Rånejoki

Rånejoki  (myös Raunajoki, , ,  ) on Ruotsin Norrbottenin läänissä virtaava 190 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Rånejoen vesistössä sen yli 217 kilometriä pitkään pääuomaan. Se saa alkunsa Råneträsketin järvestä Jällivaarassa, virtaa Bodenin kunnan läpi ja laskee Perämereen Råneåssa Luulajan kunnassa. Joen pääuomassa ei ole vesivoimalaitoksia ja se on toistaiseksi suojeltu vesivoiman rakentamiselta.

Joen kulku 
Joki alkaa Råneträsketistä, joka sijaitsee 20 kilometriä Jällivaarasta etelään. Joen luusua sijaitsee järven kaakkoispäässä. Täällä jokea kutsutaan myös luulajasaamelaisella nimellään, mutta joen yläjuoksun alueen nimistössä esiintyy sekaisin ruotsin-, saamen- tai suomenkielisiä (meänkieli) paikannimiä. Joki virtaa ensimmäiset 150 kilometriä metsäalueella eikä joenvarressa ole kiinteää asutusta ennen Nattavaaraa . Nattavaarassa jokeen yhtyy pohjoisesta tulevat Venetjoki ja Pikku Venetjoki. Ne ovat samasta joesta erkanevia suuhaaroja. Nattavaarassa joen ylittää Malmirata. Täällä joen suunta muuttuu kaakosta kohti etelää tai eteläkaakkoa.

Nattavaaran jälkeen joki tekee tiukan mutkan luoteeseen päin kohdassa, jossa siihen yhtyy Siekajoki. Joki virtaa tämän jälkeen pitkään kohti etelää, kuohuaa Vanhaanpaikankoskessa ja saapuu Koskivaaran kulmakunnalle. Siellä joki kääntyy kaakkoon, missä se virtaa Kaipabäckenin luonnonpuistoon. Joen kaltevuus on kasvanut ja joessa esiintyy koskia, joista esimerkiksi Muorkaforsen on 1,5 kilometriä pitkä. Jokeen yhtyy täällä oikealta puolelta tuleva Kaipajoki. Seuraava yli 20 kilometriä pitkä osuus virtaa suoraan kohti kaakkooa. Ennen Näätäsuandon kylää joki leviää Överseletiksi, joka on ensimmäinen järvimäinen suvanto (). Kylässä joen ylittää paikallinen tie, joka on seurannut uomaa joensuusta saakka.

Jokea seuraten on Näätäsuandosta Valvträskin kylään noin 35 kilometriä matkaa. Sillä osuudella uomaan yhtyvät Sör-Lillån ja Norr-Lillån, ja joki sukeltaa Valvträsketiin, joka on ennemmin järvi kuin suvanto. Joki tekee loivasti kaartaen puoliympyrän kiertäessään Brändbergetin metsävaaran. Joen varressa kohtaa nyt asuttuja kohtia, jossa on vain muutama rakennus. Järven itärannalla Valvträsketin kylässä sijaitsee useita taloja, jotka muodostavat pienen kylän. Järven vedenpinta on järvessä 38 metriä mpy., mutta joki menettää korkeudesta puolet seuraavan 15 kilometrin matkalla.

Valvträsketistä on merenrantaan linnuntietä 50 kilometrin matka. Alajuoksulla joki muuttuu paljon leveämmäksi ja jokilaakso on viljavaa ja lähes jatkuvasti asuttua. Joen osuudet ovat enimmäkseen suvantoja tai järviä, joiden välissä on kapeikkoja ja joskus koskia. Ensimmäinen virtaosuus päättyy Nederseletiin, josta alkaa noin 9 metriä putoava Korpforsen. Se laskee Överstbyträsketiin, jonka vedenpinta on 28 metrin korkeudella. Sen pohjoisrantaan laskee vesistön suurin sivujoki Rörån. Rånejoki jatkaa sukeltamalla heti Gunnarsbyträsketin järveen. Järvien ympärillä on useita kulmakuntia, joista Överstby ja Gunnarsby ovat suurimmat. Järviosuus on noin 8 kilometriä pitkä ja se laskee monikoskisen Långnäsforsenin kautta Degerseletiin. Sen vedenpinta on 22 metrin korkeudella ja se on Rånejoen suurin läpivirtausjärvi, jonka länsirantaan laskee Abramsån. Sen itäpäässä sijaitsee Niemisuvanto (Niemisel) ja kylän kautta kulkee Haaparannan rata, jonka asema sijaitsee kylässä. Joki virtaa viimeiset 30 kilometriä kaakkoon päin ja se laskee Perämeren Rånefjärdeniin. Osuuden alussa siihen yhtyy oikealta Kvarnån ja puolivälissä Bjurån. Joessa on monia suvantoja kuten esimerkiksi Niemiselet ja joen leveässä uomassa on runsasti jokisaaria. Ennen joensuuta se virtaa Råneån läpi ja alittaa sen jälkeen rantatie (E4).

Luontoarvoja 
Joki kelpaa hyvin melontaretkeilyyn, sillä se on melottavissa lukuun ottamatta sellaisissa koskissa kuin Lassbyforsen, Långforsen ja Niemiforsen, sekä Rånforsenissa Råneåssa. Vesistön vapaa-ajan kalastuksella on jopa kaupallista merkitystä. Joessa esiintyy esimerkiksi haukea ja harjusta koko sen pituudelta. Joki on erityisen kuuluisa jokiravun vahvasta kannasta.

Historiaa 
Jokea on 1800–1900-lukujen aikana käytetty puutavaran uittoväylänä. Pääuomaan on uitettu sivujokien metsistä puuta ja se on uitettu alajuoksulla sijaitseville sahoille. Uittoa on autettu perkaamalla joesta joitakin kohtia ja toisaalta puiden kulkua on ohjailtu erialisilla rakenteilla, joita voi edelleen löytää jokivarresta. Uittotoiminta päättyi 1950-luvulla.

Nimistöä 
Vesistöalueen ja pääuoman ruotsinkieliset nimet alkavat ”råne”-sanalla, joka esiintyy myös joensuun taajaman Råneån nimessä. Joen nimi on luulajansaameksi Ráddneädno, jossa alkuosa ”ráddna” tarkoittaa ystävää tai naapuria, ja loppuosa ädno suurta jokea (älv). Sama alkuosa esiintyy lähdejärven nimessä Ráddnejávrre (Råneträsket). Joen pohjoissaamelainen nimi on Rávnaädno, joka muistuttaa suomalaisten käyttämää nimeä Raunajoki. Toisaalta, nimen Rávnna (Råneå) merkitystä ei tunneta.

Vesistöalue 

Rånejoen vesistön (vesistöaluetunnus 7) pinta-ala on 4 207 neliökilometriä (km² ). Se pääuoma muodostuu alajuoksulla Rånejoen osuuksista, jotka yhdistävät toisiinsa pienet suvannot ja isommat järvet. Yläjuoksulla on suvantoja vähemmän ja nimikkojokena se alkaa Råneträsketistä. Valuma-alueen virallisena pääuomana on vielä järven valuma-alueella virtaava pieni joki Hárrejåhkkå. Se alkaa Vasaratunturin länsipuolella sijaitsevasta pienestä tunturijärvestä Rovasenjärvi.

Vesistö jää kahden suuremman Luulajanjoen vesistön (vesistöaluetunnus 9) ja Kalixjoen vesistön (tunnus 4) väliin ja on niitä yli puolet lyhyempi. Rånejoen alajuoksulla sijaitsee valuma-alueen koillispuolella lyhyen Vitånin vesistön (tunnus 6) valuma-alue ja eteläpuolella vielä pienemmän Altersundetin vesistön valuma-alue (tunnus 8). Suistoalueen kummallakin puolella sijaitsee mereen laskevia lyhyitä ojia.

Lähteet
 Svenskt Vattendragsregister, Hydologi, SMHI, nro 102, ISSN 0283-772, 2006

Huomautuksia

Viitteet 

Bodenin joet
Jällivaaran joet
Luulajan joet