Ranskanräätäli

Ranskanräätäli (Monochamus galloprovincialis) on kookas, musta ja pitkätuntosarvinen kovakuoriaislaji.

Koko ja ulkonäkö 
Ranskanräätäli on melko kookas, 15–22 mm pitkä, musta kovakuoriainen, jonka peitinsiivissä on usein nähtävissä hieman vihertävää kiiltoa. Peitinsiivet ovat pituuteensa nähden melko leveät, profiililtaan laakeat ja niissä on etenkin naaraalla kellertävien karvojen muodostamia laikkuja, jotka saattavat koirailta puuttua kokonaan. Peitinsiipien tyvellä keskellä selkää olevassa kilvekkeessä on karvaton alue, joka ulottuu kilvekkeen etureunasta suunnilleen sen puoleen väliin. Etuselän sivuilla on suuri, terävä hammas ja koiraan tuntosarvet ovat yli kaksi kertaa ruumiin pituiset ja naaraallakin hieman ruumista pitemmät. Muun muassa Suomessa tavattavalla alalajilla M. g. pistor raajat ovat mustat, kun taas Keski-Euroopassa tavattavalla alalajilla M. g. galloprovincialis raajat ovat punaiset. Takimmaisen raajaparin nilkkojen tyvijaoke on suhteellisen lyhyt ja muodoltaan kolmiomainen.

Ranskanräätäli muistuttaa suuresti suutaria (Monochamus sutor) sekä idänräätäliä (Monochamus urussovii) ja lajien erottaminen toisistaan vaatii tarkkuutta.

Levinneisyys 
Lajia tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan kautta Lähi-itään ja Siperiaan. Suomessa ranskanräätäliä tavataan Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Etelä-Lappiin saakka, mutta se harvinaistuu pohjoista kohti.

Elinympäristö ja elintavat 
Ranskanräätäli on täysin mäntyyn sidoksissa oleva laji. Aikuiset kuoriaiset ovat liikkeellä heinä-elokuussa, ja ne syövät nilaa elävien mäntyjen latvuksissa. Ne suosivat elinpaikkoinaan aurinkoisia ympäristöjä. Naaraat munivat vähän aikaa sitten kuolleiden mäntyjen rangoille ja oksille tai elävien puiden kuoleville oksille. Erityisesti suosiossa ovat tuulen kaatamat puut, hakkuualueille jääneet latvukset sekä puutavaran säilytyspaikat.

Toukat elävät aluksi kuoren alla nilakerroksessa, mutta jyrsivät myöhemmin puun sisään vinosti suuntautuvan, poikkileikkaukseltaan soikean, vajaan senttimetrin levyisen käytävän. Käytävään liittyy puun pinnassa oleva laakea, allasmainen onkalo, joka täyttyy toukan tuottamasta puupurusta ja josta purua saattaa levitä myös kuoren ulkopuolelle. Toukka talvehtii käytävässä puun sisällä. Noin 90 % toukista toukkakehitys kestää kaksi vuotta, muilla yhden vuoden. Täysikasvuinen toukka koteloituu lähelle puun pintaa ja aikuinen kuoriainen poistuu pyöreän, noin 6–8 mm läpimittaisen reiän kautta.

Ranskanräätälin toukkien käytävät voivat tehdä pöllipinoihin varastoidusta puutavarasta sahatavaraksi kelpaamatonta. Tuhoja voidaan torjua välttämällä puutavaran pitkää varastointia. Etelämpänä Euroopassa ranskanräätäli on mäntyankeroisen (Bursaphelenchus xylophilus) merkittävin levittäjä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 iNaturalist: Ranskanräätäli (Monochamus galloprovincialis)
 UniProt Taxonomy: Monochamus galloprovincialis 
 Lamiinae.org: Monochamus galloprovincialis 
 kuva 
 Pherobase: Semiochemicals of Monochamus galloprovincialis, the Pine sawyer 

Sarvijäärät
Kasvien tuhohyönteiset