Ateenan arkeologinen seura

Ateenan arkeologinen seura () on yksityinen arkeologinen seura, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se ilmoittaa tehtäväkseen Kreikan muinaisjäänteiden tutkimuksen ja säilyttämisen.

Historia 

Ateenan arkeologinen seura perustettiin 6. tammikuuta 1837 Kreikassa suoritettujen arkeologisten kaivausten sekä Kreikan muinaismuistojen kunnostuksen ja ylläpidon tukemiseksi pian Kreikan itsenäistymisen jälkeen, sillä uuden valtion taloudellinen tilanne oli heikko. Perustajat olivat Kreikan vapaussodan johtajia, liikemiehiä ja oppineita. Itsenäisyyden alkuvuosina seura oli käytännössä ainoa maan muinaisjäänteiden kaivauksia ja kunnostustöitä suorittanut taho. 1800-luvun kuluessa seura suoritti monet varhaisista kaivauksista erityisesti Ateenan ja Attikan alueen keskeisimmillä muinaisjäännepaikoilla, kuten Ateenan Akropoliilla, jonka kaivaukset olivat seuran ensimmäinen suuri hanke.

Seura oli varhaisina vuosinaan myös perustamassa useita museoita, jotka myöhemmin yhdistettiin Kansalliseksi arkeologiseksi museoksi sekä Epigrafiseksi museoksi. Seuran perustamia museoita ovat myös muun muassa Chairóneian arkeologinen museo, Chalkídan arkeologinen museo sekä Korfun arkeologinen museo.

Seuran puheenjohtajina ja pääsihteereinä on toiminut historian kuluessa monia merkittäviä arkeologeja sekä merkkihenkilöitä, kuten Kyriakós Pittákis, Panagiótis Kavvadías, Aléxandros Rízos Ragkavís, Anastásios Orlándos, pääministeri Ioánnis Koléttis, Aléxandros Kontóstavlos, kuningas Konstantin I sekä kuningas Yrjö II. Muihin jäseniin ovat kuuluneet muun muassa Theódoros Kolokotrónis, Petrómpeis Mavromichális, Elefthérios Venizélos, Charílaos Trikoúpis ja Kostís Palamás.

Toiminta ja tilat 

Ateenan arkeologinen seura suorittaa arkeologisia kaivauksia ja muinaisjäänteiden kunnostustöitä sekä rakennuttaa museoita. Se järjestää kursseja ja luentosarjoja, julkaisee tieteellisiä julkaisuja, myöntää stipendejä sekä rahoittaa tutkimusprojekteja, näyttelyitä ja julkaisuja. Seura avustaa Kreikan kulttuuriministeriön arkeologista yksikköä, ja ottaa tarvittaessa hoitaakseen suuria kaivaus-, kunnostus- ja tutkimusprojekteja ministeriön valvonnan alaisuudessa. Ennen kaivauksia seura usein hankkii tarvittavat maa-alueet niiden omistajilta. Myöhemmin arkeologiset alueet luovutetaan Kreikan valtiolle.

Seura on yksityinen ja voittoa tuottamaton, ja sen talous perustuu lahjoituksiin sekä ajan kuluessa saadun kiinteistöomaisuuden tuottoon. Seura on valtionhallinnosta riippumaton, mutta sillä on oikeus esittää tieteellinen mielipiteensä arkeologisissa asioissa. Jäsenistöön kuuluu sekä kreikkalaisia että ulkomaisia arkeologeja.

Seura toimii Ateenan Panepistimíou-kadulla sijaitsevassa, vuonna 1957 valmistuneessa rakennuksessa. Siihen kuuluu toimisto- ja tutkimustilojen lisäksi muun muassa kaksi luentosalia 450 ja 100 hengelle sekä kirjasto ja arkisto.

Kaivaus- ja kunnostusprojekteja 

Seura on suorittanut arkeologisia kaivauksia ja tämän jälkeen kunnostustöitä muun muassa seuraavissa kohteissa:

Julkaisut 

Seura julkaisee antiikintutkimukseen liittyviä artikkeleita sekä kaivausraportteja seuraavissa julkaisuissaan:

 Archaiologikí Efimerís (Αρχαιολογική Εφημερίς), vuodesta 1837
 Praktiká tis en Athínais Archaiologikís Etaireías (Πρακτικά της εν Αθήναις Αρχαιολογικής Εταιρίας, Proceedings of the Archaeological Society), vuodesta 1837
 To Érgon tis en Athínais Archaiologikís Etaireías (Tο Έργον της εν Aθήναις Aρχαιολογικής Eταιρείας, The Work of the Archaeological Society), vuodesta 1955
 O Méntor (O Μέντωρ), neljästi vuodessa, vuodesta 1988
 The Library of the Archaeological Society at Athens, monografiasarja

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Η εν Αθήναις Αρχαιολογική Εταιρεία  

Arkeologiset instituutit Kreikassa
Ateenan historia