SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori

SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori oli ensimmäinen mikroprosessoripohjainen akateemiseen käyttöön Suomessa Tampereella 1981–1983 kehitetty tutkimuspuhesyntetisaattori.

SPL1 perustui Euroka Oy:n kaupalliseen PARCAS-ääniväyläkorttiin ja kaupalliseen Vocom ky:n SPS2-puheanalyysilaitteiston mikroprosessorihardwareen. SPL1:ssä ei käytetty kaupallisen Synte 3:n ohjelmakoodia, vaan jokainen SPL1:n konekielinen ohjelmarivi oli uniikkia koodia.  Tutkimuspuhesyntetisaattorin kehittäminen akateemiseen maailmaan soveltuvaksi oli tavoite jo silloisella TTKK:n yliassistentti tekniikan tohtori Matti A. Karjalaisella 1970-luvulla Suomen Akatemian rahoittamassa Vamkom-tutkimushankkeessa (1.5.1975–30.4.1978) ja Kauppa- ja teollisuusministeriön rahoittamassa Puhetulostin-tutkimushankkeessa (1.5.1978–31.5.1979), mutta se toteutettiin vasta myöhemmin. 

SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattoria käytettiin vuosikymmeniä akateemisessa tutkimustyössä Helsingin yliopistossa, Tampereen yliopistossa  ja Jyväskylän yliopistossa, joissa sillä tehtiin tieteellisiä julkaisuja (1985–) pro gradu (1983), sivulaudaturtyö (1984), lisensiaattitöitä (1985–) ja väitöskirja (2004). SPL1:n kehitti akateemiseen tutkimuskäyttöön DI Raimo O. Toivonen omassa insinööritoimistossaan Tampereella.

Katso myös 
 Synte 2
 Synte 3
 Intelligent Speech Analyser™ (ISA)
 Emeritusprofessori foneetikko Antti Sovijärvi
 Akatemiaprofessori psykologi Risto Näätänen
 Akateemikko fyysikko Olli Lounasmaa
 Akateemikko aivotutkija Riitta Hari
 Kognitiivisen neurotieteen professori Mikko Sams
 Lehtori Reijo Aulanko
 Anna-Liisa Nieminen

Lähteet

Aiheesta muualla 

Opinnäytteitä SPL1:tä käyttäen
 Ensimmäinen opinnäyte: Nieminen, Anna-Liisa: Suomen intonaation identifiointi ja diskriminointi. Helsingin yliopiston fonetiikan laitos, Akateeminen pro gradu tutkielma, 44 sivua, 1983.
 Ensimmäinen sivulaudaturtyö: Nieminen, Anna-Liisa: Suomen yksisanaisten myöntövastausten intonaatiosta. Helsingin yliopiston suomen kielen laitos, Akateeminen sivulaudaturtyö, 84 sivua + 5 sivua liitteitä, 1984.
 Ensimmäinen lisensiaattityö: Nieminen, Anna-Liisa: Suomen yksisanalausumien intonaatiosta – havaintokokeita synteettisellä puheella. Helsingin yliopiston fonetiikan laitos, Akateeminen lisensiaattityö, 1985.
 Järjestyksessä toinen lisensiaattityö: Aulanko, Reijo: Puheen havaitsemisen psykofysiologisista perusteista: formanttitransitioiden havaitseminen. HY:n fonetiikan laitos, Akateeminen lisensiaattityö, huhtikuu 1989, 165 sivua.
 Väitöskirja: Leinonen, Kari: Finlandssvenskt sje-, tje- och s-ljud i kontrastiv belysning. Jyväskylä Studies In Humanitas 17, Jyväskylän yliopisto, Akateeminen väitöskirja, 17.6.2004, 274 sivua, ISBN 951-39-1810-6.

Julkaisuja SPL1:tä käyttäen
 
 
 
 Aulanko, Reijo & Sams, Mikko & Reinikainen, Kalevi & Näätänen, Risto: Kakkosformantin transition vaikutus syntetisoitujen CV-tavujen synnyttämiin herätepotentiaaleihin. Fonetiikan päivät – Espoo 1988, Papers from the 15th Meeting of Finnish Phoneticians, (Matti Karjalainen, Unto Laine, toim.). TKK:n akustiikan laboratorion julkaisuja 31, s. 167–185. 1988. ISBN 951-754-741-2.
 Sams, Mikko &  Aulanko, Reijo & Aaltonen, Olli & Näätänen, Risto: Event-related potentials to infrequent changes in synthesized phonetic stimuli. Journal of Cognitive Neuroscience, Vol 2, number 4, s. 344–357, 1990.
 Aulanko, Reijo & Hari, Riitta & Lounasmaa, Olli & Näätänen, Risto & Sams, Mikko: Phonetic invariance in the human auditory cortex. Cognitive Neuroscience and Neuropsychology. Neuroreport 4, s. 1356–1358, 1993.

Puheteknologia
Tietotekniikan historia