Harhaisku

Harhaisku () on rikosoikeudessa luvaton teko, jonka kohteena on jokin muu kuin tekijän tarkoittama kohde. Oikeudenvastaisen teon kohteena voi olla henkilö, oikeushenkilö tai esine. Tekijän erehdys ei yleensä poista teon rangaistavuutta.

Oikeuskirjallisuudessa esitettyjä mielipiteitä 

Harhaiskusta on kysymys esimerkiksi silloin, kun henkilö A suuntaa pistoolinsa kohti B:tä, joka loikkaa sivuun samalla kun A laukaisee. Luoti osuukin B:n vierellä olleeseen henkilö C:hen, joka kuolee osumaan. Tässä tapauksessa harhaiskun kohde on samanarvoinen kuin tarkoitettukin kohde ja A tuomitaan taposta. Kirjallisuudessa on esitetty, että A tulisi tuomita B:n tapon yrityksestä ja C:n törkeästä kuolemantuottamuksesta tai tapon yrityksestä ja taposta, jos A teon tehdessään mielsi C:n kuoleman todennäköiseksi. Tätä ratkaisua vastaan on esimerkiksi se, että jos A:n ystävä D olisi yllyttänyt A:ta ampumaan, D ei todennäköisesti vastaisi teostaan lainkaan. Jos C kuolee ja B haavoittuu, A:ta todennäköisesti rangaistaisiin C:n taposta ja B:n pahoinpitelystä tai törkeästä vammantuottamuksesta riippuen siitä, miten A mielsi seurausten todennäköisyyden. Jos A tähtää B:tä mutta osuu laukauksellaan tämän koiraan, joka kuolee, käsillä on tapon yritys ja rankaisematon huolimaton vahingonteko.

Varsin omituiselta näyttävät harhaiskun seuraukset silloin, kun tuottamuksellinen tekomuoto on rankaisematon. Kun A yrittää heittää B:n kodin ikkunan kivellä rikki, mutta humalatilansa vuoksi särkeekin C:n ikkunan. Koska vahingonteko rangaistaan vain tahallisena ja pelkästä yrityksestä ei rangaista lainkaan, tahallinen B:n ikkunan rikkomisyritys ja tuottamuksellinen C:n ikkunan rikkominen olisivat kokonaan rankaisemattomia. Korvausvastuu on sitten oma asiansa.

Katso myös
 Harharikos

Lähteet

Rikosoikeus