Vaimaroinen

Vaimaroinen  tai myös Vaimareenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 87 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen, vaikka länsipää onkin leveä. Saaria on viisi ja niistä suurin on Isosaari, joka on pyöreänä 300 metriä leveä. Viereistä saarta kutsutaan Pikkusaareksi ja se on muiden saarien tapaan pieni. Järven muodot selittyvät harjumaiseman monipolvisesta maastosta. Järven pokki kulkee Kuolemannummelta alkava harjujakson osa, joka jatkuu kaakkoon Viialan läpi Kintusmäenharjuna. Se on osa Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Sen rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa kangasmaastoa. Kiinteää asutusta on vain etelärannassa ja itäpäässä. Muut rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja ylittää järven länsipään Isosaaren kohdalta. Järvelle kulkee tiet Viialan kylän kautta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,6 metriä mpy. Järveen laskevat lännestä Kakarilammi, Takalammi ja Keskilammi yhteistä laskuojaa myöten. Pohjoisessa sijaitseva Suolikkojärvi laskee pohjoisrantaan lyhyttä ojaa myöten. Laskuojan vieressä sijaitsevalla Häränsilmällä ei ole laskuojaa. Eteläpuolella sijaitsevalla Kyynäröisellä on kaksi laskuojaa järveen. Järven laskuoja on Heinioja, joka yhtyy Renkajokeen Rengon keskustaajaman eteläpuolella. Renkajoki laskee Haapajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Waimare järvi”. Sen ympärillä sijaitsi neljä torppaa, joita yhdisti kävelypolut. Nykyisen Viialan peltojen paikalla näkyi niityn karttamerkki. Järven laskuojan varsi oli raivattu niityiksi.

Vuoden 1956 peruskartassa oli Vaimareenjärven Taipaleen talolle piirretty pellot, mutta myöhemmissä kartoissa pellot ovat metsitettyjä. Metsät olivat tuolloin pääosin ojittamattomia. Kangasmetsäänkin ilmaantui myöhemmin suo-ojia, joita ei laskenut suoraan järveen. Myöhemmissä kartoissa järven nimi oli Vaimaroinen.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Hattulan järvet