Ruostehousuhaukka

Ruostehousuhaukka (Accipiter bicolor) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen esiintymisaluetta on Keski- ja Etelä-Amerikka.

Kuvaus
Linnun pituus on 34–45 cm ja se painaa 200–450 grammaa, joten se on huomattavasti pienempi kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan kanahaukka ja hiukan pienempi kuin Pohjois-Amerikan kyyhkyhaukka mutta kuitenkin suurimpia haukkoja Keski- ja Etelä-Amerikassa (suurempi on vain harvinainen amazoniankanahaukka). Muiden lintuhaukkojen tapaan naaras on huomattavasti koirasta suurempi. Aikuinen on päältä harmaa, ja sen siivet, kruunu ja raidallinen pyrstö ovat tummemmat. Alapuoli vaihtelee tummanharmaasta hyvin vaaleanharmaaseen, mutta eteläinen alalaji voi toisinaan olla alta punertava. Reidet ovat aina puhtaan punaruskeat, mitä ei aina helposti näe, ja alapuolen peitinhöyhenet ovat pohjoisella alalajilla valkoiset, eteläisellä punaruskeat. Nuorten lintujen väri vaihtelee hyvin paljon. Ne voivat olla alta valkoisia, vaaleanruskeita tai punaruskeita, ja toisinaan siinä voi olla tummia raitoja. Päältä ne ovat ruskeampia kuin aikuiset, ja niiden reidet ovat toisinaan vaaleammat.

Taksonomia
Sillä on neljä alalajia:
Accipiter bicolor bicolor (Vieillot, 1817)
Accipiter bicolor fidens Bangs & Noble, 1918
Accipiter bicolor guttifer Hellmayr, 1917
Accipiter bicolor pileatus (Temminck, 1823)

Se on kyyhkyhaukan (A. cooperii) ja kuubanlintuhaukan (A. gundlachi) kanssa läheistä sukua, ja ne muodostavat yhdessä superlajin. Accipiter chilensis katsotaan toisinaan myös kuuluvan alalajeihin (Accipiter bicolor chilensis), sillä se poikkeaa ulkonäöltään huomattavasti.

Elinpiiri ja levinneisyys
Ruostelintuhaukkaa esiintyy hyvin laajalla alueella, mutta sitä havaitaan harvoin. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Argentiina, Brasilia, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Ranskan Guayana, Guatemala, Guyana, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Suriname ja Uruguay. Sen elinpiiriä ovat lauhkean vyöhykkeen metsät, subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat alava metsät sekä kuivat savannit.

Linnun elinpiiriin ja määrään vaikuttavat heti metsässä ilmenevät häiriöt ja sirpaloituminen, sillä se on runsaimmillaan koskemattomissa metsissä ja rantametsissä. Esimerkiksi hakatuissa ja muissa käsitellyissä metsissä sitä esiintyy vähemmän, vaikka metsäalasta olisi peitossa yli 66 prosenttia. Niitä on harvoin metsissä, joiden peitto on alle 66 prosenttia.

Käyttäytyminen
Ruostehousuhaukkaa on vaikea havaita, eikä siitä tiedetä paljon, sillä se on arka ja huomaamaton. Niinpä se voi olla arvioitua tavallisempi.

Ääntely
Sen ääntely on yleensä vaimeaa ja huomaamatonta. Koiraiden on havaittu päästävän hiljaista, kirkasta vihellystä, ja naaraat voivat äänellä pesän ja poikasten lähellä voimakkaasti "kak kak kak kak ". Haukkuvaa ääntä "kra-kra-kra-kr-kr-kr-ka" voi myös kuulla molempien sukupuolten ääntelynä. Saapuessaan haudonta-aikana pesälle mukanaan ravintoa urokset ääntelevät terävästi "kek", mihin naaras vastaa nasaalimaisesta "vre".

Ravinto
Tämä haukka saalistaa hyvin vaivihkaisesti lentämällä tiheän kasvillisuuden läpi yllättäen saaliin kimppuun. Ne voivat saalistaa myös ilmasta käsin, kun ne ovat huomaamatta vahtineet kohdetta. Ajoittain ne voivat saalistaa parina. Yleensä ruostehousuhaukka syö pieniä lintuja, kuten rastaita ja kyyhkysiä. Sen tiedetään kuitenkin syövän myös pieniä nisäkkäitä ja matelijoita. Joitakin kertoja haukkojen on todettu käyvän saimiri- tai tamarinilaumaan kimppuun. Lisäksi on havaittu, että ne voivat seurata apinalaumoja ja syödä apinoiden esiin kaivamia hyönteisiä.

Lisääntyminen
Ruostehousuhaukka pesii metsäisillä alueilla, usein aukon lähellä, ja rakentaa pesän puun oksalle tai joskus riippuvaan köynnökseen. Koiras ja naaras rakentavat pesän yhdessä. Pesään käytetään kuivia risuja ja lehtiä. Pesimäkauden alussa rakennetaan aina uusi pesä. Parittelu tapahtuu sen jälkeen kun pesintätoimet kuten ruokkiminen ja pesänrakennus on suoritettu. Harmaanvalkoiset munat ovat kooltaan keskimäärin 47,1 mm × 36,5 mm,. Naaras hautoo kolmisen viikkoa, jolloin koiras hankkii ravintoa. Ruostehousuhaukan poikaset luokitellaan puoli-pesäviipyisiksi eli ne lähtevät pesästä jo ennen kuin ovat lentokykyisiä. Poikasilla on silmät auki kuoriutuessa, mutta ne eivät pysty heti liikkumaan, ja emot ruokkivat niitä. Kuoriutumisen jälkeen poikaset kasvavat pesässä 30–36 vuorokautta, ja lentokykyiseksi kasvaminen kestää lähes seitsemän viikkoa, jona aikana poikaset palaavat pesälle ruokittaviksi niin kauan, että niistä tulee riippumattomia.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Lintuhaukat