Pyanopsia

Pyanopsia () eli Pyanepsia () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollonille. Se oli hedelmäkauden sadonkorjuujuhla. Juhlaa vietettiin siitä nimensä saaneen Pyanopsion-kuun 7. päivä eli nykyisen loka-marraskuun aikoihin.

Pyanopsia oli päättyvän kesän ja alkavan syksyn juhla, ja siksi se oli omistettu kesäkauden jumalalle Apollonille (joskus vastaavasti Heliokselle) ja samalla horille. Samalla se oli sadonkorjuujuhla, ja muistutti tässä jossain määrin Thargeliaa. Juhla sai nimensä keitetyistä pavuista (), joita Apollonille tarjottiin uhriksi syksyn sadon ensihedelminä. Toinen ensihedelmäuhri juhlassa oli eiresiōnē () eli oliivipuun oksa, johon oli kiedottu valkoisia tai purppuralla värjättyjä villanauhoja, ja johon oli ripustettu kaikenlaisia syksyn hedelmiä sekä leivonnaisia ja pieniä astioita, joissa oli hunajaa, viiniä ja oliiviöljyä. Juhlaan kuuluneessa kulkuessa tätä oksaa kantoi poika, jonka molemmat vanhemmat olivat vielä elossa. Samalla laulettiin laulua, joka tunnettiin myös nimellä eiresiōnē. Kulkue vei Apollonin temppelille, ja oksa jätettiin sen sisäänkäynnille. Siellä se sai olla koko vuoden, kunnes vaihdettiin seuraavana vuonna tuoreeseen. Muita vastaavia oksia ripustettiin talojen oville.

Kreikkalaisessa mytologiassa juhlaa pidettiin Theseuksen perustamana sen jälkeen kun tämä palasi Kreetalta ja halusi kiittää Apollonia turvallisesta viimeisestä purjehdusetapista Delokselta Ateenaan. Papukeittouhrin alkuperä selitettiin niin, että Theseuksen miehistö keitti tuolloin keiton laivan viimeisistä vähäisistä muonavaroista, ja siitä valmistettiin juhla-ateria ja kiitosuhri jumalalle. Vastaavasti kulkue selitettiin kiitokseksi siitä, että puute oli päättynyt.

Pyanopsiaa edelsi edeltävän päivän Oskhoforia-juhla ja seurasi Theseia-juhlan päivä. Muualla Kreikassa juhla tunnettiin nimellä Panopsia ().

Lähteet 

Antiikin Ateenan juhlat