Birger Åkerman

Birger Alarik Åkerman  (21. syyskuuta 1870 – 8. toukokuuta 1945) oli suomalainen korkeimman oikeuden sotilasjäsen ja kenraaliluutnantti, joka osallistui aluejärjestelmän luomiseen vapaussodan jälkeen.

Åkerman syntyi Porvoossa ja hänen vanhempansa olivat kapteeni Henrik Kristian Åkerman ja Johanna Alina (o.s. Othman). Hän avioitui Sally Emilia Björkin kanssa. Perheen poika, reservin luutnantti Carl-Henrik Åkerman (s. 1909), kaatui talvisodassa maaliskuussa 1940 Tervajoella.

Hän suoritti Haminan kadettikoulun, josta valmistuttuaan hänet määrättiin 19. elokuuta 1893 aliluutnanttina 1. Uudenmaan Suomen tarkk'ampujapataljoonaan, mistä hänet komennettiin 1899−1902 Kadettikouluun komppaniaupseeriksi. Hän yleni alikapteeniksi asti ennen joukko-osaston lakkauttamista 1902, jonka seurauksena hänet asetettiin 3. toukokuuta lakkautuspalkalle. Hän oli yksityisten palveluksessa ennen kuin hänet nimitettiin 2. kesäkuuta 1906 Hangon poliisimestariksi. Hän erosi poliisimestarintehtävästä 1. maaliskuuta 1912, jonka jälkeen hän oli useiden yksityisten yritysten palveluksessa toimien samalla Hangon kaupungin luottamustehtävissä kuten kansakoulun johtokunnan puheenjohtajana ja valtuuston jäsenenä. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa hänet kutsuttiin palvelukseen ja hän osallistui 481. jalkaväkirykmentin komentajana sotatoimiin Riian ja Väinälinnan rintamalla. Sodan aikana hän yleni everstiksi.

Hän palasi Suomeen Hangon valtauksen jälkeen 3. huhtikuuta 1918, jolloin hänet määrättiin Etappipataljoona 2:n komentajaksi sekä Hangon ja sen ympäristön varuskunnanpäälliköksi. Hänet siirrettiin 1. toukokuuta Tammisaaren rykmentin komentajaksi, kunnes hän perusti saamansa määräyksen mukaisesti 8. kesäkuuta 1918 alkaen 1. divisioonan ja toimien sen komentajana. Hänet ylennettiin 16. toukokuuta 1929 kenraaliluutnantiksi ja hän erosi 31. heinäkuuta puolustusvoimista saavutettuaan eläkeiän.

Ylennykset 
aliluutnantti 1893
luutnantti 1893
alikapteeni 1900
kapteeni 1907
everstiluutnantti 1910
eversti 1916
kenraalimajuri 21. marraskuuta 1918
kenraaliluutnantti 16. toukokuuta 1929

Kirjallinen tuotanto 
Bouppteckningar i Gamlakarleby stad
Bouppteckningar i Borgå stad 1740-1800 (1934) Frenckell
Bouppteckningar i Helsingfors stad 1679-1808 (1937) Suomen sukututkimusseura

Lähteet
Genos

Viitteet

Suomalaiset kenraalit
Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset poliisit
Suomen sisällissodan valkoiset
Vuonna 1870 syntyneet
Vuonna 1945 kuolleet