Kurkula

Kurkula () on taajama Leningradin alueen Jaaman piirin Laukaansuun kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Kurkolanniemen kärjessä 19 kilometriä Laukaansuusta luoteeseen. Vuonna 2010 taajamassa oli 44 asukasta.

Ivangorodin Petrovskin pogostaan kuulunut kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Šelonin viidenneksen verokirjassa vuonna 1571 nimellä Kurgova Gora. Ruotsalaismiehityksen aikana se esiintyy muodoissa Korkÿla, Korkÿlla, Kurckulla, Kurkulla ja Kurkukÿla ja vuosina 1618–1623 laaditussa maakirjassa nimellä Kurgura. Kurkulan vieressä sijaitsi Mustolan kylä, joka myöhemmin tunnettiin Rozalvinon tai Rozorvinon kartanona.

Vuonna 1848 Kurkulassa asui 130 inkerinsuomalaista ja 31 inkerikkoa. Vuonna 1862 kylässä oli 38 taloa ja 229 asukasta. Sen talonpojat olivat 1860-luvulle saakka kartanonomistajan maaorjia. Suomalaiset kuuluivat Kosemkinan luterilaiseen ja inkerikot aluksi Haavikon ja vuodesta 1874 lähtien Joenperän ortodoksiseen seurakuntaan. Kurkulan suomalaissukuja olivat Juhkonen, Kannikkainen, Lehtola, Luotonen, Orpana, Rampanen, Saija, Saunanen, Seppänen, Sykkä ja Venna. Vuonna 1899 kylä kuului Jaaman kihlakunnan Narvusin volostiin. Sen 364 asukkaasta oli väestönlaskennan mukaan suomalaisia 346 ja ”sekoittuneita” 18. Läsnä olleista 353 henkilöstä luterilaisia oli 296.

Venäjän vallankumouksen jälkeen Kurkula toimi kyläneuvostoalueen keskuksena. Se kuului aluksi Narvusin volostiin sekä vuodesta 1927 lähtien Kattilan ja vuodesta 1931 Jaaman piiriin. Vuosina 1931–1939 Kurkulalla oli aluksi kansallisen suomalaisen ja sittemmin inkeroisen kyläneuvoston status. Siihen kuuluivat myös Kaipaala, Pärspää ja Vena. Kyläneuvostoalueella asui 903 suomalaista, 618 muihin vähemmistöihin kuuluvaa ja 38 venäläistä. Kurkulan kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1939 ja kylä liitettiin Konnun kyläneuvostoon. Vuonna 1928 kylässä oli 465 ja vuonna 1958 247 asukasta.

Kurkulan pääelinkeino oli aikaisemmin kalastus. Lähiseudun kalansaaliit jalostettiin kylän omassa kalatehtaassa. Kurkulassa oli vuonna 1895 rakennettu luterilainen rukoushuone, joka suljettiin 1930-luvulla. Ennen toista maailmansotaa seudulle rakennettiin puna-armeijan tukikohta, jonne johti rautatie Laukaansuusta. Tukikohta hävitettiin saksalaisten lähestyessä Leningradia. Niemen ympäri kulkeva panssarivaunuja varten tehty mukulakivitie on yhä käytössä.

Kurkulassa oli vuosina 1942–1944 suomalaisen 44. ilmavalvontakomppanian valvonta-asema.

Entisen Kurkulan kylän paikalla on nykyään vain muutamia talousrakennuksia. Asutus on keskittynyt Pärspäänjärven luoteisrannalle sekä järven Suomenlahteen yhdistävän kanavan eli Retškan (ven. Lipovka) varrelle. Taajama koostuu omakotitaloista. Sitä ympäröivät Kurkolanniemen rauhoitusalue ja sotilasalue. Palveluihin kuuluu kauppa. Kurkulasta on linja-autoyhteys Laukaansuuhun ja Jaamaan.

Lähteet

Kirjallisuutta

Kosemkinan kylät
Jaaman piiri