Kulttuurinen kansanmurha

Kulttuurisen kansanmurhan tarkka määritelmä ei ole vakiintunut, mutta käytännössä se tapahtuu hävittämällä kulttuurisia artefakteja ja historiaa, kuten kirjoja, taideteoksia ja rakennuksia sekä tukahduttamalla kulttuuria kuten kieltä, uskontoa ja muita sellaisia kulttuurisia instituutioita, jotka eivät mukaudu hävittäjän käsitykseen siitä, mikä on asianmukaista.

Yhdysvaltalaisen Foreign Policy -aikakauslehden käyttämän määritelmän mukaan kulttuurinen kansanmurha tarkoittaa "ryhmän identiteetin tuhoamista esimerkiksi erottamalla lapset vanhemmistaan pakolla, kansallisen kielen käytön rajoittamista, kulttuuristen aktiviteettien kieltämistä ja koulujen, uskonnollisten instituutioiden tai tärkeiden paikkojen tuhoamista.". Foreign Policyn käyttämä määritelmä on keskeisiltä osiltaan yhdenmukainen YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen kanssa.

Esimerkkejä 
Julfan hautausmaan ja muualla Nakhitševanissa tapahtunut armenialaisen kulttuuriperinnön häviäminen Azerbaidžanin valtion toimesta. Azerbaidžan on kiistänyt, että hautausmaata olisi koskaan ollut olemassa. 

Inkeriläisten kansanmurhan yhteydessä Neuvostoliitto tuhosi järjestelmällisesti myös inkeriläisen kulttuurin ja uskonnon.

Toinen esimerkki on Kiinan uiguureihin kohdistamat vainot ja sulkeminen keskitysleirille, joita Kiina väittää uudelleenkoulutusleireiksi, joissa kitketään ”ääriajattelu” pois.

Katso myös 

 Kansanmurha

Lähteet 

Kansanmurhat