Tavast

Tavast tai Tawast on ainakin kolmen suomalaisen suvun nimi. Niillä ei ole yhteyttä toisiinsa. Nimi tulee Hämeen maakunnan ruotsinkielisestä nimestä.

Keskiaikaisen suomalaisen Tavast-suvun ensimmäinen tunnettu henkilö on rälssimies Olavi Tavast (maininta 1386). 

Toinen suku on todennäköisesti peräisin Tanskasta, jonka ensimmäinen suomalainen edustaja on Jeppe Kaas vuonna 1508 Hauholla. Pojanpoika Arvid Henrikinpoika Tavast sai rälssikirjeen vuonna 1582. Suku aateloitiin Ruotsissa vuonna 1625 ja sammui mieskannalta vuonna 1731.

Kolmas suku, Tawast/Tavast, kirjattiin noin vuonna 1750 Ruotsin ja myöhemmin Suomen ritarihuoneeseen virheellisten tietojen pohjalta. Tawaststjernan suku haarautuu tästä suvusta.

Sukuja ja henkilöitä
Tavast, keskiaikainen suomalainen suku
Maunu Tavast (1357–1452), piispa, Olavi Tavastin poika
Olavi Niilonpoika Tavast (k. 1460), valtaneuvos, Maunu Tavastin veljenpoika
Olavi Maununpoika (n. 1405–1460), piispa, mahdollisesti sukua Maunu Tavastille, mutta sukulaisuussuhteen laadusta ei selvyyttä
Tavast/Tawast, sammunut Ruotsin vallan aikainen aatelissuku
Arvid Henrikinpoika Tavast (k. 1599), Viipurin linnanpäällikkö
Iivar Tavast (k. 1599), Arvid Tavastin poika, mestattiin isänsä kanssa
Tawast/Tavast, elossa oleva suomalainen aatelissuku
Torsten Tawast (1685–1750), sotilas ja pietisti
Magnus Fredrik Tawast (1728–1789), sotilas
Torsten Tawast (1752–1823), muonituskomissariaatin intendentti, Johan Henrik Tawastin veli
Johan Henrik Tawast (1763–1841), kenraali
Hjalmar Edvard Tawast (1880–1952), apteekkari ja valtiopäivämies
Saima Tawast-Rancken (1900–1983), lääkäri, fysioterapian kehittäjä ja professori.

Lähteet

Sukunimet