Albrekt Fredrik

Albrekt Fredrik (, , 7. toukokuuta 1553 Königsberg – 28. elokuuta 1618 Fischhausen) oli Preussin herttua vuodesta 1568 lähtien kuolemaansa saakka. Hän oli herttua Albrekt Brandenburgilaisen ja Anna Maria von Braunschweig-Calenberg-Göttingenin poika. Hän oli toinen ja samalla viimeinen Hohenzollernin suvun ansbachilaiseen haaraan kuulunut Preussin herttua.

Preussin herttua 
Albrekt Fredrikin aikana Preussin herttuakunta oli Puolan alainen läänitysvaltio. Kun hän isänsä kuoltua sai herttuakunnan perinnöksi, hänen oli sen vuoksi vannottava Lublinissa 19. kesäkuuta 1569 uskollisuudenvala Puolan kuningas Sigismund II Augustille. Valaa kuvaili sittemmin puolalainen kronikoitsija Jan Kochanowski teoksessaan Proporzec. Puolassa vuonna 1573 pidetyissä vaaleissa Alberkt Fredrikiä kannatti Puolan senaatti, mutta häntä vastusti Puolan vaikutusvaltainen, myöhemmin Puolan hetmaniksi tullut Jan Zamoyski, joka pelkäsi protestanttien pääsevän määräävään asemaan Puolan parlamentissa. Albrekt Fredrik kieltäytyi ensin tunnustamasta Stefan Batoryn valintaa kuninkaaksi ja kannatti Saksan keisari Maksimilian II:n ehdokkuutta myös Puolan kuninkaaksi. Toruńin sejmissä lokakuussa 1576 hän kuitenkin ilmaisi tukensa uudelle hallitsijalle.

Koska Albrekt Fredrik oli Puolan kuningas Kasimir IV Jagiellonin tyttären­pojan­poika ja koska hän osasi sujuvasti myös puolaa, häntä pidettiin jonkin aikaa vahvana ehdokkaana Puolan seuraavaksi kuninkaaksi. Puolan kuninkuushan ei enää tuohon aikaan ollut perinnöllinen, vaan kuningas valittiin vaaleilla. Albrekt Fredikiä kannattivat varsinkin Puolan luterilaiset.

Vuodesta 1572 lähtien Albrekt Fredrikillä alkoi ilmetä merkkejä mielen­vikaisuudesta, eikä hän enää kyennyt hoitamaan hallitsijan tehtäviä. Vuoden 1578 alussa hallitusvallan otti sijais­hallitsijana käsiinsä hänen serkkunsa, Brandenburg-Ansbachin marrkkreivi Georg I Friedrich (1539–1603). Georg Friedrich kuoli vuonna 1603, ja vuonna 1605 Puolan kuningas Sigismund III Vaasa nimitti Preussin sijaishallitsijaksi Brandenburgin vaaliruhtinas Joakim Fredrikin ja vuonna 1611 tämän pojan, Juhana Sigismundin.

Juhana Sigismund oli myös Albrekt Fredrikin vävy. Koska Albrekt Fredrikillä ei ollut miespuolista jälkeläistä, hänen kuoltuaan herttuakunnan peri Juhana Sigismund, joka oli myös Brandenburgin vaaliruhtinas.  Täten Brandenburg ja Preussi muodostivat personaaliunionin, Brandenburg-Preussin, josta myöhemmin sai alkunsa Preussin kuningaskunta.

Avioliitto 
Albrekt Fredrik meni vuonna 1573 naimisiin Marie Eleonore von Jülich-Kleve-Bergin kanssa, joka oli Jülich-Kleve-Bergin herttua Wilhelmin ja Itävallan arkkiherttuatar Marian tytär. Maria taas oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Ferdinand I:n sekä Böömin ja Unkarin prinsessa Annan tytär.

Lapset 
Albrekt Fredrikillä ja Marialla oli seitsemän lasta:
 Anna (3. heinäkuuta 1576 – 30. elokuuta 1625), Preussin herttua. Puoliso: Juhana Sigismund, Brandenburgin vaaliruhtinas
 Maria, Brandenburg-Bayreuthin markkreivitär (23. tammikuuta 1597 – 21. helmikuuta 1649). Puoliso: Kristian, Brandenburg-Bayreuthin markkreivi
 Albrekt Fredrik von Preußen (1. heinäkuuta 1580 – 8. lokakuuta 1580)
 Sofia von Preußen (31. maaliskuuta 1582 – 4. joulukuuta 1610). Puoliso: Wilhem Kettler, Kuurinmaan herttua
 Eleanor von Preußen (22. elokuuta 1583 – 31. maaliskuuta/9. huhtikuuta 1607. Puoliso: Joakim Fredrik, Brandenburgin vaaliruhtinas
 Wilhelm Frederick von Preußen (23. kesäkuuta 1585 – 18. tammikuuta 1586)
 Magdalene Sibylle von Preußen (31. joulukuuta 1586 – 22. helmikuuta 1659). Puoliso: Juhana Yrjö, Saksin vaaliruhtinas

Esivanhemmat

Lähteet

Viitteet 

Preussi
Herttuat
Vuonna 1553 syntyneet
Vuonna 1618 kuolleet