Keksintöjen historian aikajana

Keksintöjen historian aikajana listaa merkittävimmät teknologiset keksinnöt ja niiden keksijät sekä keksimispaikat kronologisesti.

Huomaa: Keksintöjen päivämäärät ovat usein kiistanalaisia. Keksinnön on usein keksinyt usea keksijä noin samaan aikaan, tai siitä voi olla keksitty epäkäytännöllinen muoto monta vuotta ennen kuin toinen keksijä parantaa keksintöä käytännöllisemmäksi. Epäselvissä tilanteissa listattuna on keksinnön ensimmäinen tunnettu toimiva versio.

Varhaisimmat keksinnöt 
Päivämäärät tässä osiossa viittaavat aikaisimpiin todisteisiin keksinnön keksimisestä ja ne ovat yleensä arkeologien määrittämiä. Päivämäärät ovat usein arvioituja ja niitä on muuttettu tutkimuksen edettyä, koska entistä vanhempia löytöjä minkä tahansa tekniikan käytöstä löytyy usein. Artikkelissa on listattu paikat, joista varhaisimmat todisteet on löydetty, mutta useimmissa tapauksissa on epävarmaa, kuinka lähellä paikka on sitä missä keksintö on todella tapahtunut.

Paleoliittinen kivikausi 
 2.6 miljoonaa vuotta sitten (Ma): Kivityökalut (Vierinkivikulttuuri) nykyisen Etiopian alueella, varhaisimmat löydöt ovat tyypillisesti Australopithecus garhi -ihmisapinalajin yhteydestä
 2.3 Ma: Varhaisin todennäköinen tulenkäyttö ja ruoan kypsennys, keksijänä Homo habilis -ihmislaji
 1.76 Ma: Homo erectus keksii kehittyneet (Acheulin kulttuurin) kivityökalut Keniassa 
 790 tuhatta vuotta sitten (ka): Tulisija, Gesher Benot Ya'akovissa, Israelissa (viimeisin mahdollinen ajankohta tulella valaisemisen ja ruoan kypsennyksen keksimiselle)
 500 ka: Katoksen rakentaminen Japanissa
 400 ka: Pigmentit Sambiassa
 400 ka: Keihäs Saksassa
 200 ka: Liima Italiassa
 170 ka: Vaatetus
 110 ka: Helminauha Israelissa
 100 ka: Hautaus Israelissa
 77 ka: Vuode Etelä-Afrikassa
 64–61 ka: Luutyökalut, todisteena ompeluneula ja keihäänkärjen löytäminen jousessa käytetyksi nuolenkärjeksi tulkitun esineen yhteydestä
 44–42 ka: Päiväpulkka Swazimaassa
 40–20 ka: Tuhkaus Australiassa
 40 ka: Luolamaalaus Espanjassa ja Indonesiassa
 36–9 ka: Kudonta – Epäsuoria todisteita ensin Georgiassa ja Tšekissä. Varhaisin pala kudottua vaatetta on löydetty Çatal Hüyükista Turkista
 37 ka: Mortteli ja petkel Etu-Aasiassa.
 35 ka: Huilu Saksassa
 28 ka: Köysi
 16 ka: Keramiikka Kiinassa
 15 ka: Suristuspuu (engl. bullroarer) Ukrainassa
 13–12 ka: Maanviljely Hedelmällisen puolikuun alueella
 13–11 ka: Lampaan kesytys Etu-Aasiassa (pian myös porsas, vuohi ja nauta)
 11-8 ka: Riisinviljely Kaakkois-Aasiassa
 11 ka: Kivimonumentti (Göbekli Tepe) Turkissa

Neoliittinen kivikausi 
Huomaa siirtymä Ma:sta ja ka:sta eaa.:aan (ennen ajanlaskun alkua) ja jaa.:aan (jälkeen ajanlaskun alun) – 8000 eaa. on suunnilleen sama kuin 10 ka.
 8000–7500 eaa.: Kaupunkimainen, laaja ja pysyvä asutus Jerikossa ja Çatal Hüyükissa
 6500 eaa.: Lyijyn sulatus Çatal Hüyükissa Turkissa
 6000 eaa.: Polttouuni Mesopotamiassa (Irakissa)
 5000 eaa.: Kuparin sulatus Serbiassa
 5. vuosisata eaa.: Lakka Kiinassa
 5000–4500 eaa.: Airot Kiinassa
 4400 eaa.: Kuparinen ompeluneula Naqadassa Egyptissä
 3630 eaa.: Silkkivaatetus Kiinassa
 3500 eaa.: Pyörä Mesopotamiassa ja Kaukasiassa
 3200 eaa.: Purjehdus muinaisessa Egyptissä
 3000 eaa.: Kirjoitus (Nuolenpääkirjoitus) Sumerissa, Mesopotamiassa (Irakissa)
 3000 eaa.: Pronssi Mesopotamiassa
 3000 eaa.: Papyrus Egyptissä
 3000 eaa.: Tinan erotus Keski-Aasiassa
 3000 eaa.: Kampa Persiassa.
 2500 eaa.: Telakka muinaisessa Egyptissä

2. vuosituhat eaa. 
 2000 eaa.: Nuottikirjoitus Sumerissa
 2000 eaa.: Sotavaunu Venäjällä ja Kazakstanissa
 1700 eaa.: Aakkoset Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)
 1500 eaa.: Kylvökone Babyloniassa
 1500 eaa.: Kolikot Libanonissa tai Lyydiassa
 1500 eKr Sakset muinaisessa Egyptissä
 1200 eaa.: Miekka muinaisessa Egyptissä
 1000 eaa.: Lasi Libanonissa

1. vuosituhat eaa.

8. vuosisata eaa. 
 750 eaa.: Tekohampaat Etruriassa Italiassa
 750 eaa.: Linssit Antiikin Kreikassa
 750-700 eaa.: Sotalaiva Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)

7. vuosisata eaa. 
 600 eaa.: Majakka Egyptissä

6. vuosisata eaa. 

 n. 515 eaa.: Nosturi Antiikin Kreikassa

5. vuosisata eaa. 
 5. vuosisata eaa.: Kampi (käsikivet) Keltiberiassa Espanjassa
 5. vuosisata eaa.: Valurauta Jiangsun maakunnassa Zhou-dynastian aikaisessa muinaisessa Kiinassa
 5. vuosisadan puoliväli eaa.: Varsijousi Hubein maakunnassa muinaisessa Kiinassa[74][ ja 421 eaa. gastraphetes antiikin Kreikassa
 5.–4. vuosisata eaa.: Trebuchet muinaisessa Kiinassa; esiintyy Välimerellä 6. vuosisadalla jaa.
 Ennen 421 eaa.: Katapultti antiikin Kreikassa tai foinikialaisessa Karthagossa
 n. 480 eaa.: Kierreportaat niin kutsutussa Temppelissä A Selinuksessa Sisiliassa
 400 eaa.: Peili Libanonissa

4. vuosisata eaa. 
 4. vuosisata eaa.: Hammaspyörä Kiinassa
 n. 350 eaa.: Aeneas Tacticus keksii hydraulisen lennättimen Kreikassa

3. vuosisata eaa. 

 3. vuosisadan alku eaa.: Ptolemaios II keksii sulun Antiikin Suezin Kanavalle hellenistisessä Egyptissä, 3. vuosisadalla eaa. erilaisia sulkuja on myös Sri Lankassa
 3. vuosisata eaa.: Epäkesko (vesikäyttöisissä laitteissa) hellenistisessä maailmassa
 3. vuosisata eaa.: Filon Bysanttilainen kuvaa Vesirattaan ja nestekäyttöisen hillikkeen hellenistisessä maailmassa. 
 3–2. vuosisata eaa.: Masuuni muinaisessa Kiinassa, useimmat löydöt ovat silti myöhemmältä Han-dynastian ajalta.

2. vuosisata eaa. 
 2. vuosisata eaa.: Paperi Gansun maakunnassa Han-dynastian Kiinassa. Myöhemmin elänyttä Cai Lunia pidetään myös paperin keksijänä.
 150 eaa.: Astrolabi hellenistisessä maailmassa.

1. vuosisata eaa. 
 1. vuosisata eaa.: Lasinpuhallus Libanonin rannikolla.
 1. vuosisata eaa.: Moniosainen holvisilta (esim. Pont-Saint-Martin ja Ponte San Lorenzo) Italiassa, Rooman tasavallassa
 1. vuosisata eaa.: Holvipato (Glanumin pato) Gallia Transalpinassa, Rooman Tasavallassa
 Ennen 71 eaa.: (mahdollisesti 3. vuosisadalla eaa.): Kreikkalaiset keksivät vesimyllyn (valssimyllyn) itäisellä Välimerellä
 Ennen 25 eaa.: Roomalaiset keksivät käännettävän ylävesirattaan, Rio Tinto-joella, Espanjassa

Lähteet 

Tekniikan historia