Villieläinten ehkäisyvalmisteet

Villieläinten ehkäisyvalmisteet, joita on käytössä ja kehitteillä, on tarkoitettu sääntelemään sekä luonnonvaraisten eläinten kantojen kasvua että eläintarhaeläinten lisääntymistä.  Eläinten ehkäisyvalmisteita pidetään hyväksyttävänä ja tehokkaana  vaihtoehtona eläinten tappamiseen tai vahingoittamiseen perustuville eläinkantojen sääntelymenetelmille.  Ne nähdään myös lupaavana mahdollisuutena eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi.

Taustaa 
Ehkäisyvalmisteilla voidaan säädellä joko eläinten itsensä tai niiden elinympäristön kannalta haitallisen suuria eläinkantoja  aiheuttamatta kärsimystä eläimille.

Yritykset villieläinten kantojen sääntelemiseksi ehkäisyvalmisteilla aloitettiin jo 1950-luvulla, mutta vasta kun vuodesta 1988 tutkitut immunologiset menetelmät osoittautuivat käyttökelpoisiksi, valmisteet saattoivat yleistyä.

Nisäkkäät 
Erilaisia ehkäisyvalmisteita on sovellettu mm. villeihin hevosiin,  peuroihin, vankeudessa eläviin eksoottisiin lajeihin, vesipuhveliin, wapitiin ja Afrikan norsuihin

Valkohäntäpeuran lisääntymistä voidaan ehkäistä esikaupunkialueilla , joilla ne joskus ovat haitaksi. Yhdysvaltojen joissakin osissa naaraspeuroihin ammutaan ehkäisyvalmistetta sisältäviä nuolia, mikä tekee niistä väliaikaisesti hedelmättömiä. Yhdysvalloissa eläinsuojelujärjestö Human Society (HSUS) harjoittaa ja rahoittaa peurojen ehkäisyä koskevaa  tutkimusta Valkohäntäpeuroihin kohdistettua ehkäisyä on pidetty kalliina, sillä sen hinta voi nousta 300 ( n. 265 euroa)-1000 dollariin (n. 885 euroa)  yhtä eläintä kohti. Käytetty rokote on sian munasarjan ketosta (zona pellucida (PZP)) eristetty uute tai sen johdannaiset.Tällainen immunologinen ehkäisy estää spermaa pääsemästä munasoluun. Toinen peurojen ehkäisyn muoto, GonaCon tuottaa eläimissä sukupuolihormonien vasta-aineita, jolloin ne menettävät kiinnostuksensa paritteluun. 

Samankaltaisia ruiskeena annettavia ehkäisyvalmisteita on tutkittu hirvillä.

Monien eri eläinten, kuten peurojen , villisikojen , kojoottien , puumien , koirien ja kissojen lisääntymisen sääntelemiseksi on kehitetty myös suun kautta otettavia ehkäisyvalmisteita  Hiirillä , rotilla ja koirilla hyviä tuloksia on saatu tuotteella, joka alkuperäiseltä nimeltään oli Mouseopause, mutta joka hyväksyttiin kaupalliseen käyttöön nimellä ContraPest. 

Myös harmaaoraville kehitetään suun kautta otettavaa ehkäisyvalmistetta.

Linnut 
Kyyhkyset ovat olleet kokeellisten ehkäisyvalmisteiden kohde vuosikymmeniä. Kanadan hanhien kontrolloimiseksi käytetään suun kautta otettavaa ehkäisyä. Lintujen ehkäisyvalmisteen vaikuttava aine on nikarbatsiini.

Hyvinvointivaikutukset 
Ehkäisyyn on havaittu liittyvän myös eliniän pidentyminen, joka on ollut merkittävä esim. luonnonvaraisina elävillä hevosilla. Syynä siihen katsotaan olevan resurssien parempi riittäminen, kun eläinyhteisö ei ylitä elinympäristönsä kantokykyä. Se ei myöskään kiihdytä lisääntymisnopeutta päinvastoin kuin eläinten eliminointia edellyttävät sääntelymenetelmät 

Ehkäisyvalmisteita voidaan käyttää myös lajin elvyttämiseen. Vakavasti uhanalaisen Tasmanian pussiahman naaraille on kehitteillä hormonaalista ehkäisyvalmistetta desloreliinia hitaasti vapauttava ehkäisykapseli., joka tunnetaan kauppanimellä Suprelorin ja jota käytetään myös mm. kissojen syntyvyyden säännöstelyyn.   Vaikka ehkäisyvälineiden kehittäminen uhanalaiselle eläimelle saattaa vaikuttaa takaperoiselta, niiden on tarkoitus edistää vapaata luonnonnonvaraista parittelukäyttäytymistä ja varmistaa geneettinen monimuotoisuus. Ehkäisyvalmisteella estetään jo lisääntyneiden naaraiden geenien yliedustus seuraavassa sukupolvessa, jotta se ei tuottaisi jälkeläisissä  pitkäaikaisia ​​geneettisiä seurauksia kuten vastustuskyvyn puutetta kasvaimia aiheuttavalle DFTD-sairaudelle, joka on vaarantanut pussiahman olemassaolon. Ehkäisytutkimukset urospuolisilla pussiahmoilla osoittivat, että niiden testosteroni lisääntyi sen sijaan, että olisi vähentynyt kuten muiden urospuolisten nisäkkäiden testosteroni.

Haasteita 
Merkittävänä haasteena pidetään sitä, että ehkäisyvalmisteiden vaikutuksia muihin lajeihin ja ekosysteemeihin kokonaisuutena ei ole riittävästi tutkittu.

Ihanteellisen ehkäisyvalmisteen kehitystyöhön katsotaan tarvittavan lisää tutkimusta ja rahoitusta, jotta käyttö voisi yleistyä ja kustannukset alenisivat. Turvallisia ja tehokkaita valmisteita on käytettävissä, mutta niiden kustannuksien ja hyötyjen arvioiminen edellyttää uusia kenttätutkimuksia

Lähteet 

Eläinlääketiede