Terrorismi Suomessa

Terrorismi Suomessa on suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella.

Suomen historiasta tunnetaan joitakin tekoja, jotka nykyään tulkittaisiin terrorismiksi. Esimerkkejä siitä ovat vuosina 1929–1932 toimineen Lapuanliikkeen poliittinen väkivalta sekä Verikoiriksi nimitetyn nationalistisen poikaporukan attentaatit 1900-luvun alussa. 

Sitä, millaista toimintaa Suomessa nykyään pidetään terrorismina, määritää terrorismirikoksia koskeva rikoslain luku 34 a, joka on ollut voimassa vuodesta 2003 . Tammikuuhun 2021 mennessä tämän lain perusteella oli annettu yksi lainvoimainen tuomio terrorismirikoksesta. Se koski Turun puukotusiskua (2017), jossa marokkolaissyntyinen mies tappoi kaksi ihmistä. Suomen historian toinen tuomio terrorismirikoksesta annettiin huhtikuussa 2023, kun Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 22-vuotiaan espanjalaismiehen kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Kolmessa muussa tapauksessa syyte on edennyt oikeudenkäyntiin asti, mutta loppujen lopuksi nämä syytteet ovat kaatuneet.  

Terrorismi on kuitenkin tulkinnanvarainen ja kiistanalainen käsite. Myös Jokelan koulusurmiin (2007) liittyi terrorismin elementtejä, mutta poliisi ja media käsittelivät tapausta pelkästään murhina eivätkä terroritekona. Kuopion kouluhyökkäys (2019) täytti erään terroriteon määritelmän, mutta tekoa ei silti tutkittu saati syytetty terroristisena rikoksena. Terrorismiksi olisi voitu nimittää myös 1990-luvun kettutarhaiskuja ja vuoden 2015 polttopulloiskuja vastaanottokeskuksiin. Terrorismintutkija Leena Malkki on selittänyt tätä taipumusta monilla syillä, joita ovat esimerkiksi osallisten poliittiset pyrkimykset,  viranomaisten tavoitteet ja kyvyt sekä tekoihin syyllistyneiden kansalaisuus.

Suojelupoliisin mukaan pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa muodostavat äärioikeistolaiset tai radikaali-islamistiset henkilöt ja ryhmät. Supon terrorismin torjunnalla on kohteena noin 350 henkilöä vuodenvaihteessa 2022–2023. Useimmat heistä ovat radikaali-islamisteja, mutta äärioikeistolaisten kohdehenkilöiden osuus on kasvanut merkittävästi vuoden 2018 jälkeen.

Vuonna 2023 esillä oli useita terroristisia rikostapauksia: mm. Kankaanpään ja Lahden uusnatsiryhmien oikeuskäsittelyt ovat kesken. 

Lisäksi keskusrikospoliisi tutkii seitsemää muuta epäiltyä terrorismirikosta nimikkeellä terroristisessa tarkoituksessa tehty laiton uhkaus. Tapauksista kolme on paljastunut Helsingissä, kaksi Lounais-Suomessa ja kaksi Pirkanmaan ja Keski-Suomen alueella.

Äärioikeistolainen terrorismi 
Ennen vuotta 2019 Suomessa ei esiintynyt sellaista äärioikeistolaista toimintaa, jota olisi pidetty terrorismina. Siihen asti keskeisimpiä äärioikeisto­toimijoita oli uusnatsiliike Pohjoismainen vastarintaliike, joka lakkautettiin 2020. Maan ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily koskee Kankaanpään seudulla toiminutta akselerationistien ryhmää, joka tuli yleiseen tietoisuuteen vuonna 2021.

Kankaanpään uusnatsiryhmä 

Vuoden 2021 lopulla viisi kantasuomalaista miestä vangittiin Kankaanpään seudulla ja Tampereella. Epäiltynä ovat kaksi 25-vuotiasta, kaksi 26-vuotiasta ja yksi 23-vuotias mies. Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista on kiihdytettävä terroriteoilla ja väkivallalla. Kotietsinnöissä poliisi takavarikoi ryhmältä aseita ja räjähteitä.  Poliisi epäilee, että miehet olivat opetelleet aseiden ja räjähdysaineiden käyttöä tehdäkseen räjähdeiskun Niinisalon vastaanottokeskukseen. Rikosnimikkeinä esitutkinnassa ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus.

Lahden uusnatsiterroristit 
Neljä kantasuomalaista miestä vangittiin 2022 epäiltyinä törkeästä ampuma-aserikoksesta. He ovat osoittaneet kiinnostusta oikeistoradikaalia toimintaa kohtaan. Kolme heistä vapautettiin tutkintavankeudesta. Heitä epäillään kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemiseen sekä terroristisessa tarkoituksessa tehdystä törkeästä ampuma-aserikoksesta. Vuonna 2023 poliisi jäädytti kolmen miehen varat terrorismin torjumiseksi. 

Ylen toimittaja arvelee, että  28-vuotias epäilty oli toisen epäillyn kanssa käynyt elokuussa 2022 kokeilemassa aseita Hollolan jäteaseman lähellä, ja tämä ammuskelu kiinnitti poliisin tai sivullisten huomion ja johti miesten kiinniottoon. Miesten ideologia ja suunnitelmat alkoivat paljastua  kotietsinnöissä ja laite-etsinnöissä, kun poliisi pääsi tutkimaan miesten viestinvaihtoa.

Poliisin mukaan syytetyt valmistautuivat väkivaltallantekoihin muun muassa varustautumalla aseellisesti ja suunnittelemalla iskuja. Syytettyjen epäillään käyneen harjoittelemassa ampumista maastossa. Yksi syytetyistä ampui oman kissansa opetellessaan ampuma-aseen käyttöä.

Rikosten epäillään tapahtuneen pääosin Lahden seudulla. Ajallisesti teot sijoittuvat vuosiin 2021–2023.  

Esimerkiksi 26. maaliskuuta 2022 epäillyt räjäyttivät tummaihoisen perheen omakotitalon postilaatikon ja 21. toukokuuta 2022 epäilty ampui saman omakotitalon postilaatikkoa FGC-9-konepistoolilla. Tämä tapahtui Hyvinkäällä. 

Jäätyään kiinni ja menetettyään aseensa terroriepäillyt julkaisivat vielä netissä vanhoja videoita toiminnastaan. Videoilla miehet ampuvat FGC-9-konepistoolilla. 

Kaikki epäillyt vapautettiin loka–marraskuussa 2022. Viimeisenä tutkintavankeudesta vapautui 28-vuotias mies 4. marraskuuta. Hänen epäiltiin syyllistyneen heti vapautumispäivänään terroristisessa tarkoituksessa tehtyyn törkeään ampuma-aserikokseen sekä kouluttautumiseen terrorismirikoksen tekemistä varten. Hänet vangittiin uudelleen, ja hän on vangittuna edelleen.

Kohteet 
Poliisin käsityksen mukaan suunniteltujen iskujen kohteet oli valikoitu ihonvärinsä, poliittisten tai ideologisten näkemystensä perusteella. Poliisin mukaan kohteina ovat olleet yleisesti ei-kantasuomalaiset ihmiset, maahanmuuttajat ja tummaihoiset ihmiset. Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtajan mukaan myös juutalaisia voidaan pitää jonkinlaisena kohteena. Kohteena ovat olleet myös poliittiset tai ideologiset tahot, jotka ovat syytettyjen mielestä suhtautuneet maahanmuuttoon väärällä tavalla.  

Poliisi epäilee, että miehet keräsivät henkilöiden ja yhdistysten yhteystietoja. Epäiltyjen hallusta löytyi vähemmistöjen, kansanedustajien, Antifa-verkostoon liittyvien sekä maahanmuuttoa puoltavien ihmisten osoitteita ja tietoja, joiden poliisi katsoi mahdollisesti viittaavan iskukohteiden kartoitukseen.  Listalla oli yhdistyksiä, poliittisia toimijoita ja ravintoloita. Listalta löytyi esimerkiksi Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus, Vasemmistoliiton puoluetoimisto Helsingissä, Vastavirta-klubi Tampereella ja Turun kirjakahvila. Syytetyt keskustelivat Helsinki ilman natseja -tapahtumassa tehtävistä väkivallanteoista. Poliisi on salannut epäiltyjen listaamat henkilöiden nimet.  

Pääsyytetty viestitti myös pääministeri Sanna Marinin tappamisesta. Ainakin kahdesta nimeltä mainitusta poliittisesta päättäjästä keskusteltiin mahdollisen iskun kohteina. Kohteina olleet poliitikot olivat lähinnä vasemmiston edustajia.  

Vuonna 1957 syntynyt epäilty sai haltuunsa sisäministeri Maria Ohisalon ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen kotiosoitteet vuonna 2020. Ohisalon ja Toiviaisen kotiosoitteiden jakamisen vuoksi KRP:ssä arvioitiin, että sisäministeriin ja valtakunnansyyttäjään saattoi kohdistua vakavan väkivallan uhka. Tutkinnassa ei saatu näyttöä siitä, että törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelun tunnusmerkistö olisi täyttynyt, mutta tutkinnanjohtajan mukaan suunnitelmat menivät "varsin pitkälle".     

Henkilökohteiden lisäksi epäillyt suunnittelivat iskuja muun muassa sähköverkkoon ja raideliikenteeseen. Yksi epäillyistä suunnitteli suistavansa junan kiskoilta ja kaatavansa puita sähkölinjojen päälle. Kaksi heistä kävi Hollolassa tiedustelemassa mahdollisia iskukohteita vedenjakamolla. He hankkivat tietoja räjähteiden valmistamisesta käyttääkseen niitä rautateillä.   

Yhden syytetyistä epäillään murtautuneen Helsingin Kumpulassa sijainneen anarkistisen Squat Makamik -ryhmän ”antiautoritaariseen sosiaalikeskukseen”, josta varastettiin kirja, jota vastaajat myöhemmin käyttivät ampumatauluna hiekkakuopalla.

Aseiden valmistus ja varustautuminen 
Poliisi epäilee miesten valmistaneen FGC-9-konepistooleja 3D-tulostamalla. Poliisi takavarikoi neljä tulostettua asetta. Aseet olivat toimintakuntoisia. Niillä pystyi ampumaan kertatulta, mutta epäillyt olivat myös yrittäneet hankkia osaa, jolla aseen saisi muunnettua sarjatuliaseeksi. Kukin syytetyistä osallistui osaltaan 3D-tulostettujen aseiden rakentamiseen ja suunnitteluun. Aseiden valmistaminen aloitettiin yhden syytetyn kerrostaloasunnossa ja myöhemmin he vuokrasivat tarkoitusta varten autotallin. Tarkoituksena oli rakentaa 15 konepistoolia.   

Poliisi takavarikoi etsinnöissä lukuisia tulostettuja aseen osia sekä 1 500 kappaletta patruunoita, jotka sopivat valmistettuihin aseisiin. Lisäksi poliisi takavarikoi yhden kiväärin, omavalmisteisen kynäpistoolin, ampuma-aseeksi muutetun kaasuaseen sekä 3D-tulostimia.  Etsinnöissä löytyi lisäksi kolme kannabiskasvattamoa.

Ideologia 
Epäiltyjen motiivit pohjautuivat poliisin mukaan akselerationistiseen ideologiaan. Syyttäjien mukaan osa heistä pyrki aloittamaan rotusodan ja romahduttamaan yhteiskunnan. Syyttäjän mukaan he ovat omaksuneet uskomuksen vallanpitäjien salaliitosta, jonka vuoksi Suomessa on tapahtumassa väestönvaihto. 

Suoraa yhteyttä Lahden ryhmän ja Kankaanpään uusnatsiterroristiryhmän välillä ei paljastunut. Epäillyt ovat olleet tekemisissä muiden äärioikeistolaisten toimijoiden kanssa muun muassa äärioikeistolaisissa musiikkitapahtumissa sekä keskustelupalstoilla kuten Ylilaudalla ja Telegramissa.

Suunnitelma 
Valtionsyyttäjä Mari Mattilan mukaan syytetyt ovat käyneet keskusteluja siitä, että millä tavoin valmistettuja aseita voisi  käyttää, mutta mitään konkreettista suunnitelmaa ei ole löytynyt eikä syytettyjen toiminta näytä edenneen valmistelun asteelle.

Oikeuskäsittely 
Apulaisvaltakunnansyyttäjä nosti syytteitä terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä törkeistä ampuma-aserikoksista ja kouluttautumisesta terrorismirikosten tekemistä varten. Lisäksi juttukokonaisuuteen sisältyy syytteitä muista ampuma-ase- ja huumausainerikoksista. 

Syyttäjät vaativat kaikille neljälle syytetylle vankeustuomioita. Päätekijä pitäisi syyttäjien mielestä tuomita vähintään kahden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen.

Syytteiden käsittely alkoi käräjäoikeudessa 11. syyskuuta. Tuomio on tarkoitus antaa lokakuussa.

Lahden tapauksen syytetyt 
Toisin kuin poliisi esitutkinnan aikana tiedotti, syyttäjän mukaan syytetyt eivät ole muodostaneet "varsinaista ryhmittymää".  
 Vuonna 1994 syntynyt mies järjesti kesällä 2022 Helsingin keskuskirjasto Oodilla mielenosoituksen, jossa äärioikeisto häiritsi kirjastossa järjestettyä drag-taiteilijan satuhetkeä.
 Vuonna 1996 syntynyt mies on tuomittu rattijuopumuksista ja huumausainerikoksista. Hän on aatemaailmaltaan äärioikeistolainen. Hän ei ole julkisuudesta tunnettu.
 Vuonna 2001 syntynyt epäilty on oululaistaustainen uusnatsi. Miestä syytetään Oulussa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, koska hänen epäillään elokuussa 2021 varastaneen ja polttaneen pridelippuja. Häntä syytetään avunannosta terrorismirikoksiin.
 Vuonna 1957 syntynyt epäilty on radikaalin äärioikeiston ja uusnatsien piireissä tunnettu mielipidevaikuttaja. Julkisuudessa häntä ei juuri tunneta. Mies jäi vuonna 2020 kiinni sisäministeri Maria Ohisalon ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen kotisoitteiden haalimisesta ja jakamisesta. Miestä syytetään kahdesta ampuma-aserikoksesta, mutta epäily terroristisesta tarkoituksesta raukesi syyteharkinnassa.

28-vuotias epäilty kannattaa äärioikeistolaista ideologiaa. Hän on ollut perussuomalaisten ehdokkaana kuntavaaleissa Rovaniemellä. Hän on myös vaikuttanut Lapin Ps-nuorissa 2010-luvun loppupuolella. Hän on rasistisen ja fasistisen sinimustan liikkeen jäsen. Lisäksi hän on toiminut puheenjohtajana itseään kansallismieliseksi kutsuvassa opiskelijajärjestössä, jonka päämääränä on muun muassa "tuoda esiin suomalaiskansallismielistä aatetta yliopistomaailmassa" sekä ajaa "kansallismielisesti ajattelevien yliopisto-opiskelijoiden ja korkeakoulutettujen etua". 

Ensimmäisen tutkintavankeuden jälkeen 28-vuotias mies vangittiin uudelleen epäiltynä kahdesta terrorismirikoksesta, sillä hänen epäillään  ainoana nelikosta jatkaneen terrori-iskuun kouluttautumista ja aseiden valmistamista. 

Syytetyt asuvat Lahdessa, Oulussa, Somerolla ja Hyvinkäällä.

Muita äärioikeistolaisen terrorismin tapauksia 
Supon erityisasiantuntijan mukaan Lahden ja Kankaanpään ryhmien lisäksi vuodesta 2018 lähtien on ilmennyt muitakin epäilyjä äärioikeistolaisesta terrorismista. Ne tapaukset ovat kuitenkin päätyneet rikostutkintaan jollakin muulla kuin terrorismirikoksen nimikkeellä.

Vuoden 2023 kesällä 33-vuotiasta miestä syytettiin Helsingin rautatieasemalle suunnitellun törkeän, henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Hän oli kertonut tuttavalleen väkivaltaisista ajatuksista ulkomaalaisia kohtaan. Mies oli aiemmin tappanut veljensä veitsellä. Vapauduttuaan vankilasta hän osti kaupasta puukkosahan, sahanteriä, kaksi kirvestä, mattoveitsen, vesurin, kommandopipon sekä hansikkaat. Lähettämissään viesteissä hän kertoi hankkineensa rikoksentekovälineitä ja palaavansa vankilaan. Kun poliisi 6. kesäkuuta 2023 otti miehen kiinni, hänellä oli repussaan muun muassa kirves ja puukko. Syyttäjän mukaan hän oli valmistellut ulkomaalaisiin kohdistuvaa vakavaa väkivaltarikosta Helsingin Rautatientorin läheisyydessä päästäkseen takaisin vankilaan. Mies kiisti rikoksen. Hän kertoi olleensa juuri lähdössä nuotiolle. Kirves olikin puiden pilkkomista varten, kommandopipo ja hansikkaat metsästysharrastusta varten. Käräjäoikeus hylkäsi syytteet, sillä teräaseet soveltuvat myös muuhun tarkoitukseen kuin toisten vahingoittamiseen.

Radikaali-islamistinen terrori 2010-luvulla 
Suojelupoliisin mukaan terrorismin uhka on kasvanut Suomessa, muun muassa siksi, että Suomeen on saapunut radikalisoituneita henkilöitä. Osalla näistä henkilöistä on vierastaistelijakokemusta tai he ovat muuten ottaneet osaa vakavaan terroristiseen toimintaan. Isis on poliisin mukaan soluttanut Eurooppaan suuntautuneeseen pakolaisvirtaan. Suojelupoliisin tietoon tuli vuoden 2016 aikana uskottavia vihjeitä Suomeen saapuneista terroristitaustaisista henkilöistä. Suomen viranomaiset ovat käynnistäneet tällaisten vihjeiden johdosta rikostutkintoja ja erilaisia tiedusteluoperaatioita. Tämänkaltaisten rikosten tutkimukset ovat usein haastavia kansalliselle oikeusjärjestelmälle. Syynä ovat ongelmat jotka liittyvät rikosten vakavuuteen, tekopaikkaan ja muihin olosuhteisiin. Suojelupoliisi on myös kertonut, että rikoksiin syyllistyneiden saattaminen vastuuseen on vaikeaa. Vakaviinkin rikoksiin syyllistyneiden poistaminen Suomesta on osoittautunut suureksi haasteeksi. Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita on myös kadonnut.

Lisäksi Suojelupoliisi kertoo, että terroristiseen toimintaan liittyviin henkilöihin kohdistuva tiedonhankinta on entisestään vaikeutunut Suomessa. Syynä on se, että terroristiryhmät suojaavat operatiivista toimintaansa entistä taitavammin. Suomen vastainen jihadistinen propaganda on lisääntynyt. Sekä suomalaisia että suomen kieltä on käytetty muun muassa Isisin propagandassa.

On myös mahdollista, että kansainvälisiin kriisinhallinta- ja koulutusoperaatioihin osallistuminen on nostanut Suomeen kohdistuvaa terroristista uhkaa. On kuitenkin huomionarvoista, että Suomi ei edelleenkään ole terroristijärjestöjen tärkeimpiä kohteita, mutta yksittäisten tekijöiden väkivaltaisten tekojen uhka on kuitenkin edelleen kohonnut.

Terrorismi-lainsäädäntöä on 2010-luvulla muokattu Suomessa, ja nykyään myös terroristijärjestön rahoittaminen on Suomen lain mukaan rikos. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari totesi huhtikuussa 2017 Tukholman iskun jälkeen, että terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan. Kesäkuussa Suojelupoliisi nosti Suomen uhka-arviota ja totesi, että myös Suomessa terrori-iskun uhka on korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Suojelupoliisin päällikön Antti Pelttarin mukaan terrori-iskun uhkaa ovat nostaneet Suomen profiilin vahvistuminen radikaali-islamistisessa propagandassa ja terrorismintorjunnan kohdehenkilöiden yhä vakavammat kytkökset terroristiseen toimintaan. Samassa yhteydessä Helsingin Sanomat uutisoi, että Suojelupoliisi on ottanut käyttöön uuden asteikon, jolla terrori-iskun uhkaa arvioidaan. Neliportaisessa asteikossa Suomen uhka-arvio oli kesäkuussa 2017 portaalla kaksi, eli uhka oli kohonnut. Samaan aikaan Suojelupoliisin tietoon oli tullut myös aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä hankkeita ja suunnitelmia Suomessa.

Kesäkuussa 2017 Suojelupoliisi esitti arvion, että terrorismille myötämielisiä henkilöitä on Suomessa noin 350. Määrä on kohonnut viime vuosina voimakkaasti. Suojelupoliisin mukaan kasvua on vuodesta 2012 noin 80 prosenttia. Aikaisempaa suurempi osa näistä henkilöistä on Suojelupoliisin mukaan osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai saanut terroristista koulutusta. Tätä Suojelupoliisi pitää merkittävänä muutoksena aiempaan. Kesäkuun 2017 uhka-arvio esittää, että Suomesta lähteneitä vierastaistelijoita on noussut terroristijärjestö Isisissä merkittäviin asemiin. Heillä on laajat verkostot äärijärjestön sisällä. Suojelupoliisin tutkijoiden mukaan Suomen aseman muutos on merkittävä ja historiallinen.

Iskujen uhkaa Suomessa on nostanut se, että Suomesta pyritään maalailemaan terroristisessa propagandassa kuvaa osana yleistä vihollisjoukkoa ja sitä kautta oikeutettuna iskukohteena. Lisäksi Suomi pyritään myös esittämään Isisille vihamielisenä valtiona. Uhkaa nostaa myös terroristien kohdevalinnan monipuolistuminen. Isisin iskut eivät kohdistu enää ainoastaan strategisiin kohteisiin, vaan iskujen kohteita pyritään laajentamaan.

Sisäministeriön vuoden 2020 väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsauksessa kirjoitetaan, että Isis pitää Suomea oikeutettuna terrorismin kohdevaltiona, koska Suomi on osa ISIS:n vastaista koalitiota. Al-Qaidan ja al-Sha-baabin toiminta on pääasiassa keskittynyt Aasian ja Afrikan konfliktialueille ja epävakaisiin valtioihin, mutta niiden toiminnan taustalla on kansainvälinen salafi-jihadistinen ideologia. Suomessa terrorismin torjunnan kohdehenkilöitä on 390. Heistä valtaosa kannattaa tai tukee toiminnallaan radikaali-islamistista terrorismia. Syyrian ja Irakin konfliktiin liittyvän vierastaistelijailmiön sekä värväys- ja tukiverkostojen aktivoitumisen myötä terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärä yli kaksinkertaistui 2010-luvun aikana Suomessa. Sisäministeriön mukaan ei ole nähtävissä mitään syitä, jotka merkittävästi laskisivat terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärää Suomessa. Henkilöiden aiheuttaman uhkan luonne voi kuitenkin muuttua. Terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärän jatkuva kasvu etenkin vuodesta 2015 alkaen, Turussa elokuussa 2017 tapahtunut terrori-isku sekä monimutkainen Syyrian ja Irakin konflikti osoittavat, että kansainvälisillä tapahtumilla voi olla merkittävä radikalisoiva ja liikkeelle paneva vaikutus Suomenkin turvallisuustilanteeseen. Kansainväliset tapahtumat voivat tietyissä olosuhteissa toimia laukaisevana tekijänä väkivaltaiselle uskonnollisesti tai poliittisesti motivoituneille teoille myös Suomessa.

Temppeliaukion terroriteon epäily 

Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että Temppeliaukion kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi. Poliisioperaatio oli useiden tuntien mittainen. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkkaa syytä, ainoastaan sen, että poliisi tavoitteli rikoksesta epäilytyä henkilöä. Poliisi ei tavoittanut henkilöä. Seuraavana maanantaina paikalle tuotiin useita betoniesteitä. Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan esteet on järjestetty paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Vastaavanlaisia betoniesteitä käytetään esimerkiksi estämään ajoneuvojen pääsyä suojatulle alueelle. Suojelupoliisi nosti yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Suojelupoliisi kertoi tapahtumia edeltävänä keskiviikkona, että terrori-iskujen uhka Suomessa on suurempi kuin koskaan.

Terrori-iskuihin varautuminen Tukholman iskun jälkeen 
Muutamat kaupungin sekä erilliset tapahtumat Suomessa ilmoittivat Tukholman iskujen ja Temppeliaukion terroriepäilyn jälkeen, että ne alkavat suojata alueitaan erilaisin betonisin ajoestein. Esimerkiksi Savonlinnan tori suojattiin kesäkuun 2017 alussa, jotta se olisi suojattu muun muassa heinäkuussa järjestettävien Savonlinnan oopperajuhlien ajan. Itä-Suomen kaupungeista myös Joensuu ja Imatra rakensivat esteitä isolla ajoneuvolla toteutettavan terrori-iskun varalle. Temppeliaukion epäilyn jälkeen myös Jyväskylässä päätettiin rakentaa poliisin ja pelastuslaitoksen esittämän pyynnön seurauksena lisää pysyviä esteitä kaupungin keskustaan, muun muassa kävelykadulle. Esteet on tarkoitus rakentaa ennen rallin MM-osakilpailua, Suomen rallia, joka on iso tapahtuma Jyväskylässä.

Turun terrori-isku elokuussa 2017 
 

Marokkolaistaustainen 18-vuotias turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane puukotti kaksi ihmistä kuoliaiksi, ja haavoitti kahdeksaa 18. elokuuta 2017. Väkivallan tekijä juoksi Kauppatorilla ja sieltä pois puukottaen vastaantulijoita, lähinnä naisia. Jotkut koettivat pysäyttää puukottajan juoksemalla hänen perässään. Näiden joukossa oli ulkomaalaisia. Puukottajan juoksu päättyi Puutorin lähelle, jossa poliisi ampui miestä jalkaan. Verityöt olivat vieneet aikaa vähän yli kolme minuuttia. Elossa olleet uhrit ja tekijä kuljetettiin sairaalaan. Tekijä oli kiinni otettaessa rauhallinen. Häntä luonnehdittiin "yksinäiseksi sudeksi", jonka nähtiin monesti kulkevan yksin. Poliisi pidätti tekijän lisäksi myös neljä muuta maahantulijaa, joiden epäili liittyvän tekoon. Tekijästä oli annettu aiemmin vihje suojelupoliisille, mutta hän ei ollut poliisin terrorismiseurannassa.

Tuomio kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten 2023 
Tapauksessa 22-vuotias mies oli viettänyt lapsuutensa valtaosin Espanjassa, mutta asunut 15-vuotiaasta lähtien Suomessa. Käräjäoikeuden mukaan mies hankki vuosien ajan tietoa ääri-islamilaisten aseellisten ryhmien Isisin, al-Shabaabin ja Boko Haramin toiminnasta Telegram-viestipalvelun kautta. Hän hankki  rynnäkkökivääriä muistuttavan muovikuula-aseen, jolla hän harjoitteli aseen käyttöä ja kuljettamista. Lisäksi mies ilmaisi kiinnostusta lähteä kyseisten ryhmien koulutusleireille. Hän sai rangaistukseksi neljä kuukautta ehdollista vankeutta kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten.

Lähteet 

Suomi
Poliittinen väkivalta Suomessa