Meijerikoulu

Meijerikoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka koulutti voinvalmistajia meijereihin. Voista tuli 1800-luvun loppupuolella Suomelle hyvin menestyvä vientituote, joka perinteisesti valmistettiin maatiloilla vaihtelevissa oloissa. Laadun varmistamiseksi ja parantamiseksi Suomeen alettiin perustaa meijereitä tuottamaan voita suurempina erinä valvotuissa prosesseissa.

Vuonna 1898 Suomessa toimi 27 meijerikoulua, jotka olivat nykyisiin ammattioppilaitoksiin verrattuna hyvin pieniä. Opiskelijoita oli tyypillisesti kymmenkunta kerrallaan ja opettajia yksi tai kaksi. 1950-luvun lopulla meijerikouluja oli toiminnassa enää kolme: Kokemäen ja Kuopion tietopuoliset meijerikoulut sekä Vaasan ruotsinkielinen meijerikoulu. Lisäksi toimi Jokioisissa valtion maitotalousopisto.

Toiminta 
Tietopuolisista meijerikouluista vuonna 1927 annetun asetuksen mukaan tietopuolisen meijerikoulun tarkoituksena oli antaa voinvalmistajiksi aikoville henkilöille käytännöllistä harjaantumista ja tietopuolista opetusta maitotaloudessa. Tietopuoliset meijerikoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.

Opetus 
Tietopuolisen meijerikoulun oppijakso jakautui harjoittelujaksoon ja tietopuoliseen oppijaksoon. Sen lisäksi järjestettiin erikoiskursseja, joilla annettiin täydentävää tietopuolista ammattiopetusta.

Harjoittelujakso 
Harjoittelujaksolla opastettiin nais- ja miespuolisia henkilöitä meijeritalouteen kuuluviin töihin maataloushallituksen tarkoitukseen hyväksymissä meijereissä. Meijeriharjoittelu kesti vähintään kaksi vuotta, joista ensimmäinen vuosi oli koeaikaa.

Päästäkseen harjoittelijaksi hakijan tuli olla vähintään 18 vuotta täyttänyt ja esittää todistukset siitä, että hän on hyvämaineinen, että hänellä on terve ruumiinrakenne ja terveet aistimet, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppikurssin tai että hänellä oli sitä vastaavat tiedot ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.

Harjoittelija sai harjoittelumeijeriltä meijeriliiton johtokunnan määräämän palkkion ja tarkoituksenmukaisen vapaan asunnon lämpöineen ja valoineen sekä lyhyemmissä sairaustapauksissa lääkärinhoidon ja lääkkeet.

Tietopuolinen oppijakso 
Tietopuolisella oppijaksolla annettiin voinvalmistajiksi aikoville nais- ja miespuolisille henkilöille ohjausta ja tietopuolista opetusta maitotaloudessa niiden tietojen täydentämiseksi, joita harjoittelijat aikaisemman harjoittelun kautta olivat saavuttaneet. Tietopuolinen oppijakso alkoi syyskuun alussa ja kesti noin yhdeksän kuukautta.

Tietopuolisen oppijakson oppiaineina olivat: meijerioppi, maitotalousbakteriologia, yleinen koneoppi ja meijerikoneoppi, meijerikirjanpito, kotieläinhoito-oppi, yhteiskunta- ja osuustoimintaoppi ja kansantalous, kotieläinten terveys- ja sairashoito-oppi, yleinen terveysoppi, kemia ja fysiikka, laskento, piirustus sekä äidinkieli ja asioimiskirjoitus.

Päästäkseen tietopuoliselle oppijaksolle hakijan tuli näyttää harjoittelupaikasta saamallaan todistuksella suorittaneensa meijeriharjoittelun.

Erikoiskurssit 
Erikoiskurssien tarkoituksena oli antaa voinvalmistajille tilaisuus täydentää ammattitietojaan. Erikoiskurssien opetusohjelman vahvisti maataloushallitus koulun johtokunnan ehdotuksesta.

Meijerikouluja

 Haga, Saltvik (ruotsinkielinen)
 Hakoisten kartano, Janakkala 1869–
 Hovila, Sysmä
 Hämeenlinnan meijerioppilaitos, alun perin Kuopion tietopuolinen meijerikoulu 1908, muutti Saloon 1951 ja Hämeenlinnaan 1953. Nyt osa Hämeen ammattikorkeakoulua ja Hämeen ammatti-instituuttia
 Inkere (Katrinebergin kartano), Pertteli 1875–1882
 Järvikylä, Joroinen
 Klaresund, Närpiö (ruotsinkielinen)
 Koivikko, Kitee
 Kokemäenkartano, Kokemäki 1875–1890
 Kokemäen tietopuolinen meijerikoulu 1909–1968
 Korhola, Rautalammi
 Kuopion tietopuolinen meijerikoulu 1908–1951, ks. yllä Hämeenlinnan meijerioppilaitos
 Kurkijoen meijeri, Kurkijoen maamiesopisto
 Kärsämäen meijeri, Kärsämäki
 Liikkala, Sippola
 Limingan meijeri, Liminka 1875–
 Mustiala 1881–1896
 Myrans, Siuntio (ruotsinkielinen)
 Niemelä, Jyväskylän maalaiskunta
 Orismala, Isokyrö
 Otava, ainakin 1800-luvun loppupuolella
 Peltosalmi, Iisalmi 1875–
 Pukinniemi, Hiitola
 Mattila, Maaninka
 Petäjäkangas, Pudasjärvi
 Pekkala, Ruovesi
 Ruona, Tervola
 Saarela, Muhos
 Salon meijerikoulu 1951–1953, ks. yllä Hämeenlinnan meijerioppilaitos
 Seppälä, Kajaani
 Simananniemi, Liperi 1875–
 Tertin kartanon meijeri, Mikkeli 1896–
 Träskändan kartano, Espoo, 1871–1875
 Vilakkala, Sakkola
 Vuojoen kartano, Eurajoki 1896–1908
 Yliskylä, Perniö
 Ängeslevä (Tyrnävä), Tyrnävä
 Östermyran kartano, Seinäjoki, 1876–1882

Katso myös 
 Karjanhoitokoulut Suomessa
 Karjatalousopisto
 Maatalousoppilaitokset Suomessa

Lähteet

Lakiviitteet

Kirjallisuutta 
 Perko, Touko: Meijerskasta agronomiin. Suomen maitotalousopetuksen historiaa. Meijerioppilaitoksen kannatusyhdistys, 2011.

Suomen maatalouden historia
Suomalaiset maatalousalan oppilaitokset
Entiset suomalaiset oppilaitokset