Vihersilmät

Vihersilmät (Chlorophthalmidae) on auloppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista lämpimistä ja lauhkeista valtameristä niin matalista kuin syvistäkin vesistä.

Lajit ja anatomia
Vihersilmien heimoon kuuluu 2 sukua ja noin 20 lajia. Aikaisemmin heimoon kuuluivat myös suvut Paraulopus ja Bathysauropsis, mutta ne ovat sittemmin siirretty omiksi heimoikseen. Kooltaan vihersilmälajit ovat tyypillisesti noin 20–23 cm pitkiä. Suurin laji töppövihersilmä (Chlorophthalmus agassizi) voi saavuttaa 40 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja hieman litteähköjä kaloja. Tyypillisiä piirteitä heimon lajeille ovat ruumiin etuosassa sijaitseva selkäevä, rasvaevä ja haarautunut pyrstöevä. Suu on suuri ja aleleuka työntyy yläleukaa pidemmälle. Vihersilmien silmät ovat kooltaan suuret ja linssi on kyyneleen muotoinen. Elävien vihersilmälajien silmät ovat väriltään vihreät. Väritykseltään heimon kalat ovat tyypillisesti ruskehtavia tai vihertäviä ja ruumiissa voi olla laikkuja. Vihersilmät ovat hermafrodiitteja.

Levinneisyys ja elintavat
Vihersilmiä tavataan Atlantista Välimeri mukaan luettuna, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä lämpimissä ja lauhkeissa vesissä. Ne elävät tyypillisesti noin 50–1 000 metrin syvyydessä. Heimon lajien ravintoa ovat kalat ja äyriäiset.

Lähteet

Auloppikalat