Suomen kanavat

Suomen kanavat sijaitsevat ennen kaikkea sisävesillä. Suomen merialueen kanavat on valtaosin tehty pienveneilyä varten. Vesiliikenteen kannalta merkittävä syy kanavointiin on ollut uittotoiminta. Vedenjohtamiseen kanavia on rakennettu etenkin järvenlaskua ja vesivoimahankkeita varten.

Suomen vesitieyhdistys perustettiin vuonna 1981 edistämään vesiteiden kehittämistä ja kanavien rakentamista.

Kanavien rakentamishistoriaa Suomessa 

Ensimmäiset yritykset kanavien rakentamiseksi Suomessa tehtiin jo 1500- ja 1600-luvuilla. Kesken jääneet niin sanotut Pontuksen kaivannot jäivät muistoksi rohkeista yrityksistä avata vesitie Saimaalta Suomenlahdelle. 1700-luvun alussa oli jo vireillä suurisuuntaisia kanavointisuunnitelmia, mutta niiden toteuttaminen ei tuon ajan voimavaroilla ollut mahdollista. 1700-luvun puolivälistä lähtien Ruotsin valtiovalta ryhtyi Suomessakin toimittamaan joen- ja koskenperkauksia. Toimintaa johti aluksi Augustin Ehrensvärd ja vuodesta 1799 Suomen Koskenperkausjohtokunta. Kanavointityöt aloitettiin 1700-luvun loppupuolella Kokemäenjoen vesistössä, mutta ne jäivät kesken.

Vuosisadan lopulla venäläisten hallinnoimalla alueella Saimaalla tehtiin neljä sotakanavaa Saimaan laivastoa varten. Venäjän vallattua koko Suomen vuonna 1809 jatkettiin koskenperkausta ja tehtiin pieniä venekanavia. Sulkukanavien rakentamisen aloittivat yksityiset teollisuusmiehet, jotka rakensivat ruukkien tuloväylille yksityisiä sulkuja helpottamaan malminkuljetusta.

Ensimmäiset kanavien liikennetilastot ovat jo 1840-luvulta. Kaupallinen vesiliikenne oli vähäistä Saimaan kanavan rakentamiseen asti. Uusi kanava toi Viipurin ja Pietarin markkinat käden ulottuville ja avasi tien myös muihin maanosiin.

Koko Itä-Suomessa alkoi nyt voimakas laivanrakennuksen, konepaja- ja sahateollisuuden nousukausi. Yksityiset maanomistajatkin rakensivat omasta puutavarastaan tervahöyryjä, joiden avulla he pääsivät osalliseksi rahtiliikenteen mukanaan tuomasta varallisuudesta. Tavaraa kuljetettiin myös lotjilla sekä proomuilla. Laivanvarustajilla oli omia matkustajahöyryaluksia, jotka tarjosivat aivan uudenlaista matkustusmukavuutta niin tavalliselle kansalle kuin nopeasti kasvavalle matkailijajoukollekin. Sisämaan kaupungeille rakennettiin satamia ja Viipurista kehittyi Suomen vilkkain puutavaran vientisatama.

Vesiliikenteen kasvu oli painottunut voimakkaasti Itä-Suomeen, sillä Kokemäenjoen ja Kymijoen vesistöalueet jäivät ilman meriyhteyttä. Höyryalusten ilmestyminen merkitsi kuitenkin myös täällä tärkeää parannusta alueen liikenneoloihin. Päijänteellä ja Tampereen seudulla rakennettiin aluksia ja liikenne oli vilkasta varsinkin Vääksyn kanavalla Asikkalassa.

Suomen ensimmäinen sulku, Mustion sulku, rakennettiin vuonna 1745 Karjaalla. 80 vuotta myöhemmin toinen sulku rakennettiin Pohjan kunnan Antskogiin.

Ensimmäinen yleiselle liikenteelle tarkoitettu sulkukanava valmistui vuonna 1840 Leppävirran Konnukseen. Kun Varkauteen valmistui vuonna 1845 kaksikammioinen Taipaleen kanava, Lappeenrannan ja Kuopion välille avautui vesireitti. Reitti ulotettiin 1850-luvulla Iisalmeen ja 1870-luvulla Pieliselle.

Kokemäenjoen vesistössä valmistui Muroleen kanava vuonna 1854.

Valtavan suuri hanke oli Saimaan kanavan rakentaminen, joka saatettiin päätökseen vuonna 1856. Saimaan kanavassa oli 15 sulkua, joissa oli yhteensä 28 sulkukammiota. Saimaan kanavan rakentamisen takia Konnuksen ja Taipaleen kanavat jouduttiin rakentamaan uudelleen, koska ensimmäiset kanavat olivat Saimaan kanavaa ahtaammiksi mitoitettu. Saimaan kanava oli taloudellisesti hyvin kannattava ja elvytti Itä-Suomen taloutta. Siitä muodostui huomattava turistinähtävyys. Nykyinen vuokrasopimus päättyy 2013.

Kanavarakentamisen huippukausi osui 1800-luvun jälkipuoliskolle. Hämeessä Kokemäenjoen reitin ja Päijänteen kanavat rakennettiin aikavälillä 1854–1904. Töiden painopiste oli kuitenkin Itä-Suomessa, jossa Pielisjoen kanavointi toteutui 1876, Iisvesi–Pielavesi-reitti avattiin 1895, Kiuruveden reitti 1905, Heinäveden reitin kanavat valmistuivat 1906 ja Juojärven kanavointi 1915.

Kokemäenjoen vesistön eteläosiin rakennettiin kaksikammioinen Valkeakosken kanava vuonna 1869 ja yksikammioinen Lempäälän kanava vuonna 1873. Esteeksi jäi Tampereen kannas, johon ei koskaan rakennettu kanavaa.

Kymijoen vesistössä valmistuivat Vääksyn kanava 1871 ja Kalkkisten kanava 1878. Vesistön latvat kanavoitiin vuoteen 1927 mennessä, mutta Keiteleen ja Päijänteen välinen viisisulkuinen kanava valmistui vasta vuonna 1994.

Vuoksen vesistössä kanavoitiin Heinäveden reitti vuosina 1895–1905 rakentamalla neljä sulkukanavaa ja perkaamalla kapeikkoja. Vuonna 1915 valmistui yhteys Juojärvelle, kun nelikammioinen Varistaipaleen kanava ja kaksikammioinen Taivallahden kanava valmistuivat.

1920-luvun lopulla ruvettiin Saimaan kanavaa uusimaan leventämällä kanavaa ja korvaamalla kytkysulut uusilla suursuluilla. Työ jäi kesken sodan syttyessä ja kanava tuhoutui sodassa. Nykyinen Saimaan kanava valmistui vuonna 1968.

Sotien jälkeen muutettiin useita kanavia nippu-uittoon paremmin soveltuviksi. Kanavia oikaistiin ja sulkujen kokoa kasvatettiin. Työt saatiin valmiiksi samoihin aikoihin uiton loppumisen kanssa. Nykyisin uittoa on enää Vuoksen vesistössä.

Suuri osa kanavista on uusittu useaan kertaan tarpeiden muuttuessa ja aluskokojen kasvaessa; Konnuksen ja Ahkionlahden kanavat peräti kolmesti. Vanhin käytössä oleva sulkukanava on vuonna 1895 valmistunut Karvion kanava ja uusin vuonna 2020 valmistunut Kimolan kanava.

Alusliikennekanavat 
Suomen kanavat ovat muiden maiden kanaviin nähden varsin lyhyitä ja niiden tarkoituksena onkin yhdistää suuria vesistöjä toisiinsa.

Väylävirasto ylläpitää Vuoksen vesistön Itämereen yhdistävää Saimaan kanavaa, jossa on kahdeksan sulkua, sekä 31 sulkukanavaa, jotka yhdistävät järvialtaita, poikkeuksena Kimolan kanava jonka ylläpito kuuluu Kouvolan kaupungille. Näistä Vuoksen vesistössä on 16 sulkukanavaa, Kymijoen vesistössä 12 ja Kokemäenjoen vesistössä neljä. Suurin osa kanavista on automatisoitu itsepalvelukäytölle. Julkisilla väylillä on sulkukanavien lisäksi kuutisenkymmentä avokanavaa. Yhteensä kanavaväylästöä Suomen sisävesillä on 7 900 kilometriä.

Saimaan kanavassa kulkee vuosittain noin 2,4 miljoonaa tonnia tavaraa, joskin kuljetusten määrä on laskenut nopeasti. Muiden kotimaisten kanavien yhteenlaskettu kuljetusmäärä on 1,2 miljoonaa tonnia. Nykyisin rahdinkuljetus on siirtynyt kanavista muualle ja kanavien suurin käyttötarkoitus on matkailussa, mutta Saimaan syväväylä on edelleen rahtialuksille tarkoitettu. Alusmäärällä mitaten vilkkain kanava on Vääksyn kanava, josta kulkee vuosittain yli 5 000 alusta. Matkustajamääriltään suurimmat kanavat ovat Vuoksen ja Kokemäenjoen vesistöissä. 2000-luvulla myös matkustajaliikenne on kääntynyt kanavilla laskuun.

Liikenteen ohjaus 

Valtaosa Suomen kanavista on nykyisin itsepalvelukäyttöisiä. Niissä sulutus tilataan ala- ja yläkanavassa olevien käyttökytkimien (köysien) avulla. Osa kanavista, lähinnä kauppamerenkulun käyttämät, on miehitettyjä. Näillä kanavilla sijaitsee usein kaukokäyttökeskus josta voidaan operoida ja valvoa muita kanavia ja siltoja, myös itsepalvelukanavia. Näitä kanavia ovat mm. Saimaan kanavan Mälkiän sulku, Varistaipaleen kanava, Joensuun kanava, Taipaleen kanava, Paatelan kanava, Vääksyn kanava ja Muroleen kanava. 

Liikenteen ohjaus kanavilla tapahtuu liikennevalojen avulla ja tarvittaessa henkilökunnan antamin ohjein.

Kanavaliikenteen säädökset 
Suomessa ei ole käytössä kanavia koskevia erityissäädöksiä, vaan niillä liikuttaessa noudatetaan samoja sääntöjä kuin muillakin vesiteillä. Saimaan kanavalla on omat sääntönsä.

Kanavia Suomessa

Alusliikenteen kanavia 
Vesikulkuneuvoliikenteen molempiin suuntiin mahdollistavia kanavia

Vuoksen vesistöalueella

Sulkukanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Ahkiolahden kanava, Maaninkajärven ja Onkiveden yhdistävä sulkukanava Iisalmen reitin varrella
 Joensuun kanava, Pielisjoessa Joensuun kaupungin keskustassa 
 Juankosken kanava, Nilsiän reittiin kuuluva kanava Juankoskosken kaupungin keskellä
 Kaltimon kanava, Pielisjoessa Enon eteläpuolella
 Karjalankosken kanava, Nilsiän reittiin kuuluva kanava Juankoskella Karjalankosken voimalaitoksen vieressä
 Karvion kanava, yksisulkuinen kanava Kermajärven ja Varisveden välillä Karvion kylässä Heinävedellä
 Kerman kanava, yksisulkuinen kanava Heinäveden kunnassa Kermankosken vieressä
 Konnuksen kanava, Leppävirran reitillä kanavahistoriansa neljän eri sulkukanavan paikkana toiminut alue Kallaveden ja Unnukan välillä
 Kuivataipaleen kanava, Suonenjoella sijaitseva vuonna 1996 uudelleen avattu museokanava, joka yhdistää Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön
 Kuurnan kanava, Pielisjoessa Kontiolahden kunnan alueella
 Lastukosken kanava, sulkukanava Nilsiän kunnassa Syvärin ja Vuotjärven välissä
 Naapuskosken kanava, venekanava Leppävirran reitillä Kallaveden ja Unnukan välillä
 Nerkoon kanava, Kuopio–Iisalmi-laivaväylän sulkukanavapaikka Onkiveden ja Nerkoonjärven välillä Lapinlahdella
 Pilpan kanava, Heinäveden reitin eteläisin sulkukanava 
 Saarikosken kanava, 1900-luvun alun restauroitu puusulku Kiurujoessa Iisalmen Runnin kylässä
 Saimaan kanava, yhdistää Saimaan vesistöalueen Lappeenrannasta Viipurin kautta Suomenlahteen
 Taipaleen kanava, Leppävedenreitin sulkukanava Varkaudessa, Unnukan ja Haukiveden Siitinselän välillä
 Taivallahden kanava, kaksisulkuinen kanava Heinävedellä yhdistää Juojärven Varisveteen
 Varistaipaleen kanava, 4-sulkuinen kanava Heinäveden kunnan Varistaipaleen kylässä
 Vihovuonteen kanava, yhdistää Kermajärven Haukiveteen yhdessä Kerman ja Pilpan kanavien kanssa

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Ketveleen kanava, yhdistää Rantasalmella Haukiveden Raudanveteen
 Möhkön ruukin kanava, puinen venesulku Koitajoessa Möhkönkosken kohdalla
 Vehkataipaleen kanava, venesulullinen pumppauskanava Suur-Saimaan ja Vehkasalonselän välillä Taipalsaaren kunnassa

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Alajärven kanava, kaivanto Varkaudessa Taipaleen sulkukanavan pohjoispuolella
 Haijan kanava, Haijanselän Piensaaren poikki kulkeva kanava Varkaudessa
 Haponlahden kanava, Oravinkannaksen poikki kulkeva kanava yhdistää Saimaan Joutenveden ja Haukiveden
 Kaavinkosken kanava, Kaavin ja Tuusniemen rajalla sijaitseva kanava yhdistää Rikkaveden ja Kaavinjärven
 Kallion kanava, Pamilon voimalaitokselle kulkevan reitin osa Tekojärven Heinäselän ja Palojärven välillä Ilomantsissa
 Keilankanava, Kallavedellä Kuopion Lehtoniemen mantereesta erottava kanava
 Kihlovirran kanava, kanava Iisalmen Poroveden ja Haapajärven välisessä salmessa 
 Kirkkotaipaleen kanava, kanava Ristiinassa Yöveden ja Louhiveden välisellä väylällä muutamia kilometrejä etelään Varkaantaipaleen kanavasta
 Kuivisaaren kanava, läntisellä Pien-Saimaalla Taipalsaarella Kuivisaaren läpi kallioon louhittu noin 40 metriä leveä kanava, jonka Kuivisaaren silta (Kirjamoin silta) ylittää
 Kutveleen kanava, alun perin Suvorovin sotakanavaksi kaivettu reitti katkaisee Suur-Saimaan Kyläniemen 
 Muuraispuron kanava, Saimaan syväväylän kanava Unnukan ja Voipaanselän välillä Leppävirralla
 Oravin kanava, kanava Haukiveden ja Joutenveden välillä Savonlinnan Oravissa
 Pussilantaipaleen kanava, Saimaan syväväylän kanava Varkaudessa
 Rahasalmen kanava, 400 metrin pituinen avokanava Leppävirralla Konnuksen kanavan eteläpuolella
 Siikasalmen kanava, Ukonvedellä Mikkelissä sijaitseva 300 metriä pitkä kanava
 Sitkoinleuvansalmen kanava, noin 50 metriä pitkä kanava Tetrinselälle johtavalla väylällä Puumalassa
 Summan kanava, avokanava Suvasveden ja Muuruveden väliselällä väylällä Kuopion Summan kylässä
 Varkaantaipaleen kanava, kanava Ristiinassa Yöveden ja Louhiveden välisellä väylällä muutamia kilometrejä pohjoiseen Kirkkotaipaleen kanavasta
 Virtasalmen kanava, kanavoitu salmi Haapaselän ja Haukiveden Säyneselän välisellä väylällä Joroisissa
 Välikanava, avokanava Heinäveden reitin Taivallahden ja Varistaipaleen sulkukanavien välisellä osuudella 
 Vääräkosken kanava, Heinäveden reitin väylän kanava Kermajärven ja Joutsenveden välillä Heinävedellä
 Väätämönsalmen kanava, kanava Mikkelissä entisen Anttolan kunnan alueella Louhiveden ja Luonterin välisellä väylällä

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Askolan kanava, Puurtilanniemen katkaiseva pienvenekanava yhdistää Puurtilanlahden ja Likolahden Varkaudessa
 Annelin kanava, Unnukan ja Haisevan välinen pienvenekanava Varkauden ja Leppävirran rajalla
 Jakokosken museokanava, Pielisjoen uudelleen porrastuksen myötä pois käytöstä jäänyt sulkukanava Kontiolahdessa
 Kaltimon vanha kanava, Pielisjoen uudelleen porrastuksen myötä pois käytöstä jäänyt sulkukanava Enossa
 Kukonharjun kanava, Suvorovin sotakanava Puumalan Kukonharjussa 
 Käyhkään kanava, Suvorovin sotakanava Ruokolahden Käyhkäällä
 Marjalan kanava, Kuunvirtanakin tunnettu kanava Marjalan kaupunginosassa Joensuussa
 Nurmitaipaleen kanava, Raikuun kanavana tunnetun Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa
 Piekälänsaaren kaivannonoja, Piekälänsaaren Keljunniemestä erottava kaivanto Anttolan Hietavedellä
 Pistalan kanava, Raikuun kanavana tunnetun Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa
 Raikuun kanava, Saimaan Oriveden ja Puruveden yhdistävän kanavareitin osa ja nimi
 Sikoinleuan kanava, Rantasalmen Yöveden ja Haukiveteen yhdistävä kanavoitu salmi
 Suetsin kanava, Hautalammen ja Jokilammen välisen kannaksen puhkaiseva kaivanto Rääkkylässä
 Telataipaleen kaivanto, Rutolan tukinsiirtolaitoksen liikennettä palvellut Pien-Saimaan ja Myllylammen yhdistävä kanava Lappeenrannassa 
 Telataipaleen kanava, Suvorovin sotakanava Telalahden ja Siikaveden Taipaleenselän välillä Sulkavalla
 Ukonkannan kaivanto, Saimaan vedenkorkeuden ollessa riittävän korkealla Koloveden kansallispuistossa, kaivanto on noin satametrinen melottava kanava Ukonlahden ja Metsoselän välillä

Kymijoen vesistöalueella

Sulkukanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä 
 Kalkkisten kanava, Asikkalassa Päijänteen ja Ruotsalaisen yhdistävä Euroopan pisin makeanveden sulku
 Kapeenkosken kanava, Keiteleen kanavan osa Äänekoskella yhdistää sululla Kuhnamon Vatianjärveen. 
 Keiteleen kanava, joukko sulkukanavia, jotka yhdistävät Keiteleen ja Päijänteen altaita
 Kerkonkosken kanava, 1100 metriä pitkä kanava Rautalammilla Niiniveden ja Kiesimän välisellä kannaksella
 Kimolan kanava, seitsemän kilometriä pitkä entinen nippu-uitto kanava yhdistää Kymijoen yläjuoksun Konniveden ja Pyhäjärven
 Kiesimän kanava, 460 metriä pitkä kanava Rautalammilla Pohjois-Konneveden ja Kiesimän välisellä kannaksella
 Kolun kanava, Suomen järvien pisin kanava Nilakan ja Koskiveden välillä Tervossa
 Kuhankosken kanava, Keiteleen kanavan osa Laukaassa yhdistää sululla Saraaveden ja Leppäveden 
 Kuivataipaleen kanava, Suonenjoella sijaitseva vuonna 1996 uudelleen avattu museokanava, joka yhdistää Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön
 Kuusan kanava, Keiteleen kanavan osa Laukaassa yhdistää sululla Vatianjärven Saraaveteen.
 Neiturin kanava, 980 metriä pitkä kanava Keiteleen ja Konneveden välillä
 Paatelan kanava, Keiteleen kanavan osa Äänekoskella yhdistää sululla Keiteleen ja Kuhnamon.
 Vaajakosken kanava, Keiteleen kanavan osa Jyväskylässä yhdistää sululla Leppäveden Päijänteeseen 
 Vääksyn kanava, Lahden Vesijärven Päijänteeseen yhdistävä sulkukanava Asikkalan Vääksyssä
 Pyhäkosken kanava, Mäntyharjun reittiin kuuluva kanava Mäntyharjulla Pyhäveden ja Lahnaveden välillä

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Strukan kanava, sulkukanava Pyhtäällä Kymijoen Pyhtään haaran itärannalla, Stråkaforsin kosken kohdalla

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä 
Kellosalmen kanava, Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä
Kirkkoniemen kanava, Kuusveden eteläreunassa oleva osin Kirkkoniemen poikki kaivettu ja osin Kirkkolahteen padottu kanava Sahinjoen ja Tarvaalanvirran välillä
Kuttakosken kanava, avokanava Kuopion Karttulassa Virmasveden ja Kuttajärven välillä
Likastin kanava, Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä
Listonsalmen kanava, Listonniemen poikki rakennettu kanava Keiteleellä
Suonsalmen kanava, Hirvensalmella Puulaveden ja Liekunejärven välillä
Säviänvirran kanava, salmeen ruopattu kanava Rautalammin reitillä Pielaveden ja Nilakan välillä
Säynätsalmen kanava, kanavoitu salmi Rautalammilla Niiniveden ja Iisveden välillä
Vaimossalmen kanava, Kangasniemen kirkonkylän ja Puulaveden välisen väylän osa Pilkanselän ja Kotkaisen välillä

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Kaivannonkanava, Rautalammin reitin Kynsiveden Leivonveteen yhdistävä kanava
Kivisilmän kanava, Tihvetjärven ja Luujärven välisen kapean kannaksen poikki kulkeva kanava Kouvolassa
 Kivijärven kanava, Kivijärven ja Päijänteen Saarenlahden väliin kaivettu kanava Muuramessa
 Liperonvirta, Suottaniemen katkaiseva Lipero-nimisen miehen kaivama kanava Jäppilässä Puruveden ja Paasveden välillä
 Salmelan kanava, Leivonmäen kansallispuiston rajalla Rutajärven ja Keskisenveden yhdistävä uoma
 Rapakkosalmen kanava, Heinolan Korpinmaan mantereesta erottava kanava Ruotsalaisella

Kokemäenjoen vesistöalueella

Sulkukanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä 
 Herraskosken kanava, Virtain kaupungissa sijaitseva Visuveden ja Toisveden välisen väylän osa
 Lempäälän kanava, Lempäälän keskustassa sijaitseva kanava Tampere-Hämeenlinna vesireitillä
 Muroleen kanava, Runoilijan tie -vesireitin osana toimiva kanava Ruoveden kunnassa
 Valkeakosken kanava, Valkeakosken keskustan tuntumassa kulkevan kanavan kautta kulkee reitti mm. Längelmävedelle ja Pälkänevedelle

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Naurissalmen sulku, Virroilla, Tarjanneveden pohjoisrannassa, pienveneliikenteen Pihlajaveden reittiä Kotalan kylään mahdollistava sulku

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä 
 Apian kanava, kanava Valkeakoskella, Mallasvedessä runsas kilometri Valkeakosken kanavasta ylävirtaan 
 Kaivannon kanava, Kangasalla Längelmäveden ja Roineen yhdistävä kanava
 Kautun kanava, Ruovedellä Ruoveden ja Paloveden järvet yhdistävä kanava
 Kaivannonsalmen kanava, Nokian ja Pirkkalan rajalla Luodonsaaren eteläpään mantereestä erottava kaivanto
 Kaivoskannan kanava tai Visuveden kanava, yhdistää Ruoveden Visuvedellä Tarjanneveden ja Vaskiveden

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Iharinkosken kanava, luonnonmullistuksien sekä vedenhallinta- ja kanavahankkeiden myötä kulkukelpoisuudeltaan vaihdellut uoma tarjoaa nykyään reitin pienveneille
 Saarelan kanava tai Evon kanava, Hämeenlinnassa Evon metsäopistolla pienet Ylisen ja Alisen Rautjärvet yhdistävä noin satametrinen kanava
 Lintuniemen kanava, Nokianvirran Lintuniemen poikki kaivettu kanava Nokialla
 Ranta-Tampellan kanava, Tampereen  Ranta-Tampellan alueen läpi kulkeva kanava

Perämeren rannoilla ja saarissa

Sulkukanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
Luodonjärveen johtavat venesulut Furuholmsvägenin ja Gertrudsvägenin vesistöpenkereissä.
Öjanjärveen johtavat venesulut Kokkolassa Jopintien vesistöpenkereissä Aligrundetilla ja Palmassa.

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Kraaselin kaivanto, Kellon Kraaselin ja Rapakarin välillä kulkeva kanava Haukiputaalla

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Kauneuskanava, Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava

Saaristomeren rannoilla ja saarissa

Sulkukanavia

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
Älönsaaren makeanvedenaltaaseen johtava sulku Paraisilla Simonbyntien vesistöpenkereessä.

Avokanavia

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Träskin kanava, Paraisten Houtskarissa sijaitseva Västersundenin ja Östersundenin väliin kaivettu soutuveneilyyn soveltuva kanava

Selkämeren rannoilla ja saarissa

Sulkukanavia 
Uudenkaupungin makeavesialtaaseen johtavat sulut Lyökintien ja Lepäistentien vesistöpenkereissä.
Närpiönjoen Västerfjärdenin säännöstelyaltaaseen johtava sulku Nya Käskövägenin vesistöpenkereessä.

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Idgrundin kanava, Kristiinankaupungissa Idgrundin saaren poikki kulkeva Västra Ändäniin vievän vesiväylän osa.
Puuvallin kanava, Raumalla Kataviston ja Nurmeksen (myös Nurmesluoto) välissä. Kaivettu aikoinaan uittoreittiä varten.
Rokinnokka, Raumalla Rokinnokka-niemen ja Ristkarin välinen matala ruovikkoinen salmi kaivettu kanavaksi. Lyhyt kanava venereitillä.
Säikäsuntti, Raumalla Säikänniemen ja Hevoskartan välillä ruopattu ja levennetty kapea salmi.

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Rauman Kanali, Raumanjoen kanavoitu alajuoksu Rauman keskustassa

Suomenlahden rannoilla ja saarissa

Sulkukanavia

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
Pikkalanjoen venesulku Vikträsk -järvelle kulun estävän padon ohi Siuntiossa

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä 
 Jomalvikin kanava, Raaseporissa Tammisaaren eteläpuolella sijaitseva kanava
 Jomalsundin kanava, väylän osana toimiva kanava Loviisan Ruotsinpyhtäällä
 Laajasalon kanava, kanava Helsingissä Laajasalon ja Tammisalon välissä
 Strömman kanava, Kemiönsaaren kunnan ja Salon kaupungin rajalla sijaitseva kanava

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Katajanokan kanava, Helsingin Keskustassa sijaitseva pienveneitä palveleva kanava
 Nihdinkanava, Nihdin ja Sompasaaren erottava kanava Helsingissä
 Ruoholahdenkanava, Helsingin kantakaupungin länsiosassa sijaitseva kanava joka erottaa Jätkäsaaren mantereesta
 Sompasaaren kanava, Sompasaaren mantereesta erottava kanava Helsingissä
 Tammisalon kanava, kanava Helsingissä Roihuvuoren ja Tammisalon välissä

Muualla Suomessa

Sulkukanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Väänteenjoen sulku, sulku Lohjanjärven ja Hiidenveden välillä kulkevassa Väänteenjoessa

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Ämmäkosken sulku, Kajaanin Tervakanavien entisöity sulku

Avokanavia

Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä
 Boholmin kanava, Luodonjärven ja Öjanjärven välille kaivettuu 400 metriä pitkä kanava Kruunupyyssä
 Vuotson kanava, Sodankylän Vuotson kylän kautta kaivettu kanava yhdistää Lokan ja Porttipahdan tekojärvet

Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella 
 Kontiosaaren kanava, Simpelejärvellä Parikkalassa Kontiosaarena tunnetun niemen katkaiseva kanava
 Kuuvan kanava, Inarijärven koillisosassa sijaitseva Suomen pohjoisin kanava
 Käkisaaren kanava, perimätiedon mukaan venäläisten Isovihan aikaan kaivama kanava jolla niemi erotettiin mantereesta
 Petäisen kanava, myös Nälkäkanava tunnettu kanava oikaisee vesiväylän mutkan Kajaanin Petäisessä

Uittokanavia 
Uittoa varten rakennettuja kanavia ja virtausreittejä, jotka eivät palvele alusliikennettä:
 Kirveskanava, osaltaan Äimäkanavaksikin nimetty väylä Posiolla
 Kuutin kanava, uittokanava ja kunnostettu uittoränni Kouvolassa Repoveden kansallispuiston Tervajärven ja Repoveden välillä
 Linderin kanava, kiinalaisen työvoiman avulla rakennettu tukinuittokanava yhdistää Keritty-järven ja Myllylammen Lopella.
 Luikonlahden uittokanava, vanha uittoreitti Kaavin Luikonlahdessa
 Liesilammen uittokanava, Liesilammen ja Kettulammen välille rakennettu noin 5–7 metriä leveä uittokanava Seitsemisen kansallispuistossa
 Siikajoen uittokanava, Oulujärven ja Siikajoen sivuhaaran yhdistävä, myös Painuan uittokanavana tunnettu tukinuittoa varten kaivettu kanava Kainuun Vaalassa
 Rutapohjan kanava, uittoa ja järvenlaskemista palvellut kanava Päijänteen Rutalahteen laskevan Rutajoen suulla Leivonmäen kansallispuistossa
 Taipaleen uittokanava, Salkolanjärvestä Liesjärveen johtava tukinuittoväylä Liesjärven kansallispuistossa
Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välissä

Järvenlaskukanavia 
Järvenlaskemista varten kaivettuja kanavia, joilla on luotu järvelle uusi virtaava lasku-uoma.

Vuoksen vesistöalueella 
 Höytiäisen kanava, Höytiäisen laskemista varten kaivettu kanava Pohjois-Karjalassa
 Kirjavalan kanava, Suur-Rautjärven pinnankorkeuden alentamiseksi Kirjavalanjokeen kaivettu lasku-uoma Saaren kunnan Kirjavalan kylässä
 Läsäkosken kanava, Kyyveden pinnan laskemiseksi Puulaveteen johtavaksi kaivettu kanava Kangasniemen ja Mikkelin rajalla

Kymijoen vesistöalueella 
 Kissakosken kanava, Puulaveden pinnan laskemiseksi kaivettu 1,1 km pitkä avokanava
 Kortteisen kanava, Kortteisenjärven laskemiseksi kaivettu lasku-uoma Pihtiputaalla Elämäjärven kylässä Elämäjärven ja Saarijärven välillä
 Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välillä kulkeva kivinen ja virtaava kaivanto

Kokemäenjoen vesistöalueella
 Isokanava, Leistilänjärven kuivattamiseksi kaivettu kanava Nakkilassa
 Rautajoen kaivanto, Pohjalanjärven kuivattamiseksi jokiuoman kohdalle kaivettu ja louhittu kanava Sastamalassa

Muualla Suomessa 
 Kalliokanava, Järviojanakin tunnettu Alavieskanjärven kuivattamiseksi tehty uoma Alavieskassa

Vedenottokanavia 
Käyttö- ja talousvesien, teollisuuden prosessivesien sekä muiden vesihuoltojärjestelmien vedenottoon tehtyjä avokanavia.

Haapajärven tekoaltaan syöttökanava, Pattijoesta vettä tekojärveen syöttävä kanava Raahessa
Kuljunlahden altaan syöttökanavat, Haapajoen ja Piehinkijoen vedet terästehtaan makenavedenaltaaseen johtava kanava Raahessa
Lapinjoen kanava, noin 12 kilometrin pituinen Lapinjoesta Rauman metsäteollisuudelle, sekä Äyhönjärveen raakavettä johtava kanava. Äyhönjärvi on Rauman vesilaitoksen raakavesivarasto.

Vesivoimakanavia 
Voimakanavia sekä muita myllyjen ja vesivoimaloiden veden johtamiseen tehtyjä kanavia.
Kiekan kanava, voimalaitokselle johtava avokanava Maaveden ja Sysmäjärven välisellä kannaksella Joroisten kunnassa
Kyrkösjärven tekojärven syöttökanava, vettä Seinäjoesta tekojärveen ohjaava kanava Seinäjoen lentokentän pohjoispuolella
Tehdassaaren kanava, Nokianvirrassa olleen Nokiankosken vesivoimalan syöttökanava
Täyttökanava, vettä Seinäjoesta Kalajärven tekojärveen johtava kanava Peräseinäjoella
 Uljuan tekojärven syöttökanava, Siikajoen vettä tekojärveen syöttävä kanava Siikalatvan kunnassa

Maisemakanavia 
Itseisarvoisesti kanavaympäristön luomiseksi ja paikan tilakokemuksen kehittämiseksi rakennettuja kanavia, jotka eivät tarjoa kulkuyhteyksiä
 Uutelankanava, Helsingin Aurinkolahden kaupunginosaan rakennettu meri-, keski- ja yläaltaasta muodostuva kokonaisuus

Käytöstä poistuneita kanavia 
Säilyneitä kanavalinjoja, joilla veden ja vesiliikenteen välittäminen on loppunut
 Grabben kanava, vedetön, keskiaikainen kanava Länsi-Uudellamaalla Raaseporin Karjaalla
 Pispalan uittotunneli, Näsijärven pinnan tasoonTampereen Pispalaan kaivettu kanavatunneli tukkinippujen uittamiseksi Pispalanharjun läpi Pyhäjärveen laskevalle funikulaarille
 Puutarhakanava, Tampereen Finlaysonin tehdasalueella Tammerkosken länsirannalla sijainnut 270 metriä pitkä voimakanava
 Ruokovirran kanava, Hyvärinvirran avokanavan korvaama sulkukanava Maaningalla Maaninganjärven ja Ruokoveden välillä
 Taipaleen museokanava, vanhan sulkukanavan jäänteet Taipaleen kanava-alueella Varkaudessa
 Viannan kanava, käytöstä poistunut, Ahkiolahden kanavan korvaama, historiallinen sulkukanava Maaningan kunnassa

Keskeneräisiä kanavahankkeita

Kaavoitettuja kanavia ja aluevarauksia 
 Anttolan kanavavaraus, aluevaraus Mikkelin Anttolan keskustan kannaksen läpäsevällä avokanavalle
 Hesperian esplanadi, kanavatilavaraus Helsingin Töölössä
 Konginkankaan kanava, Konginkankaan kirkonkylään kaavoitettu kanavatilavaraus Räihänselän Pyyrinlahteen yhdistävälle väylälle 
 Konnekosken kanava, maakuntakaavaan merkitty hanke Hankavesi–Konnevesi-välisen pienvenekanavan rakentamiseksi Pohjois-Savoon, Konnekosken vierisen kannaksen poikki
 Mäntyharjun kanava, maakuntakaavoihin merkitty hanke vesiväylän luomiseksi Päijänteen ja Saimaan välille Mäntyharjun kautta
 Vihavuoden kanava, maakuntakaavaan merkitty kanavahanke, jota etenkin 1900-luvun lopulla suunniteltiin Kanta-Hämeessä Hauhon reitillä olevan Vihavuoden kosken ohittamiseksi

Keskeytyneitä kanavarakennustöitä 
 Kravin kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1800-luvun alusta Kokemäenjoen eteläpuolella Huittisten ja Kokemäen alueilla
Mustosen kanava, kanavanrakennushanke Saimaan Oriveden ja Kiteen Pyhäjärven välillä Puhoksessa
 Patajoen kanava, 2000-luvun alussa kesken jäänyt kanavointityö Keski-Suomessa Patalahti-järven ja Päijänteen välisellä Patajoella vesireitin luomiseksi Jämsän Himokselle
 Pontuksen kaivanto, 1600-luvun alussa kaivettu kesken jäänyt uoma puoli kilometriä pitkä kanavauoma Lappeenrannan Lauritsalan Pontuksessa
 Rikalan kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1700-luvun loppupuolelta Lempäälässä Pyhäjärven ja Vanajaveden välillä

Lähteet 

 Leif Granholm: Kansliapäällikkö Harri Pursiaisen haastattelu – Saimaan kanavasta halutaan pitkä vuokrasopimus, Venäjän Aika s. 10–11, nro 1/2008

Viitteet

Aiheesta muualla