Yellowstonejärvi

Yellowstonejärvi on Yellowstonen kansallispuiston suurin ja maailman suurimpia vuoristojärviä. Se on 352 neliökilometrin laajuinen ja muodostunut Yellowstonen kalderan painanteeseen. Sen pohjassa on monia vulkaanisia muodostelmia, kuten geysireitä. Järvi on kylmä, ja se on jäässä joulukuulta toukokuulle. Järven vesissä elää suuri punakurkkulohipopulaatio, jota uhkaa kuitenkin harmaanieriän leviäminen alueelle.

Maantiede 

Yellowstonejärvi on noin 30 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä, ja sillä on noin 177 kilometriä rantaviivaa. Sen pinta-ala on 352 neliökilometriä, ja se on maailman toiseksi suurin järvi, joka sijaitsee yli 7 000 jalassa (noin 2 134 metriä).

Yellowstonejärvi muodostui vajoamaan, joka syntyi Yellowstonen kalderan romahduksesta ja jota sen jälkeen ovat muovannut mannerjäätiköiden aiheuttama eroosio. Se on historiansa aikana laskenut Tyyneenmereen, Pohjoiseen jäämereen ja Meksikonlahden kautta Atlantiin, johon se laskee nykyään Yellowstonejoen kautta. Järvessä on sattunut geologisia muutoksia aivan viime aikoinakin, sillä Yellowstonen kalderan eli kattilalaakson maaperä kohosi noin metrin 1923–1984 ja sen jälkeen alkoi vajota. Tämä on aiheuttanut pohjoisrannan nousemisen ja tulvimisen järven etelärannalla. Järven pohjassa on samoja vulkaanisia muodostelmia kuin muuallakin puiston alueella. Vedenalaiset kamerat ovat löytäneet pohjasta muun muassa geysireitä, kuumia lähteitä ja kraattereita.

Yellowstonejärvi on hyvin kylmä järvi. Se jäätyy joulukuussa ja vapautuu jääpeitteestä vasta toukokuun lopulla. Pohjan lämpötila pysyy ympäri vuoden noin neljässä asteessa. Järven lämpimimmät kohdat ovat Mary Bay -lahdella ja Stevensoninsaaren länsipuolella merenpohjan kanjonissa. Niitä lämmittävät useat kuumat lähteet. Kesällä pintaveden lämpötila on noin 4–10 astetta. Järvellä esiintyy myös paljon myrskyjä, ja lähes päivittäin syntyy 1,2–1,5 metriä korkeita aallokoita. Yleensä tuuli puhaltaa lounaasta.

Luonto 

Punakurkkulohen alalaji Oncorhynchus clarkii bouvieri elää Yellowstonejärvessä vain pienellä alueella, ja järvessä on alalajin suurin luonnollinen populaatio. Järvessä eli alkujaan punakurkkulohen lisäksi vain särkiin kuuluva Rhinichthys cataractae. Niiden lisäksi järveen on levinnyt imukarppi, särkiin kuuluvat Couesius plumbeus ja Richardsonius balteatus sekä harmaanieriä. Näistä osa kuuluu puistoalueen alkuperäiseen lajistoon.

Harmaanieriän leviäminen uhkaa punakurkkulohikantaa. Harmaanieriä on huomattavasti punakurkkulohta suurempi petokala, ja järvessä aikuisen yksilön ruokavalio koostuu pääasiassa punakurkkulohista. Lohikanta voi romahtaa seuraavien sadan vuoden aikana 70 prosenttia.

Järven rantamilla elelee monia lintuja, muun muassa sääksiä, valkopäämerikotkia, amerikanpelikaaneja ja amerikanmerimetsoja. Rannoilla vaeltelee myös esimerkiksi hirviä ja harmaakarhuja.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Wyomingin maantiede
Yhdysvaltain järvet
Yellowstone