Ihme-nykytaidefestivaali

Ihme-nykytaidefestivaali (vuosina 2009–2018), vuodesta 2019 lähtien IHME Helsinki on Taidesäätiö Pro Arten ylläpitämä nykytaideorganisaatio, jonka toiminnan keskiössä on vuosittainen nykytaiteen tilausteos julkisessa tilassa. Teostuotannon lisäksi Ihme tuottaa puheohjelmaa ja tapahtumia. Vuonna 2019 toteutetun toimintamuutoksen myötä Ihme Helsingin toiminnassa keskeistä on taiteen ja tieteen yhteistyö sekä ympäristökysymykset. Myös festivaalitapahtumasta on luovuttu ja puheohjelmaa ja tapahtumia järjestetään nykyisin ympäri vuotta.  

Ihme-nykytaidefestivaalin aikana tilausteoksen ympärille rakentui festivaalimuotoinen tapahtumakokonaisuus ja taidekasvatushankkeita. Teoksen äärellä koettua jatkoi kaikille avoin ja ilmainen festivaaliohjelma, joka koostuu muun muassa keskusteluista ja elokuvanäytöksistä. Ihme-koulu sisälsi taidekasvatusta ja yleisötyöprojekteja yhteistyössä koulujen ja muiden toimijoiden kanssa. Ihmeen järjestämiin tapahtumiin on vapaa pääsy. 

Taidesäätiö Pro Arte haluaa edistää taidetta demokraattisessa yhteiskunnassa, tärkeänä osana ihmisten elämää ja arkea. Sen tarkoituksena on edistää kuvataiteen asemaa ja näkyvyyttä sekä kehittää yleisösuhdetta ja saavutettavuutta. Säätiön toiminta on kansainvälistä ja suunnattu kaikille kulttuurista kiinnostuneille. Säätiön asiantuntijatyöryhmä vastaa tilausteoksen toteuttavan taiteilijan valinnasta sekä toiminnan kehittämisestä. Vuoteen 2019 saakka työryhmään kuuluivat Tuula Arkio (pj.), Leevi Haapala, Hanna Johansson, Paula Toppila ja Timo Valjakka. Nykyisessä asiantuntijatyöryhmässä toimivat Hanna Guttorm, Antti Majava, Ute Meta Bauer ja Paula Toppilia työryhmän puheenjohtajana.

Vuosittain Ihme-teos, -festivaali, -koulu ja julkaisu 
Taidesäätiö Pro Arte kutsuu vuosittain yhden kansainvälisen taiteilijan tai taiteilijaryhmän toteuttamaan Ihme-teoksen julkiseen tilaan. Teoksen toteutustapa, muoto ja sijainti määritellään valitun taiteilijan kanssa.

Ihme-teoksen teemoihin liittyvän ohjelman tarkoituksena on lisätä kiinnostusta kuvataiteeseen ja kehittää sen yleisösuhdetta. Puheohjelmaan sisältyy puheenvuoroja ja keskustelua Ihme-teoksen teemoista ja muista ajankohtaisista aiheista, elokuvia ja muuta vuosittain vaihtelevaa tarjontaa musiikista työpajoihin. Puhujavieraita ovat Ihme-teoksen tekijän lisäksi taiteilijat sekä eri alojen tutkijat ja muut toimijat.  O
sallistuminen kaikkeen ohjelmaan on ilmaista. 

Festivaalin julkaisut dokumentoivat vuosittaisen festivaalin tapahtumat digitaalisena verkkojulkaisuna.

Festivaalivuosina toteutettu Ihme-koulu sisälsi taidekasvatusohjelmaa ja työpajoja. Festivaali teki yhteistyötä Helsingin kaupungin nuorison palvelukokonaisuuden, oppilaitosten ja yliopistojen kanssa ja tuottaa ohjelmakokonaisuuksia erilaisille kohderyhmille avatakseen nykytaiteen sisältöjä. Taidekasvatusohjelman puitteissa toteutettiin Ihme-teokseen liittyvä virike- ja opetusmateriaali kouluille.

Festivaali vuosittain 2008-2018

Kutsu osallistua teokseen 2008 

Ensimmäinen Ihme-editio oli brittiläisen kuvanveistäjän Antony Gormleyn sanomalehti-ilmoitus. Editio ilmestyi Helsingin Sanomissa ja Metro-lehdessä 28.3.2008 sekä Hufvudstadsbladetissa 29.3.2008. Sanomalehti-ilmoitus tiedotti Taidesäätiö Pro Artesta sekä kutsui lukijat osallistumaan seuraavana vuonna toteutettuun Gormleyn Ihme-teokseen.

Ihme 0 2008 
Taidesäätiö Pro Arten ensimmäinen tuotanto oli taiteilijoiden elokuvista ja videoista koostunut Ihme 0. Kokonaisuus esitettiin elokuvateatteri Bio Rexissä 29.3.2008.

2009: Savi ja kollektiivinen keho ja taiteen tekeminen 
Ensimmäisen Ihme-teoksen taiteilija oli brittiläinen kuvanveistäjä Antony Gormley Helsingin Kaisaniemen kentälle sijoittuneella teoksella Savi ja kollektiivinen keho. Teos toteutui kahdessa jaksossa. Ensimmäisen jakson kuluessa yleisö sai käydä kuplahallissa katsomassa koskematonta savikuutiota 22.3.-24.3.2009. Toisen jakson aikana 25.3.-3.4.2009 yleisöllä oli mahdollisuus työstää savea. Työskentely tapahtui neljän tunnin jaksoissa ja siihen oli mahdollisuus yhteensä noin 2000 osallistujalla.

Ensimmäiset Ihme-päivät järjestettiin 3.-5.4.2009 Vanhalla Ylioppilastalolla Helsingissä. Ihme-päivien teemoina olivat kysymykset: ketkä taidetta tekevät ja kenelle taidetta tehdään.

Ihme-editio 2009 oli kuvataiteilija Susan Philipszin teos After Closedown, jonka ensiesitys tapahtui Yle Teemalla 24.9.2009. Elokuvista Uhrijuhla ja Rosemaryn painajainen peräisin olevat laulut kuultiin Teemalla taiteilijan itsensä laulamana. Kuvaruutu oli esityksen ajan musta. Teos nähtiin kanavalla kahden viikon ajan illan viimeisenä ohjelmana.

2010: Kun päivä laskee ja ääni taideteoksena 
Vuoden 2010 Ihme-teos oli kuvataiteilija Susan Philipszin suunnittelema ääni-installaatio Kun päivä laskee. Teoksessa taiteilija esitti ilman säestystä Sibeliuksen Sydämeni laulun, joka on sävelletty Aleksis Kiven samannimiseen runoon. Teos oli esillä Helsingin Rautatieaseman keskushallissa 12.3.-11.4.2010 ja se oli kuultavissa päivittäin kello 15-23 välisenä aikana.

Ihme-päivien 2010 teemoja olivat teemoja olivat ääni taideteoksena ja taide julkisessa tilassa. Päivät järjestettiin 26.-28.3.2010 Vanhalla Ylioppilastalolla Helsingissä.

Ihme-editio 2010 oli Superflexin Free Shop, jolloin kaikki kaupasta ostettava on asiakkaalle ilmaista. Free Shop toteutui Helsingissä ajanjaksolla syyskuu 2010 - maaliskuu 2011.

2011: Eläköön nykyaika ja kaupunkisuunnittelu 
Tanskalaisen Superflex-ryhmän Ihme-nykytaidefestivaalille laatima tilausteos oli elokuva ja veistos Eläköön nykyaika Stora Enson talon edessä Helsingissä 23.3-2.4.2011. Elokuva esitettiin Kauppatorilla 40 m²-kokoiselta LED-taululta siten, että alkuperäisen talon näki yhtä aikaa elokuvan rakennuksen kanssa. Elokuvan kesto oli kymmenen vuorokautta ja se oli katsottavissa ympäri vuorokauden. Elokuva on yksi maailman pisimmistä elokuvista.

Ihme-päivillä 1.-3.4.2011 teemat liittyivät kaupunkiin, kaupunkisuunnitteluun ja tulevaisuuteen.

2012: Sydänarkisto ja keräily 
Vuoden 2012 Ihme-teos oli ranskalaisen taiteilijan Christian Boltanskin Sydänarkisto-teos. Se tapahtui kirjastoissa Helsingissä, Joensuussa, Rovaniemellä ja Vaasassa 12.3.-1.4.2012. Sydänarkisto toteutui tiloina, joissa kerättiin sydänäänitallenteita. Vuodesta 2008 lähtien sydänääniä on kerätty eri puolilta maapalloa yhteiseksi arkistoksi Teshiman saarelle Japaniin.

Vuoden 2012 Ihme-päivien teemoja olivat keräily ja arkisto. Päivät järjestettiin Vanhalla ylioppilastalolla 23.-25.3.2012.

Ihme-teoksen 2012 taiteilijan Christian Boltanskin Ihme-editio toteutui lehti-ilmoituksina Pohjalaisessa, Karjalaisessa ja Lapin Kansassa sekä Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä.

2013: Signaalit ja yhteiskunnallisuus 
Vuoden 2013 Ihme-teoksen tekijä oli puolalainen taiteilija Miroslaw Balka teoksella Signaalit. Teos toteutui Helsingissä 4. - 7.4.2013 tapahtumina, joiden ytimessä olivat kahdeksan kaupunginosayhteisöä. Miroslaw Balka halusi antaa teoksensa ajan ja paikan kaupunkilaisille ja heidän tärkeille kysymyksilleen. Jokainen neljästä tapahtumapäivästä alkoi viestin esityksellä katutilassa lippuviittomin, minkä jälkeen asukkaat, poliitikot, virkamiehet ja asiantuntijat keskustelivat yhteisöjen kysymyksistä.

Ihme-päivien teemana Vanhalla ylioppilastalolla 11.-14.4.2013 oli taiteen yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Vuoden 2013 Ihme-julkaisut olivat osa Miroslaw Balkan teosta ja ne ilmestyivät Metro-lehden etu- ja takasivujen ilmoitustilassa 27.9.2012 ja 21.3.2013.

2014: True Finn ja kansallinen identiteetti 
Vuoden 2014 Ihme-teoksen toteutti israelilainen taiteilija Yael Bartana. Teos True Finn – Tosi suomalainen oli yhteisöllinen kokeilu, johon valittiin avoimen haun kautta mukaan kahdeksan taustoiltaan ja näkemyksiltään erilaista ihmistä. Päähenkilöt asuivat yhden viikon ajan talossa, jossa elämää ja keskusteluja tallennettiin. Osallistujat suorittivat tehtäviä, jotka liittyvät kulttuurieroihin ja -yhtäläisyyksiin. Tosi-TV:n menetelmää, puvustettuja ja näyteltyjä kohtauksia sekä elokuva-arkiston materiaaleja yhdistävän elokuvan maailmanensi-iltansa oli 31.3.2014 elokuvateatteri Bio Rexissä Helsingissä. Teos oli myös katsottavissa Yle Areenassa.

Ihme-päivät 2014 järjestettiin Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla 4.-6.4.2014. Festivaalin ohjelma rakentui kansallisen identiteetin ja monikulttuurisuuden teemojen ympärille.

2015: Saa koskea ja museoesineet 
Brittiläinen taiteilija Jeremy Deller suunnitteli vuoden 2015 Ihme-teoksen Saa koskea. Teoksessa museoesineet tuotiin kaupunkilaisten käsiin julkisissa tiloissa. Pääkaupunkiseudun historiallisten museoiden kokoelmista valittuihin 42 esineeseen oli mahdollista tutustua ajalla 16.-22.3.2015 seitsemässä eri kohteessa pääkaupunkiseudulla: Itiksen, Kaaren, Kampin ja Myyrmannin kauppakeskuksissa, Töölön Kisahallissa, Rautatieaseman Kompassitorilla sekä Espoon Leppävaaran terveysasemalla. Taiteilija valitsi esineet yhdessä pääkaupunkiseudun historiallisten museoiden kanssa. Yhteistyömuseot olivat: Designmuseo, Helsingin kaupunginmuseo, Kansallismuseo, Luonnontieteellinen museo, Sotamuseo, Tullimuseo ja Tekniikan museo. Teos oli nähtävillä myös Ihme-päivien aikana 29.3.2015 Vanhalla ylioppilastalolla. Teoksen henkilökunta kertoi yleisölle tietoa esineistä ja ajanjaksoista, jolloin niitä oli käytetty. Saa koskea tavoitti viikon aikana 5500 kävijää.

Vuoden 2015 Ihme-päivät järjestettiin Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä 27.-29.3.2015. Päivillä esitettiin Delleriltä kolme teosta: Ihme-teos 2015 Saa koskea, läpimurtoteos Acid Brass (1997), sekä Dellerin valitsemista rockdokumenttielokuvista koostuva 24 Hour Rockshow. Vuoden 2015 Ihme-teoksen ja -päivien teemoja olivat menneisyys nykyhetkessä, esine tiedon ja kokemuksen välittäjänä ja taiteilija kuraattorina. Viimeksi mainittu teema suunnattiin nykytaiteen alan ammattiyleisölle. Ihme-päivillä keskusteltiin lisäksi median murroksesta internet-aikakaudella ja kuratoinnista.

2016: Ratikkasoittajien kiertue, yhteisö ja taide 

Vuoden 2016 Ihme-teoksen päänäyttämönä oli helsinkiläisyyden ikoni: Helsingin raitiovaunut. Tšekkiläinen taiteilija Kateřina Šedá kutsui katusoittajia esiintymään 16.–19.3.2016 kaupungin kaikille raitiolinjoille. Neljän päivän aikana Ratikkasoittajien kiertueella kuultiin 300 tuntia elävää musiikkia ja teoksen koki lähes 24 000 matkustajaa.

Kiertueella esiintyi sekä koti- että ulkomaisia muusikoita. Mukana olivat Antti Tolvi, Bence Boka, Chano, Dva, EntreCuerdas, The Entropies, Hermanni Turkki, Hester & Holly Rose, Kaikuluotain,  Kiiora, Mario Parizek, PAM, Sagolik, SAffrAn, The Space Lady, Stephen Paul Taylor, Sybren Renema, TBeeGirls ja Whale On. 

Teoksen pääyhteistyökumppanit olivat Helsingin seudun liikenne ja Helsingin kaupungin liikennelaitos.

Festivaaliohjelma jatkui Vanhalla Ylioppilastalolla 1.-3.4.2016. Vuoden 2016 teemoja olivat yhteisö ja taide. Perjantaina keskusteltiin lisäksi taiteen ja opetuksen yhteyksistä erityisesti suhteessa ilmiökeskeiseen oppimiseen ja sunnuntaina siitä, mitä taiteilijat tekevät taidetta luodessaan. Uutta ohjelmassa oli ruotsalaistaiteilija Marie-Louise Ekmanin näyttely. Viikonlopun ajan Vanhan Ylioppilastalon Galleriassa oli esillä tukholmalaisen Tensta konsthallin tuottama sarja Ekmanin printtejä.

2017: The Black Charismatic ja keskustelua taiteen merkityksestä 

Vuoden 2017 Ihme-taiteilija Theaster Gates toi Helsinkiin kokeellisen The Black Monks of Mississippi -yhtyeensä. Gatesin perustama ja johtama kokoonpano tarjosi yleisölle tutkimusmatkan äänen voimaan sekä improvisaation ja yhdessä tekemisen mahdollisuuksiin. 5.–29.4.2017 toteutunut The Black Charismatic -teoskokonaisuus koostui Finnkino Tennispalatsissa esitetystä elokuvasta, Temppeliaukion kirkossa kuullusta konsertista, Suomen Pelastusarmeijan Temppelissä esillä olleesta videoinstallaatiosta sekä kolmen LP-levyn sarjasta.
 
Festivaalin keskustelu- ja elokuvaohjelman uusi tapahtumapaikka oli Kulttuuriareena Gloria. Kaksipäiväisessä tapahtumassa pohdittiin taiteen merkitystä ja kulttuurisen omimisen kysymyksiä sekä keskusteltiin Hannah Arendtin ajattelun avaamista teemoista. Lisäksi nähtiin kaksi Ihme-taiteilija Gatesin tuotantoa peilaavien elokuvien sarjaa.

2018: THE BEETLE – maailma hyönteisnäkökulmasta 
Ruotsalainen Henrik Håkansson toteutti vuoden 2018 Ihme-teoksen THE BEETLE, joka tutkii maailmaa hyönteisnäkökulmasta käsin. Teos nostaa valokeilaan halavasepikän (Hylochares cruentatus), uhanalaisen kovakuoriaislajin, jota tavataan vain Mätäojan ympäristössä Vantaalla. Håkanssonin teos on elokuva, jota esitettiin osana Ihmeen festivaaliohjelmaa Helsingissä sijaitsevalla Kulttuuritehdas Korjaamolla 25.–26.5.2018.

Järjestyksessään kymmenennen festivaalin ohjelma käsitti Ihme-teoksen lisäksi elokuva- ja videotaidetta, puheohjelmaa ja musiikkia. Viikonlopun aikana festivaalilla esiintyivät äänitaideprojekti The Band of Weeds  ja laulaja-lauluntekijä Sofia Jannok. Puheenvuoroja kuultiin muun muassa kirjailija Juha Hurmeelta, hyönteisprofessori Jyrki Muonalta sekä ekologiaan ja evoluutiobiologiaan erikoistuneelta akatemiatutkija Marjo Saastamoiselta. Ohjelmassa sisälsi myös keskusteluja IHME-teoksesta ja julkiseen tilaan tuotettavan taiteen kuratoinnista ja luomisesta.

Festivaaliviikonlopun lisäksi Vantaan Myyrmäessä järjestettiin ohjelmaa ajalla 1.-10.6.2018. Håkanssonin THE BEETLE -elokuvan näytösten lisäksi ohjelma käsitti luontokierroksia ja työpajoja. Lisäksi alueella oli yleisötyöntekijöitä kertomassa halavasepikästä, alueen luonnosta ja THE BEETLE -taideprojektista.

Vuoden 2018 Ihme-teos THE BEETLE on nähtävissä Yle Areenassa toukokuuhun 2019 asti.

IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 eteenpäin

2020: Listening Through the Dead Zones - Jana Winderen 
Ensimmäinen IHME Helsinki -teos oli norjalaisen taiteilijan Jana Winderenin ääni-installaatio Listening Through the Dead Zones. Winderen toteutti installaation yhteistyössä Tony Myattin kanssa. Covid-19 pandemiasta johtuen teos toteutui Itämeren rannalla sijaitsevalla soutustadionilla Helsingissä 6.-24.8.2021. Yleisö voi kuulla teoksessa erilaisten ​​nisäkäslajien, kuten ihmisten sekä meressä elävien ​​kalalajien ja äyriäisten ääniä. Winderen on tutkinut, kuinka ihmisen toiminta vaikuttaa Itämeren kuolleisiin alueisiin sekä vastaaviin ympäristöihin rantojen ja järvien läheisyydessä. Winderen on taiteilija, joka tutkii tapaa, jolla ihmiset ovat vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa ja elävät yhteisessä ympäristössä muiden olentojen ja kasvien kanssa. Erityisesti häntä kiinnostaa yhteinen vedenalainen ääniympäristömme. Teoksesta on julkaistu 10 minuuttia pitkä verkkoversio osana World Weather Networkin toimintaa. Verkkoversiota voi kuunnella IHME Helsinkin sääasemalla World Weather Networkin sivustolla 24.6.2022-24.6.2023 välisenä aikana.

2021: To Burn, Forest, Fire - Katie Paterson 
Vuoden 2021 IHME Helsinki -teos oli skotlantilaisen taiteilijan Katie Patersonin To Burn, Forest, Fire. To Burn, Forest, Fire -teos koostuu planeettamme ensimmäisen metsän tuoksusta 385 miljoonan vuoden takaa sekä ilmastokriisin ajan viimeisen metsän tuoksusta. Nämä tuoksut jalostettiin suitsukkeiksi ja poltettiin useissa eri tapahtumapaikoissa Helsingissä 1. syyskuuta  – 1. lokakuuta 2021. Teokseen liittyy myös kirjanen, jossa avataan teoksen tieteellistä taustayötä. Esseen julkaisuun on kirjoittanut professori David Haskell. Paterson tarkastelee teoksissaan paikkaamme maapallolla geologisen ajan ja muutoksen näkökulmasta. Hän toimii yhdessä eri puolilla maailmaa työskentelevien tutkijoiden kanssa ja käyttää teoksissaan usein kehittynyttä teknologiaa. Patersonin teokset käsittelevät ihmisten ja heidän luonnollisen ympäristönsä välistä intiimiä, runollista ja filosofista yhteyttä. To Burn, Forest, Fire -suitsukeseremonioita tapahtuu ympäri maailmaa 21.6.2022-21.6.2023 välisenä aikana osana World Weather Networkin toimintaa. Suitsuketeosta voi seurata myös teoksen omilla verkkosivuilla.

2022: Learning from Doubt - Amar Kanwar 
Vuoden 2022 IHME Helsinki -teoksen toteutti intialainen taiteilija Amar Kanwar  kymmenen viikon pituisena verkkokurssina nimeltä Learning from Doubt. Kurssi perustuu Kanwarin The Sovereign Forest -taideinstallaatioon ja näyttelyyn. Kurssiin sisältyy ekologisen kestävyyden kokeiluja liittyen ainutlaatuiseen siemenpankkiin Odishassa Intiassa sijaitsevassa Narishon kylässä sekä kokemuksia  The Sovereign Forest -installaation tekemisestä ja esittämisestä. Kurssi toteutettiin verkossa elokuvien, lukemiston, podcastien ja taiteilijan kanssa vietettyjen vuorovaikutteisten live-istuntojen muodossa. Learning from Doubt oli avoin kaikille Suomessa asuville. Taideyliopiston Kuvataideakatemian opiskelijat ja Helsingin yliopiston Kestävyystieteen instituutin (HELSUS) opiskelijat osallistuivat kurssille kymmenen viikon aikana keväällä 2022. Kurssi toteutui 15.2.-3.5.2022 välisenä aikana. Kurssi päättyi Amar Kanwarin elokuvien ensiesitykseen Suomessa 4.5.2022. Helsingissä Lasipalatsin Bio Rex-salissa nähtiin Kanwarilta kolme elokuvaa: A Season Outside (1997), The Face (2004) ja Such a Morning (2017).  

Ensimmäisen kurssin jälkeen Learning from Doubt -kurssi on toteutunut Nepalissa Photo Kathamandu festivaalilla hybridimuotoisena. Suomessa kurssi toteutuu uudestaan yhteistyössä Helsingin yliopiston ja Taideyliopiston Kuvataideakatemian kanssa syys-lokakuussa 2023.

Lähteet

Aiheesta muualla

IHME Helsinki kotisivut
Ihme-nykytaidefestivaalin julkaisut