Eulychnia

Eulychnia on vähälajinen eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku, jonka kookkaimmat lajit muodostavat metsiköitä. Sen tieteellinen nimi juontaa kreikankielisestä sanasta lykhnos ’lamppu’, johon on liitetty etuliite eu- ’hyvä, normaali, oikea’; suomeksi niitä voisi siten nimittää lampunjalkakaktuksiksi. Suvun anatominen erityispiirre on varsissa esiintyvät kivisolut (sklereidit), jotka erottuvat selvästi ympäröivästä solukosta eli ovat ns. idioblasteja.

Tuntomerkit 
Eulychnia-lajit ovat pensaita tai puumaisia ja haarovia kaktuksia. Varret ovat suoria, pystykasvuisia tai maanmyötäisiä. Uurteita niissä on 9–16. Kääpiöversoissa eli areoleissa on villamaista karvoitusta tai pitkiä karvoja ja usein hyvinkin vahvoja ja pitkiä piikkejä. Pienet kukat puhkeavat varren kärjen tuntumaan ja ovat kellomaisia tai suppilomaisia, valkoisia tai vaaleanpunaisia. Kasvit kukkivat sekä päivällä että yöllä. Hyvin lyhyissä pohjusmaljoissa ja vartalon tyvellä ns. perikarpellissa on villamaista karvaa tai sukasmaisia piikkejä, ja ne ovat suomujen peittämiä. Hedelmä on pallomainen, mehevä, suomu- tai karvapeitteinen, harvoin piikkinen. Siemenet ovat leveän soikeita, himmeän mustia tai harmaita ja nystypintaisia.

Levinneisyys 
Lampunjalkakaktukset kasvavat Etelä-Perun ja Pohjois-Chilen rannikkokaistaleella sumujen kastelemilla aavikoilla. Harvoin niitä tapaa Andien rinteillä tuhatta metriä korkeammalla.

Lajit 
Eulychnia-kaktuksia on kuvattu yhteensä 14, mutta uudempi käsitys on, että niitä on vain viisi.

Eulychnia acida
Eulychnia breviflora
Eulychnia castanea
Eulychnia iquiquensis
Eulychnia ritteri

Lähteet 
 Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9

Viitteet 

Kaktuskasvit