Ranskan maavoimat

Ranskan maavoimat () on Ranskan asevoimien puolustushaara, joka vastaa maasodankäynnistä. Se on myös suurin Ranskan neljästä puolustushaaroista. Kaikki maavoimien sotilaat ovat palkattua henkilöstöä Ranskan lakkautettua varusmiespalveluksen vuonna 2001.

Historia 
Kaarle VII:n aikana luotiin 1420–1430 Ranskan ensimmäinen vakinainen armeija. Ranskan hallitsijat tarvitsivat luotettavia joukkoja satavuotisessa sodassa että sen jälkeen. Henrik II loi vakinaiset jalkaväkirykmentit korvaamaan militian. Ensimmäiset perustetut rykmentit olivat Régiments de Picardie, Piémont, Navarre ja Champagne, joita kutsuttiin yhteisnimellä Les Vieux Corps. Ajan normaaleihin käytäntöihin kuului rykmenttien lakkauttaminen sotien jälkeen kulujen karsimiseksi, mutta Vieux Corps ja kuninkaan linnajoukot Maison de Roi säilyivät.

Rykmenttien perustamisesta vastasi hallitsija ja perustamisen jälkeen vastuu siirtyi aluehallinnolle. Aatelisto saattoi myös perustaa joukkoja, joita kutsuttiin sen jälkeen aatelisen nimellä hänen toimiessaan rykmentin everstinä. Ludvig XIII lakkautti hallituskautensa aluksi lähes kaikki rykmentit lukuun ottamatta Vieux Corpsia ja muutamia muita rykmenttejä, joita kutsuttiin tämän jälkeen nimellä Petite Vieux. Rykmentit saivat muuttuivat samalla pysyviksi eikä niitä lakkautettu sotien päätteeksi.

Ranskan jalkaväen uudelleen organisointi tehtiin vuonna 1684 ja se uusittiin 1701, jotta Ludvig XIV:n sotilaalliset suunnitelmat ja Espanjan perimyssodan aiheuttamat vaatimukset saataisiin toteutettua. Järjestely loi useita edelleen palveluksessa olevia rykmenttejä sekä vakioi niiden kokoonpanon ja varustuksen. Aurinkokuninkaan joukkojen puku oli harmaa-valkoisiin takkeihin, joissa oli värikkäät päärmeet. Varustuksessa oli edelleen poikkeuksia ja ulkomaiset värvätyt joukot varustettiin punaisin  tai sinisin takein. Ranskan kaarti oli myös varustettu sinisin takein.

Verdunin taistelu on Ranskan maavoimien suurimpia taisteluita. Taistelut kestivät 300 päivää ja 300 yötä, ja niiden aikana tuli kaatui 700 000.

Aselajit ja miesvahvuus 
Maavoimien aselajeina ovat merijalkaväki, panssarijoukot, tykistö, pioneeri, jalkaväki, hankinta, logistiikka ja viesti. Laskuvarjojoukkoja kuuluu useampaan aselajiin. Muukalaislegioona perustettiin 1831 ulkomaalaisille, jotka halusivat palvella Ranskan asevoimissa. Legioonan komentajana on aina ranskalainen upseeri. Legioona muodostaa eliittiyksikön, johon kuuluu noin 7 000 sotilasta. 

Maavoimien lentojoukot perustettiin 22. marraskuuta 1954 tulenjohto-, tiedustelu-, hyökkäys- ja täydennystehtäviin. Siihen kuuluu suuri määrä helikoptereita kuten 80 Eurocopter Tiger -taisteluhelikopteria.

Nykyinen kalusto 

Maajoukoilla on käytössä mm. 406 tankkia, 6330 panssaroitua ajoneuvoa,  telatykistöä ja tykistö, raketinheitinjärjestelmiä

Ranskan kranaatinheitinkalusto:
 MO-120-RT-61 raskas kranaatinheitin (kaliiberi 120 mm)
 Brandt Mle CM60A1 - pitkän matkan kranaatinheitin (60 mm / kantama 2 km)
 Brandt 60 mm LR - pitkän matkan kranaatinheitin esim panssaroidusta ajoneuvosta (60 mm / kantama 5 km)
 LLR 81mm kevyt kranaatinheitin (kantama 3,1 km)

Kenttätykistö:
 GIAT LG1 kenttätykki (kantama 19,5 km)
 1Obusier de 155 mm haupitsi
 TRF1 155 mm haupitsi vm1990 (kantama 30 km)

Ranskan telatykistö:
 GCT 155mm kenttätykki
 CAESAR 155 mm kenttätykki

Lähteet

Aiheesta muualla