Lapasammet

Lapasammet (Polyodontidae) on toinen sampikalojen lahkoon (Acipenseriformes) kuuluvista kalaheimoista, sampien ohella. Nykyisten lapasampien levinneisyys on Yhdysvalloissa ja Kiinassa jokiympäristöissä.

Monimuotoisuus ja tuntomerkit  

Nykyään lapasampia on vain kaksi lajia, jotka kuuluvat eri sukuihin: lapasampi (Polyodon spathula) ja miekkasampi (Psephurus gladius), joka kuitenkin on juuri kuollut sukupuuttoon. Varhaisimmat lapasampien fossiilit on ajoitettu liitukaudelle.

Molemmat nykyljit ovat kookkaita kaloja, lapasampi voi kasvaa yli kaksimetriseksi ja miekkasampi kolmea metriä pidemmäksi, eräiden lähteiden mukaan jopa seitsemän metrin pituiseksi. Kaloilla on pitkä kuono, joka on litteä lapasammella ja kapeampi miekkasammella. Kuonon merkitystä ei täysin tiedetä, mutta kalat käyttävät sitä mahdollisesti saaliseläimien tuottamien heikkojen sähkökenttien aistimiseen. Se voi myös vähentää veden aiheuttamaa vastusta kalan uidessa suu auki. Muita tunnusomaisia piirteitä ovat suurimmaksi osaksi rustosta koostuva tukiranka, pienet silmät ja lähes täysin suomuton ruumis.

Levinneisyys, elintavat, uhanalaisuus
Lapasampilajit ovat suurten jokien kaloja. Lapasampea tavataan Mississippijoesta sekä sen sivujoista kuten Missouri- ja Ohiojoista. Miekkasampi on kiinalainen laji ja eli Jangtsejoessa ja eräissä sen lähistöllä sijaitsevissa joissa. 

Molemmat lajit ovat pääosin yöaktiivisia. Lapasammen ravinto koostuu eläinplanktonista ja hyönteisten toukista, joita se siivilöi vedestä, ja miekkasampi saalistaa kaloja. Molempien lajien uhkina ovat (olivat) elinympäristöjen muuttumisen esimerkiksi patojen rakentamisen vuoksi ja niiden arvostetun mädin, kaviaarin, kerääminen. Lapasampi luokitellaan vaarantuneeksi ja miekkasampi nyt hävinneeksi lajiksi.

Lähteet