Puolan maantiede

Puolan maantiede kattaa itäisen Keski-Euroopan suurimman valtion, vaikkakin Puola on selvästi pienempi kuin itänaapurinsa Ukraina ja Venäjä. Puolan väkiluku on 38,1 miljoonaa ja pinta-ala 312 685 neliökilometriä. Pääkaupunki on Varsova, ja muita suuria kaupunkeja ovat Krakova, Łódź, Wrocław, Poznań, Gdańsk, Szczecin, Bydgoszcz, Lublin, Katowice ja Białystok.

Topografia ja vesistöt 

Puola sijaitsee lähes kokonaisuudessaan pohjoisen Euroopan tasangolla, jonka muodot ovat jääkausien jäätiköiden muovaamia. Maan keskimääräinen korkeus merenpinnasta on vain 173 metriä, mutta maan etelärajalla kohoavat Sudeettien ja Karpaattien vuoret. Karpaattien Tatravuoristossa on Puolan korkein huippu, 2 499 metriä korkea Rysy.

Tasankoa halkovat monet suuret joet, kuten Veiksel  (puolaksi Wisła), Oder (puolaksi Odra), sen sivujoki Warta ja Veikselin sivujoki Bug. Tasaisessa maassa on myös yli 9 300 järveä, etupäässä maan pohjoisosissa. Masuria on suurin järvialue ja suosittu matkailukohde.

Błędówin aavikko Sleesian ylängöllä on Euroopan suurin sisämaan hiekka-alue, 33 neliökilometriä. Hiekka kertyi sinne  jääkauden jälkeen jäätikön sulaessa. Se oli metsän peitossa, kunnes 1100-luvulla alue raivattiin kaivosteollisuuden tarpeiden vuoksi. Sitä on käytetty armeijan harjoitusalueena, hiekan ottoon ja autokilpailuihin.

Słowińskin kansallispuiston hiekkadyynit taas syntyivät meren rannalla. Korkein dyyni kohoaa 42 metriä merenpinnan tasosta.

Ilmasto

Puolan ilmasto on väli-ilmasto leudomman Länsi-Euroopan meri-ilmaston ja ankaramman Itä-Euroopan mannerilmaston välillä. Lunta on koko maassa, pohjoisessa noin 40 päivän ajan, idässä ja etelässä 60 päivän ajan ja Karpaateilla sadan päivän ajan. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten kesällä. Vuoden sademäärä on 500-625 mm.

Kasvillisuus ja eläimistö 
Puolassa oli ennen paljon tiheää metsikköä, mutta nykyään suurin osa maasta on viljeltyä. Puola kuuluu lauhkeaan lehtimetsävyöhykkeeseen. Tyypillisiä puulajeja alavilla seudulla ovat koivut, lepät, tammi, vaahtera, tuomi, pähkinäpensas, jalavat, lehmukset, pyökki ja haapa. Tatravuoristossa on havumetsiä, joissa kasvaa kuusen ja männyn lisäksi myös lehtikuusta. Tunnetuin aarniometsä on Białowieza, jossa elää luonnonvaraisia visenttejä ja puolalaisia villihevosia.

Luonnonsuojelu 

Puolassa on kaikkiaan 23 kansallispuistoa, joista yhdeksän keskittyy vuoristoluonnon, kaksi muiden ylänköalueiden, kymmenen sisävesien ja kosteikkojen ja kaksi Itämeren rannikon suojeluun.

Vuoristossa ovat 
 Babia Góran kansallispuisto
 Bieszczadyn kansallispuisto
 Gorcen kansallispuisto
 Góry Stołowen kansallispuisto
 Karkonoszen kansallispuisto
 Maguran kansallispuisto
 Pieninyn kansallispuisto
 Świętokrzyskin kansallispuisto
 Tatran kansallispuisto

Ylänköalueilla
 Ojcówin kansallispuisto
 Roztoczen kansallispuisto

Alankoalueet, metsät, sisävedet ja kosteikot
 Białowiezan kansallispuisto
 Biebrzan kansallispuisto
 Bory Tucholskien kansallispuisto
 Drawan kansallispuisto
 Kampinosin kansallispuisto
 Narewin kansallispuisto
 Polesien kansallispuisto
 Ujście Wartyn kansallispuisto
 Wielkopolskan kansallispuisto
 Wigryn kansallispuisto

Itämeren rannikko
 Słowińskin kansallispuisto
 Wolinin kansallispuisto

Merkittävimmät nähtävyydet

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla