Emi Koussi

Emi Koussi on Tibestivuoristoon kuuluva suuri kilpitulivuori Pohjois-Tšadissa, keskellä Saharan autiomaata. Se nousee 3 415 metriä merenpinnasta ja on siten Tšadin ja koko Saharan alueen korkein huippu. Vuoren loivarinteinen keila on halkaisijaltaan 60–80 kilometriä ja koostuu pääosin trakyytista. Se kohoaa 2 300 metrin korkeudelle ympäröivältä hiekkakivitasangolta, joka on kerrostunut liitukaudella ja paleotsooisella maailmankaudella. Massiivi muodostui 2,42–1,32 miljoonaa vuotta sitten, kun maanpinnalle purkautui räjähdysmäisesti ignimbriittejä ja suhteellisen juoksevaa laavaa kuumasta kohdasta Maan vaipassa.

Emi Koussilla ei ole havaittu vulkaanista toimintaa, mutta sen etelälaidalla on geotermisesti aktiivinen alue Yi-Yerra. Tutkijat eivät ole pystyneet selvittämään, milloin tulivuori on purkautunut viimeksi. Sen huipulla on kaksi sisäkkäistä, halkaisijaltaan 12–15 kilometrin mittaista kalderaa, joiden eteläreunalla vuoren korkein kohta sijaitsee. Kalderojen sisäpuolella on useita räjähdyskraattereita ja laavakupoleita. Viimeisimmässä purkauksessa niihin muodostui kolme maaria ja lukemattomia basalttisia kuonakeiloja sekä niihin liittyviä laavavirtoja. Kalderojen kaakkoisosassa sijaitsee niitä nuorempi, alle 2 miljoonaa vuotta vanha Era Kohor -kaldera, joka on 2–3 kilometriä leveä ja 350 metriä syvä.

Emi Koussilla ja Tibestivuoristossa on vain vähän kasvillisuutta, jonka varassa elää gaselleja, harjalampaita ja gepardeja. Niukan ravinnon vuoksi vuoristoa on kutsuttu ’nälän vuoriksi’. Syrjäisellä seudulla asuu tubu-kansan jäseniä ja sieltä on löydetty vanhoja luolamaalauksia.

Emi Koussin on arveltu muistuttavan Marsissa sijaitsevaa Elysium Monsia. Marsissa tulivuorten rinteet ovat kuitenkin sileämmät kuin Maassa, jossa virtaava vesi kuluttaa niihin matalia laaksoja.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Afrikan tulivuoret
Tšadin maantiede
Sahara
Afrikan vuoret