Balticconnector

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q4852746",
  "properties": {
      "stroke": "#ff0000",
      "stroke-width": 5, 
    "stroke-opacity": 1 }
}
]
Balticconnector on Suomen ja Viron välinen kaasuputki. Se kulkee Suomenlahden pohjassa ja yhdistää Inkoon ja Viron Paldiskin kautta kulkevat Suomen ja Viron kaasuverkot toisiinsa.

Sen kautta on voitu siirtää 7,2 miljoonaa kuutiometriä kaasua päivässä.

Putki maksoi 250 miljoonaa euroa. Euroopan komissio myönsi sen rakentamiseen 187,5 miljoonan euron rahoituksen. Rahoitus kattoi 75 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. EU-rahoitus Balticconnector-hankkeelle tulee Verkkojen Eurooppa -ohjelmasta. Euroopan unionin motiivina on edistää hankkeella niin sanottua energiaunionia, jonka on tarkoitus muun muassa vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. Lisäksi Suomen hallitus myönsi rakentamiseen 28 miljoonaa euroa.

Putken rakensivat yhteistyössä suomalainen Baltic Connector ja virolainen Elering. Putki koostuu kolmesta osuudesta, joiden pituus on Suomen maaperällä 22 km, merellä 80 km ja Viron maaperällä 50 km.

Rakenne 
Putki on rakennettu 15,9 millimetrin paksuisesta hiiliteräksestä. Sen sisäpuolinen halkaisija on 500 millimetriä. Sisäpuolelta putki on maalattu ja ulkopuolelta päällystetty polyeteenillä. Putken ympärillä on suojaava betonivaippa. Kriittisimmillä alueilla putken päällä on suojana vielä metrin paksuinen kivikerros.

Historia 
Gasum alkoi suunnitella putkihanketta vuonna 2008, mutta vuoteen 2015 mennessä kaasun kilpailukyky oli heikentynyt ja kulutus laskenut. Yhtiö arvioi, että putken rakentaminen heikentäisi tilannetta edelleen, minkä vuoksi hanke ei olisi liiketaloudellisesti kannattava, joten Gasum lopetti hankkeen suunnittelun.

Tämän jälkeen Suomen valtio perusti hanketta jatkamaan Baltic Connector -yhtiön. Energiavirasto totesi, että Balticconnector-hankkeen hyötyjä on erityisen hankala esittää laskelmilla, mutta ”hanke on välttämätön Suomen eristäytymisen poistamiseksi ja Suomen liittämiseksi Baltian ja myöhemmin Euroopan kaasumarkkinakehitykseen”.

Rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2018. Putki otettiin tuotantokäyttöön joulukuussa 2019.

Vaurio vuonna 2023 
8. lokakuuta 2023 paine putkessa laski, ja putki suljettiin. Putkeen oli tullut reikä, joka sijaitsee Suomen talousvyöhykkeellä. 

Suomen ja Viron välinen merenalainen tiedonsiirtokaapeli Viron talousvyöhykkeellä vahingoittui samaan aikaan kun putkivaurio syntyi. Viron turvallisuusviranomaisten mukaan kaapelin vaurio on ihmisten aiheuttama. Jokin esine on kiristänyt kaapelia vinoon. Kaapeli on revennyt ja vauriopaikan lähellä meren pohjassa on vaon muotoisia jälkiä. 

Myös Viron ja Ruotsin välisessä EE–S1-tietoliikennekaapelissa havaittiin vaurio, joka syntyi 7. lokakuuta iltapäivällä paikassa, joka sijaitsee noin 50 kilometriä länteen Hiidenmaalta. Kaapeli pysyi toimintakunnossa. Vaurion sijainnista ja laadusta ei ole varmuutta. Vaurio on syntynyt "ulkoisesta fyysisestä vaikutuksesta".  Kaapelin lähellä meren pohjassa on vaon muotoisia jälkiä. Vaurioiden välistä yhteyttä tutkitaan. 

Suomen hallitus ja tasavallan presidentti Niinistö tiedottivat 10. lokakuuta 2023, että putkessa oleva vaurio on ulkoisen toiminnan tulosta. Keskusrikospoliisin rikosylitarkastajan mukaan vaurion kokoluokka on sellainen, että kyseessä on tahallinen teko. KRP käynnisti esitutkinnan, jossa rikosnimikkeenä on törkeä tuhotyö. Vuotoa selvittävät myös Rajavartiolaitos ja Suojelupoliisi. Merivartioston vartiolaiva Turva, merivoimien miinantorjunta-alus Purunpää ja merivartioston vartiolaiva Tursas siirtyivät paikalle.

Norjalainen tutkimuslaitos Norsar havaitsi Suomessa sijaitsevalla asemallaan ”todennäköisen räjähdyksen” aiheuttamia seismisiä aaltoja kaasuputken lähellä 8. lokakuuta kello 1.20 Suomen aikaa. Myös Viron geologian tutkimuskeskus ja Helsingin yliopiston seismologian instituutti tallensivat vastaavan havainnon samaan aikaan. Norsarin mukaan sellaisen räjähdyksen aiheuttamiseen olisi riittänyt vajaat sata kiloa TNT-räjähdettä. KRP ei kuitenkaan epäile vaurion aiheutuneen räjähdyksestä.

Norsarin mukaan sen havaitsema ääni on voinut aiheutua myös ankkurin osumisesta putkeen ja kaasun purkautumisesta ulos. Viron merivoimien komentajan Jüri Saskan mukaan kaasuputken betoninen suojakuori on repeytynyt irti ja kaasuputki on siirtynyt paikaltaan. Syntyneet vauriot ovat toispuoleisia, ikään kuin putkea olisi revitty. Hybridiosaamiskeskuksen Jukka Savolainen pitää todennäköisenä, että jokin isohko alus on ollut ankkurissa, ja myrskytuuli on painanut alusta, jolloin sen ankkuri on lähtenyt laahaamaan. Viron puolustusministeri Hanno Pevkur toteaa, että tapahtuman aikaan oli kova myrsky. KRP:n mukaan kyseessä ei kuitenkaan ollut ankkuri, vaan muu mekaaninen voima. 

Merenpohjassa on useiden kymmenien kilometrien matkalla raahautumisjälkiä, jotka kulkevat vauriokohdan suuntaan. Vauriokohdasta itään löytyi möykky vastikään kerrostunutta maata, jonka sisällä oli ankkuri. Ankkuri nostettin ylös öljyntorjunta-alus Hallin nosturilla. Ankkurista löytyi jälkiä, jotka viittaavat siihen, että se on ollut kosketuksessa kaasuputken kanssa.  Merenpohjan raahautumisjälki jatkuu kapeampana ankkurin jälkeen. Ankkurilta poispäin johtava raahausjälki sopii mitoiltaan osaan, jolla ankkuri kiinnittyy ketjuunsa.

Monet asiantuntijat pitivät putken vaurioitumisen todennäköisenä selityksenä Venäjän sabotaasia. Esimerkiksi eräs venäläinen rahtialus oli pysytellyt vauriokohdan läheisyydessä tapahtumahetkellä, omistajansa mukaan odottaakseen huonon sään väistymistä ankkurissa. Myös venäläinen tutkimusalus Sibirjakov liikkui alueella ovaalin muotoista reittiä AIS-lähettimet pois päältä. Venäjän motiivin arvuuteltiin olevan reagointi Suomen Nato-jäsenyyteen, vastapuolen reaktioiden testaus, pelon herättäminen, epäsuora hyökkäys länttä, Euroopan unionia ja Natoa vastaan, huomion siirtäminen pois Ukrainasta, energiakriisin luominen, sabotaasimenetelmien testaaminen tai suomalaisten turvallisuudentunteen heikentäminen ja Venäjän aseman korostaminen.

Kiinalaisen Newnew Polar Bear -aluksen liikkeet osuvat yksiin vaurion tapahtumapaikkaan ja aikaan. Myös venäläinen ydinkäyttöinen rahtialus Sevmorput kulki lähes identtistä reittiä, mutta Sevmorput ei enää kuulu tutkinnan päälinjaan. 

9. lokakuuta otetussa valokuvassa näkyy, että Newnew Polar Bearin ankkuriketju oli ulkona, vaikka alus oli kiinnittynyt laituriin. 22. lokakuuta julkaistusta toisesta kuvasta näkyy, että Newnew Polar Bearin toinen ankkuri puuttuu. Alus liikkui  Suomen talousvyöhykkeellä, joka ei kuulu Suomen alueeseen, minkä vuoksi sitä ei pysäytetty.

Merenpohjassa Balticconnector kohtaa kahdessa paikassa Nord Stream -putket, jotka räjäytettiin syyskuussa 2022 etelämpänä Itämerellä Bornholmin saaren lähistöllä.

Gasgrid arvioi, että Balticconnector-putki on paikattavissa ja se voisi olla jälleen käytössä aikaisintaan vuoden 2024 huhtikuussa. Katkon ajan kaasun syöttö Suomen kaasuverkkoon perustuu Inkoon Exemplar-laivaan. Kaasua voidaan syöttää myös Haminassa sijaitsevasta LNG-terminaalista sekä biokaasulaitoksista.

Katso myös
 Finngulf LNG

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Balticconnector Oy 

Kaasunsiirto
Merenalaiset putkijohdot
Suomen rakennukset ja rakennelmat
Viron rakennukset ja rakennelmat