Neerja Bhanot

Neerja Bhanot (, ; 7. syyskuuta 1963 Chandigarh, Intia – 5. syyskuuta 1986 Karachi, Pakistan) oli intialainen lentoemäntä, joka työskenteli Pan Amilla purserina. Hän kuoli terroristien luoteihin yrittäessään pelastaa matkustajia Pan Amin lennolla 73, joka kaapattiin 5. syyskuuta 1986. Hänelle myönnettiin postuumisti Ashoka Chakra -kunniamerkki, joka on Intian korkea-arvoisin rauhan aikana myönnettävä kunnianosoitus. Hän oli ensimmäinen Ashoka Chakran saanut nainen ja kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja.

Ram Madhvani ohjasi Bhanotin elämästä kertovan elokuvan Neerja, joka sai ensi-iltansa vuonna 2016. Elokuvassa Bhanotia esittää Sonam Kapoor.

Elämä

Lapsuus ja nuoruus 
Neerja Bhanot syntyi 7. syyskuuta 1963 Chandigarhissa Intian pohjoisosissa. Hänen vanhempansa olivat Harish ja Rama Bhanot. Neerjan lisäksi perheeseen kuului kaksi poikaa, Akhil ja Aneesh. Hän aloitti koulunsa Chandigarhissa, mutta kun perhe muutti Mumbaihin, jossa Harish työskenteli Hindustan Timesin toimittajana, hän siirtyi Bombay Scottish School -yksityiskouluun ja valmistui St. Xavier’s Collegesta. Mumbaissa hän aloitti myös mallin uransa, kun päivittäistavarakauppa Paville otti häneen yhteyttä hänen kuvansa ilmestyttyä Bombay-lehden artikkelissa. Seuraavien neljän vuoden aikana hän teki mallin töitä useille eri brändeille.

Maaliskuussa 1985 Bhanotin isä järjesti hänelle avioliiton Sharjahissa asuvan miehen kanssa. Avioliitto ei kuitenkaan ollut onnellinen: aviomies vaati häneltä myötäjäisiä, näännytti häntä eikä antanut hänelle rahaa. Aviomies vaati myös, että Bhanot kunnioittaa häntä ja katkaisee siteet omaan perheeseensä. Bhanot palasi muutaman kuukauden kuluttua Intiaan ja päätti ottaa avioeron.

Ura lentoemäntänä 
Pian avioeron jälkeen Bhanot päätti hakea Pan Amille lentoemännäksi. Pan Am oli Air Indian jälkeen toinen lentoyhtiö, joka palkkasi intialaisia lentoemäntiä Aasian-lennoilleen. Vaatimukset ulkonäön ja pituuden suhteen olivat tiukat. 175-senttinen Bhanot oli yksi niistä 80 naisesta, jotka valittiin 10 000 hakijan joukosta. Mallina saadun kokemuksen ansiosta työasuun kuuluva meikkaaminen ja hiusten laitto oli hänelle helppoa. Bhanotin lentoemäntäkoulutus alkoi Miamissa, josta hänet lähetettiin myöhemmin Lontooseen koulutettavaksi purserin tehtäviin.

Kuolema 

Bhanot kutsuttiin 5. syyskuuta 1986 tuuraamaan sairastunutta kollegaa, jonka oli ollut tarkoitus toimia johtavana purserina Pan Amin lennolla 73 Mumbaista Karachin ja Frankfurtin kautta New Yorkiin. Lento laskeutui Karachiin kello 5.25 aamulla paikallista aikaa. Kun matkustajat olivat nousemassa koneeseen, koneen luokse ajoi lentokenttäajoneuvoksi naamioitu pakettiauto. Autosta nousi neljä aseistettua miestä, jotka kaappasivat koneen. Bhanot, joka oli toivottamassa matkustajia tervetulleeksi ovella, lähetti sisäpuhelimella kaappauskoodin lentäjille, jotka pakenivat ohjaamon hätäpoistumisluukusta. Purseri Bhanotista tuli tällöin miehistön komentaja, vaikka hänen lentouransa olikin kestänyt vasta puoli vuotta.

Palestiinalaisterroristit kuuluivat Abu Nidal -järjestöön. He vaativat, että lentäjät palaavat koneelle ja lentävät sen Kyprokselle, jossa kaapparit halusivat neuvotella palestiinalaisvankien vapauttamisesta. Neuvottelussa Pakistanin viranomaisten kanssa kaapparien johtaja Zayd Hassan Safarini uhkasi tappaa kaikki matkustajat. Neljän tunnin kuluttua kaappauksesta yksi matkustaja ammuttiin ja työnnettiin ulos koneen ovesta. Terroristit käskivät matkustamohenkilökuntaa keräämään kaikkien muiden matkustajien passit. Bhanot tajusi, että he yrittivät näin löytää matkustajien joukosta Yhdysvaltain kansalaiset, jotka olivat heidän pääkohteitaan. Yhdysvaltalaisia suojellakseen Bhanot piilotti osan heidän passeistaan ja pudotti osan koneen roskakuiluun. Koko kaappauksen ajan hän pysyi rauhallisena tarjoillen matkustajille leipiä ja juotavaa ja yrittäen rohkaista heitä.

Kello 21.55, kaappauksen kestettyä 17 tuntia, koneen varavirtalähteen polttoaine loppui ja matkustamon valot sammuivat. Kaapparit avasivat tulen peläten kommandojoukkojen yrittävän koneen valtaamista. Bhanot avasi hätäuloskäynnin ja auttoi matkustajia poistumaan. Kun terroristit huomasivat Bhanotin auttavan matkustajia, ryhmän johtaja ampui häntä päähän lähietäisyydeltä. Hän kuoli ennen kuin apu ehti paikalle. Hänen lisäkseen terroristit ampuivat 19 lennon kaikkiaan 360 matkustajasta.

Kunnianosoitukset 

Vuonna 1987 Intian hallitus myönsi Bhanotille postuumisti Ashoka Chakra -kunniamerkin, joka on Intian korkea-arvoisin rauhan aikana myönnettävä kunnianosoitus. Hän oli ensimmäinen Ashoka Chakran saanut nainen ja kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja. Ashoka Chakran lisäksi Bhanot sai Pakistanin Tamgha-e-Insaniyat -palkinnon hyväntahtoisuudesta, Flight Safety Foundationin sankaripalkinnon, Yhdysvaltain ”Justice for Crimes” -palkinnon, Yhdysvaltain oikeusministeriön palkinnon erityisestä urheudesta, Intian siviili-ilmailuministeriön palkinnon sekä Bharat Gaurav -palkinnon.

Bhanotin kuoleman jälkeen hänen perheensä perusti vakuutusrahoilla ja Pan Amin tuella Neerja Bhanot Pan Am Trust -rahaston. Rahasto antaa vuosittain kaksi palkintoa. Yksi niistä myönnetään matkustamohenkilökunnan jäsenelle, joka toimii kiitettävästi poikkeustilanteessa. Neerja Bhanot -palkinnon saa puolestaan intialainen nainen, joka on toiminut rohkeasti kohdatessaan sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta ja auttanut muita naisia vastaavissa tilanteissa. Palkintoon kuuluu 150 000 rupiaa, mitali ja saatesanat.

Populaarikulttuurissa 
 The Neerja I Knew – vuonna 2016 julkaistu Bhanotin veli Aneeshin ideoima kahvipöytäkirja, johon on koottu Bhanotin tunteneiden muistoja hänestä.
 Neerja – vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Bhanotista ja kaappauksesta kertova, Ram Madhvanin ohjaama elokuva, jonka pääroolia esittää Sonam Kapoor.

Katso myös 
 Barbara Jane Harrison

Lähteet 

62.43 Ilmaliikenne
Intialaiset mallit
Lentoemännät ja stuertit
Intialaiset henkirikosten uhrit
Vuonna 1963 syntyneet
Vuonna 1986 kuolleet