Leena Meri

Leena Kristiina Meri (s. 12. huhtikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2015, valtakunnanoikeuden jäsen ja Hyvinkään kaupunginvaltuutettu vuodesta 2013. Meri on toiminut perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajana 2017–2019. Elokuussa 2021 Meri valittiin puolueensa ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän on toiminut Orpon hallituksen oikeusministerinä 20. kesäkuuta 2023 lähtien.

Koulutus ja ura 
Meri valmistui ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1987 ja oikeustieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2000. Vuonna 2003 hän sai varatuomarin arvon. Ennen eduskuntaa Meri työskenteli vuodesta 2007 Itä-Uudenmaan maistraatin Hyvinkään yksikön henkikirjoittajana.

Poliittinen toiminta 
Meri valittiin Hyvinkään kaupunginvaltuustoon 414 äänellä kunnallisvaaleissa 2012, mikä oli perussuomalaisten listan toiseksi suurin äänimäärä. Vuosina 2013–2015 hän toimi Hyvinkään perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtajana ja vuodesta 2013 kaupunginhallituksen varapuheenjohtajana. Kuntavaaleissa 2017 hän oli koko kunnan ääniharava 939 äänellä ja tuli valituksi toiselle kaudelle.

Meri oli ensimmäistä kertaa ehdolla eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä mutta jäi varasijalle 2 493 äänellä. Hän kuitenkin nousi kansanedustajaksi noin kuukausi eduskuntavaalien jälkeen toukokuussa 2015, kun Pirkko Ruohonen-Lerner siirtyi eduskunnasta Euroopan parlamenttiin. Eduskunnassa Meri oli ensimmäisellä kaudellaan jäsenenä perustuslakivaliokunnassa sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa.

Meri kertoi maaliskuussa 2017 tavoittelevansa perussuomalaisten puheenjohtajuutta, kun Timo Soini oli ilmoittanut väistyvänsä tehtävästä. Jyväskylän puoluekokouksessa kesäkuussa 2017 Meri sai puheenjohtajaäänestyksen viidestä ehdokkaasta kolmanneksi eniten ääniä, 60 ääntä, mutta kuitenkin selvästi vähemmän ääniä kuin kaksi kärkiehdokasta. Puoluekokouksen jälkimainingeissa enemmistön puolueen kansanedustajista siirryttyä Uusi vaihtoehto -ryhmään Meri valittiin perussuomalaisten jäljelle jääneen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Hän oli toiminut helmikuusta 2016 eduskuntaryhmän toisena varapuheenjohtajana.

Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Meri oli perussuomalaisten ehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä, jossa hänet valittiin toiselle kaudelleen 9 807 äänellä. Meri keräsi Uudenmaan vaalipiirin kolmanneksi suurimman äänisaaliin kaikista puolueista. Perussuomalaisten Uudenmaan listalla Meri keräsi eniten ääniä.

Kesäkuussa 2019 Meri valittiin lakivaliokunnan puheenjohtajaksi. Lisäksi hänet on valittu valtakunnanoikeuden jäseneksi vuosille 2020–2023.

Hänet valittiin vuoden 2023 eduskuntavaaleissa kolmannelle kaudelleen 6 215 äänellä.

Kohuja

Työpaikkakiusaamisväite 

Leena Meren entinen avustaja teki poliisille maaliskuussa 2017 tutkintapyynnön ja esitti Meren syyllistyneen muun muassa työpaikkakiusaamiseen. Poliisi tutki asiaa laajasti ja hankki asiassa kaksi työsuojeluviranomaisen eli Avin lausuntoa, joiden mukaan Meren ei voida katsoa syyllistyneen työturvallisuusrikoksiin. Helsingin syyttäjäviraston kihlakunnansyyttäjä tekikin asiasta syyttämättäjättämispäätöksen.

Puolueiden keskustelutilaisuus maaliskuussa 2018 

Pääministeri Juha Sipilä järjesti maaliskuussa 2018 virka-asunnollaan Kesärannassa puolueiden yhteisen keskustelutilaisuuden Suomen tulevasta EU-puheenjohtajakaudesta. Keskusteluun oli kutsuttu kaksi edustajaa jokaisesta eduskuntaryhmästä. Perussuomalaisten puheenvuoron käytti Laura Huhtasaari, mutta medialle järjestetyssä tiedotustilaisuudessa Leena Meri väitti, että puolueiden yhteisen keskustelun tavoitteeksi olisi jo ennalta asetettu integraation ja EU:n syventäminen, mitä perussuomalaiset eivät voi hyväksyä. Muiden puolueiden edustajat keskeyttivät Meren puheen vastalauseilla. Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki alkoi moit­tia Me­ren pu­hu­neen mui­den sa­no­mi­sis­ta ai­van jo­tain muu­ta kuin mitä oli to­del­li­suu­des­sa sa­not­tu ja Meren mukaan Arhinmäki jopa tönäisi häntä. Huhtasaari ei tullut tiedotusvälineiden eteen kommentoimaan asiaa tiedotustilaisuudessa. 

Pääministeri Juha Sipilä palasi median eteen samana päivänä tavattuaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tuskin. Sipilän mukaan kaikki olivat yllättyneitä Meren puheenvuorosta.
– Minun oli vaikea tunnistaa edes tuota aihetta, jonka hän (Meri) tuossa nosti esille, Sipilä sanoi. Leena Meri on kommentoinut asiassa vain väitettyä tönäisyä muttei tiedotustilaisuudessa esittämiään ristiriitaisia väitteitä.

Poliittisia näkemyksiä 
Pyrkiessään Perussuomalaisten puheenjohtajaksi vuonna 2017 Meri julkaisi poliittisia painopisteitään:

Pieni- ja keskituloisten pärjääminen 
Meren mukaan lääkekorvausten omavastuita ja maksukattoja tulee tarkistaa, ja hän kannattaa tuhannen euron verotonta nettotulorajaa. Meri tahtoo, että keskituloisten kokonaisrasitusta selvitetään kokonaisuutena. Myös eläkekaton käyttöönottoa voisi hänen mielestään ainakin selvittää.

Hyvinvointipalvelujen turvaaminen 
Meren mukaan hyvinvointipalvelut voidaan turvata hyvällä työllisyydellä ja taloudella, joita ilman ei velkaantumista saada kuriin. Talouden ja työllisyyden nousulla kasvatetaan "kakkua", jolla ylläpidetään palveluita ja saadaan varoja jaettaviksi heille, jotka eivät ilman yhteiskunnan tukea yksin pärjää.

EU-politiikka 
Meren mukaan Euroopan unionin jäsenyydestä tulisi antaa suomalaisille mahdollisuus äänestää. Ennen äänestystä on Meren mukaan laadittava selvitys siitä, mitä taloudellisia vaikutuksia mahdollisella EU-erolla olisi vientiyrityksille, tulleille, kuluttajahinnoille, lainojen koroille sekä Suomen kansainvälisille sopimuksille. Meren mielestä olisi parasta, jos EU palaisi alkuperäisiin tavoitteisiinsa.

Maahanmuutto 
Sipilän hallitus laati maahanmuuton toimenpideohjelman, josta suurin osa mutta ei kaikkea toteutettiin kesään 2017 mennessä. Esimerkkeinä toteuttamattomista asioista Meri nosti 2017 esiin perheenyhdistämisen täysimittaisen kiristämisen sekä maahanmuuttajien kotoutusrahaa koskevan esityksen.

Vuonna 2021 Meri ilmoitti vastustavansa humanitaarista maahanmuuttoa jyrkästi mm. väkivaltarikosten lisääntymisen takia. Hän totesi, että ”sopiva turvapaikanhakijoiden määrä on nolla”.

Suomalaisuuden kunnioittaminen 
Meren mielestä Suomessa tulee huolehtia maataloustuottajien ja viljelijöiden sekä tuotannon säilymisestä elinkelpoisena. Myös suomalaiset arvot ja perinteet Meri haluaa kunniaan. Suomalainen saa Meren mielestä olla ylpeä itsenäisestä Suomesta ja sen erikoislaatuisuudesta, eikä perinteitä tai isänmaallisuutta tarvitse hävetä.

Ilmastonmuutos ja kehitysapu 
Meren mielestä on tärkeää olla mukana estämässä ilmastonmuutosta, mutta Suomi ei saisi päätöksillään vaikeuttaa suomalaisten yritysten kilpailukykyä tai suunnata liiallista verorasitusta kuluttajille. Kehitysapua voidaan Meren näkemyksen mukaan antaa tukemalla ympäristöteknologian yrityksiä viennin edistämiseksi pelkän rahallisen tuen sijaan. Esimerkkeinä hän on maininnut vesihuollon, aurinkoenergian ja jätehuollon ratkaisut, laitteet ja tuotantolaitokset.

Yksityiselämä 
Meren perheeseen kuuluu aviomies. Meri ei kuulu mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan. Meri on tuomittu nuoruudessaan maksuvälinepetoksesta, joka oli hänen mielestään nuoruuden hölmöilyä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Leena Meren verkkosivusto

Perussuomalaiset poliitikot
Nykyiset kansanedustajat
Hyvinkään kaupunginvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Suomen oikeusministerit
Suomen nykyiset ministerit
Suomalaiset juristit
Vuonna 1968 syntyneet
Elävät henkilöt