Docheiárioksen luostari

Docheiárioksen luostari (, myös Dohiarioksen luostari, Dokhiarioun luostari) on ortodoksinen luostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Athoksen kahdenkymmenen luostarin välisessä hierarkiassa Docheiários on kymmenennellä sijalla.

Docheiárioksen luostari on perustettu alun perin mahdollisesti 900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Sen perustajana pidetään Euthymiosta, joka oli Athanasios Athoslaisen oppilas ja Suuren lavran dokheiares eli eräänlainen tavaranhankkija ja kellarinvartija. Tästä Euthymioksen perustama luostari sai nimensä. Luostari sijaitsi alun perin lähellä Athoksen Dáfnin satamaa, mutta joutui noin vuonna 1030–1032 siirtymään nykyiselle paikalle merirosvojen vuoksi. Erityisesti 1300-luvulla luostari sai tukea Bysantin keisareilta. Seuraavina vuosisatoina luostari taantui. Luostarissa ei kuitenkaan ole ollut suuria tulipaloja, jotka ovat tuhonneet monet muut Athoksen luostarit. Luostarin uusi nousu alkoi 1600-luvulla. Siitä tuli stauropegiaalinen vuonna 1660. Luostari menetti kaiken omaisuutensa Kreikan vapaussodassa vuosina 1821–1831. Vuonna 2011 luostarissa oli 53 asukasta.

Luostari sijaitsee Athoksen niemimaan länsirannikon keskivaiheilla hieman pohjoiseen Xenofónin luostarista. Se on ensimmäinen luostari, joka tulee näkyviin kun matkataan laivalla Ouranoúpolista Dáfnin satamaan. Linnoitusmainen luostarikokonaisuus muistuttaa keskiaikaista kaupunkia. Luostarin nykyinen pääkirkko (katholikon) on rakennettu vuonna 1568 ja omistettu arkkienkeleille Mikael ja Gabriel. Kirkko on koristeltu rakentamisen yhteydessä kreetalaisen koulukunnan maalauksilla ja maalattu uudelleen vuonna 1855. Sen kellotorni on rakennettu 1700-luvulla. Luostariin kuuluu 12 kappelia sen sisäpuolella ja neljä sen ulkopuolella. Luostarin kirjastossa on 545 käsikirjoitusta ja yli 5 000 painettua kirjaa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Athoksen luostarit