Vitsakimppu

Vitsakimppu eli fasces (lat.), joskus myös raippakimppu, on vanha etruskeilta peräisin oleva symbolinen esine, jossa yhteen sidottujen vitsojen lisäksi on usein kirveenterä.

Rooman valtakunnassa
Rooman valtakunnassa liktorit kantoivat vitsakimppua hallitsijan tai korkean virkamiehen edellä. Se oli virallisen auktoriteetin ja rangaistusvallan vertauskuva. Roomassa fascesin tunnusmerkkinä oli kirveenterä, joka ulkoni noin 1,5 metrin pituisesta nipusta yhteen sidottuja jalavan- tai koivunvitsoja. Rooman kaupungin sisällä kirves oli yleensä poistettu, ellei tunnusta kannettu triumfia juhlivan diktaattorin tai kenraalin edellä.

Fascesien jäännöksiä on löydetty 700-luvulle eaa. ajoitetuista etruskien haudoista Vetuloniasta, mikä on vahvistanut tunnuksen olevan etruskilaista alkuperää. Rooman keisareilla Augustuksesta alkaen (19 eaa.) oli 12 fascesia. Vuosina 81–96 hallinneen Domitianuksen jälkeen niitä oli 24. Diktaattoreilla oli 24, konsuleilla 12, preettoreilla kuusi, legaateilla viisi ja papeilla yksi. Korkeampaa virkamiestä tervehdittiin laskemalla fascesit.

Uudempi käyttö
Renessanssin aikana 1500-luvulla vitsakimppu alettiin tulkita Euroopassa yhtenäisyyden voiman symbolina. Tähän tulkintaan vaikutti kreikkalaisen Aisopoksen tunnettu kertomus, jossa isä opettaa riiteleville pojilleen, että vitsakimppu on lujempi kuin erilliset vitsat.

Vitsakimppu on esiinytynyt heraldiikassa ja julkisen vallan symbolina uudella ajalla monessa yhteydessä. Italiassa fasistit ottivat 1900-luvulla symbolista nimensäkin. Toisen maailmansodan ja fasistien tappion jälkeen vitsakimppu on nähty fasismin symbolina, ja sitä ei ole enää juurikaan käytetty. Italiassa vitsakimppu kuitenkin löytyy vielä monesta vanhasta fasismin ajan monumentista ja arkisemmasta esineestä.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla

Heraldiset kuviot
Rooman valtakunta
Symbolit