Itsepuolustus

Itsepuolustus on itsensä, omaisuutensa tai läheisensä puolustamista. Itsepuolustus voi olla fyysisen voiman käyttöä, aseen tai jonkin välineen käyttöä tai sanallista puolustautumista. Laki sallii itsepuolustuksen tiettyyn rajaan saakka. Itsepuolustustaitoja voi kehittää itsepuolustuskursseilla tai harjoittelemalla jotain itsepuolustuslajia.

Itsepuolustuslajit

Itsepuolustuslajien tarkoitus on ensisijaisesti opettaa taitoja puolustautumiseen fyysiseltä hyökkäykseltä. Itsepuolustuslajeja ovat esimerkiksi aikido, Wing Tsung, krav maga ja hapkido, mutta myös muiden kamppailulajien tekniikoita voi hyödyntää itsepuolustuksessa. Jotkin lajit, kuten aikido, opettavat vain hyökkääjän torjumista, ja toiset, kuten krav maga, eivät kaihda hyökkääjän vahingoittamista vastahyökkäyksellä.

Itsepuolustustaitoja voi myös opetella ilman erityistä lajiharjoittelua erilaisilla itsepuolustuskursseilla tai -ryhmissä, jotka on usein tarkoitettu erityisryhmille, kuten naisille suunnattu feministinen itsepuolustus.

Sanallinen itsepuolustus tarkoittaa hyökkääjän taltuttamista puhumalla. Yksi sanallisen itsepuolustuksen menetelmä on verbal judo.

Itsepuolustusvälineet

Itseään voi puolustaa erilaisin asein tai välinein. Kaupasta saatavia itsepuolustusvälineitä ovat muun muassa kaasusumutin kuten pippurisumutin, tai hälytin, joita erityisesti naiset joskus kantavat mukanaan. Vaarallisen aseen käytön oikeutus itsepuolustuksessa riippuu laista.

Itsepuolustus laissa
Suomen lain mukaan oikeushyvien kuten hengen, koskemattomuuden, omaisuuden tai kotirauhan puolustamisen kannalta on oikeutettua turvautua hätävarjeluun. Ylimitoitettu hätävarjelu on kuitenkin rangaistavaa, ellei sen välttäminen ollut tilanne huomioon ottaen kohtuuttomasti vaadittu, tai puolustaja toimi hyväksyttävästi erehdyksessä.

Aselupaa ei Suomessa myönnetä itsepuolustustarkoitukseen.

Yhdysvalloissa hätävarjelu on vapaampaa kuin Suomessa. Julkinen aseenkanto-oikeus sisältyy perustuslakiin ja aseiden hankkiminen on helppoa. Vapaan aseenkanto-oikeuden puolestapuhujien mukaan aseilla saadaan ehkäistyä väkivaltaa. Esimerkiksi Floridassa asukkaalla on oikeus ampua kotiinsa tunkeutuja, jos hän tuntee itsensä uhatuksi, ja vuonna 2006 hyväksytyn lain nojalla hyökkääjän saa ampua itsepuolustukseksi myös millä tahansa julkisella paikalla.

Euroopan ihmisoikeussopimus sallii hyökkääjän hengen riistämisen välttämättömän voimankäytön seurauksena kenen hyvänsä puolustamiseksi laittomalta väkivallalta, laillisen pidätyksen suorittamiseksi tai laillisen vapaudenriiston kohteeksi joutuneen henkilön paon estämiseksi, tai mellakan tai kapinan kukistamiseksi laillisin toimin.

Asevoimat valtion itsepuolustuksena
Itsenäisillä valtioilla on armeijat maan puolustamista varten. Toisaalta niitä voidaan käyttää myös hyökkäyksiin. Suomen armeijaa kutsutaan Suomen puolustusvoimiksi, joiden tärkein tehtävä on valtion sotilaallinen puolustaminen. Suomessa on myös vapaaehtoista maanpuolustustoimintaa.

Japanin armeijaa kutsutaan itsepuolustusvoimiksi, sillä toisen maailmansodan jälkeen Japanilla ei ole  saanut olla asevoimia. Japani on kuitenkin ottanut itselleen oikeuden itsepuolustukseen perustamalla nykyaikaiset asevoimat, joita maa aikoo käyttää ainoastaan joutuessaan hyökkäyksen kohteeksi.

Katso myös 
 Linnadoktriini

Lähteet

Kirjallisuutta
 Nurmi, Antti & Litmanen, Petri: ''Ammattina väkivalta : itsepuolustuksen käsikirja. Helsinki : Readme.fi, 2018. ISBN 978-952-321-325-8.

Oikeutusperusteet
Käyttäytyminen
Kamppailulajit
Seulonnan keskeiset artikkelit