Suuttumus

Suuttumus eli kiukku tai vihaisuus on tunnetila, joka ilmenee useimminen reaktiona tilanteessa, jossa ihminen kokee tulleensa loukatuksi tai kohdelluksi kaltoin. Sheila Videbeck on kuvannut suuttumuksen olevan tavanomainen ja normaali tunne, johon liittyy kuitenkin selkeästi epämukava ja sentimentaalinen reaktio. Suuttumus voi ilmetä monissa eri muodoissa, ja ihmiset kokevat suuttumuksen eri tavoin.

Suuttumus tunteena
Ihminen tuntee suuttumusta aistiessaan tulleensa loukatuksi tai kohdelluksi kaltoin. Tällöin suuttuneella ihmisellä on varmuus tapahtuman tarkoitetusta luonnosta ja sen tarkoituksellisista vaikutuksista. Suuttuminen toimii myös reaktiona, eli samanaikaisesti ihminen kokee vielä kykenevänsä vaikuttamaan käsillä olevaan tilanteeseen ja selviämään siitä.

Yleensä suuttunut ihminen perustelee suuttumuksensa syntyneen jostain, mitä hänelle tapahtui, ja yleensä suuttumukseen johtaneet ilmiöt tai tilanteet ilmenevät välittömästi ennen reaktiota. Tällaiset selitykset varmentavat käsitystä, jonka mukaan suuttumuksella on erillinen ulkoinen syypää ja aiheuttaja.

Psykologinen ja sosiologinen suhtautuminen suuttumukseen 

Psykologit jakavat suuttumuksen kolmeen osaan:

 Äkillinen suuttumus on suuttumusta, joka on monille nisäkkäille ominaista. Äkillinen suuttumus voi ilmetä sellaisessa tilanteessa, jossa henkilö on ansassa tai häntä piinataan. Äkillinen suuttumus on episodimaista suuttumusta.

 Vakituinen ja tarkoituksellinen suuttumus on suuttumusta, joka on reaktio esimerkiksi havaittuun vakituiseen pahantekoon tai toisten epäreiluun kohteluun. Vakituinen ja tarkoituksellinen suuttumus on myös episodimaista suuttumusta.

 Luonteenlaatuinen suuttumus on suuttumusta, joka liittyy oleellisemmin henkilön omiin ominaisuuksillisiin taipumuksiin kuin hänen vaistoihinsa tai havaintoihinsa. Luonteenlaatuista suuttumusta voi olla esimerkiksi taipumus ärsyyntyä.

Reaktiona suuttumus voi herättää psykologisia resursseja ja motivoida vääränlaisen käytöksen tai kohtelun korjaamiseen. Se voi kuitenkin olla myös tuhoisa tunnepuolen reaktio, mikäli sille ei löydy asianmukaista ulospääsyreittiä. Vahvassa muodossa suuttumus heikentää yksilön kykyä käsitellä tietoa ja kontrolloida kognitiivisesti omaa käytöstään. Suuttunut henkilö saattaa menettää objektiivisuutensa, empatiansa, harkitsevaituutensa tai ajattelevaisuutensa ja aiheuttaa muille täten vahinkoa tai mielipahaa.

Aggressiivinen ja passiivinen suuttumus 

Suuttumus voidaan jakaa kahtia passiiviseen ja aggressiiviseen suuttumiseen. Sekä passiiviseen että aggressiiviseen suuttumukseen liittyy joitain tunnusomaisia piirteitä.

Passiivinen suuttumus 

Passiivinen suuttumus saattaa ilmetä seuraavasti:

 apaattisuus
 Välttelevyys
 Defaitismi
 Pakkomielteinen käytös
 Psykologinen manipulointi
 Salaileva käytös
 Itsesyytökset

Aggressiivinen suuttumus 

Aggressiivinen suuttumus saattaa ilmetä seuraavasti:
 Kiusaaminen
 Tuhoisuus
 Mahtailevuus
 Loukkaavuus
 Maaninen käytös
 Itsekkyys
 Uhkaukset
 Epäoikeudenmukainen syyttäminen
 Arvaamattomuus
 Kostonhimoisuus

Katso myös
Viha
Raivo

Lähteet
 
 

Psykologinen elämänhallinta
Tunteet
Seulonnan keskeiset artikkelit