Monero (kryptovaluutta)

Monero (XMR) on vuonna 2014 luotu, avoimeen lähdekoodiin perustuva kryptovaluutta, joka pohjautuu CryptoNote-nimiseen protokollaan. Moneron perustaja tunnetaan Bitcoinin tavoin vain peitenimellä. Riccardo Spagni (Twitter-alias 'fluffypony') on ollut julkisuudessa pitkään Monero-projektin kasvot, mutta hän ei ole sen perustaja. Spagni on astunut syrjään tästä roolista vuoden 2019 lopussa.  

Monero perustuu muiden kryptovaluuttojen tapaan lohkoketjuteknologiaan, eli hajautettuun tietokantaan. Transaktioissa käytettävät rahayksiköt louhitaan hyödyntämällä prosessorikapasiteettia monimutkaisten matemaattisten ongelmien ratkaisemiseen. Huhtikuussa 2018 suoritettu lohkoketjun jakaminen () vaikeutti ASIC-laitteiden kehittämistä moneron louhintaan.

Monero-ohjelmisto toimii Windows-, macOS-, Linux-, Android-, FreeBSD- ja DragonFly BSD -käyttöjärjestelmissä. Projektin tavoite on käyttäjän vahvan yksityisyyden suojan säilyttämisessä.  Moneroa on huomioitu mediassa merkittävänä uutena kryptovaluuttana.

Tekniikka ja yksityisyyden suoja 
Käytännön havainnot osoittavat, että moni Bitcoinin kaltaisen kryptovaluutan käyttäjä yliarvioi näiden mahdollistaman yksityisyyden. Bitcoin ei ole täysin anonyymi kryptovaluutta, koska kaikki Bitcoin-verkossa koskaan käytetyt transaktiot ovat julkisesti näkyvissä teknologian keskiössä olevassa hajautetussa tietokannassa, lohkoketjussa. Bitcoin-lohkoketju on loki, jonka tutkiminen mahdollistaa käyttäjien tilihistorian tutkimisen. 

Monero, kuten myös Bitcoin, käyttää osoitteita, joiden välillä transaktioita lähetetään mutta toisin kuin Bitcoin se estää osoitteita näkymästä lohkoketjussa stealth-osoitteiden avulla. Moneron hajautusalgoritmi, RandomX, on eri kuin Bitcoinissa (SHA256-D). Toisin kuin Bitcoiniin perustuvissa kryptovaluutoissa, osoitteiden välillä lähetettävät arvot peitetään. Monero käyttää rengasallekirjoituksia (ring signatures) maksun lähettäjän anonymisointiin, koska ne tunnistavat salausteknisesti oikein allekirjoitettuja transaktioita, kuitenkin ilman että käy ilmi, kenen allekirjoittamat transaktiot ovat.

Käyttö rikollisuudessa ja haittaohjelmissa 
Vuoden 2017 aikana, IT-lehdistö uutisoi laajasti Coinhive-yrityksen järjestelmästä, joka mahdollistaa Moneron louhimista selaimessa, JavaScriptin kautta, mainosten rahallisena korvaajana. Tekniikka kuitenkin myös toimii ilman käyttäjien suostumusta. Coinhiven louhimistekniikka lisättiin tietomurtojen kautta moniin sivustoihin ilman lupaa.

Markkoinoille on loppuvuodesta 2017 ilmestynyt myös muita Coinhiven menettelytapoja hyödyntäviä palveluja. Esimerkiksi The Pirate Bay ja suomalainen vastamedia MV-lehti ovat kokeilleet JavaScript-pohjaista louhintaa, käyttäjien päätelaitteiden kasvavan virrankulutuksen kustannuksella.

Selaimissa suoritettavaa louhintaa voidaan pitää taloudellisesti kannattavana, koska Moneron louhinta toimii tehokkasti yleisillä mikroprosessoreilla, eikä Bitcoinin tavoin pelkästään näytönohjainten kaltaisilla erikoistuneilla laitteilla. 

Selaimessa suoritettava luvaton louhinta ei ole ensimmäinen vastaava tapa hyödyntää Moneroa. Jo 2016, iso osa merkittävän valmistajan verkkotallennuslaitteista louhivat Moneroa haittaohjelman kautta.

Vuonna 2017 lehdistön tietoon tuli myös tapaus, missä WannaCry -kiristysohjelman tekijät siirsivät lunnaitaan Bitcoinista Moneroon.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Opas: mikä on Monero?
Youtube-video: Monero on privaattikryptojen kuningas 

Kryptovaluutat
Salausprotokollat
Salausohjelmat
Vertaisverkko-ohjelmistot
Yksityisyys
Hajautetut järjestelmät