Uhriröykkiö

Uhriröykkiöllä tarkoitetaan Suomen arkeologiassa hautauksetonta kiviröykkiötä, josta löytyy jälkiä uhrirituaaleista. Uhraamiseen viittaavat muun muassa eläimenluut, palanut savi, saviastioiden palat, viljanjyvät ja rautakuona. Uhriröykkiöiden tunnistaminen on kuitenkin ongelmallista, sillä sekä ulkomuotonsa että sisältönsä puolesta ne muistuttavat usein jäte- ja raivausröykkiöitä. Muinaisjäännöstyyppi ajoitetaan yleensä rautakautiseksi, vaikka kansanperinne osoittaa erilaisiin röykkiöihin uhratun historiallisellakin ajalla.

Uhriröykkiön voi ymmärtää yksinkertaisimmillaan kivistä rakennettuna alttarina, jolla on uhrattu esivanhemmille ja haltijoille. Tunnetut uhriröykkiöt kuuluvat usein rautakautisten kalmistojen yhteyteen, mikä vahvistaa tulkintaa niiden kuulumisesta esi-isäkulttiin. Tällaiset kalmistojen yhteydessä olevat uhriröykkiöt keskittyvät Suomessa Etelä-Hämeeseen ja Kokemäenjoelle, mutta näitä tunnetaan myös Karjalasta. Suurin osa röykkiöuhraukseen liittyvästä perimätiedosta onkin peräisin juuri Karjalasta, mikä selittyy sillä, että tietäjälaitos ja monet muualla Suomessa katkenneet perinteet jatkuivat alueella pisimpään kristinuskon tulon jälkeen.

Katso myös 
 Lapinraunio
 Kuppikivi
 Röykkiöhauta

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Muinaisjäännökset
Rautakausi Suomessa
Suomalaisen muinaisuskon pyhät paikat
Suomen muinaisjäännökset
Uhraaminen