Jelšanin keramiikka

Jelšanin keramiikka tai Elšanin keramiikka (,  tai ) on Itä-Euroopassa vaikuttaneen mesoliittista elämäntapaa harjoittaneen Jelšanin kulttuurin valmistamaa keramiikkaa. Se ajoitetaan noin 7100−5500 eaa., joten ryhmät harjoittivat mahdollisesti Euroopan ensimmäistä keraamista traditiota. Ajoitukset ovat vielä kiistanalaisia. Ryhmät vaihtoivat sen myöhemmin laajemmalla alueella vaikuttaneeksi Lugovojen keramiikkaan.

Keramiikka

Savimassa 
Savimassa nostettiin seudulla olleista pysyvistä lammista. Massa oli savirikasta mutaa, joka oli lievästi suolaista. Massaan sekoitettiin keramiikan murskaa, orgaanisia kuituja, kalan suomuja ja luumurskaa. Orgaaniset osat tekivät poltetusta savesta huokoista ja kevyempää.

Valmistus 
Savesta leivottiin savinauhoja, joita yhdistettiin kerros kerrokselta kiertäen valmistunutta astian pohjaosaa. Pohja valmistettiin ensin ja saatettiin tehdä pyöreäksi, suipoksi tai tasaiseksi. Astian runko syntyi yhdistämällä 6−8 cm:n levyisiä nauhoja toisiinsa kierros kierrokselta. Astian runko laajeni keskikohdastaan ja kapeni hieman astian suusta. Suun reunaa taivutettiin hieman ulospäin.

Astia poltettiin avotulella noin 450°−600 °C asteessa. Tällöin kotilonkuoret eivät kalsinoituneet, vaan jäivät ehjänä keraamiseen materiaaliin sitomaan sen rakennetta vahvemmaksi.

Koristelu 
Koristelu on vähäistä. Se koostuu pienistä ja suurista kuopista, piiretyistä viivoista, jotka muodostivat rivejä, kolmioita, nelikulmioita ja sik-sak-kuvioita. Niitä voitiin korostaa kuoppariveillä.

Astia saattoi olla kokonaan koristelematta. Toisaalta astian suuaukkoa saattoi kiertää yksinkertainen kuopparivi, joka oli painettu seinämän yläreunaan tai reunan päälle. Kuopat saatettiin myös painaa suuaukon sisäreunaan, jolloin ne pullistuivat ulkoseinässä muodostaen helmimäisen pullistumarivin.

Piirretyt viivat saatettiin vetää rinnakkain, jolloin syntyi raidallisia pintoja. Joskus viivat ristesivät toisiaan ja leikkauskuvioiksi muodostui kolmioita ja nelikulmioita. Rinnakkaisilla vedoilla piirrettiin toisinaan "nauhoja", jotka muodostivat suuren sik-sak-kuvion astian ympäri. Nauhan sisälle painettiin tikulla pisterivin nauhan koko matkalle.

Elinkaari 
Toistaiseksi ei olla yksimielisiä keramiikan synnystä, mikä on ymmärrettävää, koska Jelšanin kulttuuria on tutkittu niin vähän aikaa. On olemassa kolme pääasiallista teoriaa: se keksittiin Volgan mutkassa, se tuotiin mukana Kaspianmeren itäpuolelta ja se opittiin Balkanin viljelijöiltä. Vanhimmat löydetyt astiat ovat Tšekalinon (7100−6500 eaa.) ja Ust-Tashenkan (7100−6300 eaa.) asuinpaikoilta.
 
Jelšanin keramiikka levisi kulttuurivaikutteena etelään ja länteen vanhimmilta asuinpaikoiltaan muiden metsästäjä-keräilijöiden pariin, ennen kuin ryhmillä oli yhteyksiä maataloudesta elävien ryhmien kanssa. Kun sen aika loppui, alkoivat samalla seudulla asuneet ryhmät valmistamaan Lugovojen keramiikkaa. Tämä keramiikan tyyli levisi Volgaa pitkin ylös pohjoiseen Kamajoelle saakka.

Lähteet

Viitteet 

Kivikausi
Keramiikan historia
Venäjän muinaisjäännökset