Apusuoritin

Apusuoritin eli apuprosessori () on terminä väljä ja vaihteleva. Tyypillisesti apuprosessori suorittaa jonkin erikoistuneen tehtävän ja vähentää siten muiden suorittimien kuormaa tai on erikoissuunniteltu tehtävän tehokkaaseen suoritukseen.

Tyypillisesti apusuoritin ei pysty ajamaan Käyttöjärjestelmän ydintä itsenäisesti vaan yleiskäyttöinen suoritin vaaditaan.

Moniprosessointi käyttää tyypillisesti samankaltaisia suorittimia samanarvoisissa tehtävissä rinnakkain, joka ei ole sama kuin apusuorittimen käyttö.

Historia 
Apusuorittimia on käytetty muun muassa suurtietokoneissa oikosiirtoon.

Apusuoritintyypit 

Varhaisissa tietokoneissa muistinhallintayksikkö (MMU) ja matematiikkasuoritin (FPU) olivat erillisiä apuprosessoreja. Nykyisin suoritin integroi molemmat.

Grafiikkaprosessori (GPU) on nykyään yleinen komponentti, joka kuitenkin on tärkeä useissa käyttötapauksissa. AMD APU-tuotelinja integroi GPU:n ja CPU:n ().

Vektorisuoritin oli oma komponentti Cray-tietokoneissa, nykyisin suorittimen käskylaajennukset ovat yleisiä ja suorittavat vastaavan tehtävän.

Muita apuprosessoreja ovat olleet mm. Motorola 56001 digitaalinen signaaliprosessori (DSP) NeXT-tietokoneissa.

Verkkosuoritin () (NPU) on toisinaan käytetty termi, jolla voidaan tarkoittaa esim. verkkokorttia, jossa on tukea yleisesti käytetyn protokollan käsittelyyn (ks. ).

Eräissä palvelimissa on TLS/SSL salauksen käsittelyä tehostavia apusuorittimia.

Amiga-tietokoneen piirisarja toteutti joukon apusuorittimia kuten Copper ja Blitter.

Uudempaa kehitysuuntausta ovat Vision processing unit (VPU) suorittimet konenäköä tehostamaan sekä Googlen tensorisuoritin.

Katso myös 

 Vector processor 
 Network processor 
 Vision processing unit