Matti Nurmia

Matti Juhani Nurmia (26. elokuuta 1930 Rauma – 7. joulukuuta 2022 Jyväskylä) oli suomalainen fyysikko, professori ja keksijä. Fyysikkona hän erikoistui kokeelliseen ydinfysiikkaan.

Akateeminen ura
Matti Nurmia väitteli tohtoriksi fysiikan alalta Helsingin yliopistossa vuonna 1956. Väitöstutkimuksessa mitattiin lämpöä, kun muodostui tietty kiderakenne (tutkimuksessa tarkasteltavana oli korkeissa lämpötiloissa syntyvä TICI- ja TIBr-yhdisteiden muodostama kiteinen seos). Menetelmänä Nurmia sovelsi differentiaalista kalorimetriaa. Se on eräs termoanalyyttinen menetelmä, jolla voidaan tutkia reaktioiden lämpömäärää ja lämpömäärän muutosta.

Nurmia aloitti varsinaisesti tieteellisen uransa toimiessaan vuosina 1959–1967 fysiikan apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa. Sen ohella hän oli 1962–1963 tutkijana Yhdysvalloissa Oklahoma State Universityssa Lisäksi hän oli Helsingin yliopiston fysiikan dosentti 1968–1975.

Vuosina 1968–1998 Nurmia työskenteli Kalifornian yliopiston Lawrence Berkeley National Laboratoryssa. Siellä hän oli mukana työryhmässä, joka löysi useita uusia alkuaineita. Ryhmä tutki kemisti Albert Ghiorson johdolla siirtymämetalleihin kuuluvan harvinaisen ruteniumin ja keinotekoisen dubniumin ominaisuuksia. Näihin tutkimuksiin osallistui myös suomalainen fyysikko Kari Eskola.

Nurmia jäi virallisesti eläkkeelle Jyväskylän yliopistosta vuonna 1992. Vielä vuonna 1995 hänet kuitenkin kutsuttiin määräaikaiseen puolen vuoden professuuriin Jyväskylän yliopiston kemian laitokselle. Professuuri oli yliopiston ja Teknologiakeskuksen yhteisrahoituksena toteutettu hanke. Nurmia oli myös useiden vuosien ajan erikoistutkijana ja vierailevana professorina Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella. Vuosina 2011–2012 hän oli Jyväskylän yliopistossa erikoistutkijana kemian laitoksella. Sittemmin hän vielä jatkoi tutkimustyötä kemian laitoksella emerituksena.

Jyväskylän vuosinaan Nurmia oli mukana ainakin yhdessä fysiikan tutkimuksessa, joka käsitteli titaani-ionien tuottamista ionilähdettä käyttäen.

 Hannu Koivisto, Juha Ärje, Raimo Seppälä & Matti Nurmia: Production of titanium ion beams at an ECR ion source. Nucl. Instr. and Meth. B 187 (2002) 111.

Keksinnöt ja yritystoiminta

Fyysikkona Nurmia erikoistui kokeellisen ydinfysiikan tutkimukseen. Tieteellisen uran jälkeen hän meritoitui keksijänä. Nurmia esimerkiksi kehitti menetelmän hiilidioksidin neutraloimiseksi maasälvän avulla. Tästä vuoden 2011 ympäristöteosta hän sai Energiateollisuuden Kestävän kehityksen foorumin kunniakirjan. Kehittämiään keksintöjä hallinnoimaan hän vuonna 2004 perusti yrityksen Cuycha Innovation Oy, jonka toimitusjohtaja on vuodesta 2010 ollut hänen poikansa Ilkka Nurmia. Teknologian kokeilu Botswanassa päättyi tuloksettomana vuonna 2015, kun suunnitellun neutralointilaitoksen rakentaminen peruuntui .

Nurmia myös kehitteli vuonna 2011 pystyakselista tuuliturbiinia. Tekniikkaa hyödyntävä koevoimala suunniteltiin pystytettäväksi vuoden 2012 aikana.

Julkaisuja
Nurmia julkaisi joitakin teoksia tieteellisistä aiheista (lähinnä fysiikan alalta) sekä tieteellisiä tutkimusartikkeleita.

 A method for the study of processes in ionic crystals (1959). Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia. ISSN 0066-2003; 22.
 Matti Nurmia & Eijo Vesanen: Finland's contribution to the seismotectonic map of Europe (1961). Helsinki: Helsingin yliopisto, seismologian instituutti. 
 Matti Nurmia & Tor Stubb: ''Preparation and use of Ge (Li) gamma detectors (1966).Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia. ISSN 0066-2003; 213.

Lähteet

Aiheesta muualla
Finnish scientist developed method to neutralise carbon dioxide, Timo Siukonen, Hs.fi 
Matti Nurmia, Vetyä kesytetään (Henkilökuva). Yle.fi, Elävä arkisto, radiohaastattelu fuusioreaktorista vuodelta 1956 
Matti Nurmian muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Suomalaiset fyysikot
Suomalaiset professorit
Suomalaiset keksijät
Vuonna 1930 syntyneet
Vuonna 2022 kuolleet