Kumppanuusmaatalous

Kumppanuusmaatalous  on maanviljelijän ja kuluttajien muodostama yhteisö. Viljelijä ei myykään tuottamaansa ruokaa tukulle ja sieltä eteenpäin kaupan ketjulle, vaan suoraan kuluttajille. Ero tavanomaiseen ruokapiiriin on, että viljelijä myy eräänlaisia ruokaosakkuuksia joka maksetaan etukäteen, yleensä alkukeväästä. Niistä muodostuu maatilan vuosittainen budjetti. Osuuttaan vastaan jäsenet saavat viljelijän satoa niin pitkään kuin sitä riittää. 

Mallissa on riskinsä: jos sato on huono, on satokorin sisältö heikonlainen. Hyviä puolia kumppanuusmaataloudessa on, että ruokaosuuskunnan jäsenenä on mahdollista vaikuttaa siihen, mitä pellolla kasvaa ja myös osallistua viljelykseen talkoillen ja vaikkapa sadonkorjuujuhlia järjestäen. Viljelijälle etuna taas on, että markkinointiin ja myyntiin ei tarvitse erikseen panostaa, ja koko sadolle on valmiiksi ostaja.

Useimmat Suomessa perustetut kumppanuusmaataloushankkeet ovat olleet osuuskuntia, kukin hieman omanlaisellaan hallintotavalla. Tyypillisesti ruokaosuuskunta palkkaa sopivan henkilön puutarhuriksi tai viljelijä saattaa myös olla osuuskunnan hallituksessa mukana vastuullisena jäsenenä.

Ensimmäiset CSA:t perustettiin maailmalle 40 vuotta sitten.

Suomalaisia kumppanuusmaatalouksisia 

 Helsinki: Kaupunkilaisten oma pelto ja Osuuskunta Oma maa
 Turku: Livonsaaren osuuspuutarha
 Oulu: Minnamaalaiset
 Mäntsälä: Muijaniityn ruokaosuuskunta
 Lahti: Ruokaosuuskunta
 Tuusula: Yhteisöviljelykokeilu ja Osuuskunta Oma maa 
 Jyväskylä: Juurikas JKL -viljelijäyhteisö
 Espoo: Råbäck Gård: Minun Omenapuu / Mitt Äppelträd

Lähteet 
 syotavakaupunki.fi

Aiheesta muualla 

 Kirjoitus Kumppanuusmaataloudesta Pohjoinen Permakulttuuri -blogissa 
 Kirjoitus Suomen kumppanuusmaatalouksista Syotavakaupunki.fi:ssä  
 Herttoniemen Ruokaosuuskunta 
 Suomen kumppanuusmaataloudet lueteltuna  
 Jukka Lassila kertoo videolla kumppanuusmaataloudesta

 Maatalous
 Luomumaatalous
 Ympäristönsuojelu
 Kansalaisliikkeet
 Aluesuunnittelu