudelleen erilaisten vaiheiden jälkeen vuonna 197 eaa. Roomalaiset antoivat Kreikan vallattuaan saarelle suhteellisen paljon vapauksia. Mithridates VI tuhosi saaren sodassa roomalaisia vastaan vuonna 88 eaa. Vuonna 42 eaa. saari päätyi uudestaan Ateenan hallintaan ja jälleen tiukemmin Rooman hallintaan vuonna 221 jaa.

Myöhempi historia 

Skiáthoksen ensimmäinen tunnettu kristillinen kirkko rakennettiin vuonna 530. Bysanttilaisena aikana saari oli osa Thessaliaan provinssia. 600-luvulla saarta vainosivat alueen muiden saarten tavoin saraseenimerirosvot. Neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 saari päätyi venetsialaisille. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538.

1800-luvulla saarella kehitettiin laivanrakennusta ja kauppalaivastoa. Tästä oli hyötyä, kun saari osallistui vuosisadan alussa Kreikan vapaustaisteluun. Sodan jälkeen vanha Kástron kylä hylättiin ja asukkaat muuttivat rannikolle syntyneeseen Skiáthoksen kaupunkiin. Kaupunki kärsi vakavia vaurioita toisessa maailmansodassa. 14. syyskuuta 1943 saksalaiset upottivat kreikkalaisen sukellusvene Lámbros Katsóniksen saaren edustalla.

Nähtävyydet 

Skiáthoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa venetsialaisaikaisen linnan rauniot Kástrossa sekä Evangelístrian luostari. Saarella on useita rantoja, joihin kuuluvat muun muassa kalliomuodostelmistaan tunnettu Lalárian ranta saaren koilliskärjessä sekä Kanapítsan kylän rannat saaren eteläosassa.

Liikenne 

Saaren pääsatama on Skiáthoksen kaupunki. Sieltä on yhteys Vólokseen mantereelle sekä muille Sporadien saarille. Skiáthoksen lentoasema sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupungista koilliseen.

Lähteet

Aiheesta muualla