Lusofoniset kisat

Lusofoniset kisat () ovat neljän vuoden välein järjestettävät urheilukilpailut, joihin saavat ottaa osaa portugalia kielenään puhuvien maiden tai alueiden urheilijat. Kisoja hallinnoi ACOLOP, joka on portugalinkielisten maiden olympiakomiteoiden muodostama järjestö. Ensimmäiset kisat käytiin vuonna 2006 Macaossa ja siitä lähtien kisat on käyty vaihtelevalla välillä yleensä noin 3-5 vuoden välein. Vuodenaikakin on vaihdellut kisakohtaisesti. Lusofoniset kisat ovat samantyyppiset kuin Brittiläisen kansainyhteisön maiden Kansainyhteisön kisat ja frankofonian maiden Frankofoniset kisat.

Kisat 
Ensimmäiset kisat käytiin 2006 lokakuussa Macaossa. Seuraavat kisat käytiin 2009 heinäkuussa Portugalin Lissabonissa ja viimeisimmät, vuoden 2014 kisat käytiin Intian Goassa. Seuraavat kisat olisi tarkoitus käydä vuonna 2017.

2006 -  Macao
2009 -  Lissabon, Portugali
2014 -  Goa, Intia
2017 -  Maputo, Mosambik
2021 -  Luanda, Angola

Lajit 
Ensimmäisissä kisoissa Macaossa 2006 oli mukana kahdeksan eri lajia. Niistä vain futsal on pudonnut pois. Vuoden 2014 Lusofonisissa kisoissa oli jo kahtatoista eri urheilulajia. Vammaisurheilu on ollut mukana vuodesta 2009 näytöslajina.

yleisurheilu (2006-)
koripallo (2006-)
rantalentopallo (2006-)
vammaisurheilu (2009-)
jalkapallo miehet (2006-)
futsal miehet (2006-2009)
judo (2009-)
taekwondo (miehet: 2006-, naiset: 2009-)
pöytätennis (2006-)
wushu (2014-)
lentopallo (2006-)

Osallistujat 
Lusofonisiin kisoihin on osallistunut kaiken kaikkiaan 12 ACOLOP:in jäsenmaata. Maiden kaikkien aikojen mitalitaulukkoa johtaa Portugali 175 mitalillaan ennen Brasiliaa (139 mitalia) ja Goan osavaltiota (102).

Lista osallistujista 

 Angola (2006-)
 Brasilia (2006-)
 Kap Verde (2006-)
 Itä-Timor (2006-)
 Päiväntasaajan Guinea (2009-)
 Guinea-Bissau (2006-)
 Goan osavaltio, Intia (2006-)
 Macao, Kiina (2006-)
 Mosambik (2006-)
 São Tomé ja Príncipe (2006-)
 Sri Lanka (2006-)

Katso myös 
Kansainyhteisön kisat
Frankofoniset kisat

Lähteet 

Kansainväliset urheilukilpailut
Portugalilainen kulttuuri