Pylkinjärvi

Pylkinjärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Pylkissä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee koillis-lounas-suuntaisessa kalliomurroksessa sijaitsevassa painaumassa. Järven kaakkoisrannat ovat Kuusimäen ja Jokelanvuoren rinteitä. Mäen kohoavat vastaavasti yli 50 ja 80 metrin korkeuteen. Järven pohjois- ja länsipuoli on Pylkin kylän peltoaukeaa, jota reunustaa kauempana sijaitsevat Piilamminvuori ja Moisionvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järvellä sen haja-asutus muodostuu kahdeksasta taloudesta ja rannoilla sijaitsevista kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdysteiltä 14298 ja 14299.

Vedenlaatu 
Järven vedenlaatua on tutkittu 18.1.1989 vain kerran, mutta sen vedenlaatua voidaan arvioiden yläpuolisen Hirvijärven vedenlaadun perusteella. Saahan järvi suuren osan vedestään Pajujokea pitkin sieltä. Pylkinjärven valuma-alue on laaja ja se on metsävaltaista. Valuma-alueella on vain vähän peltomaata. Järven vedenväri on keskiruskeaa, sen vesi on lievästi humuspitoista ja sen ravinnetaso on karun ja lievästi rehevöityneen järvien tasoilla. Veden happamuustaso on metsäjärvien normaalia tasoa. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvää tasoa.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. Järven koillisrantaan laskee metsäoja Hallakorven takaa ja pelto-ojien johto-oja peltoaukealta. Merkittävin vesilähde on kuitenkin Hirvijärvestä laskeva ja kilometrin mittainen Pajujoki, joka laskee järven itärantaan. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy 1,4 kilometrin päässä Sahajokeen. Laskuojoelle tulee pudotusta 10 metriä. Laskujokeen on rakennettu Sahrakoskeen pato, joka on nostanut taakseen patoaltaan ja padon lähelle yhtyy jokeen Sahrajärven laskuoja.

Historiaa 
Vuoden 1957 peruskartassa on kulmakunnan peltoala suurempi kuin nykyään. Esimerkiksi Pajujoen varret ovat olleet peltomaata, jotka metsitettiin jo vuoden 1979 karttaan mennessä.

Lähteet 

Sahajoen valuma-alue
Juupajoen järvet
Botin luomat artikkelit