Juustilanjoen vesistö

Juustilanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 05) on Suomen päävesistöalue, joka laskujoki Juustilanjoki laskee Suomenlahteen Juustilanselälle. Vesistöalue jakautuu Suomen ja Venäjän puolelle.

Yleistä

Vesistöalueen sijainti 
Juustilanjoen vesistöalue sijaitsee Kaakkois-Suomessa. Sen pinta-ala on 296,13 neliökilometriä, josta noin 178 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 118 neliökilometriä Venäjälle. Valuma-alueen järvisyys on 7,20 %. Vesistöalueen pohjoisreuna sijaitsee Ensimmäisellä Salpausselällä Etelä-Karjalan Lappeenrannassa, jonka takana aukeaa laaja Etelä-Saimaa. Saimaa kuuluu laajaan Vuoksen vesistöön (04), jota sijaitsee myös Juustilanjoen vesistön itäpuolella. Siellä Vuoksi laskee Laatokkaan. Itse Juustilanjoen vesistöalue viettää Viipurinlahdelle päin, jonka suuntaan myös Juustilanjoki laskee. Vesistöalueen alajuoksu kuuluu Leningradin alueen Viipurin piiriille. Juustilanjoen lounaispuolella Hounijoen vesistö (07).

Pääuoman määritys ja pituus 
Juustilanjoen vesistöalueen pääuoman kulusta ei ole kirjallisia lähteitä. Pääuoma voidaan kuitenkin määrittää seuraamalla alajuoksulta alkaen sitä jokihaaraa, jossa on suurin virtaama. Virtaamatietojen puuttuessa voidaan käyttää määrittelyyn sivuhaarojen valuma-alueiden pinta-aloja, jotka ovat pienialaisilla vesistöillä suoraan verrannolliset virtaamien kanssa. Kärkkäisenojan valuma-alue on 33 neliökilometriä, joka on pienempi kuin Mustajoen 133 neliökilometriä. Mustajokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Soskuanjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 47 neliökilometriä. Se on pienempi kuin Mustajoen yläjuoksun valuma-alue, joka on 57 neliökilometriä. Mustajoki saa alkunsa Karhusjärvestä, jonka vedenpinta on 59,3 metriä mpy. Jos hyväksytään karjalaisalueen vanhoista peruskartoista tieto, että Juustilanjoki on alkanut Karhulan kylässä, tulee joen pituudeksi 18,4 kilometriä. Pääuoman pituudeksi saadaan vesistöviranomaisten tietoja yhdistelemällä 37,9 kilometriä.

Vesistöalueen jako 
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : 
 Mustajoen alue (Venäjän puolella) (05.001R)
 Saimaan kanavan alue (Venäjän puolella) (05.003R)
 Saimaan kanavan alue (05.003)
 Kärkjärven valuma-alue (Venäjän puolella) (05.002R)
 Kärkjärven valuma-alue (05.002)
 Mustajoen alue (05.001)

Vesistöalueen maankäyttö 
Vesistöalueen maankäyttö voidaan tiivistää seuraavasti. Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 68,3 %, maatalousalueita 21,9 %, kosteikkoja ja soita on 2,6 % ja rakennettuja alueita on 4,9 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 2,4 %. Tässä ei ole tietoa, sisältyykö lukuihin myös Venäjänpuoleiset osat valuma-aluetta.

Vesistöalueen muita vesistöjä 
Alueen poikki on rakennettu Saimaan kanava, joka alkaa Saimaalta ja kulkee kaakkoon päin Nuijamaanjärven läpi. Valuma-alueen pääuoman sivujoki Soskuanjoki seuraa kanavaa varsin läheltä ja välillä se on johdettu kanavan ali tunnelia tai putkea myöten.

Katso myös  
 Luettelo Suomen vesistöistä

Lähteet

Aiheesta muualla 
 VIPSU-hanke, Saimaan vesiensuojeluyhdistys