Viron herttuakunta (1219–1346)

Viron herttuakunta (, ), oli vuosina 1219–1346 ja uudelleen vuosina 1559–1645 olemassa ollut Tanskan valtakunnan hallitsema herttuakunta.

Tanska nousi merkittäväksi vallaksi 1100-luvulla. Sen intresseihin kuului toistuvien virolaisviikinkien hyökkäyksien päättäminen, jotka uhkasivat Tanskan kaupankäyntiä Itämerellä. Tanskan laivasto hyökkäsi Viroon vuosina 1170, 1194 ja 1197. Vuonna 1206 Valdemar II ja arkkipiispa Andreas Sunonis johtivat ryöstöretkeä Saarenmaalle. Tanskan kuninkaat väittivät Viroa omakseen, mikä sai tunnustuksen paavilta. Vuonna 1219 Tanskan laivasto rantautui Viron satamaan ja kukisti virolaiset Lindanisen taistelussa, joka toi pohjoisen Viron Tanskan vallan alle. Vuoden 1343 yrjönyön kapinan seurauksena Saksalainen ritarikunta valtasi alueet ja Tanska myi ne sille vuonna 1346.

Liivinmaan sodan aikana vuonna 1559 Saarenmaan-Läänemaan hiippakunta Pyhän Marian maalla myi maansa Tanskan kuninkaalle Fredrik II:lle 30 000 taalerin hintaan. Kuningas antoi alueen nuoremmalle veljelleen Magnukselle, joka saapui Saarenmaalle armeijan kera vuonna 1560. Koko Saarenmaasta tuli Tanskan hallitsema vuonna 1573 ja pysyi sellaisena, kunnes se siirrettiin Ruotsille vuonna 1645.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Euroopan entiset monarkiat
Tanskan keskiaika
Viron keskiaika

Tanskan entiset siirtomaat
Viron entiset valtiot ja valtiomuodostelmat