Forsman (suku)

Forsman on Pohjanmaalta lähtöisin oleva suomalainen suku, jonka sukuhaaroista osassa nimi on suomennettu muotoon Koskimies ja yhdessä sukuhaarassa muotoon Yrjö-Koskinen. Kaksi sukuhaaraa on myös aateloitu. Suku oli pitkään pappissuku, mutta myöhemmin siitä on tullut runsaasti sivistyneistön edustajia ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Suomessa on kuitenkin myös monia muita Forsman-nimisiä sukuja, jotka eivät ole sukua keskenään.

Suvun vanhin tunnettu kantaisä on 1500-luvun alkupuolella Ruotsin Ångermanlandissa kirkkoherrana toiminut Nicolaus Petri. Hänen pojanpojan poikansa, majuri Johan Persson Forsman asettui 1600-luvulla asumaan Pohjanmaalle, ja hänen jälkeläisissään oli poika Johan Forsmanista alkaen pappeja kuudessa polvessa peräkkäin. Pääosa suvun päähaaran merkittävistä henkilöistä on nuoremman Johan Forsmanin pojanpojan pojan, lääninrovasti Zachris Forsmanin (1763–1839) jälkeläisiä. Näihin kuuluvat myös Koskimies-nimiset sekä vuonna 1884 aateloituun vapaaherralliseen Yrjö-Koskinen-sukuun kuuluvat. Johan Forsmanin nuoremmasta pojasta polveutuu toinen sukuhaara, joka myös aateloitiin, vuonna 1856 nimellä Forsman.

Jäseniä

Forsman-nimisiä

Aatelisia 
 Johan William Forsman (1788–1883), senaattori oikeusosastossa, Vaasan hovioikeuden presidentti, Forsman-aatelissuvun kantaisä
 Wilhelm Forsman (1816–1880), senaattori oikeusosastossa
 Carl Fredrik Forsman (1820–1900), esittelijäsihteeri
 Paul Emil Forsman (1826–1906), senaattori oikeusosastossa, Viipurin hovioikeuden presidentti
 Arthur William Forsman (1863–1945), hovioikeudenneuvos
 William Reinhold Forsman (1893–1983), kemisti

Aatelittomia Forsman-nimisiä 
 Zachris Forsman (1763–1839), lääninrovasti
 Georg Jakob Forsman (1798–1875), kirkkoherra, rovasti, filosofian tohtori
 Yrjö Sakari Forsman (1830–1903), professori, senaattori, vapaaherrallisen Yrjö-Koskinen-suvun kantaisä
 Carl Julian Forsman (1835–1888), varatuomari
 Jaakko Forsman (1867–1946), professori, historiantutkija
 Rafael Forsman (1898–1977), kirjallisuudentutkija (vuodesta 1926 Koskimies)
 Akseli Forsman (1869–1943), lääkintöhallituksen pääjohtaja (vuodesta 1906 Koskimies)
 Jaakko Forsman (1839–1899), professori, yliopiston rehtori
 Juho Rudolf Forsman (1841–1903), valtiopäiväedustaja
 Helmi Forsman (1869–1947), Tampereen talouskoulun johtaja (vuodesta 1906 Koskimies)
 Ernesti Forsman (1843–1922), senaattori, Viipurin hovioikeuden presidentti
 Eino Forsman (1879–1958), arkkitehti
 Carl Rudolf Forsman (1802–1882), rovasti, rehtori, lääninrovasti ja Tammikuun valiokunnan jäsen
 William Forsman (1844–1914), Helsingin teollisuuskoulun rehtori
 Eino Forsman (1892–1975), jääkärieversti (vuodesta 1931 Koskimies)
 Karl Waldemar Forsman (1847–1922), kansakoulutarkastaja, rehtori ja päätoimittaja
 Kaarlo Forsman (1881–1951), päätoimittaja (vuodesta 1906 Koskimies)
 Elisabet Forsman (1854–1910), puoliso Abel Nyholm
 Ivar Rudolf Forsman (1857–1911), pappi, opettaja ja valtiopäivämies, Carl Rudolf Forsmanin poika
 Zakris Forsman (1805–1851), kirkkoherra
 Hilma Aurora Forsman (1836–1930)
 Myös Snellman-sukuun kuuluneet A. H. Virkkunen ja Paavo Virkkunen olivat äitinsä puolelta Forsman-sukua.
 Gustaf Erik Forsman (1811–1866), Ylistaron lappalainen
 Gustaf Gideon Forsman (1841–1915), rovasti, valtiopäivämies ja kirjailija
 Anton Oskar Forsman (1850–1914), lehtori ja suomentaja
 Aarne Forsman (1884–1921), valokuvaaja
 Oskar Wilhelm Forsman (1815–1886)
 Oskar Forsman (1848–1915), kirkkoherra
 Martti Eliel Forsman (1899–1970), keskushallintovirkamies (vuodesta 1918 Koskimies)
 August Valdemar Forsman (1856–1929), professori (vuodesta 1906 Koskimies)
 Yrjö Gideon Forsman (1857–1927), kirkkoherra (vuodesta 1906 Koskimies)
 Juho Forsman (1859–1936), Oulun piispa ja kirkkohistorioitsija (vuodesta 1906 Koskimies)
 Evert Kustaa Forsman (1865–1938), kirkkoherra (vuodesta 1906 Koskimies)
 Anna Paasikivi, o. s. Forsman (1869–1931), opettaja ja koulunjohtaja, J. K. Paasikiven ensimmäinen puoliso
 John-Väinö Forsman (s. 1924), säveltäjä
 Dick Forsman (s. 1953), kirjailija, valokuvaaja

Yrjö-Koskinen-nimisiä
Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen (1830–1903), professori, senaattori, vapaaherrallisen Yrjö-Koskinen-suvun kantaisä (puoliso Theodolinda Yrjö-Koskinen
 Y. K. Yrjö-Koskinen (1854–1917), kansanedustaja, kouluhallituksen pääjohtaja
 Jaakko Erland Yrjö-Koskinen (1889–1974), vapaaherra
 Kaarlo Yrjö-Koskinen (1930–2007), diplomaatti
 Eero Yrjö-Koskinen (s. 1962), järjestöjohtaja
 Aarno Yrjö-Koskinen (1885–1951), diplomaatti, ulkoministeri
 Eino Sakari Yrjö-Koskinen (1858–1916), kansanedustaja (puoliso Iida Yrjö-Koskinen)
 Tuovi Margaretha Yrjö-Koskinen (1861–1933), opettajatar
 Lauri Yrjö-Koskinen (1867–1936), kansanedustaja

Koskimies-nimisiä
Kaarlo Koskimies (1851–1918), opettaja ja suomentaja
 A. R. Koskimies (1882–1971), suomentaja
A. V. Koskimies (1856–1929), professori
Juho Koskimies (1859–1936), piispa
Eevertti Kustaa Koskimies (1865–1938), suomalainen herännäispappi
Akseli Koskimies (1869–1943), lääkintöhallituksen pääjohtaja
Helmi Koskimies (1869–1947), Tampereen talouskoulun johtaja
Iivari Koskimies (1873–1929), muusikko
Helmi Gulin, o. s. Koskimies (1879–1965), kirjailija, piispa Eelis Gulinin puoliso
Kaarlo Koskimies (1881–1951), päätoimittaja

Eero Koskimies (1888–1974), hallintoneuvos
Eino Koskimies (1892–1975), jääkärieversti
Eero Koskimies (1897–1959), viulisti
 Pentti Koskimies (1922–1990), professori, musiikkipedagogi
 Satu Koskimies (s. 1941), kirjailija
Rafael Koskimies (1898–1977), kirjallisuudentutkija, professori
Martti Koskimies (1899–1970), keskushallintovirkamies
Yrjö Koskimies (1908–1996), historiantutkija, professori

Jukka Koskimies (s. 1926), eläintieteilijä

Elias Koskimies (s. 1974), kirjailija, ohjaaja

Lähteet

Aiheesta muualla

Suomalaiset suvut