Agathonísi

Agathonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 13,41 neliökilometriä ja asukasluku 185 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Agathonísi kuuluu Agathonísin kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Megálo Chorió.

Maantiede 

Agathonísi sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Sámos pohjoispuolella, Arkoí ja Leipsoí lounaispuolella ja Farmakonísi eteläkaakossa. Etäisyys Turkin rannikkoon idässä on noin 20 kilometriä.

Saaren korkein kohta on Déndra (209 metriä).

Hallinto ja kylät 

Agathonísi kuuluu hallinnollisesti Agathonísin kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren asutukset ovat Megálo Chorió eli Chóra (168 asukasta) sekä Mikró Chorió (17 asukasta). Ne kummatkin sijaitsevat saaren etelärannikon tuntumassa lähellä luonnonsatamalahtea. (Katso myös: Luettelo Agathonísin kunnan kylistä ja saarista.)

Historia 

Antiikin aikana Agathonísi tunnettiin nimellä Tragaia (myös Tragaie tai Tragia). Thukydideen mukaan saaren ensimmäiset asukkaat olivat kaarialaisia. Tämän jälkeen saarta asuttivat doorilaiset ja joonialaiset. Ainakin vuonna 74 eaa. saarella toimi merirosvoja, sillä nämä saivat nuoren Julius Caesarin vangikseen ja veivät tämän Farmakonísille.

Bysanttilaisena aikana ja sen jälkeen saari tuli usein asumattomaksi ja asutettiin uudelleen. 1100–1200-luvuilla saaren omisti Pátmoksen Johannes Teologin luostari. Viimeisin asuttaminen tapahtui 1800-luvulla, jolloin sinne muutti asukkaita Pátmokselta ja Foúrnoin saarilta.

Muun Dodekanesian tavoin Agathonísi oli 1900-luvun alkupuolen Italian vallan alla. Toisessa maailmansodassa sitä miehittivät saksalaiset. Saaresta tuli osa Kreikkaa vuonna 1948.

Lähteet

Aiheesta muualla