Erkka Maula

Erkka Maula () oli suomalainen filosofi ja tieteenhistorioitsija. Maula toimi määräaikaisena professorina Turun ja Oulun yliopistoissa ja oli Tampereen yliopiston dosentti.

Maula yhdisti töissään filosofiaa, historiaa, tähtitiedettä, matematiikkaa, musiikkia ja arkeologiaa. Hän erikoistui filosofian historiaan (erityisesti Platonin luonnonfilosofiaan) sekä antiikin tieteen tulkintaan. Hänet tunnetaan erityisesti antiikin kreikkalaisen matemaatikon Eudoksos Knidoslaisen tähtitieteellisen mallin selkiyttäjänä. Lisäksi hän esitti uuden kalendaarisen tulkinnan Indus-kulttuurin aikaisille, Mohenjo-Darosta löydetyille kiviesineille. Viimeisinä vuosina Maula keskittyi kuuluisan Fermat’n ongelman tarkasteluun. Hän kirjoitti myös tv-ohjelmia, runoja, näytelmiä ja oopperoiden librettoja.

Teoksia

Kirjoja 

 Filosofian aapinen. Karisto, Hämeenlinna, 1968.
 Studies in Plato's Theory of Forms in the Timaeus. Suomalaisen Tiedeakatemian Toimituksia, Sarja B. Helsinki (väitöskirja, 1970).
 Enklima. Untersuchungen zur Frühgeschichte der griechischen Astronomie, Geographie, und der Sehnentafeln.  Ateena 1982; myös englanniksi, ranskaksi ja japaniksi. Yhdessä Arpád Szábo.

Artikkeleita 

 "Se jauhaa sittenkin". Tilanne, 1965.
 "Pahantiedon puu". Valvoja, 1967.
 "On Plato and Plenitude". Ajatus, XXIX, 1967.
 "Filosofian skitsofreniasta". Valvoja, 1968.
 "Plato's Agalma of the Eternal Gods". Ajatus, XXXI, 1969.
 "Is Time a Child or a Grand-Child of Eternity? (Tm. 37d, 50d)". Ajatus, XXXI, 1969.
 "Plato's "Mirror of Soul" in the Timaeus". Ajatus, XXXII, 1970.
 "Plato's "Cosmic Computer" (Tm 35a-39e)". Ajatus, XXXII, 1970.
 "On the Semantics of Time in Plato's Timaeus". Acta Academiae Aboensis, Ser. A, Humaniora. Åbo Akademi, 1970.
 "Eudoxus Encircled". Ajatus, XXXIII, 1971.
 "Ancient Shadows and Hours". Studia philosophica in honorem Sven Krohn. Turun Yliopiston Julkaisuja. Turku, 1973.
 "Studies in Eudoxus' Homocentric Spheres" Comm. Hum. Litt. 50. Soc. Sci. Fenn., 1974
 "The Origin of mathematical Analysis". Acta Societatis Historicae Ouluensis. Oulu, 1974.
 "The Constants of Nature. A Study in the Early History of Natural Law". Philosophia, 1974.
 "The Geometrical Spider", teoks. P. Lahti ja A. Siitonen toim. Fysiikan perusteista. Report Series of Theoretical Physics. Turun yliopisto. Turku, 1975.
 "The Spider in the Sphere. Eudoxus’ Arachne". Philosophia, 5-6, 1975-76. (Yhdessä E.Kasanen ja J.Mattila)
 "Knidoslu Eudoksos'un 2350 Yil Önce Gelistirmis Oldugu Dünyamin En Eski Hesap Mahinasi Arahne" (käänn. A. Bir). Istanbul, 1976. Yhdessä E. Kasanen, J. Mattila, A. Siitonen.
 "Man's Orientation in Time and Place: the Discovery of the Relation Between Temporal and Geographical Measurement". Proceedings of the XV th International Congress of the History of Science, Edinburgh, August 9-19, 1977. Yhdessä E. Kasanen, P. Kasanen, J. Mattila & A. Szábo.
 "The Beginning of Angular Measurement". Prodeedings of the Conference of Measurement Standards in Human Civilization. Technikatörténeti Szemle X. Budapest, 1978.
 "Maailman vanhin tietokone Arakhne, maailmanmalli". IBM-Katsaus 1, 1978.
 "Meridiaanimittaus Tornionjoelta Niilille" Historiallinen arkisto 73. Forssa, 1978.
 "Man's Self-Orientation in Time and Space". Diotima, 7, 1979.
 "From Time to Place: The Paradigm Case". Organon, 15, 1979.
 "Algorisms and Arabs: Another Antecendent". Proceedings of the Second International Conference on the History of Islamic Science. Aleppo, Syyria, 1979.
 "On the Impact of the Past upon the Future of Islamic Science: Juxtaposition of the Two Crucial Periods 850-1450 & 1980-2000". Journal of Central Asia, III, 2.  Islamabad, 1980. (Myös Studies in the History of Medicine, September 1981. New Delhi, 1981.)
 "A Mediator between three worlds. Hegira, year 1400" [Avicenna]. Cultura VII, 4, UNESCO. Pariisi, 1980. Myös ranskaksi ja espanjaksi.
 "An end of invention". Annals of Science, 38, 1981.
 "The Beginning and the End of the World in Whole Numbers". teoks. Man, Evolution, Cosmos III. Sofia, 1982. Myös venäjäksi ja bulgariaksi.
 "The Conquest of Time". Diotima 11. Ateena, 1983.
 "Suhteemme luontoon - suojelua vai suojautumista?", teoks. A. Kostiainen (toim.) Ihminen ja luonto, Turun yliopiston historian laitos. Turku, 1983.
 "The Calendar Stones of Moenjo Daro", Interim reports I, with Plates, Figures and Tables. RWTH & IsMEO, ROMA. Aachen, 1984.
 "Proof, History and Heuristics". Historia Scientiarum, 29, 1985.
 "Fermat’s Legacy". Offset-Kolmio. Hämeenlinna 1987.
 "Chez Fermat A.D. 1637". Philosophica, 43, Recent issues in the Philosophy of Mathematics II, toim.. Jean Paul Van Bendegem, 1989. Yhdessä E. Kasanen.
 "The Archipelago of Finland, Insula I, 1, UNESCO, 1992.
 "Luonto ja me". Teoks. E.-M. Maula (toim.) Aikamatka Hauho. A Travel in Time. Saarijärvi, 2005.  Myös englanniksi.
 "Aikarauta - Alvettulan annaalit", teoks. E. Maula, Karutta. Kerava, 2011.

Toimittajana 

 The Archipelago as a Focus for Interdisciplinary Research. Proceedings of the International Conference Afloat, 28th August - 1st September 1978, in the Finnish Archipelago. Pakistan: Hamdard Academy (Universal Block Ltd.). Karachi, 1981
 Swansongs/Joutsenlauluja. [Rock Art on Lake Onega]. Hämeenlinna, 1989. Hämeen Linnassa järjestetyn Äänisen kalliotaiteen näyttelyn esitelmät.

TV-ohjelmia ja filmejä 

Dokumenttielokuva "Sfäärien harmonia" (35'), joka esittelee Erkka Maulan tulkinnan Platonin lukusarjoista doorilaisen asteikon avulla esitettiin YLE TV2:ssa 22. joulukuuta 1981.

Risto Astikaisen ohjaama ja suunnittelema, Erkka Maulan Mojendo-daron kulttuurin tutkimusta esittelevä dokumentti "Kadonnut joki, jossa tähdet uivat" (61') esitettiin YLE TV2:ssa 5. joulukuuta 1982 ja uusittiin 4. lokakuuta 1983.

Dokumenttielokuva Swansongs (60') esitettiin Taorminassa (UNESCO) 1992 (myös suom. Joutsenen kynällä).

Näytelmiä

 Teponlinna. Hauho, 2002. Yhdessä Eeva-Maija Maula.

 Karutta [n. 2500 e.a.a.]: kuinka kaikki alkoi?  Kerava, 2011.

Patentteja 

Maulan Eudoksos-tulkintaan liittyvän "maailman ensimmäisen tietokoneen" Arakhnen toimiva pronssinen rekonstruktio (patentti no. 54205) on Helsingissä Tekniikan museossa.

Arvioita tutkimuksesta 

Antiikin tutkija ja professori Árpád Szabó katsoi Maulan Eudoksos-tutkimuksen olevan läpimurronomainen oivallus, jonka vaikutukset ulottuvat koko antiikin tieteen uuteen tulkintaan (prof. Eero Kasasen arkisto). Myös Ivor Bulmer-Thomas totesi arviossaan The Classical Review -lehdessä, että Maulan 1974 julkaisema työ on omaperäisin kontribuutio Eudoksoksen taivaankappaleita koskevan teorian tutkimukseen sitten Giovanni Schiaparellin sata vuotta aiemmin julkaiseman teoksen Le sfere omocentriche di Eudosso, di Callippo e di Aristotele.

Lähteet 

 Bulmer-Thomas, I. (1977).  "Homocentric spheres". [Arvio Erkka Maulan 1974 tutkimuksesta Studies in Eudoxus' Homocentric Spheres.] The Classical Review, New Series, Vol. 27, No. 1 (1977), pp. 43–44. Julkaisija: Cambridge University Press. Stable URL: http://www.jstor.org/stable/710943.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Erkka Maulan muistokirjoitus
 Hämeen läänin taidetoimikunnan antama palkinto Erkka Maulalle
 Kuvaus elokuvasta Joutsenen kynällä 
 Sauli Korpimon fiktiivinen kirjoitus Viikinkien sotaretkestä Hämeeseen, jonka inspiroi Erkka ja Eeva-Maija Maulan Teponlinna -näytelmä 

Suomalaiset filosofit
Suomalaiset historioitsijat
Suomalaiset professorit
Vuonna 1935 syntyneet
Vuonna 2013 kuolleet