Ragnar Ypyä

Ragnar Amandus Ypyä (20. toukokuuta 1900 Helsinki – 5. lokakuuta 1980 Tukholma) oli suomalainen arkkitehti. Hänen toinen vaimonsa vuodesta 1936 oli arkkitehti Martta Martikainen-Ypyä. He työskentelivät paljon yhdessä.

Henkilöhistoria ja ammattiura
Ypyän vanhemmat olivat kultaaja Amandus Andersson ja Olga Juusonen ja ensimmäinen puoliso vuodesta 1929 vuoteen 1934 Senja Viljola. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1920 Ypyä opiskeli Suomen Teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui arkkitehdiksi 1928. Opiskeluaikanaan Ypyä oli töissä Alvar Aallon arkkitehtitoimistossa vuosina 1924-25 ja siirtyi sieltä 1926 puolustusministeriöön suunnittelutehtäviin ja Pioneerikouluun rakennusopin opettajaksi. Ypyä oli perustanut vaimonsa arkkitehti Martta Martikainen-Ypyän kanssa toimiston Viipuriin vuonna 1936, toimisto siirtyi Helsinkiin vuonna 1939. 

Vuonna 1936 Ypyä myös valittiin Viipurin kaupunginarkkitehdiksi Uno Ullbergin jälkeen, jossa virassa hän oli helmikuuhun 1940 asti. Hän oli lyhyen aikaa Rakennushallituksessa arkkitehtina, kunnes hänet nimitettiin yliarkkitehdiksi puolustusministeriön uudisrakennustoimistoon. Ypyä palasi Viipuriin kaupunginarkkitehdiksi vuosiksi 1942-1944. Sodan jälkeen hän muutti Helsinkiin, jossa hän toimi yksityisarkkitehtina. Ypyä työskenteli Ruotsissa Hakon Ahlbergin toimistossa 1947-1948. Hän osallistui muun muassa Tukholman keskusrautatieaseman laajennustöiden suunnitteluun ja oli mukana suunnittelemassa kahta sairaalaa, toista Yhdysvaltoihin ja toista Venezuelaan. Hän oli rakennusopin vt. professori Teknillisessä korkeakoulussa vuodesta 1949 vuoteen 1951. Professorin arvonimen Ypyä sai vuonna 1971. Sotilasarvoltaan hän oli insinöörikapteeni.

Töitä

Arkkitehtikilpailuja ja voittoja 
Ypyä osallistui useisiin arkkitehtikilpailuihin uransa aikana ja saavutti niissä hyviä sijoituksia. Yhdessä vaimonsa kanssa hän sai vuosien 1930 ja 1960 välillä 29 sijoitusta, joukossa muun muassa voitot Helsingin messuhallikilpailussa ja Turun vesitornikilpailussa. Vuonna 1951 Ypyä yhdessä puolisonsa sekä arkkitehti Veikko Malmion kanssa voitti Kööpenhaminan Glostrupin keskussairaalan kansainvälisen arkkitehtuurikilpailun. Tästä voitosta lähtien hän omistautui pelkästään suunnittelutyölle, oma toimisto hänellä oli Kööpenhaminassa 1952-1960.

Puolustusministeriön palveluksessa
 Kasarmirakennukset Lappeenrantaan, Kiviniemeen, Russaröhön ja Niikkanaan
 Ruokalat Jaakkimaan ja Kiviniemeen
 Lentokohehallit ja asuinrakennukset Kauhavalle ja Suur-Merijoelle

Viipurissa
 Uno Ullbergin suunnitelmien loppuun saattaminen Uuraan kansakoulusta ja Viipurin naistensairaalasta
 Viipurin kauppa- ja merenkulkuopisto (1938)
 Viipurin siunauskappeli
 Juteinin koulu Hirvikadulla, tuhoutui talvisodassa
 Kauppaoppilaitos (1938)
 Harjulan vastaanottokoti Ronkaassa (1938)
 Asunto Oy Kullervonkatu 9 (1939)
 Ravintola Munkki, Mustainveljestenkatu
 Opettajien asuin- ja saunarakennus, Pappilanniemen Tanhuvaara

Muita töitä
 Hotelli Pielishovi (Teräskulman talo), nykyään hotelli Karelia, Joensuu
 Savo-Karjalan liiketalo, Joensuu
 Helsingin Kivelän sairaalan uudelleenjärjestely
 Glostrupin keskussairaala, Kööpenhamina
 PYP:n koulutuskeskus Vuosaaressa
 Sairaala Valkeakoskella (1941-1951)
 Rautatalo Oulussa (1946)
 Kirjasto ja keskuskansakoulu Lauritsalassa (1951 ja 1956)
 Starckjohannin liiketalo Lahdessa (1950)
 Turun yliopistollisen keskussairaalan U-sairaala
 Helsingin Mylly, Sörnäisten rantatie, Helsinki
 Asuin- ja liikerakennuksia, teollisuuslaitoksia (muun muassa Säteri), kouluja ja kirjastoja.
 Asuntoalueita Ruotsiin, muun muassa Jönköpingiin, Västeråsiin ja Arvikaan

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset arkkitehdit
 Suomalaiset virkamiehet
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1900 syntyneet
Vuonna 1980 kuolleet