Tohtorinpuukasvit

Tohtorinpuukasvit eli burserakasvit (Burseraceae) on trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Sapindales-lahkossa. Heimoon kuuluvat muun muassa gabonpuut (Acoumea), hartsistaan kuulut olibaanit (Boswellia), tohtorinpuut (Bursera), elemit (Canarium) ja mirhapuut (Commiphora).

Tuntomerkit 
Tohtorinpuukasvit ovat puita tai pensaita, joiden kaarna on usein hilseilevää ja vaaleanharmaata. Kasvit sisältävät väritöntä tai valkoista, tuoksuvaa ja hartsimaista nestettä, ja aineenvaihdunta tuottaa ellagiinihappoa. Varressa on kivisoluja, sklereidejä, ja karvoitus on hyvin vaihtelevaa. Lehtien päällysketossa on limasoluja. Lehdet ovat pääteparisia, ja lehdykät ovat usein hammaslaitaisia ja niissä on joskus kuultavia pilkkuja. Sekä lehdyköiden että lehtien ruodeissa on usein paksuuntumat eli pulvinukset.

Kaksikotisuus on tohtorinpuukasveilla yleistä. Kukan verhiö on vaihtelevissa määrin yhdislehtinen, kolmi- tai neliliuskainen. Vartalo on tavallisesti lyhyt. Kussakin emilehdessä on kaksi siemenaihetta. Hedelmä on kulmikas luumarja ja väliseinistään murtuva, siinä on keskipylväs. Siemenen ravintovarasto on hemiselluloosainen.

Levinneisyys 
Tohtorinpuukasvit ovat trooppisen vyöhykkeen kasveja.

Luokittelu 
Tohtorinpuukasvisukuja on 19 ja lajeja 755. Ne jaetaan neljään tribukseen. Lähin sukulaisheimo on sumakkikasvit (Anacardiaceae).

Beiselieae-tribus käsittää vain yhden lajin, Beiselia mexicana, joka kasvaa Meksikon Michoacánissa. Se on kaksikotinen. Lehtikannat ovat hyvin turvonneita ja jäävät jäljelle lehden karistua ja kuihtuvat piikeiksi. Sikiäin on 9–12 yhteen kasvaneen emilehden muodostama ja enemmän tai vähemmän vartaloton.

Tribuksessa Garugeae on 11 sukua ja 275 lajia tropiikissa, erityisesti Vanhan maailman puolella. Kasvit ovat kaksikotisia tai kukat ovat kaksineuvoisia. Usein ne ovat kolmilukuisia ja joskus pohjus muodostaa tyveltään yhteenkasvaneiden kehälehtien kanssa maljamaisen hypantion. Hedelmä ei useinkaan ole avautuva. Suurimmat suvut ovat elemit (Canarium, 120 lajia) ja Dacryodes (70 lajia).

Bursereae-tribus sisältää kolme sukua ja 286 lajia kaikkialla tropiikissa. Ne ovat tavallisesti kausivihantia. Yksineuvoiset kukat sijaitsevat kaksikotisesti, mutta sekaneuvoisuuttakin esiintyy. Runsaiten on lajeja mirhapuiden ja tohtorinpuiden suvuissa, edellisessä 185, joista 150 Afrikassa, ja jälkimmäisessä 110 lajia.

Protieae on kolme sukua ja 140 lajia käsittävä tribus. Lajit kasvavat enimmäkseen trooppisessa Amerikassa, mutta myös joitakin Madagaskarilla ja Malaijien saaristossa. Suurin suku on 130-lajinen Protium.

Suvut 
Seuraavat suvut kuuluvat tohtorinpuukasveihin:
 Aucoumea Pierre – gabonpuut
 Beiselia Forman
 Boswellia Roxb. ex Colebr. – olibaanit
 Bursera Jacq. ex L. – tohtorinpuut
 Canarium L. – elemit
 Commiphora Jacq. – mirhapuut eli mirhamit
 Crepidospermum Hook.f.
 Dacryodes Vahl
 Garuga Roxb.
 Haplolobus H.J.Lam
 Paraprotium Cuatrec.
 Protium Burm.f.
 Santiria Blume
 Scutinanthe Thwaites
 Tapirocarpus Sagot
 Tetragastris Gaertn.
 Trattinnickia Willd.
 Triomma Hook.f.

Kuvia

Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Burseraceae.gif
 Encyclopædia Britannica: Burseraceae 
 ITIS: Burseraceae 
 Flora of China: Burseraceae 

Kasviheimot