Pantsarlahti

Pantsarlahti oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se sijaitsi alun perin Viipurin keskiaikaisen kaupunginmuurin ja 1500-luvun jälkipuoliskolla rakennetun Sarvilinnoituksen välisellä alueella. 1860-luvulla tapahtuneen kaupunginmuurin purkamisen jälkeen Pantsarlahti rajoittui lännessä Linnoituksen, pohjoisessa Repolan, idässä Kalevan ja kaakossa Havin kaupunginosiin. Nimensä alue sai sitä ympäröineistä linnoitusvalleista eli pantsareista.

Historia 
1400-luvun jälkipuoliskolla Pantsarlahdessa sijaitsi spitaalisairaala, jonka yhteyteen Viipurin linnan käskynhaltijana toiminut Eerik Akselinpoika Tott rakennutti Maria Magdalenan kappelin nimellä tunnetun pienen kirkon 1470-luvulla. Molemmat tuhoutuivat vuonna 1710 Viipurin piirityksen yhteydessä. Kappelin yhteydessä sijaitsi myös hospitaaliseurakunnan oma hautausmaa. Samalla alueella toimi tämän jälkeen työsiirtola jo viimeistään 1800-luvun alussa.

Vuoden 1930 väestönlaskennassa Pantsarlahdessa oli 4 017 asukasta, joista 3 592 oli suomenkielisiä, 188 ruotsinkielisiä, 234 muunkielisiä ja 3 asukkaan kieli oli tuntematon.

Rakennuksia 

Pantsarlahden pohjoisosassa oli pien- ja kerrostaloasutusta ja eteläosassa puolestaan teollisuus- ja satama-aluetta, jossa toimi muun muassa Viipurin konepaja vuosina 1864–1939. Vuonna 1932 Eteläsataman tuntumaan valmistui arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelema funkistyylinen Hankkijan Viipurin konttori, jonka yhteydessä toimi myös mylly ja leipomo. Oy Starckjohann & Co. Ab:n niin ikään funkkista edustava keskusvarasto puolestaan rakennettiin sen läheisyyteen Havinkadun varrelle vuonna 1939. Varaston suunnitteli arkkitehti Jalmari Lankinen, mutta rakennusta ei kuitenkaan ehditty ottamaan käyttöön ennen talvisodan syttymistä.

Muita tunnettuja rakennuksia olivat vuonna 1912 toimintansa aloittanut Viipurin adventtikirkko, jonka uusi funkkistyylinen rukoushuone valmistui Pantsarlahteen 1935 sekä 1931 rakennettu kaupunginarkkitehti Väinö Keinäsen suunnittelema tyttöjen- ja poikien ammattikoulu. Useiden eri alojen koulutusta tarjonneessa oppilaitoksessa oli vuonna 1939 yli 800 opiskelijaa. Pantsarlahdessa toimi myös Viipurin klassillinen lyseo.

Merkittäviä Pantsarlahteen rakennettuja asuin- ja liikekiinteistöjä olivat muun muassa As. Oy Arina (1900) Torkkelinkadulla, jonka suunnittelivat arkkitehdit Emil Gustafsson ja Allan Schulman, Paavo Uotilan piirtämät Kullervonkatu 10 (1908) ja Konsuli M. Wilskan talo (1921), Väinö Keinäsen Brahenlinna (1937) Pantsarlahdenkadulla ja Linnankatu 49 (1938) sekä Berndt Ivar Aminoffin sotakamreeri B. Lagercrantzille vuonna 1902 suunnittelema jugendtyylinen Vaasankatu 3, jonka jatkeeksi Clas Axel Gyldén piirsi toisen jugendtalon vuonna 1910.

Lähteet 

Viipurin kaupunginosat