Jesper Swedberg

Jesper Swedberg (28. elokuuta 1653 Falun – 26. heinäkuuta 1735 Skara) oli omana aikanaan mer­kittävä ruotsalainen kirkonmies, virsirunoilija, professori ja teologi. 

Aluk­si Swedberg toimi sotilaspappina ja teki matkan Englantiin, Hol­lantiin, Ranskaan ja Saksaan 1684–1685. Kuningas Kaarle XI nimitti hänet hovisaarnaajaksi, hän oli Vingåkerin kirkkoherra ja lääninrovasti, sittemmin vielä professori ja tuomiorovasti Uppsalassa ja lopulta vuodesta 1703 kuole­maansa saakka Skaran piispa. Piispana hän osallistui Kaarle XI:n kirkolliseen uudistustyöhön.

Vuodesta 1696 hän oli myös Amerikassa olevien ruotsalaisten seurakuntien valvoja. Tätä tehtäväänsä hän on kuvannut teoksessaan America Illuminata (1732). Hän oli myös kiinnostunut ruotsin kielen historiasta ja kehityksestä. Hän julkaisi 1716 teoksen Schibboleth. Swenska språkets rycht och richtighet, joka oli yhdistetty sanakirja, kielioppi ja oikeinkirjoitusopas. Hänen  Swensk Ordabok -kirjansa, joka oli ensimmäinen ruotsin kielen sanavaraston kehitystä kuvaava teos ilmestyi vasta hänen kuolemansa jälkeen.

Vuoden 1695 ruotsinkielinen virsikirja tunnetaan myös Swedbergin virsikirjan nimellä. Hän valmisteli virsikirja­ehdotusta yhdessä muun muassa Haqvin Spegelin ja Israel Kolmo­dinin kanssa. Hänen ehdotuksensa valmistui vuonna 1693 ja se sai aluksi suopean vastaanoton. Kun virsikirja tuli painosta, sitä alettiin arvostella lähes kaikesta, muun muassa siitä, että se sisälsi väärää oppia. Jossain määrin kritiikin sanotaan olleen oikeutettua. Tästä seurasi Swedbergille tuntuvia taloudellisia menetyksiä, koska hän oli itse kustantanut kirjan painatuksen ja nyt kirjat jouduttiin hävittämään. Hän teki kuitenkin muutoksia ehdotukseensa siten, että se valmistui 1695 ja hyväksyttiin. Se oli vuo­den 1701 suomenkielisen virsikirjan, niin sanotun  Vanhan virsikirjan esikuva. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on viisi hänen kirjoittamaansa virttä, joista tunnetuin lienee virsi ”Herraa hyvää kiittäkää” (332) sekä viisi, jotka hän joko kääntänyt tai muokannut. Ruotsin kirkon virsikirjassa on viisi hänen kirjoittamaansa ja yhdeksän hänen kääntämäänsä tai muokkaamaansa virttä.

Hän oli tiedemies Emanuel Swedenborgin isä.

Swedbergin kirjoittamat virret Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa 

 83 On työsi, Jeesus, päätetty  (Det är fillkomnadt, Jesu kär, suom. virsikirjaan 1701, uud. komitea 1984)
 209 Herra, siunaa, auta meitä (Herre! signe du och råde, suom. virsikirjaan 1696)
 252 Oi Paimen lammasten  (O gode Herde, du, suom. virsikirjaan 1701)
 332 Herraa hyvää kiittäkää (Lova Gud i himmelshöjd, suom. 1700, uud. Julius Krohn 1880)
 491 Oi Jumala, et hylkää pientä lasta O Gudǃ, som ej de spädas röst föraktar, suom. Bengt Jakob Ignatius 1824, uud. Julius Krohn 1880, uud. komitea 1937, 1984)

Swedbergin kirjoittamat virret Ruotsin kirkon virsikirjassa 

 6 Herraa hyvää kiittäkää (Lova Gud i himmelshöjd, suom. v: n 1701 virsikirjaan, uud. Julius Krohn 1880)
 77: Herra, siunaa, auta meitä (Hör, hur tempelsången/Herre! signe du och råde, 5. säk. 4. Moos. 6: 24-26 pohjalta, suom. 1696 uud. suom. Niilo Rauhala 1996)
 419 Soit, Herra, meille tehtävän (Du själv förordnat, store Gud, suom. William Snell 1968, uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1998)
 458 On ennustus jo täyttynyt (Så är fullkomnat, Jesus kär suom. v: n 1701 virsikirjaan,  uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1999)
 633 On verrattu kymmeneen neitsyehen (Med himlen det blir som för tio jungfrur, suom.Carl G. v. Essen v: n 1867 virsikirjaehdotukseen, uud. suom. Niilo Rauhala 1997)

Lähteet 

Ruotsin kirkon piispat ja arkkipiispat
Ruotsalaiset virsirunoilijat
Vuonna 1653 syntyneet
Vuonna 1735 kuolleet
Skaran hiippakunta