Viron korkein oikeus

Viron korkein oikeus () on Viron korkein tuomioistuin. Se on sekä muutoksenhakutuomioistuin (kassaatiotuomioistuin) että perustuslakituomioistuin. Korkein oikeus sijaitsee Tartossa.

Historia

Itsenäisyyden aika (1919–1940)
Viron perustava kokous perusti Viron korkeimman oikeuden muutoksenhakutuomioistuimeksi 21. lokakuuta 1919. Tuomioistuimen ensimmäiset tuomarit olivat Kaarel Parts (presidentti), Paul Beniko, Rein Koemets, Jaan Lõo, Hugo Reiman, Martin Taevere ja Peeter Puusepp. Tuomioistuin piti ensimmäisen istuntonsa Tarton raatihuoneella 14. tammikuuta 1920. Kun valtaa keskitettiin 1935, Korkein oikeus siirrettiin Tallinnaan, jossa se sijaitsi tarkoitukseen remontoidussa rakennuksessa Wismari tänavilla. Tuomioistuimen viimeinen istunto pidettiin 31. joulukuuta 1940, jolloin se hyväksyi Viron sosialistisen neuvostotasavallan määräyksen lopettaa toimintansa 1. tammikuuta 1941.

Itsenäisyyden palauttamisen jälkeinen aika (vuodesta 1992)
Kun Viron neljäs perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä, siinä luotiin korkeimman oikeuden uudelleen perustamisen oikeudellinen perusta. Ensimmäiseksi presidentiksi nimitettiin Rait Maruste. Uudelleen perustettu tuomioistuin piti ensimmäisen istuntonsa Tarton raatihuonessa 27. toukokuuta 1993.

Rakennus
Viron hallitus osoitti vuonna 1919 korkeimman oikeuden käyttöön Tarton Aia tänavilla olevan rakennuksen. Muutto lykkääntyi, sillä rakennuksessa neuvottelivat juuri Viron ja Venäjän edustajat. 2. helmikuuta 1920 rakennuksessa allekirjoitettiin Tarton rauhansopimus. Korkein oikeus toimi Aia tänavin rakennuksessa vuosina 1920–1935. Nykyisin rakennuksessa on koulu, Tartu Jaan Poska Gümnaasium. Vuodesta 1935 lakkauttamiseensa saakka, vuoteen 1940, tuomioistuimen istunnot pidettiin Tallinnassa rakennuksessa nykyisellä Wismari tänavilla.

Korkein oikeus muutti 1993 nykyiseen rakennukseen, joka on entinen kasarminsairaala osoitteessa Lossi 17.

Korkeimman oikeuden presidentti

Nimittäminen
Korkeimman oikeuden presidentin nimittää Riigikogu Viron presidentin esittelystä. Tuomioistuimia käsittelevän lain §27 mukaan oikeuden presidentti nimitetään yhdeksäksi vuodeksi, eikä samaa henkilöä voi nimittää toiseksi peräkkäiseksi kaudeksi.

Presidentit
Korkeimmassa oikeudessa on sen toiminta-aikana ollut viisi presidenttiä:
 Kaarel Parts (1919–1940)
 Rait Maruste (1992–1998)
 Uno Lõhmus (1998–2004)
 Märt Rask (2004–2013)
 Priit Pikamäe (2013-2019)
 Villu Kõve (vuodesta 2019)

Tuomarit

Nimitys
Korkeimpaan oikeuteen voidaan valita kokenut ja tehtävänsä hyvin hoitanut juristi julkisen kilpailun kautta. Riigikogu nimittää siinä menestyneen korkeimman oikeuden presidentin esityksestä.

Nykyiset tuomarit
Tuomioistuimessa on 19 tuomaria. Yleensä avoimena on kuitenkin vähintään yksi virka. Nykyiset tuomarit on lueteltu seuraavassa.

Priit Pikamäe – presidentti, perustuslakituomioistuimen puheenjohtaja ex officio

Hallinto-oikeus
Tõnu Anton – tuomari
Indrek Koolmeister – tuomari
Ivo Pilving – tuomari
Jüri Põld – tuomari

Siviilituomioistuin
Ants Kull – tuomari
Peeter Jerofejev – tuomari
Henn Jõks – tuomari
Villu Kõve – tuomari
Malle Seppik – tuomari
Jaak Luik – tuomari
Tambet Tampuu – tuomari

Rikostuomioistuin
Hannes Kiris – tuomari
Jüri Ilvest – tuomari
Ott Järvesaar – tuomari
Eerik Kergandberg – tuomari
Lea Kivi – tuomari
Saale Laos – tuomari

Aiemmat tuomarit
Julia Laffranque – aiemmin hallinto-oikeuden tuomari (2004–2010), nykyisin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomari

Eläkkeelle jääminen ja virasta luopuminen
Tuomioistuimia koskevan lain §99(1):n mukaan tuomarien eläköitymisikä on 68 vuotta, ja se koskee myös korkeimman oikeuden presidenttiä ja korkeimman oikeuden tuomareita.

Lain mukaan korkeimman oikeuden tuomarin voi vapauttaa virasta Riigikogu korkeimman oikeuden presidentin esityksestä, ja korkeimman oikeuden presidentin voi vapauttaa virasta Riigikogu Viron presidentin esityksestä. Virasta vapauttamisen tulee perustua johonkin tuomioistuimia koskevan lain §99(1) esittämästä syystä.

"(1) tuomari vapautettakoon virasta:

 1) tuomarin pyynnöstä;
 2) iän vuoksi;
 3) sopimattomuudesta virkaan – kolmen vuoden kuluessa siitä kun on nimitetty virkaan;
 4) terveydellisistä syistä, jos ne estävät toimimasta virassa
 5) tuomioistuin lopetettaessa tai vähennettäessä tuomarinvirkoja;
 6) jos poistuttuaan korkeimman oikeuden, oikeusministeriön tai kansainvälisen tuomioistuimen palveluksesta tai palattuaan kansainvälisestä siviilitehtävästä tuomarilla ei ole mahdollisuutta palata aiempaan tuomarinasemaan ja hän ei halua siirtyä toiseen tuomioistuimeen;
 7) jos tuomari nimitetään tai valitaan tehtävään tai virkaan, joka ei noudata tuomarin tehtäville asetettuja rajoituksia;
 8) jos ilmenee seikkoja, jotka lain mukaan estävät henkilön nimittämisen tuomariksi."

Osallistuminen kansainvälisiin organisaatioihin 
 Conference of European Constitutional Courts
 World Conference on Constitutional Justice
 Association of Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union
 Venice Commission of Council of Europe

Lähteet 

Viro
Viron hallinto