Pariisin terrori-iskut marraskuussa 2015

Pariisin terrori-iskut marraskuussa 2015 tehtiin myöhään illalla 13. marraskuuta 2015 Ranskassa Pariisissa ja sen esikaupungissa Saint-Denis’ssa. Niissä kuoli arvioiden mukaan ainakin 132 ihmistä ja 352 loukkaantunutta vietiin sairaalaan, heistä noin 100 oli kriittisessä tilassa. Suurin osa uhreista oli ranskalaisia nuoria, mutta uhreja oli ainakin neljästätoista eri maasta. Iskut tehtiin kuudessa eri paikassa. Tuhoisin kohdistui Pariisin Bataclan-konserttisaliin, jossa kuoli noin sata ihmistä. Ranskan viranomaisten mukaan iskujen takana oli noin 20 henkilöä. Suomalaisia ei ulkoministeriön tietojen mukaan kuollut iskuissa.

Saint-Denissä tapahtui toinen välikohtaus aamulla 18. marraskuuta, kun poliisi ja armeija etsivät kerrostaloasunnosta kahta Pariisin iskuihin epäiltyä henkilöä.

Iskut 

Iskujen tekijät olivat jakautuneet kolmeen ryhmään. Silminnäkijäkuvausten mukaan he puhuivat melko sujuvaa ranskaa.

Rue Bichat'n ja Rue Alibert'n risteys 
Ensimmäinen hyökkäys tapahtui Rue Bichat'n ja Rue Alibert'n risteyksessä lähellä Saint-Martinin kanavaa. Mustasta Seat Leónista nousi kaksi rynnäkkökiväärein aseistautunutta terroristia, jotka huusivat Allahu Akbar ja alkoivat ampua ihmisiä Le Carillon -kahvilan edustalla noin kello 21.25. Seuraavaksi hyökkääjät ylittivät kadun ja ampuivat ihmisiä Le Petit Cambodge -ravintolassa. Ainakin 15 ihmistä kuoli ja kymmenen haavoittui. Terroristit pakenivat paikalta autolla.

Stade de Francen pommitukset 

Stade de France -areenan lähettyvillä tapahtui kolme räjähdystä kello 21.17, 21.30 ja 21.53 Ranskan ja Saksan välisen loppuunmyydyn jalkapallo-ottelun aikana. Ensimmäinen itsemurhapommittaja "Ahmad al-Mohammad" yritti päästä D-portilta sisälle, mutta hänen räjähdevyönsä havaittiin turvatarkastuksessa. Hän räjäytti itsensä 21.20 noin 17 minuuttia ottelun alkamisen jälkeen. Iskussa kuoli terroristin lisäksi yksi sivullinen. Kymmenen minuuttia myöhemmin 20-vuotias belgialainen Bilal Hadfi räjäytti itsensä H-portilla. Katsojat luulivat äänten tulevan paukkupommeista eikä heitä informoitu asiasta paniikin välttämiseksi. Ottelua seuraamassa olleet Ranskan presidentti François Hollande ja Saksan ulkoministeri Frank-Walter Steinmeier saivat tiedon tapahtumista toisen räjähdyksen jälkeen 21.36 Hollanden puhelimeen. Turvamiehet ohjasivat Hollanden sisätiloihin, mutta Steinmeier jäi seuraamaan ottelua. Kolmas itsemurhapommittaja räjäytti itsensä 21.53 noin 400 metrin päässä stadionilta sijaitsevan McDonald'sin edustalla. Kun ottelu oli ohi, yleisölle kerrottiin tapahtumista ja heidät ohjattiin poistumaan läntisestä ulosmenoportista. Osa yleisöstä kuitenkin ryntäsi paniikissa kentälle.

Bataclan-konserttisalin terrori-isku 
Bataclan-konserttisalissa esiintyi hyökkäyksen tapahtuessa yhdysvaltalainen rock-yhtye Eagles of Death Metal. Konsertti oli loppuunmyyty, eli paikalla oli noin 1 500 ihmistä.

Hyökkäys alkoi kello 21.40, kun konserttia oli kulunut noin tunti. Neljä AK-47-rynnäkkökiväärein, kranaatein ja räjähdeliivein varustautunutta henkilöä hyökkäsi rakennukseen ja ampui ulkona ollutta yleisöä sekä turvallisuuspäällikköä. Sisään päästyään hyökkääjät alkoivat ammuskella yleisön sekaan ja ottivat panttivankeja. Sisällä ollut yleisö ei aluksi tajunnut kovaäänisen musiikin takia kovien äänten syytä. Osa yleisöstä pakeni paniikissa konserttisalin sivuovista ulos tai katolle, osa piiloutui sivuhuoneisiin, komeroihin, alakattoihin tai jäi roikkumaan ikkunoista. Moni yleisön joukossa ollut piiloutui yhtyeen pukuhuoneeseen, mutta terroristit pääsivät sinne ja ampuivat kaikki huoneessa olleet yhtä hyvin piiloutunutta lasta lukuun ottamatta. Silminnäkijät kuvailivat terroristeja kylmäverisiksi ja rauhallisiksi.

Noin kello 22 aikaan ensimmäinen poliisi tunkeutui saliin, jossa hän kohtasi permannolle yksin jääneen terroristin ja ampui tätä kohti. Tässä yhteydessä terroristin räjähdeliivi joko räjähti tai terroristi räjäytti sen. Tämän jälkeen poliisi perääntyi salista. Silminnäkijät kertoivat hyökkääjien huutaneen hyökkäyksen aikana Allahu akbar.

Kello 22.15 paikalle saapuneet poliisin erikoisjoukot menivät asemiin saliin ja alkoivat evakuoida saliin loukkuun jääneitä yleisön jäseniä ilman laukaustenvaihtoa. Kello 00.20 erikoisjoukot saivat hyökkäyskäskyn hyökkääjien kanssa käytyjen neuvottelujen epäonnistuttua. Kaksi terroristia räjäytti itsensä rynnäkön alkaessa ja kolmen minuutin jälkeen ensimmäinen jäljellä oleva terroristi sai osuman taistelussa, jossa siviilejä käytettiin ihmiskilpinä. Tätä seurasi räjähdeliivin räjähdys, jossa viimeinen terroristi kuoli. Tilanne salissa oli ohi kello 0.58.

Yhteensä 89 ihmistä kuoli Bataclan-konserttisalissa terrori-iskussa. Yhtye selviytyi vahingoittumattomana, mutta fanituotemyyjä kuoli.

Ravintolaiskut 
Musta Seat León pysähtyi 21.32 Rue de la Fontaine au Roin varteen. Autosta noussut terroristi alkoi ampua Café Bonne Biéreen ja La Casa Nostra -pizzerian terassille Kalašnikovilla. Viisi ihmistä sai surmansa ja ainakin kahdeksan loukkaantui vakavasti.

Ibrahim Abdeslam räjäytti itsensä 21.40 Café Le Comptoir Voltairessa tarjoilijan lähestyessä häntä. Ainakin yksi ihminen kuoli ja useita haavoittui.

Terroristien käyttämä musta Seat León pysähtyi 21.50 Rue de Charonnen kulmaan ja autosta noussut terroristi alkoi tulittaa La Belle Équipe -ravintolan terassia kohti. Useita minuutteja kestäneessä tulituksessa kuoli ainakin 19 ihmistä ja yhdeksän haavoittui vakavasti.

Hyökkääjät iskivät neljään ravintolaan ja baariin tai niiden edustalle 10. ja 11. arrondissementissa hyökkääjät iskivät useaan ravintolaan ja baariin, jotka sijaitsevat lähellä Bataclan-konserttisalia. Terroristin käyttämä musta Seat León löydettiin myöhemmin Montreuilin esikaupungista.

Piiritys Saint-Denis’ssä 
Poliisi ja Ranskan asevoimat piirittivät keskiviikkoaamuna 18. marraskuuta kerrostaloa Saint-Denis'ssä. Sinne oli tuotu 50 armeijan sotilasta varmistamaan alue. Heidät oli sijoitettu kaupungin pääkadulle lähelle asuntoa, jossa poliisin etsimät miehet olivat. Alueelta kuului rajua ammuskelua ja useita räjähdyksiä. Saint-Denis'n läpi kulkeva metrolinja katkaistiin piirityksen ajaksi. Reutersin tietojen mukaan Saint-Denis'ssä olisi suunniteltu iskua Pariisin La Défensen liikekaupunginosaan. Poliisin mukaan operaation kohteena olivat Salah Abdeslam ja Pariisin terrori-iskun pääsuunnittelijana pidetty Abdelhamid Abaaoud. Isku alkoi Suomen aikaa 5.20 ja päättyi seitsemän tuntia myöhemmin 12.40. Se johti seitsemän henkilön pidätykseen ja kolmen henkilön sekä yhden poliisikoiran kuolemaan. Yksi kuolleissa oli iskujen pääsuunnittelijaksi epäilty Abdelhamid. Toinen piirityksessä kuollut oli Abdelhamidin naispuolinen serkku, 26-vuotias vastikään radikalisoitunut Hasna Aitboulachen, joka räjäytti itsensä. Iskuissa kuollut poliisikoira Diesel nousi someilmiöksi ja ihmiset alkoivat lähettää viestejä ja kuvia hashtagilla JeSuisChien () kuolleen koiran kunniaksi.

Hyökkääjien henkilöllisyys 
Ainakin yhden Bataclan-konserttisalin hyökkääjistä tiedetään olleen Ranskan kansalainen. Yhden Stade de Francen itsemurhapommittajan ruumiin vierestä oli löytynyt Syyrian passi ja kreikkalaisministerin mukaan passi kuului alun perin Léroksen saarelle saapuneelle pakolaiselle. Iskuun on liitetty myös Egyptin passi, jonka uskotaan kuitenkin kuuluvan hyökkäyksen uhrille. Iskuista epäiltyinä on nimetty viisi henkilöä, joista kolme kuoli iskuissa. Henkiin jääneistä hyökkääjistä molemmat pidätettiin. Mohammed Abdeslam pidätettiin pian iskun jälkeen Belgiassa ja Salah Abdeslam 18. maaliskuuta 2016 pitkän pakoilun päätteeksi Belgiassa. Abdeslam oli vuokrannut auton, joka löytyi Bataclan-konserttisalin lähistöltä. Poliisi oli pysäyttänyt Salah Abdeslamin ajaman auton sunnuntaina lähellä Belgian rajaa, mutta hänet oli päästetty jatkamaan matkaansa kahden muun autossa olleen kanssa. Belgiassa pidätetty Mohammed Abdeslam ja Bataclan-konserttisalilla kuollut Brahim Abdeslam olivat Salah Abdeslamin veljiä. Yksi Stade de Francella itsensä räjäyttäneistä on uutisoitu olleen belgialaistaustainen Bilal Hadfi ja yksi Bataclanilla itsensä räjäyttänyt on tunnistettu ranskalaiseksi Ismail Omar Mostefaiksi.

Hyökkääjien arveltiin aluksi käyttäneen keskinäiseen viestintäänsä PlayStationin äänikeskusteluja ja salattuja pikaviestipalveluita. Huhut kuitenkin kumottiin. Iskujen jälkeen Telegram sulki 78 Isisin progandaan ja rekrytointiin käytettyä kanavaa.

Reaktiot

Ranskalaisten reaktiot 

Ranskan presidentti François Hollande piti iskujen tekijänä ääri-islamilaista Isis-järjestöä sen jälkeen, kun se oli ilmoittautunut iskujen tekijäksi sosiaalisessa mediassa.

Presidentti François Hollande julisti Ranskaan kansallisen hätätilan ja ilmoitti Ranskan sulkevan rajansa. Hollande kutsui maan hallituksen hätäkokoukseen. Myöhemmin lauantaina täsmentyi, että Ranskassa on otettu käyttöön rajavalvonta ja hätätilan aikana keneltä tahansa voidaan vaatia henkilötodistusta.. Poliiseille annettiin hätätilan ajaksi lupa kantaa asetta myös työaikansa ulkopuolella. Viranomaiset kehottivat pariisilaisia pysymään kodeissaan. Koulut, yliopistot ja mm. museot pidetään viikonloppuna suljettuna. Turvallisuustoimia oli vahvistettu myös uskonnollisissa kokoontumispaikoissa, liikenneasemilla, nähtävyyksien luona ja suurissa väestötapahtumissa. Poliisin avuksi määrättiin 1 500 sotilasta. Hollande julisti maahan kolmen päivän kansallisen suruajan. Ranska lupasi hoitaa iskuissa haavoittuneet ilmaiseksi. Hätätilan kesto oli aluksi 12 päivää, mutta sitä jatkettiin myöhemmin parlamentin päätöksellä kolmella kuukaudella.

Ranskassa tehtiin iskujen jälkeisinä päivinä yli 170 ratsiaa, joissa pidätettiin yli 20 ihmistä, asetettiin yli 100 ihmistä arestiin ja takavarikoitiin yli 30 asetta. Takavarikoitujen aseiden joukossa oli muun muassa raketinheitin, luotiliivejä ja Kalashnikov-rynnäkkökivääri. Belgiassa pidätettiin torstaina 19.11. yhdeksän ihmistä iskuihin liittyen. Iskujen seurauksena Ranska pyysi Euroopan unionilta turvatakuita ensimmäistä kertaa EU:n historiassa. Hollande lupasi muuttaa perustuslakia siten, että ihmisiä pystyy karkottamaan maasta helpommin ottamalla kaksoiskansalaisuuden omaavilta terroristeilta Ranskan kansalaisuuden pois. Lisäksi hän lupasi lisätä yli 5 000 poliisia, 2 500 tutkintatuomaria ja 1 000 tullityöntekijää.

Eiffel-torni suljettiin ja sen valot sammutettiin maanantaihin 16.11. asti. Maanantaina torni avattiin Ranskan lipun värein valaistuna kyljessään latinankielinen teksti fluctuat nec mergitur (). Torni pidettiin valaistuna kolme iltaa.

Kaikki urheilutapahtumat Pariisin alueella samana viikonloppuna peruttiin.

Kansainväliset reaktiot 

Eri maat ilmaisivat tukensa Ranskalle. Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu totesi maan seisovan Ranskan rinnalla. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama sanoi, että Yhdysvallat seisoo Ranskan rinnalla ja että Yhdysvallat on valmis antamaan kaiken tukensa Ranskalle ja muistutti, että Ranska on ollut uskollinen Yhdysvaltojen liittolainen taistelussa terrorismia vastaan. Euroopassa vietettiin maanantaina kello 13.00 Suomen aikaa minuutin hiljainen hetki iskussa kuolleiden muistoksi. Serie A:n ja Valioliigan otteluiden alussa soitettiin iskujen jälkeisenä viikonloppuna 21. – 22.11. Ranskan kansallislaulu iskuissa kuolleiden muistoksi.

Suomen presidentti Sauli Niinistö esitti surunvalittelut omasta ja Suomen kansan puolesta uhrien omaisille ja Ranskan kansalle. Suomen pääministeri Juha Sipilä esitti surunvalittelut hallituksen puolesta. Iskujen seurauksena myös suomalaisviranomaiset korottivat valmiuttaan koko Suomessa.

Hakkerijärjestö Anonymous julisti iskujen jälkeen sodan Isisiä vastaan. Se on sulkenut operaatiossaan yli 3 800 Isisiin kytköksissä olevaa Twitter-tiliä. Ghost Security Group -ryhmä on puolestaan jäljittänyt ja sulkenut Isisiin liittyviä Bitcoin-tilejä.

Monissa maissa tärkeitä rakennuksia ja maamerkkejä (esim. Brandenburgin portti ja Finlandia-talo) valaistiin Ranskan lipun väreillä.

Sosiaalinen media 
Sosiaalisessa mediassa suurin osa ihmisistä on tuominnut iskut. Iskujen vastustajat ovat käyttäneet hashtagejä PrayForParis, PeaceForParis ja JeSuisParis (). Facebook otti iskun jälkeen käyttöön toiminnon, jolla voi pariisilainen voi merkitä olevansa turvassa ja tarkistaa, ketkä hänen läheisistään ovat turvassa. Lisäksi Facebook tarjosi filtteriä, jolla voi vaihtaa profiilikuvansa Ranskan lipun väreihin. Myös itkevä Ranska-neito ja rauhanmerkin sekä Eiffel-tornin yhdistelmä ovat nousseet suosituiksi. Iskujen kannattajat ovat käyttäneet hashtagia ”Pariisi palaa”. Erityisesti arabialainen kirjoitusmuoto on ollut suosiossa.

Iskut Isisiä vastaan 
Todettuaan Isisin terrori-iskujen tekijäksi François Hollanden ilmoitti kaksinkertaistavansa Isisin vastaisten Syyriaan kohdistuvien ilmaiskujen määrän. Ranska alkoi pommittaa Raqqassa sijaitsevia harjoitusleirejä ja öljytankkereita raskaasti sunnuntaina 15. marraskuuta. Yhdysvallat jatkoi pommituksia maanantaina. Maanantain ja tiistain välisenä yönä Ranska teki toisen ilmaiskun Raqqassa sijaitsevaan komentopaikkaan ja rekrytointikeskukseen.

Oikeudenkäynti 
Oikeudenkäynti alkoi 8. syyskuuta 2021 Pariisin oikeuspalatsissa ja sen arvioidaan kestävän yhdeksän kuukautta. Pääsyytetty Salah Abdesalamin lisäksi syytteessä oli 19 muuta tavalla tai toisella terrori-iskuihin mahdollisesti osallistunutta epäiltyä. Pääsyytetyn lisäksi heistä kolmetoista on saatu kiinni ja tuotu oikeuteen. Asianajajia jutussa on 330. Tuomio annettiin kesäkuussa 2022. Pääsyytetty Salah Abdeslam todettiin syylliseksi terrorismiin ja murhiin. Hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen vapauteen.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Isis-järjestön terrori-iskut
Vuoden 2015 terrori-iskut
Terrori-iskut 2015
Terrori-iskut Ranskassa