Budan taistelu (1686)

Budan taistelu käytiin 1686 Pyhän liiton ja Osmanien valtakunnan välillä. Se oli jatkoa pari vuotta aiemmin käydylle Wienin taistelulle, jossa Osmanit yrittivät vallata Wienin. Budan tappion jälkeen osmanit menettivät pian hallintansa Unkarista.

Wienin taistelussa osmaneilla väitettiin olleen jopa 300 000 miestä, vaikka todellisuudessa luku oli huomattavasti pienempi. Ratkaiseva taistelu käytiin 12. syyskuuta 1683, kun Puolan kuningas Juhana III Sobieski hyökkäsi Wieniä piirittäneitä osmaneita vastaan. Samaan aikaan piiritetyt tekivät rynnäkön. Voiton seurauksena Pyhä liitto pystyi valtaamaan useita kaupunkeja ja linnoituksia myös Unkarin alueelta. Budan komentaja pystyi kuitenkin vastustamaan kolmen vuoden ajan.

Paavi Innocentius XI muodosti uuden Pyhän liiton, ja se lähti 1686 kohti Budaa. Joukkoja johti Lothringenin herttua Kaarle V. Wienin piiritys alkoi kesäkuussa, ja se kesti lopulta 78 päivää. Budan puolustusta johtanella Abdurrahman Abdi paššalla oli käytössään 10 000 miestä ja 400 tykkiä.

Pyhän liiton armeijassa oli unkarilaisia, itävaltalaisia, puolalaisia, venetsialaisia ja venäläisiä. Piiritys pitkittyi, sillä tykit eivät mahtaneet mitään Budan linnan muureille. Osmanien viimeiset sotilaat olivat turvassa muurien takana. Piirityksen ratkaissut hyökkäys tapahtui 2. syyskuuta. Yksi kuulista osui Tapanin torniin ja sujahti ikkuna-aukosta sisään. Se osui suoraan ruutivarastoon ja räjäytti tornin hajalle. Räjähdys tappoi 1 500 osmanisotilasta ja heidän tykistöasemansa. Osmanien oli pakko antautua. Seuraavien kuukausien aikana Pyhä liitto pystyi valtaamaan suuren osan Unkarin alueesta. Budan linna vaurioitui niin pahoin, että unkarilaiset purkivat sen muureja lukuun ottamatta 1715 ja rakennuttivat paikalle barokkipalatsin.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Budapestin historia
Osmanien valtakunnan taistelut
1686