Lippupyrstöt

Lippupyrstöt (Kuhliidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan Indopasifiselta merialueelta.

Taksonomia
Lippupyrstöjen heimoon kuuluu noin 10 lajia yhdessä suvussa. Aikaisemmin heimoon luettiin kuuluvaksi myös kolme muuta sukua, jotka ovat Edelia, Nannatherina ja Nannoperca, mutta nykyään ne luokitellaan etelänbasseihin (Percichthyidae). Joskus lippupyrstöjen kanssa samaan heimoon on luokiteltu myös murisijoihin (Haemulidae) kuuluvat Parakuhlia-suvun lajit.

Koko ja ulkonäkö
Lippupyrstöt kasvavat suurimmillaan noin 50 cm:n pituisiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisehkoja kaloja. Selkäevässä on lajeilla selkeä lovi piikikkään ja pehmeäruotoisen osan välillä. Selkä- ja peräevien vieressä on suomuista muodostunut harjanne. Lippupyrstöjen pyrstö on suora tai hieman haarautunut ja siinä on usein tummia viiruja. Kalojen silmät ovat keskikokoiset ja suu pieni. Väritykseltään lajien suomut ovat tyypillisesti hopeanharmaita.

Levinneisyys ja elintavat
Lippupyrstöt ovat pääosin mereisiä kaloja, joita tavataan Indopasifiselta merialueelta läheltä rannikkoseutuja. Laajimmalle levinnyt on keltalippupyrstö (Kuhlia taeniura). Yksi lajeista, kalliolippupyrstö (Kuhlia rupestris), elää muun muassa Madagaskarin, Australian ja Intian nopeastivirtaavissa kirkasvetisissä sademetsäpuroissa. Mereiset lajit elävät koralliriutoilla, kivikkoisilla alueilla ja erityisesti nuoret yksilöt myös vuorovesilammikoissa. Toisinaan pääasiassa meressä elävät lajit vaeltavat myös jokiin. Lippupyrstöjen ravintoa ovat äyriäiset, joita ne pyydystävät öisin. Lippupyrstölajit ovat hyviä ruokakaloja, mutta eivät melko pienen kokonsa vuoksi kovin merkittäviä kaupallisesti.

Lähteet

Aurinkoahvenkalat