Michel Chasles

Michel Floréal Chasles (15. marraskuuta 1793 – 18. joulukuuta 1880) oli ranskalainen matemaatikko.

Hän syntyi Éperonissa, Ranskassa, ja opiskeli Pariisin École polytechniquessa Siméon Denis Poissonin oppilaana. Kuudennen liitto­kunnan sodassa vuonna 1814 hän päätti taistella Pariisin puolustamiseksi. Sodan jälkeen hän toimi insinöörinä ja osakevälittäjänä rahoittaakseen matematiikan opintojaan.

Vuonna 1837 hän julkaisi projektiivisen geometrian historiaa käsittelevän teoksen Aperçu historique sur l’origine et le développement des méthodes en Géométrie (”historiallinen näkemys menetelmien alkuperästä ja kehityksestä geometriassa”). Teos tuotti hänelle mainetta ja kunniaa. Vuonna 1841 hänet nimitettiin professoriksi École polytechniqueen ja vuonna 1846 Pariisin yliopistoon, Sorbonneen. Vuonna 1875 teoksesta julkaistiin uusi painos, ja Leonhard Sohncke käänsi sen saksaksi.

Jakob Steiner oli esittänyt probleeman kaikkien sellaisten kartio­leikkausten luettelemisesta, jotka sivuavat kutakin viidestä kartio­leikkauksesta, ja hän oli päätynyt väärään tulokseen. Chasles kehitti niitä koskevan teorian, joka johti oikeaan tulokseen: niitä on 3 264. Kysymys kuuluu enumera­tiivisen geo­metrian alaan.

Vuonna 1865 Chaslesille myönnettiin Copley-mitali.

Chasles oli myös innokas kirjeiden ja historiallisten dokumenttien keräilijä, mutta sellaisena hän joutui suuri­suuntaisen huijauksen uhriksi. Vuosien 1861 ja 1869 välisenä aikana hän osti Denis Vrain-Lucas’lta yli 27 000 väärennettyä kirjettä. Vrain-Lucas oli väärentänyt kirjeet, jotka muun muassa Aleksanteri Suuri oli muka kirjoittanut Aristoteleelle, Kleopatra Julius Caesarille ja Magdalan Maria kuolleista herätetylle Lasarukselle, ja nämä kaikki oli kirjoitettu vanhahtavalla, keski­aikaisella ranskan kielellä. Vuonna 2004 Critical Inquiry -lehdessä julkaistiin kirje, jota väitettiin äskettäin löydetyksi ja Vrain-Lucas’n Chaslesille vuonna 1871 vankilassa kirjoittamaksi ja joka esitti Vrain-Lucas’n näkemyksen tapahtuma­sarjasta, mutta tämäkin kirje oli tekaistu.

Geometristen menetelmien historiassaan Chasles viittasi muun muassa Pappus Aleksandria­laisen teoksen seitsemänteen kirjaan. Vuonna 1986 Alexander Jones julkaisi samaan teokseen liittyvän selitys­teoksen, jossa hän esittää Chaslesista, Pappuksesta ja Eukleideesta seuraavat kommentit:

Chaslesin panosta ymmärtämykseemme porismeista on omiaan hämärtämään hänen ilmeisen yli­ampuva väitteensä, että hän olisi voinut ennallistaa Eukleideen teokset pelkästään Pappuksen ja Procluksen niukkojen tiedon­antojen perusteella... silti Chasles ensimmäisenä ymmärsi porismien merkityksen nyky­aikaisen geometrian kannalta. Ennen kaikkea hän oli ensimmäinen, joka havaitsi kaksois­suhteen ja harmonisten suhteiden yleisen esiintymisen lemmoissa, ja koska nämä käsitteet muodostavat suurimman osan hänen entistämistään teoksista, on toden­näköistä, että monet hänen keksintönsä ovat samoja kuin Eukleideen, vaikka emme voi tietää, mitkä niistä.

Chaslesin nimi on yksi niistä 72:sta, jotka on kirjoitettu Eiffelin torniin.

Chaslesin mukaan on nimetty asteroidi 18510 Chasles.

Lähteet

Viitteet 

Ranskalaiset matemaatikot
Copley-mitalin saajat
Ranskan tiedeakatemian jäsenet
Vuonna 1793 syntyneet
Vuonna 1880 kuolleet