Koinon

Koinon (, mon. , ”yhteinen”, ”julkinen”) oli antiikin Kreikassa kahden tai useamman poliksen eli kaupunkivaltion liitto. Se oli vahvempi kuin pelkkä symmakhia, joka oli liittolaissuhde sotatoimissa, tai sympoliteia, jossa jaettiin kansalaisuus. Koinonissa kaupungit yhdistivät myös politiikkansa, lakinsa, taloutensa ja muun yhteiskunnallisen elämänsä.

Historia 

Koinon-liittoja alkoi syntyä jo klassisella kaudella 400-luvulla eaa., ja niiden huippukautta olivat hellenistisen kauden 200-luku ja 100-luvun alkupuoli eaa. aina roomalaisen kauden alkuun vuonna 168 eaa. saakka. Koinonit syntyivät hajanaisten polisten tarpeesta kehittää sotilaallista yhteistyötä hellenistisiä kuningaskuntia ja myöhemmin Roomaa vastaan. Ne kykenivät kokoamaan suurempia armeijoita ja sotimaan näin suurempia vihollisia vastaan. Liittoja oli lukuisia, eivätkä ne näin ratkaisseet sitä ongelmaa, että kreikkalaiset kiistelivät usein keskenään. Lopulta Rooma valtasi koko Kreikan.

Toiminta 

Liittosuhteita oli erilaisia, mutta niillä oli tiettyjä yhtäläisyyksiä. Hyvä esimerkki tyypillisen liiton toiminnasta on Boiotian liitto. Siinä osa päätös- ja toimintavallasta oli Boitian liiton eli koinonin tasolla ja osa poliksilla. Koinon vastasi ulkopolitiikasta, sodan ja rauhan asioista ja diplomatiasta muiden liittojen ja liiton ulkopuolisten polisten kanssa. Liitolla oli yhteinen kansalaisuus (isopoliteia), joka pitkälti korvasi polisten omat kansalaisuudet, jotka kuitenkin säilyivät olemassa. Liitto myös löi rahaa, joka oli yhteinen sen jäsenille. Kaikilla liiton kansalaisilla oli oikeus osallistua liiton kokouksiin. Poliksille kuului muun muassa oman armeijansa järjestäminen osaksi liiton armeijaa sekä tähän liittyvä paikallinen verotus.

Sodissa kukin koinon soti yhteisen sotapäällikön alaisuudessa. Kuhunkin koinoniin kuuluneilla poliksilla oli yleensä sama valtiomuoto (esim. demokratia tai oligarkia). Koinoneilla oli yhteinen kultti sekä yhteiset juhlat ja kalenteri, yhteisen rahan lisäksi yhteiset mitat ja painot, sekä yhteistä lainkäyttöä muun muassa rajariitatapauksissa. Liittojen kokoukset pidettiin yleensä liiton yhteisellä pyhäkköalueella tai suuremmassa keskuskaupungissa. Koinonin kaupunkien oli yleensä tarkoitus olla tasa-arvoisia. Usein yksi kaupunki oli kuitenkin muita vahvemmassa asemassa.

Koinon-liittoja 

 Aitolian liitto (Koinon tōn Aitōlōn), n. 200-luku–189 eaa.
 Akarnanian liitto (Koinon tōn Akarnanōn), n. 400-luku–30 eaa. katkoksin
 Akhaian liitto (Koinon tōn Akhaiōn), 280–146 eaa.
 Arkadian liitto (Koinon tōn Arkadōn)
 Boiotian liitto (Koinon tōn Boiōtōn)
 Epeiroksen liitto (Koinon tōn Ēpeirōtōn), n. 320–170 eaa.
 Euboian liitto (Koinon tōn Euboieōn)
 Fokiin liitto (Koinon tōn Fōkēōn), 500-luku eaa.–200-luku jaa. katkoksin
 Joonian liitto (Koinon tōn Iōnōn), 600-luku eaa.–
 Khalkidiken liitto (Koinon tōn Khalkideōn), n. 430–348 eaa.
 Kreetan liitto (Koinon tōn Krētaieis), 200-luku eaa.–
 Lyykian liitto (Koinon tōn Lykiōn), 168 eaa.–
 Magnesian liitto (Koinon tōn Magnētōn), 197 eaa.–200-luku jaa. katkoksin
 Makedonian liitto (Koinon tōn Makedonōn), 200-luvulta eaa. Rooman vallan ajalle
 Saarelaisten liitto (Koinon tōn Nēsiōtōn), n. 314–220 eaa. ja 200–168 eaa.
 Thessalian liitto (Koinon tōn Thessalōn), 363 eaa.–200-luku jaa. katkoksin
 Vapaiden lakonialaisten liitto (Koinon tōn Eleutherolakōnōn), 22/21 eaa.–
 Vuoristolaisten liitto (Koinon tōn Oreiōn) Kreetalla, 300-luku eaa.–

Lähteet 

Antiikin Kreikan politiikka