Ali-Mylly

Ali-Mylly  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit