Proganochelys

Proganochelys (nimen merkitys: ”varhainen kilpi”) on sukupuuttoon kuollut kilpikonnamaisten matelijoiden suku, joka eli myöhäistriaskauden Noricum- ja Rhaetia-vaiheilla. Se luetaan Testudinata-kladiin yhdessä nykyisten kilpikonnien kanssa, mutta se oli kuitenkin liian primitiivinen luokiteltavaksi varsinaiseen kilpikonnien lahkoon (Testudines). Proganochelyksen tyyppilaji on P. quenstedtii, jonka fossiileja on löydetty Saksasta. Lisäksi sukuun luetaan kaksi muuta lajia: P. ruchae Thaimaasta ja P. tenertesta New Mexicosta. Proganochelystä muistuttavia, mihinkään sukuun määrittämättömiä jäänteitä on löydetty Grönlannista.

Proganochelyksen kilpi oli noin 60 senttiä pitkä ja muistutti muodoltaan nykyisten kilpikonnien kilpeä. Suurin ero Proganochelyksen ja nykyisten kilpikonnien välillä olivat eläimen häntä ja kaula. Ne olivat nimittäin luulaattojen ja -piikkien päällystämät, ja hännän päässä oli ”nuija”. Eläin ei pystynyt vetämään kaulaansa tai häntäänsä kilven sisään nykyisten kilpikonnien tavoin, mutta se kykeni kuitenkin suojaamaan päätänsä taivuttamalla sen sivuttain kilven alle. Nykyiset kilpikonnat ovat täysin hampaattomia, mutta Proganochelyksellä oli hampaita suulaessaan, muutoin sen nokka ei eroa paljon nykyisten kilpikonnien nokasta. Proganochelystä on perinteisesti pidetty maaeläimenä, mutta tarkempi tutkimus viittaa sen eläneen makeassa vedessä, mahdollisesti soilla.

Fylogenia 
Joyce (2017):

Lähteet 

Diapsidit
Esihistorialliset matelijat