Kuntalaisaloite

Kuntalaisaloitteeksi sanotaan kunnan toimintaa koskevaa ehdotusta, jonka kunnan asukas tekee kunnalle. 

Kuntalaisaloitetta on pidetty suomalaisena erikoisuutena. Siitä säädettiin ensi kerran vuoden 1976 kunnallislaissa. Ruotsissa aloiteoikeuden käyttö kunnissa mahdollistettiin vasta vuonna 2002 ja Norjassa vuonna 2003.

Muita kansalaisille tarjolla olevia aloitemahdollisuuksia ovat kansalaisaloite ja eurooppalainen kansalaisaloite. Kunnanvaltuutettu voi tehdä valtuustoaloitteen.

Lainsäädäntö

Kunnallisaloite perustuu kuntalain 23 §:ään:

Hallituksen esityksen perusteluissa kyseisen pykälän sisältöä tarkennettiin edellisen kuntalain säädösten osalta seuraavasti:

Kuntalaisaloitteesta säädettiin myös vuonna 1995 voimaan tullessa kuntalaissa.

Yleisyys 
Keskimääräisessä suomalaisessa kunnassa tehdään noin 7 kuntalaisaloitetta vuodessa. Suuremmissa kunnissa aloitteita tehdään enemmän kuin pienemmissä. 

Vain joka viidennessä kunnassa tehdään sellaisia aloitteita, joissa tekijöinä oli yli kaksi prosenttia kunnan asukkaista.

Sisältö 
Useimmin aloitteet koskevat teknisten palvelujen toimialaa. Niissä ehdotetaan esimerkiksi kevyen liikenteen väylien rakentamista, hidasteita, katuvalaistusta ja parkkipaikkoja. Ne saattavat sisältää toiveita esimerkiksi koirapuistoista, uimahallista, leikkikentistä ja kuntoportaista.

Tulokset 
Keskimäärin 41 prosenttia kuntalaisaloitteista johtaa konkreettisiin toimenpiteisiin.

Kuntalaisaloite.fi 

Oikeusministeriö julkaisi 10. syyskuuta 2013 Kuntalaisaloite.fi-verkkopalvelun kuntalaisaloitteiden tekemiseen. 

Palvelua käyttää noin 75 prosenttia kunnista.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Miten teen kuntalaisaloitteen? Kuntaliiton ohjesivu
 www.kuntalaisaloite.fi - Verkkopalvelu kuntalaisaloitteiden selailuun ja tekemiseen

 

Suomen kunnallishallinto