Länsirannan turva-aita

Länsirannan turva-aita on Israelia ja palestiinalaisten asuttamaa Länsirantaa erottava rakennelma. Siitä 90 prosenttia on matalaa metalliaitaa ja 10 prosenttia korkeaa betonimuuria. Aita on valmistuessaan 680 kilometriä pitkä, ja se saartaa Länsirannan kolmelta suunnalta. Aidalla on vartioituja portteja, joiden kautta sen läpi voi kulkea.

Israel aloitti aidan rakentamisen vuonna 2002 torjuakseen palestiinalaisten toisen intifadan aikana tekemiä siviileihin kohdistuneita itsemurhaiskuja ja tarkka-ampujia. Aidan rakentamisen jälkeen iskut vähenivät huomattavasti, mitä jotkut pitävät aidan ansiona. Aitaa on arvosteltu siitä, että se kulkee osittain palestiinalaisten alueen sisällä sekä haittaa heidän elinkeinojaan ja liikkumistaan. Aidan osuus Israeliin kohdistuvien iskujen vähenemisessä on myös kiistanalainen.

Rakenne ja reitti
Aidan on tarkoitus olla valmistuessaan 680 kilometriä pitkä. Se kulkee pitkälti Israelin ja Länsirannan rajaa pitkin, mutta joissain kohdissa työntyy mutkitellen Länsirannan sisään ja rajaa Israelin puolelle 10 prosenttia Länsirannasta. 90 prosenttia aidasta on kaksi metriä korkeaa, sähköisesti valvottua ja piikkilangalla suojattua aitaa. Sen ympärillä on kaivannot ja Palestiinan puolella 60 metrin suoja-alue. Tiheään asutuilla alueilla aita on korkeimmillaan kahdeksanmetrinen betonimuuri, jota on 10 prosenttia koko aidasta. Vuoden 2013 syksyllä aidassa oli 99 kiinteää vartioitua läpikulkupaikkaa. Useimpien niiden valvonnasta vastaavat yksityiset turvallisuusyhtiöt. Aidan ylläpito maksaa Israelille 260 miljoonaa dollaria vuosittain.

Historia

Aidan rakentaminen alkoi vuonna 2002 palestiinalaisten kansannousun eli toisen intifadan aikaan. Israelin pääministeri Ariel Sharon antoi rakennusmääräyksen suojatakseen aidan avulla Israelia palestiinalaisilta itsemurhapommittajilta.  Israelissa muuri nähtiin myös tarpeellisena rajana Israelin ja Palestiinan välillä.

Aidan rakennustyöt ovat usein olleet pysähdyksissä, koska Israelissa on sisäisiä erimielisyyksiä sen reitistä, ja koska Yhdysvallat ja Israelin korkein oikeus ovat hidastaneet rakentamista asettamillaan rajoituksilla.  Vuoden 2014 maaliskuuhun mennessä siitä oli rakennettu noin 80 prosenttia. Huhtikuun 2016 alussa aidan muuriosuuteen rakennettiin uusia osia Beit Jalan lähistöllä Jerusalemin eteläpuolella ja Betlehemin lähistöllä.

Vaikutus terrori-iskujen torjumisessa
Vuonna 2002 kun muuria ei vielä ollut, palestiinalaisten terrori-iskussa kuoli 450 israelilaista, mutta vuonna 2005 enää 45. Aidan rakentamisen jälkeen israelilaisuhrien määrä on laskenut huomattavasti, mitä Israelissa pidetään muurin ansiona. Vuosina 2009 ja 2010 ei Israelissa enää tapahtunut lainkaan itsemurhaiskuja. Israelin ulkoministeriön mukaan aidalla onkin ollut tärkeä osa palestiinalaisiskujen vähentämisessä.

Israelin keskustiedustelupalvelun ja puolustusvoimien mukaan aita on vaikeuttanut iskuja, mutta ei pysty estämään niitä kokonaan. Tärkeämpänä syynä iskujen vähenemiseen katsottiin olleen muutos Hamasin  politiikassa eli luopuminen itsemurhaiskuista ja siirtyminen poliittiseen toimintaan. Aidan arvostelijoiden mielestä terrori-iskut loppuivat etupäässä siksi, että Israelin puolustusjoukot tulivat valvomaan Juudeaa ja Samariaa Netanyan hotelli-iskun jälkeen 2002. Palestiinalaisten mukaan iskujen väheneminen ei johdu aidasta vaan siitä, että palestiinalaiset olivat siirtyneet  väkivallattomaan vastarintaan.

Vastustus

Palestiinassa muuria pidetään Israelin yrityksenä vallata Länsirantaa. Muuria kutsutaan Palestiinassa apartheid-muuriksi ja sen sanotaan estävän rauhanneuvottelut Israelin kanssa. YK:n yleiskokous ja EU ovat kritisoineet aitaa, koska se hajottaa palestiinalaisalueita ja liittää 6–8 prosenttia kiistellyistä alueista Israeliin ennalta määräämättömäksi ajaksi.

Haagin kansainvälinen tuomioistuin antoi vuonna 2004 päätöksen, jonka mukaan aita on kansainvälisen oikeuden vastainen ja se tulisi heti purkaa. Päätöksen mukaan Israel on myös velvollinen korvaamaan aidasta palestiinalaisväestölle aiheutuneet vahingot.

Lähteet

Arabien–Israelin konflikti
Aidat
Muurit