Snellman-säätiö

Snellman-Säätiö on Kokoomuksen Nuorten Liiton vuonna 1948 perustama säätiö. Snellman-Säätiön toiminnan tarkoitukseksi on merkitty nuorison tukeminen ja innostaminen kehittävään ja hyödylliseen opinto- ja muuhun harrastustoimintaan.

Historia

Säätiön perustaminen 
Snellman-Säätiön perustamista koskeva hakemus jätettiin Oikeusministeriöön 10. lokakuuta 1948. Säätiön perustamislupa hyväksyttiin 15. lokakuuta 1948. Säätiön peruspääomaksi merkittiin tuolloin 50 000 markkaa ja käyttörahastoksi 200 000 markkaa.

Säätiön perustamisasiakirjan allekirjoittivat Kokoomuksen Nuorten Liiton liittotoimikunnan ja työvaliokunnan jäsenet. Heitä olivat Jussi Saukkonen, Lauri Järvi, Jaakko Hakala, Pertti Tulenheimo, Eero Saurama, Signe Sarkasuo, Veikko Sjöblom, A. Silvennoinen, Gunnar Piispanen ja liiton pääsihteeri Leo Tujunen.

Säätiön ensimmäiseen hallitukseen kutsuttiin eversti V. A. M. Karikoski, filosofian maisteri Jussi Saukkonen, päätoimittaja Lauri Aho, kansanedustaja Päiviö Hetemäki, kansanedustaja Jaakko Hakala, kansanedustaja Niilo Honkala, filosofoian maisteri Kerttu Ignatius, opettaja Lauri Järvi, sosiaalijohtaja Akseli Kaskela, johtaja Armas Lassila, vuorineuvos Eero Mäkinen, pankinjohtaja Heikki Paloheimo, hallitusneuvos Arvo Salminen, toiminnanjohtaja Eero Saurama, valtiotieteiden maisteri Veikko Sjöblom, pääsihteeri Leo Tujunen, insinööri Pertti Tulenheimo ja kaupunginjohtaja Arno Tuurna.

Linnaistenmäen Snellman-opiston omistajana 1948–1961 
Snellman-Säätiö hankki 16. lokakuuta 1948 omistukseensa Tuusulan Tuomaalankylässä sijainneen Linnaistenmäen. Paikka kunnostettiin kokoomuksen ja sen rinnakkaisjärjestöjen kurssikeskukseksi. Paikan nimeksi annettiin säätiön mukaan Snellman-opisto.

Snellman-opisto toimi kokoomuksen koulutuskeskuksena vuoteen 1961 asti, jolloin säätiö hankki omistukseensa entisen Kauppalehden kiinteistön Fabianinkatu 28:ssa. Keskustoimistojen lisäksi kiinteistössä oli tilaa myös kursseja ja kokouksia varten, jolloin tarve erilliselle opistolle poistui. Linnaistenmäen myynnin vahvistava kauppa solmittiin 18. tammikuuta 1961. 11 toimintavuoden aikana Snellman-opisto koulutti noin 8000 puoluetyöntekijää.

Linnaistenmäen kiinteistöstä saadut varat sijoitettiin säätiö perustamaan Asunto-osakeyhtiö Kaartintorpantie 6:een, johon säätiö perusti opetustiloja ja oppilasasuntolan. 1970-luvulla säätiö julkaisi Näkökulma-nimistä vuosikirjaa.

Stipendirahasto 
Säätiö on perustanut stipendirahaston, josta jaetaan apurahoja oikeistolaisten lehtien toimittajille ja puolueen tarkoitusta tukevaan toimintaan.

Hallinto

Puheenjohtajat

Varapuheenjohtajat

Hallituksen jäsenet 

 Lauri Aho (1948–1984)
 Jaakko Hakala (1948–1964)
 Päiviö Hetemäki (1948–1980)
 Niilo Honkala (1948–1993)
 Kerttu Ignatius (1948–1955)
 Lauri Järvi (1948–1981)
 V. A. M. Karikoski (1948–1958)
 Akseli Kaskela (1948–1979)
 Armas Lassila (1948–1951)
 Eero Mäkinen (1948–1953)
 Heikki Paloheimo (1948–1951)
 Arvo Salminen (1948–1968)
 Jussi Saukkonen (1948–1984)
 Eero Saurama (1948–1964)
 Veikko Sjöblom (1948–1996)
 Leo Tujunen (1948–1988)
 Pertti Tulenheimo (1948–1983)
 Arno Tuurna (1948–1976)

 Matti Heikkilä (1951–1966)
 O. G. Nevanlinna (1951–1954)
 A. F. Airo (1954–1984)
 Tuure Junnila (1954–1999)
 Siiri Nieminen (1955–1961)
 Lauri Mela (1958–1987)
 Juha Rihtniemi (1961–1971)
 Gunnar Piispanen (1965–?)
 Lauri Santamäki (1965–1991)
 Mikko Asunta (1967–1998)
 Tapani Virkkunen (1968–1986)
 Harri Holkeri (1971–?)
 Seppo Vento (1977–1996)
 Erkki Pystynen (1980–?)
 Seikko Eskola (1981–?)
 Martti Ursin (1981–1990)
 Juhani Kivelä (1983–?)
 Pentti Poukka (1984–?)

 Pertti Salolainen (1984–?)
 Matti Mutikainen (1985–?)
 Ben Zyskowicz (1986–?)
 Mauri Seppä (1987–?)
 Aarre Lepistö (1989–?)
 Toivo T. Pohjala (1990–?)
 Pirjo Rusanen (1991–?)
 Sauli Niinistö (1993–?)
 Olli-Pekka Heinonen (1996–?)
 Suvi Rihtniemi (1997–?)
 Martti Häikiö (1998–?)
 Sari Sarkomaa (2012–?)

Lähteet

Viitteet 

Kansallinen Kokoomus
Suomalaiset säätiöt