Juridinen sukupuoli

Juridinen sukupuoli tarkoittaa väestörekisterissä olevaa sukupuolimerkintää. Juridinen sukupuoli näkyy esimerkiksi henkilötunnuksessa ja täten henkilötodistuksessa ja muissa virallisissa papereissa. Suomessa on käytössä kaksi juridista sukupuolta (mies ja nainen) mutta monissa maissa, kuten Saksassa, Maltassa, Intiassa ja Australiassa on käytössä myös kolmas juridinen sukupuoli. Tällöin matkustusasiakirjoissa, kuiten passeissa, voi olla sukupuolivalintoina esimerkiksi M (male, mies), F (female, nainen), X (unspecified, määrittelemätön).

Sukupuolen määrittyminen 
Juridinen sukupuoli määritellään yleensä syntymässä vauvan ulkoisten sukuelinten perusteella, joiden perusteella vastasyntynyt määritellään joko tytöksi tai pojaksi. Niissä tapauksissa joissa sukupuolta ei voida määritellä näin tutkitaan myös kromosomit ja sisäiset sukupuolielimet ja sukupuoli määritellään myös näiden perusteella.

Suomessa juridisen sukupuolimerkinnän muuttamiseen vaaditaan lausunto lisääntymiskyvyttömyydestä, lääketieteellinen diagnoosi, 18-vuoden ikä sekä Suomen kansalaisuus tai pysyvä asuinpaikka Suomessa. Suomessa juridista sukupuolta vaihtavat ovat joko intersukupuolisia tai transihmisiä.

Joissain maissa kuten Maltalla, Norjassa, Tanskassa tai Irlannissa sukupuolen voi muuttaa henkilön omalla anomuksella mahdollisesti harkinta-ajan jälkeen.

Henkilötunnussidonnaisuus Suomessa 
Suomen laissa ei ole mainittu, että sukupuolen pitää olla nainen tai mies eikä lakiteksti sisällä säännöksiä siitä miten sukupuoli määritellään. Käytännön vaatimus tulee siitä, että laki väestötietojärjestelmästä vaatii, että henkilöllä on määritelty sukupuoli henkilötunnusta varten. Henkilötunnuksessa yksilönumeron pariton numero tarkoittaa miestä ja parillinen naista.   Valtioneuvoston valmistelemassa lakiesityksessä ollaan siirtymässä vuonna 2027 juoksevaan numerointiin jolloin henkilötunnuksen sukupuolisidonnaisuus samalla poistuu.

Juridisen sukupuolen vaikutukset Suomessa 
Juridisella sukupuolella on Suomessa vaikutuksia siihen, miten henkilöä kohdellaan lain edessä. Asevelvollisuus koskee vain miehiä, ja palvelukseen kutsutaan vain henkilöt, joiden juridinen sukupuoli on mies. Juridisen sukupuolensa naiseksi vaihtava ihminen saa keskeyttää palveluksensa. Äitiysavustus myönnetään vain juridisesti naiselle. Eläkejärjestelmässä naisille rahastoidaan työeläkkeitä varten enemmän kuin miehille. Juridista sukupuolta käytetään valtion komiteoissa, neuvottelukunnissa ja muissa vastaavissa toimielimissä sukupuolikiintiöiden täyttämisessä, joilla taataan 40 prosentin edustus sekä miehille että naisille. Lisäksi jotkin lait ja asetukset säätävät miehille ja naisille erillisistä tiloista esimerkiksi vankiloissa.

Juridinen sukupuoli ei vaikuta Suomessa sukupuolitettuihin tiloihin, kuten vessoihin, pääsyn laillisuuteen.

Suomen Urheiluliitto on ottanut sen kannan, että urheilun sarjajako perustuu Suomessa lähtökohtaisesti urheilijoiden sukupuolen juridiseen määrittelyyn. Urheilujärjestöt ottavat lainsäädännöstä seuraavat vaatimukset aina huomioon, mutta jaottelu miesten ja naisten sarjoihin perustuu kansainvälisten ja kansallisten lajiliittojen sääntöihin.

Katso myös 

 Sosiaalinen sukupuoli
 Sukupuoli
 Sukupuoli-identiteetti
 Sukupuolen määrittäminen
 Sukupuolen itsemäärittäminen

Lähteet 

Sukupuoli