Codex Laudianus

Codex Laudianus (Gregory-Aland -numero 08, lyhenne Ea  tai E ) on 500-luvulla kirjoitettu käsikirjoitus Apostolien teoista. 

Teksti on kirjoitettu latinaksi ja kreikaksi hyvin kapeisiin, usein vain yhden sanan leveisiin palstoihin. Vasemmalle puolelle kirjoitettu latina on Vulgataa vanhempi latinankielinen käännös. Käsikirjoituksen teksti on sekoitus kahdesta tunnetusta Apostolien teon tekstiversiosta eli pidemmästä läntisestä tekstistä ja lyhyemmästä Alaxandrialaisesta tekstistä. Codex Laudianus on vanhin tunnettu Raamatun käsikirjoitus, joka sisältää jakeen Apt 8:37, eli Etiopialaisen hoviherran uskontunnustuksen, joka on vuoden 1992 suomennoksessa merkitty sulkeisiin.

Canterburyn arkkipiispa William Laud, jonka mukaan käsikirjoitus on nimetty, lahjoitti käsikirjoituksen vuonna 1636 Oxfordin Bodleian Librarylle, jossa sitä yhä säilytetään.

Historia 

Käsikirjoituksen varhaista historiaa ei tunneta varmasti. Kirjoitukseen tehdyn merkinnän mukaan se on ollut Sardiniassa 600-luvulla. Sen on mahdollisesti tuonut Englantiin joko Theodoros Tarsoslainen vuonna 668 tai Apotti Ceolfrid 700-luvun alussa. Hyvin todennäköisesti Beda Venerabilis (kuollut 735) käytti sitä lähteenä Apostolien tekoja käsittelevässä kommentaaristaan, sillä Bedan siteeraamat osin harvinaisetkin tekstimuodot löytyvät kaikki käsikirjoituksesta.

Teksti 

Käsikirjoituksen kirjoittanut kirjuri ilmeisesti osasi kreikkaa paremmin kuin latinaa, sillä kreikankielisessä tekstissä on vähemmän virheitä. Vierekkäin kirjoitetut latinan ja kreikankieliset tekstit on kohdistettu vastaamaan toisiaan ja monissa kohden alkuperäisiä tekstejä on jouduttu muokkaamaan, jotta tarkka vastaavuus on saavutettu. Yleensä on muokattu latinankielistä, mutta paikoin myös kreikankielistä tekstiä. Tarkoista käännöksistä aiheutuu monin paikoin outoja ja kyseisiin kieliin kuulumattomia ilmaisuja.  

Kirjurin käyttämä kreikankielinen lähde on ilmeisesti ollut vanha Unsiaali-kirjoitus, joka kuitenkin on sisältänyt jo paljon Antiokialaisia lisäyksiä ja korjauksia. Kirjurin käyttämässä latinankielisessä lähteessä on ilmeisesti ollut pidempi läntisen tekstityypin mukainen teksti, josta kirjuri on mahdollisesti itse kääntänyt osia kreikaksi saadakseen palstat pysymään kohdistettuina. Käsikirjoituksessa oleva kreikka on näiltä osin erilaista kuin muissa käsikirjoituksissa.

Lähteet 

Raamatun käsikirjoitukset