Muoti-ilmiö

Muoti-ilmiö (myös muotivillitys) tarkoittaa jonkin esineen, asian, harrastuksen, vaatemuodin tai kielellisen ilmauksen leviämistä laajalle ihmisjoukolle niin, että sen suosio vähenee nopeasti uutuudenviehätyksensä myötä, ja tämän jälkeen muoti-ilmiö katoaa käytännössä lopullisesti. Uuden ilmiön omaksuminen voi olla eräänlainen joukkoon kuulumisen merkki. Villitykset voivat esiintyä pienissä tai suurissa piireissä, esimerkiksi koululuokan kesken tai koko maan laajuisesti.

Uusia, pysyviä asioita ja ilmiöitä (ks. Innovaatio) ei tule sekoittaa villityksiin. Tällainen voi olla esimerkiksi sosiaalisen median käyttö tai selfiet.

Myös taloudessa voi esiintyä tuoteita, jotka tuottavat hyvin, mutta joiden markkinoiden odotetaan romahtavan tai huomataan romahtaneen. 

Markkinoinnin teoriassa erilaiset trendit jaetaan niiden keston mukaan kolmeen luokkaan: 1) muoti-ilmiöt (), 2) trendit ja 3) megatrendit. Näistä muoti-ilmiö (fad)  on lyhytaikainen ja ennakoimaton ja vailla sosiaalista, taloudellista ja poliittista merkitystä. Trendi on kestävämpi ja ennakoitavampi, ja megatrendillä on laajoja taloudellisia, yhteiskunnallisia sekä poliittisia vaikutuksia, joiden muodostuminen ja vaikutus kestää kauan.

Opiskelijatempaukset muotivillityksinä 

Otollista maaperää muotivillitysten syntyyn ovat olleet oppilaitokset ja niiden opiskelijaporukat, etenkin miespuoliset. Amerikkalaisissa collegeissa 1930-luvulla tuli suosituksi kilpailla siitä, kuka nielaisee elävältä eniten kultakaloja. 1950-luvulla oli muodikasta rynnätä naisopiskelijoiden asuntolaan varastamaan pikkuhousuja (). 1960-luvulla kilpailtiin siitä, montako ihmistä voi ahtautua puhelinkioskiin tai Volkswagen Kuplaan, tai ketkä rikkovat nopeimmin pianon kirveillä ja lekavasaroilla. 1970-luvulla tuli muotiin viuhahtaminen alastomana yleisellä paikalla. Suurin joukkoviuhahdus eli alastonjuoksu, noin 1 500 mies- ja naisopiskelijaa kerralla, tapahtui tiettävästi Georgian yliopistossa 1974.

Lähteet

Populaarikulttuuri