Pyhän Yrjön miekka

Pyhän Yrjön miekka oli huomattava kunnianosoitus, jonka saattoi ansaita keisarillisella Venäjällä sodassa osoitetulla urhoollisuudella.

Venäjällä  annettiin normaalien kunniamerkkien lisäksi kunniamiekkoja. Pyhän Annan ja Pyhän Yrjön ritarikuntiin kuuluivat tällaiset miekat. Tällä tarkoitettiin kultakahvaista miekkaa, joka annettiin taistelussa osoitetun urhoollisuuden palkitsemiseksi. Vuodesta 1913 miekkaa kutsuttiin Pyhän Yrjön miekaksi. Pyhän Yrjön miekkoja luovutettiin ainoastaan sodassa osoitetusta urhoollisuudesta.

Ensimmäiset ”kultaiset miekat” luovutettiin keisarinna Katariina II:n hallituskaudella. Keisari Aleksanteri I antoi syyskuussa 1807 asetuksen kultaisesta aseesta (niin sanottu kultamiekka). Vuonna 1855 määrättiin, että kultamiekkaan tuli kiinnittää Yrjön ritarikunnan nauhassa oleva tupsu. Vuonna 1913 määrättiin vielä lisäksi, että miekan ponteen oli kiinnitettävä pienoiskoossa Pyhän Yrjön risti.

Suomalaisia kultamiekan saajia vuoden 1831 Puolan kapinan aikana:
 Robert Vilhelm Lagerborg, everstiluutnantti, 1831
 Alexander Jakob Wendt, kapteeni, 1831
 Johan Fredrik Sebastian Gripenberg, luutnantti, 1831
 Gustav Adolf Hjärne, aliluutnantti, 1831
 Mauritz Ferdinand von Kothen, vänrikki, 1831

Suomalaisia kultamiekan saajia Krimin sodan aikana:
 Clas Robert Segercrantz, eversti, lokakuu 1855

Suomalaisia kultamiekan saajia Turkin sodan aikana:
 Eugen Robert Bremer, kapteeni, 1878
 Karl Julius Hausen, kapteeni, 1878
 Mikael Orreus, kapteeni, 1878
 Victor Napoleon Procopé, eversti, 1878
 Georg Edvard Ramsay, kenraalimajuri, toukokuu 1878
 Nikolai von Rechenberg, kapteeni, huhtikuu 1878
 Konstantin Renvald, kenraalimajuri, 1878
 Julius Konstantin Sundman, everstiluutnantti, 1878
 Otto Lorenz Zetterman, kapteeni, 1878 

Suomalaisia kultamiekan saajia Kaukasian kapinoiden aikana:
 Anders Sjöman, kapteeni, toukokuu 1881

Suomalaisia kultamiekan saajia boksarikapinan aikana:
 August Wilhelm Aurenius, kenraalimajuri

Suomalaisia kultamiekan saajia Venäjän–Japanin sodan aikana ja sen jälkeen:
 Edvard Eck, kenraaliluutnantti, heinäkuu 1906
 Mikael Löwestam, majuri, maaliskuu 1905
 Robert Otto Rehbinder, kenraalimajuri, maaliskuu 1905
 Ivan von Schoultz, eversti, tammikuu 1906
 Georg Starck, kontra-amiraali, tammikuu 1907
 Robert Wirén, kontra-amiraali, toukokuu 1904

Suomalaisia Pyhän Yrjön miekan saajia I maailmansodan aikana:

 Carl Alfthan, kenraalimajuri, syyskuu 1914
 Arvid Appelgren, eversti, maaliskuu 1915
 Eugen Bergenstråle, everstiluutnantti, marraskuu 1914
 Leonard Bergström, kapteeni, lokakuu 1915
 Vladimir Boije af Gennäs, kapteeni, 1917
 Andrei Burman, vara-amiraali, maaliskuu 1916
 Peter von Daehn, ratsumestari, marraskuu 1914
 Johan Emil von Etter, kenraalimajuri, helmikuu 1915
 Alexander Gadd, kommodori, 1915
 Georg Gadd, kommodori, syksy 1914
 Paul von Gerich, kapteeni, joulukuu 1914
 Nikolai Granberg, alikapteeni, lokakuu 1916
 Alex Gronow, kapteeni, 1915
 Viktor Grönros, kapteeni, heinäkuu 1915
 Lars von Hellens, eversti, lokakuu 1914
 Johannes Holmsén, kenraalimajuri, syyskuu 1914

 Eugèn Högström, eversti, heinäkuu 1916 
 Herbert Johnson, kenraalimajuri, elokuu 1914
 Kaarlo Kivekäs, eversti, toukokuu 1915
 Klaus Martti Leinonen, luutnantti, heinäkuu 1916
 Martti Leinonen, luutnantti, heinäkuu 1916
 Leonid Lesch, jalkaväen kenraali, toukokuu 1915
 Carl Magnus Linder, jesauli, lokakuu 1914
 Boris Linnanlehto, luutnantti, toukokuu 1915
 Aleksei von Lode, everstiluutnantti, heinäkuu 1916
 Ernst Löfström, eversti, elokuu 1911
 Carl Gustaf Emil Mannerheim, kenraalimajuri, elokuu 1914
 Vjatšeslav Meinander, everstiluutnantti, joulukuu 1914
 Fredrik Neovius, kapteeni, lokakuu 1914
 Valfrid Nykänen, luutnantti, syksy 1917
 Lauri Paananen, aliluutnantti, marraskuu 1915
 Aleksander Pell, vänrikki, heinäkuu 1915

 Pekka Pääkkönen, vänrikki, 1916
 Ernst August Raddatz, eversti, tammikuu 1915
 Adalbert Sabel, kapteeni, kesäkuu 1915
 Arthur Sevón, kapteeni, tammikuu 1915
 Johan Soini, kapteeni, maaraskuu 1914
 Alexander Spoof, kapteeni, toukokuu 1915
 Fredrik Starck, kommodori, 1916
 Wola Tennberg, kapteeni, lokakuu 1914
 Alexander Sundblad, eversti, toukokuu 1915
 Mikael Thylin, kenraaliluutnantti, toukokuu 1915
 Alexander Tunzelman von Adlerflug, kapteeni, helmikuu 1915
 Mikko Turunen, aliluutnantti, tammikuu 1915
 Karl Torsten Wadenstjerna, kenraalimajuri, elokuu 1914
 Martin Wetzer, everstiluutnantti, 1916
 Sergei Wiberg, eversti, helmikuu 1916
 Karl Wilkman, eversti, lokakuu 1915

Lähteet

Viitteet

Venäjän keisarikunta
Venäjän kunniamerkit
Miekat