Tiibetiläis-burmalaiset kielet

Tiibetiläis-burmalaiset kielet on sinotiibetiläisten kielten toinen merkittävä haara siniittisten kielten ohella. Tiibetiläis-burmalaisille kielille on ominaista toonit sekä perussanavartalojen yksitavuisuus.

Kielihaaran tutkimus on yhä kesken, ja sen kielet voidaan luokitella usein tavoin. Luokittelu Shaferin (1974) mukaan:

 bodilaiset (tiibetiläiset) kielet
 tiibet, 4 miljoonaa puhujaa Itä- ja Keski-Aasiassa
 länsitiibet
 balti
 ladakhi
 keskitiibet
 šerpa
 lhasa
 gTsang
 dBus
 etelätiibet
 dzongkha
 koillistiibet (amdo)
 itätiibet (kham)
 lisäksi joskus tiibetiksi luokiteltavat gurung ja tamang
 aluentše, 500 000 puhujaa Etelä-Kiinassa
 newari, 500 000 puhujaa Nepalissa
 jiarong, 100 000 puhujaa Sichuanissa
 kebumtam, 400 000 puhujaa Bhutanissa
 šartšagpakha, 400 000 puhujaa Bhutanissa
 barilaiset kielet
 garo, 400 000 puhujaa Assamissa
 bara-bodo, 360 000 puhujaa Assamissa
 tripuri, 330 000 puhujaa Tripurassa
 falam-tsin, 100 000 puhujaa Burmassa ja Assamissa
 tiddim-tsin, 350 000 puhujaa Burmassa ja Assamissa
 meitei, 1,1 miljoonaa puhujaa Intiassa ja Bangladeshissa
 džingpho, 600 000 puhujaa Burmassa
 lolo-burmalaiset kielet
 burma, 25 miljoonaa puhujaa Burmassa
 arakan, 1 miljoonaa puhujaa Burmassa, Bangladeshissa ja Intiassa
 bai, 1 miljoona puhujaa Kiinassa
 hani, 520 000 puhujaa Kiinassa ja Vietnamissa
 lahu, 600 000 puhujaa
 lisu, 800 000 puhujaa
 nasi (naxi), 250 000 puhujaa
 tudžia, 200 000 puhujaa
 ji, 1,8 miljoonaa puhujaa Sichuanissa
 karenilaiset kielet, Burma ja Thaimaa
 karen, 4 miljoonaa puhujaa
 kaja, 250 000 puhujaa
 pwo, 1,3 miljoonaa puhujaa
 sgaw, 2 miljoonaa puhujaa
 nungilaiset kielet
 rawang, 100 000 puhujaa
 drung
 norra
 rung

Luokkaan kuuluu lisäksi useita luokitukseltaan epäselviä kieliä.

Lähteet