Maisemapylväs

Maisemapylväs on sähkön kantaverkon tai muun sähköverkon voimajohtopylväs, jonka ulkonäkö ja muoto on suunniteltu sopimaan näkyviin tai muuten maisemallisesti herkkiin kohteisiin.

Maisemapylväitä Suomessa 
Suomessa maisemapylväitä on rakennettu vuodesta 1995 lähtien. Pylväät on sijoitettu sellaisiin sähköverkon kohtiin, joissa pylvään ulkonäköllä on suuri maisemallinen merkitys. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi suurten liikenneväylien ja vesistöjen ylitykset. Pylväiden muotoilijana kantaverkkoyhtiö Fingridillä ja sen edeltäjällä IVO Voimansiirto Oy:llä (IVS) ovat olleet sisustusarkkitehdit. Fingridin mukaan maisemapylväät ovat noin 5–6 kertaa kalliimpia kuin tavalliset pylväät. Useilla pylväillä on nimi.

Ensimmäiset maisemapylväät: keltanokkia, sinikurkia ja Antin askeleita 
Maisemapylväiden suunnittelijana alkuaikoina kädenjälkensä maisemaan jätti professori Antti Nurmesniemi. Ensimmäiset maisemapylväät valmistuivat Turkuun vuonna 1995. Keltanokat ovat kuusi Turku Energian pylvästä, jotka on pystytetty turkulaisen Pro Cultura -säätiön ympäristöprojektin osana. Pylväät sijaitsevat Hirvensalon saaressa merellisessä maisemassa metsän reunassa. Pylväiden kapeuden ansiota myös johtokuja on kapea. Pylväät ovat sinkittyä terästä, ja niiden korkeus on noin 20 metristä liki 30 metriin.

Vuonna 1995 valmistuneet Sinikurjet on kolmen maisemapylvään ryhmä Espoon Karhusuon kaupunginosassa valtatie 1:n ja Kehä III:n risteyksessä. Laajaan ja vilkkaaseen eritasoliittymään pystytetyn Nurmesniemen suunnitteleman pylväsryhmän rakennesuunnittelusta vastasi Matti Ollila. Pylväiden kokonaiskorkeus on 34 metriä. Ne kannattavat Fingridin kantaverkon 400 kV voimajohtoa. Pylväsryhmä valittiin Vuoden 1995 teräsrakenteeksi.

Nurmesniemi suunnitteli synnyinkaupunkiinsa Hämeenlinnaan Antinportti-nimisen maisemapylvään, joka pystytettiin vuonna 1999. Pylväs sijaitsee valtateiden 3 ja 10:n risteyksessä Hattelmalassa. 2000-luvun alussa hän suunnitteli Oulun Kaakkuriin valmistuneen kahdeksan pylvään sarjan. Kuuteen lisättiin valaistus, jonka taiteellisesta suunnittelusta vastasivat sisustusarkkitehti Jorma Valkama ja valaistussuunnittelija Ilkka Volanen.

Antti Nurmesniemen viimeisiksi suunnittelutöiksi jäivät Antin askeleet, viisi sinistä voimajohtopylvästä Helenin 110 kV voimajohdossa Ruoholahden ja Meilahden välillä Helsingissä. Pylväät sijaitsevat keskeisellä paikalla merialueella . Ne rakennettiin voimajohdon uusimisen yhteydessä vuonna 2003. Voimajohdossa on myös 4 tavallista pylvästä.

Nurmesniemen jälkeen 
Sisustusarkkitehti Jorma Valkaman suunnittelema nimetön Fingridin maisemapylväs valtatie 2:lla Vihdin Nummelan liittymässä on turkoosin eri sävyin maalatuin Composer-levyin päällystetty voimajohtopylväs. Composer-levyt ovat teräskasetteja, jotka muodostuvat kahdesta erillisestä teräslevystä, Kasetit suunniteltiin erityisesti Nummelan pylvästä varten.

Valaistuksen on suunnitellut valaistussuunnittelija Ilkka Volanen, joka on alun perin teatterivalaistusten suunnittelija.

Illuusio on EPV Energia Oy:n (entinen Etelä-Pohjanmaan Voima Oy:n) voimajohtopylväs, joka sijaitsee Vaasassa Palosaaren sillan kupeessa vanhan voimalaitoksen pihassa. Pylvään muotoilijat ovat Jorma Valkama ja Ari Jääskö Konehuone Sisustusarkkitehdeista. Pylväs on kierteinen pylväs, joka on verhoiltu eloksoiduilla alumiinilevyillä. Se on valaistu, valaistussuunnittelija on Ilkka Volanen. Kierteisen muodon lähtökohtana oli, että pylväästä alas tulevat kaapelit eivät saa tulla alas suorina. Johtojen alastulo päätettiin toteuttaa kierteisenä ja se antoi muodon koko pylväälle, kertoo suunnittelija Valkama. Illuusio-pylväs on valaistu LED-valoin. Illuusio-maisemapylväs on pystytetty vuonna 2007. Sen korkeus on 50 metriä ja sen runko on sinkittyä terästä.

Saman vanhan sähkölaitoksen pihasta lähtee voimajohtolinja Pohjoisen Kaupunginselän yli Vaskiluotoon. Sen vanhat pylväät olivat ristikkorakenteisia,  johdon toinen pylväs oli meripylväs. Kolme Vaasan keskustasta lukien ensimmäistä pylvästä vaihdettiin uusiin maisemapylväisiin siirtotehovajeen ja meripylvään perustuksen huonon kunnon takia. Uudet pylväät ovat teräsrakenteisia vapaasti seisovia kartiopylväitä. Pylväiden orsien muotoilussa on esikuvana ollut lokin siivet. Meripylväälle rakennettiin keinosaari. Pylväiden nosto- ja johdotustyöt tehtiin touko–kesäkuussa 2014, meripylvään perustus oli tehty edellisenä vuonna. Pylväät ovat väriltään siniset.

Vuonna 2006 kohosi Valkaman suunnittelema Pirkanpylväs Fingridin Ulvilan ja Kangasalan välisen 400 kV voimajohtolinjaan Lempäälässä valtatie 3:n varrella. Valaistuksen on suunnitellut Ilkka Volanen.

Keltainen portaalipylväs 
Viikin Keltakoipi on Helen Sähköverkon portaalityyppinen maisemapylväs Viikimäen 110 kV sähköasemalla Lahdenväylän vieressä Helsingin Viikinrannassa. Vanhan avokytkinaseman paikalle rakennettiin uudisrakennus, ja maisemapylväs on aseman ja Lahdenväylän välissä ja näkyy paitsi moottoritielle myös kauas ympäristöön. Kuumasinkittyä terästä oleva pylväs on maalattu kirkkaan keltaiseksi ja lisäksi lakattu, jotta sen kestoikä olisi mahdollisimman pitkä. Pylvään on suunnitellut Risto Virkkunen Arkkitehtitoimisto Virkkunen & Co Oy:stä. Sen toimitti Eltel Networks Oy, joka teki alustavan rakennesuunnittelun ja konepajasuunnittelun. Sähköaseman vastaava rakennesuunnittelija Finnmap Consulting Oy tarkasti rakennesuunnitelman ja teki pylvään lujuuslaskennan. Maisemapylväs valittiin Vuoden teräsrakenteeksi 2014, ja se sai myöhemmin nimekseen Viikin Keltakoipi yleisökilpailun perusteella. Sähköasema vihittiin käyttöön toukokuussa 2015.

Luettelo maisemapylväistä 

Luettelossa on esitetty lyhyt yleisluontoinen kuvaus pylvään ulkonäöstä ja saatavilla olleita mitta- ja muita teknisisä tietoja.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Sähkönsiirto
Muotoilu
Pylväät
Maisema