Desipramiini

Desipramiini eli desimipramiini (Pertofran) on trisyklinen masennuslääke. Se on eräs imipramiinin johdos ja samalla myöskin sen metaboliitti eli ihmisen aineenvaihdunnasta johtuva hajoamisen tulos. Koska desipramiinilla todettiin antidepressiivistä hoitovaikutusta, niin se otettiin käyttöön masennuslääkkeenä. Desipramiinin toinen nimi on desmetyylipramiini taikka desmetyylimipramiini, ja tämä lääkeaine kuuluu niin kutsutuihin, trisyklisiin masennuslääkkeisiin sekä dibentsatsepiineihin. Sveitsiläinen J. R. Geigy -niminen lääkealan yritys patentoi tämän aineen vuonna 1962. Desipramiini ei enää ole aktiivisesti hoitokäytössä, ainakaan Suomessa.

Lääkkeen käyttöindikaatiot 

Desipramiinia on käytetty oireen mukaiseen masennuksen hoitoon, sitä pidettiin imipramiinia lievempänä sivuvaikutuksiltaan. Lääkkeen vaikutusprofiilia on kuvailtu suuresti nortriptyliiniä muistuttavana, nortriptyliini on edelleen aktiivissa hoitokäytössä vielä 2010-luvulla, muttei kovin yleisenä. Desipramiini omasi stimulanttista vaikutusta, joten sitä saatettiin suositella etenkin estyneisyydestä kärsiville masennuspotilaille. Edelleen tätä lääkettä saatettiin käyttää stimulanttina, joissakin psykoottisissa ja skitsofreniaan kuuluvissa erityistapauksissa.
Lääkeaineen hyötynäkökohtina mainittiin omana käyttökautenaan, ainakin huomattavan  nopea vaikuttavuus (noin 2-3 pv lääkityksen aloituksesta). Yleensä masennuslääkkeet vaikuttavat useiden päivien, ja jopa viikkojen viiveellä.

Haittavaikutukset 

Tämän lääkeaineen aiheuttamat, mahdolliset haittavaikutukset, olivat lähinnä luonteeltaan antikolinergisiä. Tämä sama päti moneen muuhunkin TCA-ryhmään kuuluvaan lääkeaineeseen. Desipramiinille erityisesti tunnusomaista oli se, että iltaisin otettu lääkeannos saattoi heikentää yöunta.

Vasta-aiheet 

Desipramiiniin liittyvät vasta-aiheet olivat samanlaiset kuin imipramiinilla (raskaus, epilepsia, glaukooma, eturauhasen liikakasvu, virtsaumpi). Saman aikaista MAO:n estäjillä tehtyä lääkitystä ei saanut olla, mistä olisi aiheutunut serotoniinisyndrooman vaara. Serotoniinioireyhtymä saattaa johtaa kuolemaan.

Lähteet 

Tuomi, Alfering & Olli: Lääkkeet ja niiden käyttö. SHKS/Wsoy, Helsinki, 1977. ISBN 951-0-06936-1. (s. 181-182)

Aiheesta muualla 
Human Metabolome Database (HMDB): Desipramine 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Desipramine 
ChemBlink: Desipramine 

Trisykliset masennuslääkkeet
Antihistamiinit
Alfa-1-salpaajat
Natriumkanavan salpaajat
Noradrenaliinin takaisinoton estäjät
Muskariiniantagonistit