Baijerin kansannousu 1705–1706

Vuosien 1705 ja 1706 Baijerin kansannousu oli kapina itävaltalaista Habsburgin monarkiaa vastaan, joka valtasi Baijerin Espanjan perimyssodan aikana. Kapina alkoi marraskuussa 1705 ja loppui 18. maaliskuuta 1706. Henric L. Wuermeling kutsuu kapinaa modernin historian ensimmäiseksi vallankumoukseksi.

Tapahtumat

Itä-Baijerin, Ala-Baijerin ja Innviertelin alueet olivat mukana kansannousussa. Kapinalliset ottivat haltuunsa linnoituksia ja  kyliä. Braunaun parlamentin tapaaminen pidettiin joulukuussa 1705, siis kauan ennen Ranskan vallankumousta ja saksalaista parlamentarismia. Tapaaminen pidettiin Braunaussa, joka oli silloin osa Baijeria, 21. joulukuuta 1705 paroni von Paumgartenille kuuluvassa majatalossa. 

Kun kansannousu alkoi marraskuussa 1705, siinä oli mukana myös itävaltalaisia, mutta tämä muuttui, kun kapinalliset yrittivät vallata Baijerin pääkaupungin Münchenin. Epäonnistuneen hyökkäyksen seurauksena yöllä 25. joulukuuta 1705 itävaltalainen rivistö kohtasi talonpoikaisarmeijan Münchenin ulkopuolella Sendlingissä. Tämä taistelu tunnetaan nimillä Sendlingin murhan yö ja Sendlingin joulupäivän verilöyly. Baijerin Oberlandista tulleet kapinalliset joutuivat keisari Joosef I:n joukkojen lyömiksi. Tässä taistelussa kuoli noin 1 100 miestä Baijerin puolelta ja noin 40 miestä Itävallan puolelta. Jotkut kapinallisista tapettiin sen jälkeen kun he olivat antautuneet. Noin kaksi viikkoa myöhemmin 8. tammikuuta Aidenbachin taistelussa kuoli noin 4 000 baijerilaista, ja se johti kansannousun loppumiseen.

Kansannousun loppu

11. tammikuuta 1706 kapinan valtuuskunta matkusti Salzburgiin neuvottelemaan rauhasta. 13. tammikuuta Schärdingin kaupunki antautui ja Chamin ja Braunaun kaupungit seurasivat sitä. Viimeinen antautunut kaupunki oli Burghausen, joka antautui 18. tammikuuta.

Lähteet
 The History of Bavaria: From the First Ages, to This Present Year, 1706

Espanjan perimyssota
Baijerin historia
Kapinat