Palautuslento

Palautuslento on osa turvapaikkaprosessia, jossa viranomaiset järjestävät kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneelle ulkomaalaiselle lennon takaisin lähtömaahansa. Kielteisen päätöksen saaneiden ihmisten palauttaminen lähtömaihinsa on osa EU:n yhteistä politiikkaa. Viranomaiset voivat myöntää ulkomaalaiselle, jolla ei ole passin kaltaista matkustusasiakirjaa, uuden eurooppalaisen matkustusasiakirjan palautusmatkan ajaksi. Mediassa tästä on käytetty termiä pakkopalautus.

Euroopan pakolaiskriisivuosina 2015–16 Suomeen hakeutuneiden ja kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden henkilöiden palautuslennot on arvioitu maksavan noin 12–19 miljoonaa euroa Suomen veronmaksajille. Tilauslennot Suomesta Irakiin ja Afganistaniin maksavat noin 150 000 – 200 000 euroa per lento.

Vuonna 2016 palautuslentoja järjestettiin Suomesta 30 kappaletta, joista 17 lennettiin Irakiin.

Huhtikuussa 2017 Kabulin palautuslento aiheutti somemyrskyn, jossa netissä levitetyt väärät tiedot lennosta aiheuttivat yhteenoton poliisin ja palautuslentoja vastustavien henkilöiden kanssa.
Väärien tietojen levittämiseen syyllistyivät muun muassa vihreiden poliitikot Ville Niinistö ja Anni Sinnemäki, sekä vihreän liikkeen yhteiskunnallinen uutis- ja ajankohtaislehti Vihreä Lanka. 

Kesäkuussa 2018 Irak kieltäytyi enää ottamasta vastaan Suomen palauttamia perusteettomia turvapaikanhakijoita, ja palautettavat palautettiin Bagdadin lentokentältä takaisin Helsinkiin.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sisäministerön vastauksia kielteisen päätöksen saaneiden ihmisten palautuksista

Pakolaispolitiikka