Politiarikos

Politiarikos on lievistä järjestysrikkomuksista käytetty vanhahtava nimitys. Suomessa nimityksellä on yleensä tarkoitettu niitä rikoksia, joista säädettiin vuoden 1889 rikoslain neljässä viimeisessä (41.–44.) luvussa, vaikka itse termiä ei lakitekstissä esiintynytkään. Politia­rikoksiin on rinnastettu myös eräiden muissa laeissa, esimerkiksi tieliikennelaissa olevien säännösten samoin kuin kunnallisten poliisijärjestysten rikkominen. Politiarikoksista säädettiin rangaistukseksi sakkoa tai lyhytaikainen vankeus.

Nimityksen alkuperä 

Politialla tarkoitetaan julkisvallan yhteiseksi hyväksi antamia määräyksiä. Sana on samaa alkuperää kuin poliisi.

Politiarikosten luonne 

Politiarikoksille tyypillisenä pidettiin, että ne saattavat olla yksittäisissä tapauksissa täysin vaarattomiakin, mutta yleisen vaarallisuutensa vuoksi ne oli kuitenkin säädetty rangaistaviksi. Niitä koskevien säännösten tarkoituksena oli myös ylläpitää yleistä kansalais­kuria sekä yleistä järjestystä ja turvallisuutta. Niitä ei pidetty rikoksina sanan varsinaisessa merkityksessä vaan tiettyjä asioita koskevien määräysten rikkomisena, mikä ilmenee rikoslain niitä koskeneiden lukujen otsikoistakin.

Politiarikoksia koskevat säännökset erosivat muita rikoksia koskevista muun muassa siten, että avunanto niihin ei ollut rangaistavaa.

Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan 

Vuoden 1889 rikoslaissa politiarikoksista säädettiin sen neljässä viimeisessä luvussa:

 41. luku, kirkollista järjestystä koskevien määräysten rikkomisesta
 42. luku, valtion turvallisuutta ja yleistä järjestystä varten annettujen määräysten rikkomisesta
 43. luku, hyviä tapoja koskevain määräysten rikkomisesta
 44. luku, hengen, terveyden ja omaisuuden suojelemiseksi annettujen määräysten rikkomisesta

Kirkollinen järjestys 

Rikoslain 41. luvussa säädettiin rangaistavaksi:
 muun yksityisen hartausseuran kuin kotihartauden järjestäminen samaan aikaan, jolloin kirkoissa pidettiin jumalanpalvelus
 opetuspuheen pitäminen muussa yksityisessä hartausseurassa kuin kotihartaudessa, mikäli kyseistä henkilöä oli erityisesti kielletty sellaista pitämästä
 harhaoppien levittäminen häiriötä tai pahennusta herättävällä tavalla
 lukukinkereiltä pois jääminen tai omien lasten estäminen lukukinkereillä tai rippikoulussa käymästä
 sapatinrikokset, joita olivat:
 käsi- tai muun työn tekeminen sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä, ellei se ollut välttämätöntä
 rihkamakaupan auki pitäminen sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä.

Sapatinrikoksia lukuun ottamatta rikoslain 41. luvun säännökset koskivat vain evankelis-luterilaisten seurakuntien jäseniä, ja heitäkin voitiin niiden nojalla rangaista vain, jos he olivat menetelleet sanotulla tavalla vielä senkin jälkeen, kun pappi tai kirkkoneuvosto oli asiasta varoittanut.

Valtion turvallisuus ja yleinen järjestys 

Rikoslain 42. luvussa säädettiin rangaistavaksi muun muassa:

 linnoitusta esittävän kuvan piirtäminen tai julkaiseminen
 luvaton tunkeutuminen puolustusvoimien alueelle
 Suomesta karkotetun ulkomaalaisen paluu maahan
 luvaton valtakunnanrajan ylitys tai sen valmistelu
 valheellisen merkinnän tekeminen eräisiin asiakirjoihin
 viranomaisen erehdyttäminen ilmoittamalla nimensä, säätynsä tai ammattinsa muuksi kuin se on
 sellaisen virkapuvun käyttäminen, joka ei vastaa kyseisen henkilön virkaa tai tointa, tai sellaisten ritari- tai kunniamerkkien käyttäminen, johon hänellä ei ole oikeutta
 meluaminen yleisellä paikalla
 tulipalon tai muun vaaran merkin antaminen, ellei sellaista vaaraa ollut
 tietäjän toimi, loihtiminen tai taikaus

Hyviä tapoja koskevat määräykset  
Rikoslain 43. luvussa säädettiin rangaistavaksi:

 arpajaisten järjestäminen ilman asianmukaista lupaa
 uhkapeli
 eläinrääkkäys
 häiriötä tai pahennusta aiheuttava juopuneena esiintyminen julkisella paikalla
 alle 18-vuotiaan vietteleminen nauttimaan päihdyttävää juomaa niin, että hän siitä juopuu.

Hengen, terveyden ja omaisuuden suojelemiseksi annetut määräykset 

Rikoslain 44. luvussa säädettiin rangaistavaksi muun muassa:

 ampuma-aseen, räjähdysaineen, myrkyn tai muun vaarallisen aineen jättäminen sellaiseen paikkaan, että esimerkiksi lapsi voi ymmärtämättömyydestä saada sillä vahinkoa aikaan, sekä muu tällaisten aseiden ja aineiden varomaton käsittely
 todelliseen hengenvaaraan joutuneen henkilön auttamatta jättäminen
 myrkyn valmistaminen tai myyminen ilman asianmukaista lupaa
 ruudin tai muun räjähdysaineen valmistaminen, varastointi tai myynti ilman laillista oikeutta
 sellaisen ruoan tai juoman myyminen, joka myyjä tietää olevan terveydelle vahingollista
 kulkutaudin estämiseksi annetun ohjeen rikkominen
 ihmisille vaarallisen eläimen hallussapito, jos sitä ei pidetä suljetussa paikassa tai kytkettynä
 koiran usuttaminen ihmisen, juhdan tai muun kotieläimen päälle
 laivojen yhteentörmäyksen estämiseksi annetun ohjeen rikkominen
 tarvittavien varokeinojen laiminlyöminen rakennustöiden, taikka kaivon, sillan tai tien rakentamisen yhteydessä niin, että siitä aiheutuu vaaraa
 kuopan kaivaminen sellaiseen paikkaan, jossa ihmisiä tavallisesti liikkuu, taikka kuopan tai jyrkänteen jättäminen peittämättä, aitaamatta tai ilman tarpeellista varoitusmerkkiä
 kadun tai tien ylläpitäjän laiminlyönti, jonka vuoksi vaarallisella tavalla vioittunutta siltaa ei ajoissa korjata
 sellaisen esineen tai aineen kaataminen tielle, kadulle tai torille tai sellaisen rakennelman pystyttäminen, josta lähellä oleva toisen henkilön omistama rakennus tai aitaus saattaa vahingoittua
 veräjän jättäminen sulkematta
 avaimen tekeminen sellaista lukkoa varten, jota tekijällä ei ole oikeutta avata, tiirikan tai väärän avaimen luovuttaminen epäilyttävälle henkilölle tai tällaisen esineen pitäminen huonossa tallessa niin, että se saattoi joutua vääriin käsiin
 tiirikan tai väärän avaimen hallussapito, jos siihen syyllistyi irtolainen taikka palkollinen ilman isäntänsä lupaa
 varomaton tulen käsittely
 laukauksen luvaton ampuminen sekä ilotulituksen järjestäminen asumuksen tai tulenarkojen esineiden läheisyydessä

Nykyinen lainsäädäntö Suomessa 

Politiarikoksia ei enää pidetty muista rikoksista eroavana ryhmänä, kun rikoslaki 1900-luvun lopulla uudistettiin. Asiaa koskevat rikoslain 41.–44. lukujen säännökset onkin nykyisin jo kaikki kumottu. Osa aiemmin politia­rikoksina pidetyistä teoista ei enää ole lainkaan rangaistavia, ja muitakin koskevat säännökset taas on siirretty erityisiin lakeihin tai rikoslain muihin lukuihin. Sitä paitsi on järjestysrikkomuksista vuonna 2003 säädetty erityinen järjestyslaki.

Rikoslain 41. luku kumottiin kokonaan vuoden 1971 alussa samalla, kun muutettiin lain 10. lukua, jossa olivat muun muassa jumalanpilkkaa koskevat säännökset.  Myös 42. ja 43. lukujen kaikki pykälät on yksi toisensa jälkeen kumottu, eivät kuitenkaan kaikki samalla kerralla. Joidenkin niissä olleiden säännösten tilalle on säädetty erilliset lait, esimerkiksi eläin­rääkkäyksestä säädetään nykyisin eläin­suojelu­laissa ja arpajaisista arpajais­laissa, joskin niihin liittyviä rangaistus­säännöksiä on myös rikos­lain 17. luvussa. 

Rikoslain 42. luvun 6 §:ssä mainittu juopuneena esiintyminen oli ylivoimaisesti yleisin sakon muuntorangaistukseen johtanut teko, kunnes pykälä vuoden 1969 alussa kumottiin ja juopumuksen rangaistavuus sdamalla poistettiin eräitä erityis­tapauksia lukuun ottamatta. 

Rikoslain 44. luku uudistettiin kokonaan vuonna 2002, jolloin se sai otsikon Terveyttä ja turvallisuutta vaarantavista rikoksista, ja se sisältää nyt useita vakavampiakin rikoksia koskevia säännöksiä.

Lähteet 

Oikeushistoria
Rikokset