Mango (hedelmä)

Mango on mangopuun (Mangifera indica) hedelmä.

Ominaisuudet
Mango on rakenteeltaan luumarja. Se on tavallisesti muodoltaan pitkänpyöreä tai munuaismainen, 5–10 senttimetriä pitkä ja 3–4,5 cm leveä. Joillakin viljelyslajikkeilla voi kuitenkin olla tätä huomattavasti suuremmat, jopa 25 senttimetriä pitkät hedelmät.

Mangon kuori on sileän vahapintainen ja nahkamainen. Sen väri vaihtelee vihreästä keltaiseen ja punaiseen. Kuoressa on usein monenvärisiä läiskiä. Hedelmämalto on kypsänä pehmeää tai kuituista ja väriltään keltaista tai oranssia. Luumarjan sisällä on suuri soikea tai munuaismainen endokarppi eli ”kivi”. Kovan endokarpin sisällä on yksi siemen.

Ravintosisältö 
Mango sisältää runsaasti kuitua. Siinä on myös A- ja C-vitamiinia. Sadassa grammassa mangoa on C-vitamiinia 29 milligrammaa ja 53 kilokaloria.

Käyttö  
Mango voidaan kypsänä syödä sellaisenaan tai valmistaa monin tavoin. Myös raakoja mangoja käytetään vihanneksena ja säilykkeiden tai chutneyn raaka-aineena. 

Mangot säilyvät viileässä lajikkeesta riippuen 2–7 viikkoa. Kylmässä säilytetyt mangot saattavat paleltua ja pilaantua. Hedelmään kohdistuvat iskut saavat sen pilaantumaan herkästi.

Viljely 
Maailman mangontuotanto painottuu Aasiaan, jossa tuotetaan noin 77 prosenttia mangoista. Vuonna 2012 maailman kymmenen suurinta mangontuottajaa olivat:

Luonnonvaraisesta mangosta on jalostettu satoja hedelmätuotantoon tarkoitettuja viljelylajikkeita, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi hedelmän koon, muodon, kypsymisajankohdan ja hedelmämallon rakenteen perusteella. Jalostettujen mangojen hedelmät ovat yleensä huomattavasti suurempia kuin villien.  Mangoa on viljelty ja jalostettu varsinkin Intiassa tuhansia vuosia. Buddhalaisten munkkien uskotaan levittäneen kasvia varsinkin 400–300-luvuilla eaa. myös Kaakkois- ja Itä-Aasiaan. Itäiseen Afrikkaan mango on tuotu jo ennen vuotta 1000, ja 1500-luvulla se levisi portugalilaisten merenkulkijoiden mukana läntiseen Afrikkaan ja Brasiliaan. Myöhemmin 1700–1800 luvuilla mangon viljely levisi Brasiliasta edelleen muualle trooppiseen Amerikkaan.

Mangot kypsyvät tavallisesti 4–5 kuukauden kuluttua kukinnasta, joka tapahtuu tavallisimmin kuivan kauden aikana joulu-helmikuussa. Jalostetut mangolajikkeet saattavat tuottaa hedelmää hyvinkin vaihteleviin aikoihin tai kaksikin kertaa vuodessa. Useimmat mangot kuitenkin tuottavat runsaasti hedelmiä vain joka toinen vuosi.

Mangot poimitaan usein raakoina pilaantumisen ja lintujen aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi. Hedelmä kypsyy vielä poimimisen jälkeenkin, mutta raakana poimitut hedelmät usein käsitellään kypsymistä edistävällä eteenillä ennen myyntiä.

Kulttuurissa 
Mangolla on huomattava kulttuurillinen merkitys osissa Aasiaa. Hedelmiä käytetään useissa kulttuurillisissa ja uskonnollisissa seremonioissa. Muinaisintialainen runoilija Kālidāsa ylisti mangoa. Nykyisin mango on Intian kansallishedelmä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Mangon ravintosisältö (kuivattu)  Fineli
 Mango Kotimaiset kasvikset ry

Hedelmät
Sumakkikasvit