Luettelo Aleksanteri II:n patsaista ja muistomerkeistä

Luettelo Aleksanteri II:n patsaista ja muistomerkeistä sisältää Venäjän keisari Aleksanteri II:lle omistetut tai nimetyt patsaat, monumentit ja muistomerkit kaikkialla maailmassa.

Vanhin Aleksanteri II:n kunniaksi pystytetty muistomerkki sijaitsee Hattulan Parolannummella, jossa Helsingin vuoden 1863 valtiopäiviä edeltävällä matkallaan keisari tarkasti Suomen sotajoukot. Täällä Aleksanteri II tapasi senaattori J. V. Snellmanin, ja tapaamisen seurauksena keisari allekirjoitti 1. elokuuta 1863 julkaistun asetuksen, jonka mukaan suomen kieli tuli Suomessa yhdenvertaiseksi ruotsin kanssa. Vuonna 1868 paikalla paljastettiin ruotsalaisen kuvanveistäjä Andreas Fornanderin veistämä Parolan leijona. Pronssileijonan jalustan epitafi on kirjoitettu suomeksi. 

Joensuussa sijaitseva Pielisjoen kanavoinnin muistomerkki paljastettiin vuonna 1879. Metallivaloksessa Venäjän vaakunan  kaksipäinen kotka seisoo maapalloa symboloivan pallon päällä ja graniittijalustaan kiinnitetyn laatan epitafissa lukee versalikirjaimin: "Alexander II Pielis joen kanava 1874-1879". Muistomerkki tuhottiin räjäyttämällä syksyllä 1917, mutta koottiin löydetyistä jäännöksistä ja pystytettiin uudelleen vuonna 1961.

Helsingin Senaatintorille suunniteltu Aleksanteri II paljastettiin vuonna 1894. Se on eräs harvoja alkuperäisiä ja säilyneitä Aleksanteri II:n kunniaksi tehtyjä muistomerkkejä.

Aleksanteri II kuoli pommiattentaatissa vuonna 1881. Murhapaikalle Pietariin rakennettiin niin sanottu Verikirkko, Kristuksen ylösnousemuksen katedraali, joka vihittiin käyttöön vuonna 1907. Tuohon mennessä hallitsijan muistoksi oli rakennettu useita muistomerkkejä Venäjälle ja sen naapurimaihin. Aleksanteri II:n mainetta vapauttajatsaarina levitettiin Suomessa myös patsaan kuvista tehtyjen julisteiden, postikorttien ja kehystettyjen valokuvataulujen avulla. "Hyvän tsaarin" maine Suomessa liittyi osittain myös siihen, että maan venäläistäminen voimistui Aleksanteri II:n jälkeen ja Senaatintorin monumentista tuli poliittisten mielenosoitusten paikka.

Kuvanveistäjä Aleksandr Opekušin suunnitteli Aleksanteri II:n muistomerkit Moskovaan (1898), Pihkovaan (1886), Chisinauhun (1886), Astrakhaniin (1884), Czestochowaan (1899), Vladimiriin (1913), Buturlinovkaan (1912), Rybinskiin (1914) ja muihin imperiumin kaupunkeihin.

Neuvostoliitossa toteutettiin keväästä 1918 alkaen V. I. Leninin ehdottama strategia Monumentaalinen propaganda visuaalisen monumenttitaiteen ottamisesta vallankumouksellisten ja kommunististen ihanteiden käyttöön. Veistosten ja maalausten piti turvata valtion johdon symbolinen läsnäolo maan joka kolkassa. Poliittisen johdon muutosta seurasi damnatio memoriae - aikaisemman hallinnon valtiomiesten kuvien tuhoaminen. Lähes kaikki Aleksanteri II:n muistomerkit tuhottiin.

Venäjällä ryhdyttiin 2010-luvulta alkaen pystyttämään useita muistomerkkejä Aleksanteri II:n muistoksi palautettuina, kopioina tai uusvaloksina. Moskovassa paljastettiin vuonna 2015 suuri Kristus Vapahtajan katedraalin lähelle rakennettu monumenttikokonaisuus. Pietarissa paljastettiin kuvanveistäjä Mark Antokolskyn suunnitteleman teoksen kopio vuonna 2003. Maaliskuussa 2015 paljastettiin Šahtyssa Aleksanteri II:n pronssiin valettu monumentti, jonka jalustaan on kirjoitettu venäjäksi "Aleksanteri II. Kuningas - Vapauttaja". 

Suurin valos on Sofiassa vuonna 1907 paljastettu Aleksanteri II:n ratsastajapatsas, jonka nimi on Vapauttajatsaarin monumentti. Kansainvälisen veistoskilpailun voitti italialainen kuvanveistäjä Arnoldo Zocchi. Uusklassistisen veistoksen jalustan keskiosassa on pronssireliefi henkilöhahmoineen ja sen yläpuolella suurikokoinen korniisi. Veistos poistettiin restaurointia varten vuonna 2012, ja palautettiin paikalle vuonna 2013. Ratsastajapatsaalla juhlittiin Bulgarian kansallista Vapautuksen päivää 3.3.2015. Bulgarian parlamenttirakennuksen edessä olevalle muistomerkille tuotiin kukkia ja kukkaseppeleitä. Kansainvälisen rauhansäätiöiden puheenjohtaja Anatoli Karpov luki osallistujille venäjäksi Venäjän duuman viestin ilman käännöstä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Aleksanteri II Venäjä