Alkukampelat

Alkukampelat (Psettodidae) on kampelakaloihin kuuluva heimo. Heimon ainoa suku on Psettodes, jonka lajeja tavataan Länsi-Afrikan rannikkoseudulta ja indopasifiselta merialueelta.

Lajit ja anatomia
Varhaisimmat alkukampeloiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Nykyään heimossa elää yksi suku ja kolme lajia. Lajit ovat alkukampela (Psettodes erumei), piikkialkukampela (P. bennettii) ja täpläalkukampela (P. belcheri). Alkukampeloita pidetään kampelakalojen lahkon alkeellisempana heimona, muun muassa niiden selkänikamien määrä on pienempi kuin muilla lahkon heimoilla. Suurin heimon lajeista, alkukampela, voi saavuttaa 64 cm:n pituuden. Alkukampelalajit ovat ruumiinmuodoltaan ovaalinmallisia ja litteähköjä, mutta eivät yhtä litteitä kuin eräät muun kampelakalat. Selkä- ja peräevät ovat piikikkäät ja eivät ulotu päähän asti. Pyrstöevä on muodoltaan viuhkamainen ja erillään selkä- ja peräevistä. Alkukampeloiden silmät voivat sijaita joko oikealla tai vasemmalla kyljellä. Heimon kalojen suu on kookas ja hampaat ovat kartiomaiset ja suurikokoiset. Alkukampelalajien kyljet ovat  eriväriset. Silmätön kylki on valkoinen tai vaalean ruskea ja kylki, jossa silmät sijaitsevat, on tumman ruskea.

Levinneisyys ja elintavat
Kaksi alkukampeloiden heimon lajeista, piikkialkukampela ja täpläalkukampela elävät Afrikan länsirannikolla ja alkukampelaa tavataan indopasifiselta merialueelta. Heimon kalat uivat kampelakaloille epätyypillisesti pystyasennossa. Alkukampeloiden ravintoa ovat toiset pienemmät kalat. Heimon lajeja pyydystetään ruokakaloiksi.

Lähteet

Kampelakalat