Kemerovon tulipalo 2018

Kemerovon tulipalo vuonna 2018 oli tulipalo Zimnjaja višnja (Talvikirsikka) -ostoskeskuksessa Venäjällä sunnuntaina 25. maaliskuuta 2018. Palo vaati 64 kuolonuhria, joista 41 oli lapsia. Kemerovon hiilikaivoskaupunki sijaitsee Siperiassa lähellä Novosibirskiä ja Tomskia noin 3 600 km Moskovasta itään.

Tulipalo eteni nopeasti. Ihmisiä jäi loukkuun lukittujen ovien ja hätäuloskäyntien taakse. Palohälytin ei soinut, eikä kuulutusjärjestelmä ollut toiminnassa. Sammutinjärjestelmä ei ollut toiminnassa, ja palokunta tuli paikalle 40 minuutin kuluttua. Evakuointia ei toimeenpantu.

Palo herätti väestössä suurta surua ja protestimielialaa. Ostoskeskuksen johtoa ja vartija asetettiin syytteeseen, ja Venäjän presidentti Vladimir Putin vieraili Kemerovossa palon johdosta. Korruptiota pidettiin yhtenä syynä paloon.

Sunnuntai-iltapäivänä syttynyt tulipalo on Venäjän historian toiseksi eniten uhreja vaatinut tulipalo.

Zimnjaja višnja -ostoskeskus oli alun perin rakennettu tehtaaksi jo neuvostoaikana, eikä sitä ollut asiantuntijoiden mielestä tarkoitettu ostoskeskukseksi.

Venäjällä on ollut viisi muuta ihmishenkiä vaatinutta ostoskeskustulipaloa vuosina 2005–2017.

Rakennus 
Rakennus oli valmistunut 1968 ja toiminut konvehti-/tekstiilitehtaana. Vuonna se oli 2013 muutettu tavarataloksi, jossa oli myös vapaa-ajanviettopaikkoja, kuten kolme elokuvateatteria, lasten sisähuvipuisto, 200 eläimen lemmikkieläintarha, lasten luistelurata, kahvila-baari, kuntosali, uimahalli/kylpylä, biljardisali ja keilahalli.

Zimnjaja višnja -ostoskeskus oli alun perin rakennettu tehtaaksi jo neuvostoaikana, eikä sitä ollut asiantuntijoiden mielestä tarkoitettu ostoskeskukseksi.

Palo 
Tulipalo alkoi sunnuntaina 25. maaliskuuta 2018 kello 17.00. Tällöin paikalla oli suuri määrä lapsia, koska pääsiäisloma oli alkamassa. Lapset olivat katsomassa piirrettyä Mestarietsivä Sherlock Gnomes -elokuvaa opettajansa johdolla.

Palo syttyi ylimmässä 4. kerroksessa. Joidenkin tietojen mukaan palo syttyi lasten leikkihuoneessa, toisten mukaan taas elokuvateatterissa. Kahden elokuvateatterin hätäuloskäynnit ja ovet olivat lukossa, ja palo levisi räjähdysmäisen nopeasti noin 1 500 neliömetrin alalle. Sammutusjärjestelmä ei toiminut. Tulipalosta ei kuulutettu eikä palohälytys soinut. Palomiesten mukaan valot sammuivat rakennuksesta pian tulipalon sytyttyä.

Videomateriaalin mukaan ihmisiä ei evakuoitu vaan heidät jätettiin selviytymään itse. Pelästyneet ihmiset rikkoivat ikkunoita ja ovia. Hätäpoistumistiet oli tukittu. Neljä ihmistä hyppäsi rakennuksesta alas ja menehtyi. Loukkaantuneista pahimpia vammoja saivat 11- ja 18-vuotiaat pojat, jotka pakenivat liekkejä hyppäämällä yläkerroksien ikkunoista.

Kauppakeskuksen henkilökuntaa pakeni paikalta. Silminnäkijän mukaan karusellin käyttäjä pakeni ja jätti lapset istumaan turvavöissä liikkuvaan laitteeseen. Silminnäkijöiden mukaan palomiehiä saapui aluksi paikalle vain muutama. He nousivat palavaan neljänteen kerrokseen ja odottivat noin 40 minuuttia pelastusyksikköä. He eivät tehneet mitään lähellä olleiden ihmisten pyynnöistä huolimatta. Palon lämpötila nousi ainakin 700 asteeseen. Noin kahden tunnin kuluttua paikalla oli jo 60 palomiestä.

Palomiehet eivät voineet edetä kerrosten sortumavaaran vuoksi ensimmäisen 12 tunnin aikana. Kauppakeskuksen katto romahti kuluttua ja palo jatkui vielä seuraavaan päivään asti. Paloa sammutti lopulta yli 600 palomiestä. Palopäällikkö Sergei Genin on asetettu syytteeseen 37 ihmisen kuolemasta elokuvateattereissa, koska hän viivytteli ihmisten pelastamisessa eikä käyttänyt lyhintä mahdollista lähestymisreittiä.

Palo luhisti kahden elokuvasalin katot, ja suuri osa kuolonuhreista sai surmansa näissä elokuvateattereissa. Elokuvateatterit romahtivat neljännestä kerroksesta kolmanteen. Tulipalosta noussut savu esti rakennuksen sisällä näkyvyyttä huomattavasti, ja palon korkea lämpötila sekä lattioiden romahtamisriski esti palokunnan etenemisen. Rakennus paloi yli 20 tunnin ajan.

Uhrit ja pelastuneet 
Palo vaati 64 kuolonuhria ja lisäksi 138 ihmistä loukkaantui. Kuolleista 41 oli lapsia, loukkaantuneista 52 oli lapsia. Noin 120 pakeni tai pelastettiin rakennuksesta. Yksistään 50 ihmistä pelastui kenkäkaupan hätäuloskäytävän kautta myymälän omistajan Farzon Salilovin ja kaupan vartija Mahmud Hudožajevin sekä kolmen muun 2. kerroksessa kauppaa pitävän henkilön avustamina.

Sosiaalisessa mediassa liikkui vahvistamattomia tietoja jopa sadoista kuolleista. Huhujen levittäjä Jevgeni Volnovina tunnettu Nikita Kuvikov soitti useita pilapuheluja monelle kaupungin ruumishuoneelle, joissa hän esitti pelastustyöntekijää ja kysyi, onko 300 ruumiille tilaa. Soittaja, joka julkaisi puhelusta videon YouTube-kanavallaan, on asetettu syytteeseen.

Viralliset uhriluvut lienevät kuitenkin oikeita. Omaisten mukaan ainakin 67-85 ihmistä on yhä kateissa tulipalon jäljiltä, viranomaisten mukaan kateissa on 33 ihmistä. Uhrien nimilista on julkistettu, ja uhreista 27 on tunnistettu.

Syyt 
Rakennus muutettiin vanhasta konvehti- ja tekstiilitehtaasta ostoskeskukseksi luvatta, ja sen vuonna 2013 tehty remontti rikkoi tutkijaviranomaisten mukaan paloturvallisuusmääräyksiä erittäin räikeällä tavalla. Löysien turvatoimien syynä pidetään lahjottuja paloturvaviranomaisia. Ostoskeskukselle ei tehty palotarkastuksia, koska sillä oli alle sata työntekijää ja remontti oli vasta valmistunut.

Aluksi väitettiin, että palo olisi alkanut lapsen leikittyä trampoliinihuoneessa tupakansytyttimellä vaahtomuovia sisältäneessä altaassa, joka syttyi räjähdysmäisesti palamaan. Silminnäkijöiden mukaan sähkökaapeliryppäästä sinkosi kipinöitä, jotka sytyttivät trampoliinihuoneen tuleen. Paloa tutkivat viranomaiset pitävät todennäköisimpänä syttymissyynä viallisia sähkölaitteita tai ylikuormittuneita sähköjohtoja. Nähtävästi 3. ja 4. kerroksen välisen betoniontelolaatan sisällä ollut sähkökaapeli on ollut pääasiallinen lämmönlähde, jonka oikosulku on sytyttänyt palovaarallisia vaahtomuovikuutioita sisältäneen altaan tuleen. Todennäköinen syy ovat puutteet sähköverkon rakentamisessa ja kunnossapidossa, sähkökaapelit eivät olleet suojattuja äkillisiltä jännitteenmuutoksilta.

Lopullinen palonsyttymissyy oli neljännessä kerroksessa sijainnut oikosulkuun joutunut LED-lamppu, jonka sulaneesta varjostimesta putoava kuuma polymeeri sytytti alla olevan vaahtomuovialtaan tuleen. Tapahtumista on julkaistu silminnäkijän tekemä video.

Trampoliinihuoneen palohälyttimen painike oli rikki. Automaattinen hälytysjärjestelmä oli kytketty pois päältä, koska se oli aiheuttanut vikailmoituksia. Tutkintakomitean johtaja Aleksandr Bastrykinin mukaan kauppakeskuksen palohälytysjärjestelmä oli ollut rikki jo viikon ajan, eikä kukaan ollut puuttunut asiaan. Tekninen johtaja oli kuitannut tiedot järjestelmän vioista.

Lisäksi yksi ostoskeskuksen vartijoista sammutti palohälytysjärjestelmän, kun se alkoi soida. Turmatutkijoiden mukaan vartija sulki yleisen kuulutusjärjestelmän saatuaan tietää tulipalosta, koska ei osannut käyttää sitä. On käynyt ilmi, että yksityinen vartiointiliike oli ottanut lain vastaisesti hoitaakseen rakennuksen paloturvallisuuden.

Lisäksi kahden elokuvateatterin ovet ja hätäuloskäynnit olivat lukittuina. Sosiaalisessa mediassa on väitetty syynä tähän olleen se, ettei ihmisiä haluttu päästää katsomaan elokuvaa ilman lippua, eikä lapsia haluttu päästää teatterista omin päin ostoskeskukseen esim. häiritsemään baareissa huvittelevia vanhempiaan. Yhden koululaisryhmän opettaja oli pyytänyt lukitsemaan teatterin oven ja lähtenyt lasten vanhempien kanssa ostoksille. Palon alkaessa elokuvateatterin henkilökunta pakeni paikalta. Yhden teatterin ovet olivat auki, eikä sinne kuollut ketään.

Venäjällä on norminpurkutalkoiden nimissä annettu "tarkastuslomia" pienyrityksille, ja ne on vapautettu vuosien 2016–2018 välisenä aikana säännöllisistä palotarkastuksista. Viranomaisten mukaan palanut ostoskeskus oli rekisteröity pienyritykseksi vuonna 2016. Venäjällä pienyrityksen vuosiliikevaihdon raja on 11 miljoonaa euroa, ja rajan olisi alittanut mahdollisesti ainoastaan tilojen vuokraamista harjoittava yhtiö.

Jälkiseuraukset 

Turvamääräysten rikkomisesta epäillään ainakin neljää ihmistä, muun muassa kauppakeskuksen omistaja Nadežda Suddenok, joka laiminlöi turvallisuuskoulutuksen, ja rakennuksen vuokraaja sekä ostoskeskusta ylläpitävän yhtiön toimitusjohtaja Julija Bogdanova. Kemerovoon julistettiin kolmen päivän suruaika. 28. maaliskuuta 2018 Venäjällä oli maansuru.

Aluksi pidätettiin seitsemän ihmistä, joukossa muun muassa entinen rakennustarkastuspäällikkö Kuzbass Tanzilyi ja palohälytysjärjestelmän myyjä Igor Polozinenko sekä palohälytintä huoltanut Aleksandr Nikitin, jolla on kondiittorin koulutus eikä muuta ammattipätevyyttä. Sittemmin pidätettiin viisi ihmistä. Heidän joukossaan oli yksityisen turvayrityksen vartija Sergei Antjušin, joka kytki kaikkialle ostoskeskukseen kuuluneen palohälytyksen pois päältä. Pidätettyihin kuuluivat myös ostoskeskuksen johtaja Julija Bogdanova, joka tiesi palojärjestelmän puutteista, tekninen johtaja Georgi Sobolev ja elokuvateatterin pitäjä. Viranomaiset tutkivat paloa rikoksena. Lisäksi palopäällikkö Sergei Genin on pidätetty ja asetettu syytteeseen.

Tuhannet ihmiset osoittivat Kemerovossa mieltään. He katsoivat viranomaisten laiminlyöneen turvatarkastukset. Poliisi saapui paikalle pitämään järjestystä yllä. Presidentti Vladimir Putin kävi paikalla muttei keskustellut mieltään osoittavan väkijoukon kanssa. Oppositio syytti hallitusta, ja jotkut hallitusta puoltavat oppositiota tapauksen hyväksikäytöstä.

Kemerovon alueen rakennusvalvonnan päällikkö Tanzilija Komkova kuljetettiin vastoin tahtoaan takaisin kotiinsa Moskovasta, johon hän oli paennut. Alueen pitkäaikainen kuvernööri Aman Tulejev erosi. Ostoskeskuksen omistavan holding-yhtiön pääomistaja Denis Štengelov ehti paeta Australiaan.

Lähteet 

Tulipalo 2018
2010-luvun tulipalot
Vuoden 2018 onnettomuudet
Tulipalot Venäjällä
Tulipalot kauppakeskuksissa