Korholankosket

Korholankosket on Keski-Suomen Konneveden ja Hankasalmen rajalla sijaitseva joki ja koskijakso, joka muodostaa Rautalammin reitistä noin 2,5 kilometriä pitkän osuuden. Joessa vesi laskee Vanginvedestä Kynsiveteen.

Yleistä 
Koskien itärannat kuuluvat Hankasalmen Kärkkäälän kylälle ja itärannat Konneveden Hytölän kylälle. Vanginvesi kapenee lahdenpohjukaksi tai Vanginvirran salmeksi, jossa veden virtaaminen on suurta. Koskijakson eri osuudet ovat yläjuoksulta lukien Yläinen-, Keskinen- ja Hannulankoski. Koskien jälkeen virtaa jokimaisia osuuksia, joiden yhteispituudeksi tulee noin 2,5 kilometriä. Yläinenkoski on kartasta mitattuna yli 150 metriä pitkä. Kosken jälkeen on länsirannassa kalankasvatuslaitos, jonka vedet johdetaan kanavaa myöten Kynsiveteen. Joen tekemän mutkan jälkeen alkaa noin 350 metriä pitkä Keskisenkoski, jossa on pudotusta 0,6 metriä . Kosken jälkeen joki levenee suvantomaiseksi vesialueeksi, jossa kolme saarta ja paikoin kuusi metriä syvää. Heinäsaaren jälkeen joki kapenee ja madaltuu muodostaen Hannulankosken. Sen on kartasta mitattuna 250 metriä pitkä ja siinä on pudotusta 0,5 metriä . Vanginveden ja Kynsiveden vedenpintojen korkeusero on 2,5 metriä. Joki purkautuu Saksalansaaren takana olevaan salmeen. Joen keskivirtaama on 57–60 kuutiometriä sekunnissa , nykyään ehkä 54 m³/s .

Kosket omistaa Konneveden kunnan tytäryhtiö Kellankosken Voima Oy. Joen ylitse ei ole rakennettu siltaa.

Vesistösuhteita 
Koskijaksoon yhtyy kaakosta tuleva Kangaspuro, joka alkaa Ahvenlammesta ja laskee Lukkarilammen läpi Heinäsaaren yläpuolelle.

Luontoarvoja 
Korholankosket ovat Keski-Suomen maakunnan neljänneksi suurin rakentamaton koskialue. Ne ovat perhokalastajien suosiossa. Kalastuslupia myydään ainoastaan koskiryhmän keskimmäiselle koskelle, eli Keskisenkoskelle . Vesi on laadultaan hyvää ja sen väri on kirkas. Luontaisia saaliskaloja ovat järvitaimen, harjus, siika, hauki, ahven sekä istutetut kannat: järvitaimen ja kirjolohi. Pääasialliset saaliskalat ovat taimen ja harjus.

Koskijakso kuluu mukaan Konnevesi-Laukaa-melontareittiin. Yläinen- ja Keskinenkoski muodostavat tärkeän koskikaran talvehtimispaikan.

Historiaa 
Hannulankoskessa on ollut myös vesimylly, jonka historiasta kertoo kyltti virran varressa.

Joen hyötykäyttö on aiheuttanut muutoksia koskessa ja sen vedenlaadussa. Muutoksia ovat aiheuttaneet mm. uomaperkaukset, uittouomien rakentaminen, kalankasvatus ja vesilaitostoiminta. Korholankosket kunnostettiin vuosina 2009–2011 alueellisen kalatalousviranomaisen tilaamana ja Keski-Suomen ympäristökeskuksen suunnittelemana ja toteutuksen ohjanneena
yhteistyöhankkeena. Sen kustannukset olivat 220 000 euroa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Virtaama- ja vedenkorkeustiedot: Liesvesi (vuosilta 1909–1993), vesi.fi
 Heinonen, Marko: Korholankosket (video kuvattuna droonilla), youtube.com, Viitattu 5.8.2023
 Ursin, Jorma: Konneveden kosket nauteskelijän paratiisi, Viitattu 5.8.2023
 Keskisenkoski ja Hannulankoski, konnevedenkosket.fi, Viitattu 5.8.2023

Suomen kosket
Suomen luonnonnähtävyydet
Keski-Suomen nähtävyydet
Leppäveden–Kynsiveden alue