Karneia

Karneia (, myös , ) oli antiikin kreikkalainen juhla, jota vietettiin Spartassa ja muissa doorilaisissa kaupungeissa Apollon Karneioksen kunniaksi. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Karneios () -kuun 7.–15. päivä eli nykyisen elokuu-syyskuun aikoihin.

Historia 

Spartassa Karneia oli toinen kaupungin kahdesta suurimmasta juhlasta Hyakinthian ohella. Sosibioksen mukaan juhla perustettiin 26. olympiadin aikana eli noin vuonna 676 eaa. Apollonia palvottiin Karneios-epiteetillä eri puolilla Peloponnesosta, erityisesti Amyklaissa, kuitenkin jo hyvin varhaisina aikoina ja jo ennen doorilaisvalloitusta. Erään tulkinnan mukaan 26. olympiadin aikaan juhliin olisi lähinnä tehty muutos niin, että sen kilpailuihin lisättiin musiikkikilpailut. Kyseisenä vuonna niiden voittajaksi mainitaan Terpandros.

Spartalaiset eivät voineet osallistua sotatoimiin juhlan aikana. Tällä oli suuri vaikutus Spartan sotahistoriassa, sillä sodat käytiin usein kuumimpaan kesäaikaan, jolloin oltiin vapaita maatöistä. Seuraukset muistetaan erityisesti persialaissotien ajalta, sillä sen vuoksi spartalaiset myöhästyivät osallistumasta Marathonin taisteluun vuonna 490 eaa., eivätkä voineet lähettää koko armeijaansa Thermopylain taisteluun vuonna 480 eaa. Sama tapa liittyi kuitenkin myös useimpiin muihin suuriin kreikkalaisiin juhliin, ja tapaan viitataan jo Homeroksella.

Spartan lisäksi juhla tunnetaan muun muassa Argoksesta, Gytheionista, Kyrenestä, Messenestä, Sikyonista, Sybariista ja Therasta.<ref>Kallimakhos: Hymni Apollonille 72; Pindaros: Pythia 5.99; Pausanias: Kreikan kuvaus 2.10.2, 3.21.7, 4.33.5, 24.5; Theokritos: Idyllit 5.83.</ref> Sotilaallisena juhlana Karneia muistutti jossain määrin Ateenan Boedromiaa.

 Ohjelma 

Spartassa Karneia-juhla alkoi Karneios-kuun, jota attikalaisessa kalenterissa vastasi Metageitnion, 7. päivä, ja juhlat kestivät yhdeksän päivää.Athenaios: Deipnosofistai 4.141; Plutarkhos: Pitopuheita 8.1. Sitä viettivät erityisesti nuoret miehet.

Juhla jäljitteli sotilasleirielämää ritualisoidussa muodossa. Siinä pystytettiin yhdeksän telttaa tai aurinkosuojaa, ja kussakin eli ja aterioi juhlan ajan yhdeksän nuorukaista, noudattaen johtajan käskyjä. Juhlan uhritoimituksia johti pappi, joka tunnettiin nimellä Agētēs (), minkä vuoksi koko juhla tunnettiin joskus nimellä Agētoria tai Agētoreion (/). Pappia avusti viisi miestä () jokaisesta Spartan heimosta. Näiden tuli kustantaa juhlat ja uhrit. Tehtävä kesti neljä vuotta, jona aikana heidän tuli pysyä naimattomana.

Juhlaan kuului myös kuorolaulua ja tanssia, johon osallistuivat myös kaupungin neidot, sekä musiikkikilpailut ainakin vuodesta 676 eaa. lähtien. Musiikkikilpailuilla oli suuri merkitys spartalaisen musiikkielämän ja koko arkaaisen ajan kreikkalaisen runouden ja musiikin kehitykseen. Juhlaan kuului myös erityinen juoksukilpailu stafylodromos'' (, ”viinirypälejuoksu”).

On ehdotettu, että juhliin olisi kuulunut myös kulkue, jossa kuljetettiin Apollon Karneioksen kuvaa veneessä sen muistoksi, kun doorilaiset doorilaisvalloituksessa siirtyivät Naupaktoksesta Peloponnesokselle.

Lähteet 

Spartalaiset juhlat