Changtang

Changtang (, ; Chang Tang, Changthang, ”Pohjoinen tasanko”, ”Pohjois-Tiibetin tasanko”) on laaja ylätasanko Tiibetissä. Alue sijaitsee Keski-Tiibetistä, U-Tsangista pohjoiseen jossa  on suuri Changtangin luonnonsuojelualue. Kesät ovat alueella lämpimiä, talvet kylmiä ja pitkiä, ja alueen kasvillisuus on kitukasvuista. Changtangissa elää monia harvinaisia villieläimiä mm: villijakkeja, chiruja ja kiangeja. Ilmastonmuutos, ylilaidunnus, salametsästys ja muu ihmisen toiminta uhkaa alueella eläviä villieläimiä. Alue on asutettu pääosin sen eteläosista ja alueella elää changpa-paimenia. Changtangista pohjoiseen sijaitsee Arjin Shanin luonnonsuojelualue.

Maantiede 

Changtang sijaitsee Transhimalaja- ja Kunlun-vuoristojen välissä, alueella sijaitsee jopa 6640 metrin korkuisia vuoria.

Changtangin alueen leveys on enimmillään noin tuhat kilometriä ja sen pituus idästä länteen on noin 1500 kilometriä. Changtang kattaa noin 69 prosenttia Tiibetin ylätasangosta. Siellä on laajoja ja loivia laaksoja, joissa on järviä. Seudulla on korkeita mäkiä ja vuoria.

Alue on 4000–7000 m:n korkeudessa merenpinnasta, keskimääräinen korkeus on noin 4500–5500 metriä. Etelässä sijaitsevat järvet ovat noin 4300–5000 metrin korkeudessa, pohjoisessa sijaitsevat järvet ovat noin 4800–5000 metrin korkeudessa. Changtang on vuorien saartama, eikä sieltä laske ulos jokia.

Järviä ovat mm: Aru-tso, ja Menar-tso lännessä ja Gomo-tso keskiosassa.

Pakistanin Ladakhin erästä aluetta sanotaan myös Changtangiksi, ja sen tunnetuin järvi on Tsomoriri.

Ilmasto 

Vaikka Changtang sijaitseekin maantieteellisesti melko etelässä, sen ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, koska se sijaitsee niin korkealla ylätasangolla. Kesä on lyhyt ja lämmin, mutta talvi on pitkä ja ankaran kylmä. Päivittäiset lämpötilan vaihtelut ovat suuria ja Auringon ultraviolettisäteily on voimakasta päivisin.

Ilma on ohutta ja vaikeata hengittää. Vuoden keskilämpötila on -5 °C. Talvella lämpötila voi olla jopa -40 °C, ja viima tekee pakkasesta erittäin purevaa. Vuorokautinen lämpötilan vaihtelu saattaa olla jopa 60 °C, ja kesällä on monesti äkillisiä säänmuutoksia. Länsi-Changtangissa, Palassa kesällä saattaa päivällä olla jopa +38 °C helle, ja yöllä lämpötila olla jopa 0 °C. Talviaikaan saattaa iltapäivällä  olla +4,5 °C ja yöllä -35 °C. Päivän korkeimman ja matalimman lämpötilan keskiarvo pysyy nollan alapuolella noin 200 päiväksi vuodesta.

Vuotuisesta sateesta 90 prosenttia tulee monsuunikauden aikana kesä-syyskuussa. Ukkosia saattaa olla joka vuodenaikana.

Sademäärä on noin 50–400 mm.

Jatkuva ikirouta alkaa 4100 m:n korkeudessa, jossa vuoden keskilämpötila on –3 C. 5000 m:n korkeudessa ikirouta sulaa kesällä vain 60 cm. Ikiroudan sulaessa ympäristö muuttuu mutaiseksi.

Sademäärä ja lämpötila laskevat pohjoiseen ja länteen kulkiessa, koska tasanko on kallellaan. Etelässä ja idässä sijaitsevat alueet ovat alavampia ja niiden ilmasto on leudompi.

Maannos joko puuttuu tai on ohutta turvetta.

Vuoristoaroa esiintyy pääosin 4600–5200 m:n korkeudessa. Sen kasvukausi alkaa touko-kesäkuun vaihteen tienoilla, ja ulottuu syyskuuhun.

Kasvillisuus 

Changtangin kasvillisuus on lähinnä vuoristoniittyä, vuoristo- ja aavikkoaroa, mätästävää vuoristotundraa. Chantangissa on myös kasvitomia aluetta. Aroa on kasvillisuustyypeistä yleisin ja niittyä esiintyy pieni määrä suotuisilla alueilla. Vuoristoaro on joko Carex-aroa tai Stipa-aroa. Aroalueiden yleisin kasvi on Stipa purpurea. Tämä korvautuu korkeammilla alueilla sarolla Carex moorcroft.

Alppiniityjä esiintyy alueilla, joilla sademäärä ylittää 350–400 mm. Näillä alueilla kasvaa Kobresia-sarakekasveja. Chang tangin Kobresia-niittyjä tavataan tyypillisesti jokivarsilla, tihkupinnoilla ja suoalueilla. Näissä on alueen tihein eläimistö. Alueen vuoristoaron kasvipeite on alle 30%, tyypillisesti 10–15% ja koostuu mm: Stipa-hyöheheinästä. Stipa-vuoristoaron alueella sademäärä on noin 100–350 mm. Noin 34 leveyastetta pohjoiseen on hyvin kitukasvuista aavikkoaroa, jolla alueella sademäärä on noin 50–100 mm. Eläinten syömää erittäin proteiinipitoista ruohoa kutsutaan nimellä "naza".

Eläimistö 

Changtangin alueella elää muutamia uhanalaisia lajeja esim. tiibetingaselli, kiangi, villijakki, susi, lumileopardi, tiibetinantilooppi (chiru).

Changtangissa elää yhä joitakin harvinaisia villejä eläimiä, jotka ovat kaikki uhanalaisia pääaosin salametsästyksen takia. Villijakki (Bos grunniens), kiangi (Equus kiang), bharaali (Pseudois nayaur), argali (Ovis ammon), mongoliangaselli (Procapra gutturosa), chiru (Pantholops hodgsonii). Chirun eli tiibetinantiloopin villa on koostumukseltaan erittäin hienoa, ja sitä salakuljetetaan varsinkin Kashmiriin. Lumileopardi (Panthera uncia/Uncia uncia), susi (Canis lupus), ilves (Lynx lynx), Tiibetinsinikarhu (Ursus arctos pruinosus). Paljon on pika:a (Ochotona spp.).

Ihmiset 

Changtangin asukkaat elävät pääosin kiertelevällä paimentotaloisuudella. Lammasta ja vuohta paimennetaan enemmän kuivemmassa lännessä, jakkia kosteammassa idässä.

Paikkakuntia 

Eriasteisesti ihmisen asumia paikkoja ovat mm. Gomo, Manni, Sali, Xijiakongkong.

Kirjallisuutta 
 George B. Schaller: Wildlife of the Tibetan Steppe University of Chicago Press, Chicago 2000. ISBN 0226736539
 George B. Schaller: Tibet's Hidden Wilderness: Wildlife and Nomads of the Chang Tang Reserve, 1998. ISBN 0810938936

Lähteet 
Dorje, Gyurme. (2009) Footprint Tibet Handbook. 4th Edition. Bath, U.K.
Tibet- Venture to a higher plain, Bradley Mayhew Monique Choy John Vincent Bellezza, Tony Wheeler, 5th edition, Lonely planet 2002, ISBN 1-86450-162-6, s. 27-32

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Qiangtang, the meaning of northern highland
 Changthang-Nationalpark
 Das nationale Naturschutzgebiet Qiangtang 
 Qiangtang Nature Reserve WCA Page
 Paradise for Tibetan Antelopes 
 The Qiangtang Basin of Tibet rich in oil, gas reserves
Who cares about the Chang-thang? 

Tiibetin maantiede