Tyvijärvi (Pori)

Tyvijärvi on Satakunnassa Porin ja Ulvilan rajalla sijaitseva järvi. Kaupunkien raja kulkee järven kaakkoisimman osan poikki ja järvi sijaitsee pääsiassa Porin alueella, kaupunkiin liitetyn Noormarkun kunnan alueella. Tyvijärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.

Maantiede 
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 600 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Tyvijoki, joka laskee Tyvijärven itäpuolella olevaan Palusjärveen.

Järven rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soistunutta moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla voi esiintyä liejukkoa. Järven pohjoisosaan aukeaa laaja Kotokorvenneva ja etejään osittain ojitettu Pitkäsuo. Järvellä on yksi saari. Porin ja Ulvilan välinen raja ylittää järven kaakkoiskulman niin, että luusua jää Ulvilan puolelle.

Tyvijärven lounaisrantaan rajautuu Harjakankaan kylän läpi kulkeva hiekkaharju, johon on rakennettu vedenottamo. Tyvijärvi toimii varalla olevana raakavesilähteenä Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle, mistä vesi jatketaan edelleen talousvedeksi Porin kaupunkiin. Pääasiallisena raakavesilähteenä käytetään Tuurujärven vettä, sillä Tyvijärven vesi on humuspitoisempana vaikeammin puhdistettavissa.

Tyvijärven valuma-alue 
Tyvijoki on 2,5 kilometriä pitkä Tyvijärven laskujoki, joka valuma-alue on 35 km² suuruinen. Kortejärvi ja Kärkijärvi laskevat Tyvijärveen Kotokorvennevan ja Kärrinojan kautta. Ennen Kotokorvennevaa Kärrinojaan yhtyy pieni oja Koukkulammista, joka taas laskee Alisesta Lahnajärvestä ja Haukijärvestä. Pärehöylänoja laskee Haukijärveen pohjoisesta ja se on Löytyn, Iso-Löytyn, Ahvenlammin, Valkoisenlammin ja Housulammin laskuoja. Pärehöylänojaan yhtyy Pienen Haukijärven laskuoja. Metruusinoja on Iso-Lankon 700 metriä pitkä laskuoja, joka laskee Haukijärveen sen kaakkoisosaan. Siihen laskee pieni Vähä-Lankko suon läpi. Iso-Lankkoon laskee itäpuolelta metsäoja, jonka yläjuoksulla ovat Kalajärvi ja Keidaslammi.

Historiaa 
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivassa oli pitempiä lahtia verrattuna nykyiseen rantaviivaan. Talollinen Kaarlo Valli Kullaalta haki vuonna 1911 lupaa järvenlaskuun ja sai sen vuonna 1925. Toinen tieto Tyvijärvestä on, että vuonna 1815 jätettiin hakemus kolmen järven järvenlaskusta. Järvet olivat Kotojärvi, Tyvijärvi ja Ylinen Lahnajärvi. Työnjaosta ja osuuksien jakamisista tehtiin sopimus vuonna 1850, jolloin ainakin Ylinen Lahnajärvi oli jo kuivatettu.

Lähteet 

Tyvijoen valuma-alue
Noormarkun järvet
Kullaan järvet