Yrjö K. Suominen

Yrjö Kaarlo Suominen (24. tammikuuta 1900 Pietari – 28. toukokuuta 1991 Vaasa) oli suomalainen psykiatrian ylilääkäri.

Ura 
Suominen pääsi ylioppilaaksi 1919 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1921, filosofian maisteriksi 1923, lääketieteen kandidaatiksi 1924 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1929. Suominen osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja hän oli mukana vapaaehtoisena Vienan Karjalan retkellä 1918. Suominen oli Lapinlahden keskuslaitoksen avustavana lääkärinä 1929–1931, Lapinlahden sairaalan apulaislääkärinä 1931–1933, Mikkelin piirimielisairaalan ylilääkärinä 1933–1938 ja Mustasaaren sairaalan ylilääkärinä 1939–1963. Hän toimi jatkosodan aikana 11. Divisioonan johtavana lääkärinä ja sai lääkintäeverstiluutnantin arvon 1943. Suominen oli Ylioppilaskuntien Laulajien puheenjohtajana 1925–1926 ja Eteläsuomalaisen osakunnan kuraattorina 1927–1929. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1958.

Vuonna 1945 julkaistiin Sotilaslääketieteellisessä aikakauslehdessä Suomisen rotuhygieniaa käsitellyt artikkeli Sota ja rotuhygienia, joka perustui hänen sodan aikana lokakuussa 1943 11. divisioonan lääkintähenkilökunnalle pitämäänsä esitelmään. Artikkelissa Suominen esitti arvionaan, että 13 prosenttia Suomen kansasta oli haitallisia sotaponnistuksille sitoessaan yhteiskunnan resursseja ja spekuloi, että "tiettyjen tuhansien" suomalaisten – joihin Suominen luki useimmat mielisairaat sekä uusintarikolliset, vajaaälyiset, työkyvyttömät, juopot ja ”pinnarit” – tappaminen vapauttaisi voimavaroja sodankäyntiin kun poliiseja, vanginvartijoita, mielisairaanhoitajia ynnä muita voitaisiin sijoittaa uusiin tehtäviin ja samalla myös elintarvikeannoksia voitaisiin lisätä.

Perhe 
Suomisen vanhemmat olivat raittiusmies Kaarlo Suominen ja opettaja Olga Kahi. Hänen sisarensa oli toimittaja Helli Suominen. Yrjö K. Suominen oli naimisissa lääketieteen lisensiaatti Sirkka Suomisen (o.s. Lähdekivi, s. 1904) kanssa. Sirkka Suominen toimi Mustasaaren sairaalan alilääkärinä vuodesta 1944 alken.

Teoksia 
Nimellä Y. K. Suominen:
 Studien über die Dichte der Körperbehaarung und die Haargruppierung bei den Finnen. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 25, 4. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1925
 "Lausuntoreaktion" arvostelemisesta. Duodecim 11/1940
 Neljä ruokapalain aiheuttamaa mielisairaan henkilön äkkikuolemantapausta. Duodecim 11/1940
 Syndroma adiei-tapaus. Duodecim 2/1941
 Mielisairaslain ja -asetuksen tarkastelua. Suomen lääkäriliiton aikakauslehti 3/1941
 Cachexia hypophysaria Simmondsi ja mielitauti, erityisesti jakomielisyys. Duodecim 1/1942
 Mitä tarvitsemme pysyäksemme mahdollisimman kauan ajanmukaisina lääkäreinä. Suomen lääkäriliiton aikakauslehti 1/1942
 Leveä heisimato mielitautia aiheuttamassa. Duodecim 2/1942
 Kylkivälilihaksitta hengittäminen Landryn halvaustapauksessa. Duodecim 4/1942
 Tapaus, jossa oli "skitsofrenia kuolemansyynä". Duodecim 11/1942
 Hermosto-oireinen tuhkarokkotapaus. Duodecim 2/1943
 Sota ja rotuhygienia. Sotilaslääketieteellinen aikakauslehti 1/1945, julkaistu aiemmin myös Suomen Kuvalehden numeroissa 37-38/1944

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Ville Kivimäki : Murtuneet mielet. Taistelu suomalaissotilaiden hermoista 1939-1945. WSOY 2013 ISBN 9789510374665

Aiheesta muualla 
 Antropologeina Lapissa. Suomen Kuvalehdelle kirjoittanut lääket. kand. Y. K. Suominen, Suomen Kuvalehti, 11.09.1926, nro 37, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset psykiatrit
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luoka:Suomalaiset everstit
Suomalaiset eugeenikot
Suomen sisällissodan valkoiset
Pietarinsuomalaiset henkilöt
Vuonna 1900 syntyneet
Vuonna 1991 kuolleet