Hervannan toimintakeskus

Hervannan toimintakeskus on arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän suunnittelema, vuonna 1989 valmistunut rakennuskokonaisuus, joka sijaitsee Tampereen Hervannassa. Toimintakeskus on osa niin sanottua Hervannan keskusakselia, jonka Pietilät suunnittelivat 1970-luvulla. Tampereen kaupunki tilasi heiltä näyttäviä julkisia rakennuksia elävöittämään Hervannan betonista kerrostalolähiötä. Keskusakseliin kuuluu toimintakeskuksen lisäksi seurakunta- ja vapaa-aikakeskus sekä liikekeskus, jotka valmistuivat vuonna 1979.

Toimintakeskuksen rakentaminen aloitettiin keväällä 1985, ja tilat saatiin käyttöön neljä vuotta myöhemmin. Vihkiäisiä juhlittiin 26. toukokuuta 1989.

Toimintakeskuksen rakennukset

Toimintakeskuksessa on kolme rakennusta – elokuvateatteri, kirjastorakennus ja terveysasema – jotka suunniteltiin ja rakennettiin samaan aikaan. Niiden väliin jää kapeahko kävelykatu ja pieni keskusaukio. Ulkoarkkitehtuurin kaarevat punatiilipinnat ja toisissaan kiinni olevat katokset liittävät rakennukset yhdeksi kokonaisuudeksi. Toimintakeskus yhdistyy kiinteästi myös viereiseen Käärmekallioon ja Runoilijanpuistoon.

Moni-ilmeisimmän osan toimintakeskuksesta muodostaa kirjastorakennus, johon sijoitettiin alun perin paitsi Hervannan kirjasto myös palo- ja poliisiasemat, nuorisotilat sekä ravintola- ja liiketiloja. Elokuvateatteriin tehtiin 100- ja 200-paikkaiset salit, ja terveysasemarakennukseen valmistui puolestaan tilat
terveysasemalle, sosiaalitoimistolle ja apteekille. Paloasema, poliisin palvelupiste ja sosiaalitoimisto eivät enää nykyään sijaitse toimintakeskuksessa. Myös säännöllinen elokuvateatteritoiminta on päättynyt, mutta teatterirakennuksen salit ovat edelleen kulttuurikäytössä sekä tapahtuma- ja kokoontumistiloina.

Arkkitehtuuri

Pietilät valitsivat Hervannan keskusakselin julkisivumateriaaliksi punaisen tiilen, joka erottui ympäröivästä betoniarkkitehtuurista. Tiilipinnat loivat lisäksi ajatuksellisen yhteyden Tampereen vanhoihin tehdasrakennuksiin. Nuori lähiö haluttiin näin kytkeä kaupungin menneisyyteen.

Toimintakeskuksen arkkitehtuurissa on historiallisia viittauksia myös eurooppalaisten kaupunkien arkadeihin ja jopa Lähi-idän rakennusperintöön. Esimerkiksi toimintakeskuksen pitkät, kaartuvat räystäät ovat saaneet vaikutteita irakilaisesta Basran kaupungista, jossa Reima Pietilä kävi luonnostelemassa katettuja basaarikatuja.

Hervannan toimintakeskukseen on siirretty entisen Branderin kahvilan sisustus, jonka Pietilät suunnittelivat vuonna 1963. Kahvila toimi Kalevan kirkon sisätilojen kokeiluprototyyppinä. Branderin liiketila sijaitsi Tampereen Kauppakadun ja Hämeenpuiston kulmassa vuoteen 1984 asti. Kun Brander luopui paikasta, Tampereen kaupunki hankki omistukseensa kahvilan kalusteet sekä puiset seinä- ja kattorakennelmat.

Suojelu ja merkittävyys

Toimintakeskus on suojeltu asemakaavalla vuonna 2002. Sen mukaan kyseessä on ”rakennustaiteellisesti arvokas ja kaupunkikuvan säilymisen kannalta tärkeä rakennus”, jota ei saa purkaa. Korjaus- ja muutostyöt tulee tehdä niin, että kohteen merkittävä kaupunkikuvallinen luonne ja arkkitehtoninen arvo säilyy.

Museovirasto on luokitellut toimintakeskuksen ja muut keskusakselin rakennukset valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen joukkoon. Hervannan työt ovat Pietilöiden laajin rakennuskokonaisuus Suomessa. Heidän tyylinsä poikkeaa modernin arkkitehtuurin valtavirrasta.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla
 VirtualTampere: Virtuaalivierailu Hervannan elokuvateatteriin

Toimintakeskus
Tampereen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Tampereen suojellut rakennukset