Urheiluvuosi 1983

Urheiluvuosi 1983 käsittelee vuoden 1983 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.

Alppihiihto 

 Maailmancupkaudella 1982–1983 miesten kokonaiskilpailun voitti kolmannen peräkkäisen kerran Yhdysvaltain Phil Mahre 67 pisteen erolla Ruotsin Ingemar Stenmarkiin ja naisten kokonaiskilpailun ykkönen oli Yhdysvaltain Tamara McKinney 32 pistettä Liechtensteinin Hanni Wenzeliä enemmän keränneenä.

Ampumahiihto 

 Maailmanmestaruuskilpailut 22.–27.2. Anterselvassa, Italiassa. Itä-Saksan Frank Ullrich voitti kultaa 20 kilometrillä, Norjan Eirik Kvalfoss 10 kilometrillä ja Neuvostoliitto viestissä.
 Maailmancupissa 1982–1983 kokonaiskilpailun voitti Länsi-Saksan Peter Angerer seitsemän pisteen erolla Norjan Eirik Kvalfossiin.

Autourheilu 

 Formula 1:n maailmanmestaruuden voitti Brabhamilla ajanut brasilialainen Nelson Piquet kahden pisteen erolla ranskalaiseen Renault-kuljettajaan Alain Prostiin ja kymmenen pisteen erolla ranskalaiseen Ferrari-kuljettajaan René Arnoux'hun.
 Rallin maailmanmestaruuden voitti Audi Quattrolla ajanut suomalainen Hannu Mikkola 23 pisteen erolla länsisaksalaiseen Walter Röhrliin ja 25 pisteen erolla maanmieheensä Markku Aléniin.

Golf 

 Masters-turnauksen voitti toisen kerran urallaan espanjalainen Severiano Ballesteros.
 Yhdysvaltain avoimen turnauksen voitti yhdysvaltalainen Larry Nelson.
 Britannian avoimen turnauksen voitti viidennen kerran urallaan yhdysvaltalainen Tom Watson.
 PGA-mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Hal Sutton.
 Ryder Cupin voitti Yhdysvallat.

Jalkapallo 

 Euroopan mestarijoukkueiden cupin 1982–1983 loppuottelu 25.5. Ateenassa, Kreikassa. Saksalaisseura Hamburger SV voitti italialaisen Juventuksen 1–0.

Judo 

 Miesten maailmanmestaruuskilpailut 13.–16.10. Moskovassa, Neuvostoliitossa. Japani voitti neljä kultamitalia sekä Itä-Saksa ja Neuvostoliitto kumpikin kaksi. Japanin Yasuhiro Yamashita voitti mestaruuden yli 95-kiloisten sarjassa ja hänen maanmiehensä Hitoshi Saitō avoimessa luokassa.

Jääkiekko 

 Miesten maailmanmestaruuskilpailut 16.4.–2.5. Dortmundissa, Düsseldorfissa ja Münchenissä, Länsi-Saksassa. Mestaruuden vei Neuvostoliitto, joka voitti kymmenestä pelistä yhdeksän ja pelasi mitalisarjassa tasan hopeamitalisti Tšekkoslovakian kanssa. Pronssia sai Kanada ja neljänneksi sijoittui Ruotsi.

Jääpallo 

 Maailmanmestaruuskilpailut 15.–20.2. Helsingissä ja Porvoossa, Suomessa. Loppuottelussa Ruotsi voitti Neuvostoliiton 9–3 ja pronssiottelussa Suomi voitti Norjan 4–1.

Koripallo 

 Naisten maailmanmestaruuskilpailut 25.7.–6.8. São Paulossa, Brasiliassa. Loppuottelussa Neuvostoliitto voitti Yhdysvallat 84–82. Pronssiottelussa Kiina voitti Etelä-Korean 71–63.
 Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 26.5.–4.6. Ranskassa. Loppuottelussa Italia voitti Espanjan 105–96, ja pronssia sai Neuvostoliitto.
 Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 11.–18.9. Budapestissa, Unkarissa. Loppuottelussa Neuvostoliitto voitti Bulgarian 91–70, ja pronssia sai Unkari.
 NBA:n mestaruuden voitti Philadelphia 76ers.

Lentopallo 

 Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 17.–25.9. Itä-Saksassa. Kultaa voitti Neuvostoliitto, hopeaa sai Puola ja pronssille sijoittui Bulgaria.
 Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 17.–25.9. Itä-Saksassa. Kultaa voitti Itä-Saksa, hopeaa sai Neuvostoliitto ja pronssille sijoittui Unkari.

Melonta 

 Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailut 28.–31.7. Tampereella, Suomessa. Miehet kilpailivat 15 lajissa ja naiset kolmessa. Kisojen menestynein maa oli seitsemän mestaruutta voittanut Itä-Saksa, jonka Birgit Fischer voitti kolme kultamitalia.

Pikaluistelu 

 Yleisluistelun miesten maailmanmestaruuskilpailut 12.–13.2. Oslossa, Norjassa. Mestaruuden voitti norjalainen Rolf Falk-Larssen oltuaan nopein kolmella lyhimmällä matkalla vaikka Ruotsin Tomas Gustafson kokosikin paremmat yhteispisteet.
 Yleisluistelun naisten maailmanmestaruuskilpailut 19.–20.2. Karl-Marx-Stadtissa, Itä-Saksassa. Mestaruuden voitti järjestäjämaan Andrea Schöne, joka oli nopein kolmella pisimmällä matkalla.
 Sprinttimaailmanmestaruuskilpailut 26.–27.2. Helsingissä, Suomessa. Oulunkylän tekojääradalla mestaruuden voittivat Japanin Akira Kuroiwa ja Itä-Saksan Karin Enke.

Purjehdus 

 America’s Cupissa syyskuussa australialainen, John Bertrandin kipparoima Australia II vei voiton ensimmäisenä ei-amerikkalaisena venekuntana. Yhdysvaltojen voittoa puolusti Dennis Connerin ohjaama Liberty, joka hävisi viimeisen osapurjehduksen 41 sekunnin erolla.

Pyöräily 

 Italian ympäriajon voitti isäntämaan Giuseppe Saronni.
 Ranskan ympäriajon voitti isäntämaan Laurent Fignon.

Suunnistus 

 Maailmanmestaruuskilpailut 1.–4.9. Zalaegerszegissa, Unkarissa. Norjan miehet ottivat Morten Berglian johdolla henkilökohtaisella matkalla neloisvoiton ja voittivat myös viestin. Ruotsin Annichen Kringstad-Svensson voitti kultaa sekä henkilökohtaisella matkalla että viestissä.
 Tiomila-viesti 7.–8.5. Skeppstassa, Ruotsissa. Suomalaisseura Kalevan Rasti voitti miesten viestin, ja norjalainen Romerikslaget IL oli paras naisten viestissä.
 Jukolan viesti 11.–12.6. Valkealassa, Suomessa. Suomalainen Vehkalahden Veikot voitti miesten Jukolan ja ruotsalainen Almby IK Venlojen viestin.

Taitoluistelu 

 Maailmanmestaruuskilpailut 7.–13.3. Helsingissä ja Vantaalla, Suomessa. Maailmanmestaruuden voittivat Yhdysvaltain Scott Hamilton, Yhdysvaltain Rosalynn Sumners, pariluistelussa Neuvostoliiton Jelena Valova / Oleg Vasiljev sekä jäätanssissa Ison-Britannian Jayne Torvill / Christopher Dean.

Tennis 

 Ranskan avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti ranskalainen Yannick Noah ja naisten yhdysvaltalainen Chris Evert-Lloyd.
 Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen John McEnroe ja naisten saman maan Martina Navrátilová.
 Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Jimmy Connors ja naisten Martina Navrátilová.
 Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti ruotsalainen Mats Wilander ja naisten Martina Navrátilová.
 Davis Cupin voitti Australia ja Federation Cupin Tšekkoslovakia.

Yleisurheilu 

 Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut 7.–14.8. Helsingissä, Suomessa. Kilpailuihin osallistui urheilijoita 152 maasta, joista mitaleille ylsi 25 maata. Mitalitilaston ykkönen oli Itä-Saksa. Suomen ainoan kultamitalin voitti keihäänheittäjä Tiina Lillak. Yhdysvaltalainen pikajuoksija Carl Lewis voitti kolme kultamitalia. Maailmanennätystä paransivat tšekkoslovakialainen Jarmila Kratochvílová naisten 400 metrin juoksussa (47,99) sekä Yhdysvaltain viestijoukkue miesten 4 × 100 metrin juoksussa (37,86).
 Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 20.3. Gatesheadissa, Englannissa. Miesten mestaruuden voitti etiopialainen Bekele Debele ja naisten nopein oli norjalainen Grete Waitz, jolle mestaruus oli viides. Miesten joukkuemestaruuden voitti Etiopia ja naisten Yhdysvallat.
 Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 5.–6.3. Budapestissa, Unkarissa. Neuvostoliitto voitti kahdeksan kultamitalia ja Itä-Saksa neljä. Sisäratojen maailmanennätyksen tekivät neuvostoliittolainen Tamara Bykova korkeushypyssä tuloksellaan 203 sekä itäsaksalaiset Marita Koch 200 metrin juoksussa ajallaan 22,39, Bettine Jahn naisten 60 metrin aitajuoksussa ajallaan 7,75 sekä Thomas Munkelt miesten vastaavassa lajissa ajallaan 7,48.

Katso myös 

 Suomen urheilu 1983

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Urheiluvuodet