Säde Mantere-Alhonen

Säde Pilvikki Mantere-Alhonen  (6. maaliskuuta 1940 Helsinki – 8. helmikuuta 2014 Vantaa) oli suomalainen mikrobiologi, maitoteknologi. Hänen vanhempansa olivat toimitusjohtaja, professori, MMK Sampsa Mantere (1913–1994) ja MMK Gertrud Schmidt (1905–1996). Puoliso: professori, FT MMM Pentti Alhonen ja poika FM Antero Alhonen.

Tutkimus- ja opetustyö 

Säde Mantere-Alhosen tutkimusteemoja olivat elintarvikemikrobiologia, maitoteknologia ja vesimikrobiologia, johon liittyivät järvisedimenttien fotosynteettiset rikittömät purppurabakteerit. Niiden tutkimustulokset olivat ensimmäisiä Suomessa valottaen järven pohjakerrostumien biogeokemiallisten prosessien ainetaloudellista merkitystä. Probleeman tutkimukset Säde Mantere-Alhonen oli aloittanut DAAD:n (Deutscher Akademischer Austauschdienst) stipendiaattina Göttingenin yliopistossa (Georg August Universität Göttingen) syksyllä 1965. Geomikrobiologiaan liittyivät myös hänen osallistumisensa rapakivigraniitin biogeeniseen rapautumisprosessiin, joka herätti merkittävää kansainvälistä huomiota. Lisäksi raskasmetallipitoisuuksien selvittely happaman maaperän maitonäytteissä sai osakseen laajaa kiinnostusta niiden geotoksikologisuuden takia. Väitöskirjassaan Die Probionibakterien der Molkereiindustrie als Darmkanalmikrobien 1982 Säde Mantere-Alhonen siirtyi tutkimaan maidon ja maitojalosteiden mikrobiologisia kysymyksiä. Väitöskirjan keskeisenä tuloksena todettiin, että esimerkiksi emmentaljuustossa olevilla probionibakteereilla näyttäisi olevan selviä terveysvaikutuksia. Tähän aihepiiriin Säde Mantere-Alhonen palasi useissa myöhemmissä artikkeleissaan ja teki tutkimustyötä mm. Wienin eläinlääketieteellisessä yliopistossa (Veterinärmedizinische Universität Wien) 1986. Hänen tieteellinen julkaisutoimintansa oli laaja ja monipuolinen käsittäen yli 90 nimikettä ja mm. Maidon mikrobit-nimisen oppikirjan muiden kanssa. Vuonna 1985 Valio Oy:n lahjoitettua Helsingin yliopistolle maidon teknologian lehtoraatin virkaan nimitettiin dosentti Säde Mantere-Alhonen, jonka tehtävänä oli aloittaa ja kehittää uusi opetusala perusasioista lähtien. Sen opetus edellytti perinpohjaista perehtymistä myös käytännön meijeritoimintaan ja sen teknologisiin sovelluksiin. Maitoteknologiasta tulikin keskeinen osa maitotaloustiedettä. Säde Mantere-Alhonen ennätti vielä toimia maitoteknologian määräaikaisena professorina 1993–2001, jolloin hän jäi eläkkeelle.

Säde Mantere-Alhonen oli pidetty ja innostava akateeminen opettaja. Hän ohjasi tehokkaasti opiskelijoitaan tuottaen vielä viimeisinä virkavuosinaan huomattavan määrän maistereita ja viisi tohtoria. Lisäksi hänen kaudellaan maitoteknologia on todettu maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan oppimisen ja opetuksen laadun arvioinnissa ja kartoituksessa yhdeksi tiedekunnan pedagogisesti kehittyneimmistä oppiaineista. Säde Mantere-Alhonen oli arvostettu opettaja myös lukuisten FAO:n ja Valiotekniikan järjestämillä kansainvälisillä maidon ja maitovalmisteiden mikrobiologiaa käsittelevillä kursseilla.

Opinnot 

 Ecole Elementaire Francaise (Helsingin ranskalainen koulu) 1947–1951
 Munkkiniemen yhteiskoulu 1951–1958
 Ylioppilastutkinto, Munkkiniemen yhteiskoulu 1958
 Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (mikrobiologia ja maitotaloustiede) 1965
 Maitotaloustieteen (meijeriteknillinen suunta) laudatur-arvosana 1967
 Maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatti 1969
 Maatalous- ja metsätieteiden tohtori 1982 (maitotaloustiede)
 Elektronimikroskopian laitoksen (HY) järjestämä kurssi ”Elektronimikroskopiaa tutkijoille” 1984

Työura 

Helsingin yliopisto
 Mikrobiologian laitoksen kurssiassistentti 1964
 Ap assistentti 1966–1970
 Maitotalouslaitoksen assistentti 1979–1985
 Maidon ja maitovalmisteiden mikrobiologian dosentti 1984–1993
 Maidon teknologian lehtori 1985–1993
 Elintarviketeknologian laitoksen maitoteknologian  professori (ma) 1993–2001

Eläinlääketieteellinen korkeakoulu
 Kurssiopettaja 1986, 1987

Lahden tutkimus- ja koulutuskeskus
 Juustonvalmistuksen peruskurssin tuntiopettaja 1988
 Pohjoismaisen juustonpakkausseminaarin johtaja 1988
 Pienjuustolan perustamispäivien johtaja 1989

 Luennoinut hapatteiden mikrobiologiasta ja akateemisen meijerialan koulutuksesta FAO:n  kansainvälisellä kurssilla Hämeenlinnan meijerioppilaitoksella 1984
 Luennoinut Finnida/Valio engineering ltd:n kurssilla ja johtanut siihen liittyviä harjoituksia 1988
 Luennoinut 6th FAO/Finlandin järjestämällä kurssilla hapatteiden mikrobiologiasta sekä johtanut siihen liittyviä harjoitustöitä 1989
 Luennoinut Valiotekniikka Oy:n kiinalaisille meijerialan opettajille järjestämillä kursseilla 1991

Sukujuuret 

Säde Mantere-Alhonen oli isänpuolelta Majamäki-Mantereen Hausjärven Ridasjärveläistä talonpoikaissukua. Isoisä Aadolf Mantere opiskeli aluksi jonkin aikaa Jyväskylän seminaarissa, mutta siirtyi kuitenkin rautatielaitoksen virkamieheksi. Isosetä Oskari Mantere puolestaan väitteli tohtoriksi historian alalta. Kouluhallituksen ylijohtajaksi nimitetty Oskari toimi myös politiikassa; hän oli Edistyspuolueen kansanedustaja 1919–1939, sosiaali-, opetus- ja pääministeri 1920-luvulla sekä opetusministeri vielä 1932–1936.

Säde Mantere-Alhosen äidinpuoliset saksalaiset sukujuuret olivat sekä Leipzigista että Kasselista. Hänen isoisänsä tohtori Gustaf Schmidt oli muuttanut Suomeen tultuaan nimitetyksi saksankielen lehtoriksi Helsingin yliopistoon. Professorin arvon saaneen Schmidtin tutkimukset olivat keskittyneet ugrilaisiin ja itäisen Aasian kieliryhmiin. Lisäksi hän saksansi huomattavan määrän suomalaista kaunokirjallisuutta ja tieteellisiä artikkeleita. Isoäiti pianotaiteilija Emmy Menzler oli kasselilaisen teollisuusmiehen tytär. Säde Mantere-Alhosen äidin sukulinjoissa oli kuvataiteilijoita, pormestareita, talouselämän edustajia ja kirjailijoita, joista maailmanmaineen saavutti Johann Wolfgang von Goethe. Niinpä monipuolinen ja voimakas germaaninen kulttuuriperinne heijastui hänen sivistystaustaansa. Paljon ulkomailla matkustelleena Säde Mantere-Alhonen viihtyi parhaiten kuitenkin Allgäun Alppien jylhissä maisemissa keskuspaikkana Oberstdorf. Vastapainon yliopistotyölle tarjosivat monet luottamustehtävät oman tieteenalan yhdistyksissä ja aatteellisissa järjestöissä.

Saksalaisuus merkitsi Säde Mantere-Alhoselle eurooppalaisuutta aatteellisessa ja kulttuurisessa mielessä. Suomalaisuus oli hänelle voimakkaasti kansallisuuskysymys. Tasapainon näiden kahden tekijän välillä Säde Mantere-Alhonen hallitsi parhaalla mahdollisella tavalla.

Luottamustehtävät ja kunnianosoitukset

Luottamustehtävät 

 Limnologian ja mikrobiologian opiskelijayhdistys Myy ry:n puheenjohtaja 1963
 Maatalousylioppilaiden yhdistys Sampsa ry:n emäntä ja ulkoasian sihteeri 1961
 Maatalous- ja metsäylioppilaiden liiton hallituksen jäsen 1964–1965
 Helsingin yliopiston assistentit ry:n hallituksen jäsen ja taloudenhoitaja 1966–1967
 Korkeakoulujen assistenttiliiton hallituksen varajäsen 1970
 Viherliuostyöryhmän sihteeri 1973
 Suomen akateemisten naistenliiton kansainvälisten asiain komitean jäsen ja sihteeri 1976–1980
 Helsingin akateemiset naiset ry:n johtokunnan jäsen 1974–1980 
 Maitotaloustieteen korkeakouluopetuksen järjestelytoimikunnan sihteeri 1975
 Helsingin yliopiston elintarviketeknologian laitoksen johtoryhmän jäsen 1992–1994
 Viri Lactis ry:n esimies 1994–2000
 Helsingin yliopiston lehtorit ry:n hallituksen jäsen 1995–2001, varapuheenjohtaja 1997–1999
 Helsingin yliopiston työsuojelutoimikunnan jäsen 1997–2000
 Naisagronomit ry:n johtokunnan jäsen 1978–1983, puheenjohtaja 1982–1983
 Meijeritieteellinen Seura ry:n sihteeri ja taloudenhoitaja 1978–1988, hallituksen jäsen 1989–2001, varapuheenjohtaja 1992–2000
 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan promootiotoimikunnan jäsen 1984
 Kansainvälisen meijeriliiton (IDF) Suomen komitean jäsen 1985–1989 ja 1994–2001
 Helsingin saksalaisen koulun (Deutsche Schule Helsinki) johtokunnan jäsen 1986–1991
 Satakuntalaisen Osakunnan Eeva-rahaston hallituksen puheenjohtaja 1986–2000
 Finnish Journal of Dairy Science -aikakauskirjan päätoimittaja 1989–2000
 Nordisk Jordbruksforskareföreningen (NJF):n sektio VI maitotyöryhmän jäsen 1989–1995, puheenjohtaja 1992–1995
 Elintarviketieteen seuran elintarvikehygieniajaoksen johtoryhmän jäsen 1992–1994
 Opetushallituksen elintarvikealan koulutustoimikunnan jäsen 1992–1999
 Maitotutkimus Suomessa-työryhmän jäsen 1995
 Agro Foodin hallituksen jäsen 1995–1997
 Probioottien ja prebioottinen hyödyntäminen elintarvikkeissa TEKESin projektin johtoryhmän jäsen 1966–2000
 Hämeenlinnan meijerioppilaitoksen neuvottelukunnan jäsen 1997–2001
 Helsingin yliopiston professorien rouvat ry:n johtokunnan jäsen ja sihteeri 1997–2005

Arvonimi ja kunnianosoitukset 

 Tasavallan presidentin myöntämä professorin nimi ja arvo 23.11.2001
 Maatalousylioppilaiden yhdisty Sampsa ry:n ansiomerkki 1962
 Helsingin saksalaisen koulun kultainen ansiomerkki 1991
 Satakuntalaisen Osakunnan kunnianauha 2004

Lähteet

Aiheesta muualla 
 (Alkuperäinen vanhentunut linkki)

Helsingin yliopiston professorit
Suomalaiset professorit
Suomalaiset mikrobiologit
Vuonna 1940 syntyneet
Vuonna 2014 kuolleet