Vesi- ja sedimenttinäytteenotto

Vesi- ja sedimenttinäytteenottoa tehdään pää-asiassa pitkäaikaisseurantoja varten. Ne liittyvät joko jätevesien, vesistörakentamisen ja vesistöjen muun käytön vaikutusten velvoitetarkkailuihin tai kansainvälisiin sopimuksiin ja Suomen lainsäädäntöön perustuvaan ympäristön tilan seurantaan. Sedimenttinäytteitä otetaan pääasiassa sedimenttiin kertyneiden aineiden pitoisuusmittauksia sekä kertymähistorian ja muiden aikasarjojen selvittämistä varten. 

Vesi- ja sedimenttinäytteistä analysoidaan eri aineita usein hyvin pieninä pitoisuuksina, siksi näytteenottajan tulee kiinnittää erityistä huomiota kontaminaation estämiseen. Se vaatii näytteenotto-organisaatiolta ja näytteenottajalta yksityiskohtaisten menettelyohjeiden laatimista ja riittävää huolellisuutta puhtauden ylläpidossa. Näytteenotto-organisaation velvollisuuksiin kuuluu myös estää kala- tai raputautien leviäminen sekä muut mahdolliset, vesistöjen väliset, biologiset kontaminaatiot näytteenoton seurauksena. Laadunvarmistukseksi voidaan käyttää nolla- ja rinnakkaisnäytteitä.

Lähteet 
opas ympäristönäytteenoton akkreditointivaatimusten soveltamiseksi

Aiheesta muualla 
 Työsuojelu vesi- ja ympäristönäytteenotossa ja hydrologisissa mittauksissa,OH6/2006 
OH8/2006 Työsuojelu sähkökalastuksessa 
Työsuojelu veneiden käytössä, OH9/2006
Laboratorioiden välinen pätevyyskoe 5/2013. Kenttämittaukset -vesien happi, lämpötila, pH ja sähkönjohtavuus, Suomen ympäristökeskus, 2013
 Vesistötietoa näytteenottajille,Ympäristöopas 2008, sivut 1-34
Vesistötietoa näytteenottajille, -	näytteenottajille, Ympäristöopas 2008 sivut 35-78
Vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annettujen säädösten soveltaminen. Ympäristöministeriön raportteja 15/2012 
SFS-käsikirja 147:2010 Veden laatu. Osa 1: Näytteenottomenetelmät (sisältää näytteenoton suunnitteluun, suorittamiseen, työsuojeluun jne liittyviä ohjeita, myy SFS; ks. Näytteenottostandardeja sivun alussa)

Ympäristönäytteenotto