Ilmajoen lukio

Ilmajoen lukio on Ilmajoen kunnan ylläpitämä lukio. Siinä opiskelee runsaat 200 opiskelijaa ja opettajia on 15. Ilmajoen lukio on yleislukio, jossa toimivat ilmaisu-, paini- salibandy- ja pesäpallolinjat.

Syksystä 2010 Ilmajoen lukiossa on toiminut ilmaisutaidon linja, jota toteutetaan yhteistyössä Etelä-Pohjanmaan Opiston kanssa. Ilmaisulinjan suuntautumisvaihtoehtoina ovat kirjoittaminen, rytmimusiikki, tanssi ja teatteri. Kolmivuotisen linjan kursseista 57 pidetään lukiossa ja 25 kansanopistossa.

Ilmajoen lukio kuuluu Etelä-Pohjanmaan urheiluakatemiaan vastuualueena pesäpallo. Lukiossa aloitettiin tehostettu 
pesäpallovalmennus vuonna 1996 aluksi oman paikkakunnan pelaajille ja sittemmin muillekin.

Ilmajoen lukiosta on 2000-luvulla tehty useita opintomatkoja Sveitsin tutkimuskeskus CERNiin, Euroopan komission käännöskeskukseen ja muualle Keski-Eurooppaan.

Ilmajoen lukio toimii vuonna 1956 valmistuneessa kivirakennuksessa ja sen viereisessä vanhassa puukoulussa. Vuonna 2012 valmistuneessa peruskorjauksessa Ilmajoen lukion ja viereisen yläkoulun Jaakko Ilkan koulun toimitiloja uudistettiin lähes  10 miljoonan euron edestä.

Historiaa
Ilmajoen lukio sai alkunsa 1924, kun perustettiin Ilmajoen keskikoulu. Lukioluokat perustettiin 1930. Yksityisen, kannatusyhdistyksen omistaman oppikoulun ensimmäinen rehtori oli Martti Stenius, joka hoiti virkaa 38 vuotta, kuolemaansa 1963 saakka. Hän opetti historiaa ja yhteiskuntaoppia, ja toi Ilmajoen yhteiskouluun Helsingin normaalilyseon mallin mukaisen itsehallintokokeilun, jossa luokat valitsevat keskuudestaan valvojat ja muut tarvittavat virkailijat. Tätä mallia, jota erilaisin muunnelmin sovellettiin noin 40 koulussa ympäri Suomen, toteutettiin Ilmajoella 1928–1939 jopa niin, että koulu julistettiin omaksi ”itsehallintotasavallakseen”.

Vuonna 1975 peruskoulun tulon myötä Ilmajoen yhteiskoulusta jäi jäljelle Ilmajoen lukio, joka alempien luokka-asteiden tavoin siirtyi kunnan ylläpidettäväksi. Kurssimuotoiseen lukioon Ilmajoella siirryttiin syksyllä 1982 ja luokattomaan lukioon 1990-luvun puolivälissä.

Vuosina 1964–1993 koulun rehtorina ja äidinkielenopettajana toimi Paavo Silvola, joka sai vuonna 1993 opetusneuvoksen arvon. Vuosina 1993–2018 rehtorina toimi fysiikan ja matematiikan lehtori Tapani Koskiniemi.. Vuodesta 2018 lähtien rehtorina on toiminut Jouko Peltonen.

Tunnettuja ylioppilaita
Hannu-Pekka Björkman, näyttelijä
Pertti Jaakkola, kenraalimajuri
Aulikki Kananoja, ylisosiaalineuvos
Jussi Kanto, anestesiologian professori
Erkko Kivikoski, elokuvaohjaaja
 Risto Knaapi, maanviljelijä, opettaja ja päätoimittaja, maanviljelysneuvos
Päivi Korvajärvi, naistutkimuksen professori
Antti Kujanpää, tuomiorovasti
Risto Lammi, sisäministeriön poliisiosaston ylijohtaja
Paavo Latva-Rasku, kaupunkineuvos
Tiina Luoma, äänisuunnittelija
Elias Lähdesmäki, diplomaatti
Kalle Lähdesmäki, kauppaneuvos ja urheilujohtaja
Rainer Mahlamäki, arkkitehti
Arto Mustajoki, venäjän kielen professori
Pertti Mustajoki, erikoislääkäri, professori
Marja-Leena Mäkelä, kirjailija ja kirjastonhoitaja
Juhani Pakkala, teollisuusneuvos
Jukka Peltoniemi, pesäpalloilija
Pellervo Petäys, kirurgi ja urologi
Riitta Pihlajamäki, tv-toimittaja
Jaakko Pöyry, tekniikan tohtori
Mari-Leena Talvitie, kansanedustaja
Virpi Talvitie, kuvittaja
Katri Tapola, kirjailija
Päivi Tapola, kirjailija
Jaakko Tuomilehto, kansanterveystieteen professori
Timo Tuominen, näyttelijä
Jouko Tuomisto, tutkijaprofessori
Jukka Vieno, näytelmäkirjailija ja runoilija
Markku Vuorinen, asianajaja

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
Ilmajoen yhteiskoulu Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalimatrikkelissa

Kirjallisuutta
Herttua, Pentti ja Stenius, Martti (1949): Ilmajoen yhteiskoulu 1924–49.
Isotalo, Simo (1974): Ilmajoen yhteiskoulu 1924-1974: Ilmajoen yhteiskoulun 50-vuotishistoriikki. Koulun vaiheita pöytäkirjojen, muistelmien ja valokuvien avulla kerrottuna, sekä otteita Tärskystä ja Linssistä.

Suomen lukiot