Orjapaasi

Orjapaasi on Kokemäen kaupungissa sijaitseva kallio. Villiön kylässä parin kilometrin päässä kaupungin keskustasta kohoava kallio nousee noin 30 metriä ympäröivää maastoa korkeammalle. Merenpinnasta sen huipun korkeus on 65 metriä. Orjapaaden laki on vanha näköalapaikka, josta avautuu maisema Kokemäenjoen halkomalle laajalle peltoaukealle.

Muinaisjäännökset ja kasvillisuus
Kallion korkeimmalla kohdalla on aikoinaan ollut Skandinavian pronssikauden röykkiöhauta. Nykyään siitä on jäljellä enää 19 metriä halkaisijaltaan oleva pohjakiveys. Kaivauksissa paikalta on löydetty yksi paasiarkkuhauta sekä neljä polttohautausta. Paasiarkku on todennäköisesti aivan pronssikauden alkupuolelta ja polttohautaukset sen lopusta. Polttohautojen yhteydestä on löydetty pronssiset pinsetit sekä partaveitsi. Röykkiön reunaosaan on lisäksi tehty hautauksia vielä esiroomalaisella rautakaudella, joten paikka on ollut kalmistona useiden satojen vuosien ajan.

Orjanpaadenkallion itäpuoleisella juurella on vanha uhrilähde. Sen vedellä on sanottu olevan parantavia voimia ja lähteeseen on uhrattu kolikoita sekä muita arvoesineitä. Kasvillisuudeltaan Orjapaasi on maakunnallisesti arvokas kallioketo. Sen lajistoon kuuluvat muun muassa uhanalaiset kesämaksaruoho ja jalkasara. Orjapaasi on ollut mukana Museoviraston hoito-ohjelmassa vuodesta 1998 lähtien.

Nimen alkuperä
Orjapaadenkallion nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta siitä on aikojen kuluessa liikkunut  useita eri tarinoita.

Vanha kansanperinne liittää nimen muinaiseen orjakauppaan ja orjia kuljettaneisiin laivoihin, jotka olisivat lastanneet Orjapaadella meren pinnan aikoinaan ollessa korkeammalla. Tarinoihin liittyy uskomus, jonka mukaan paikalta löydetyt kallioon upotetut rautaiset renkaat olisivat laivojen kiinnittämistä varten. Orjapaaden rautarenkaat ovat kuitenkin isonjaon aikaisia maanmittareiden merkkejä. 

Arkeologi J. R. Aspelinille 1880-luvulla kerrotut tarinat väittivät Orjapaaden saaneen nimensä muinaisesta taistelusta, jossa kapinoineet orjat olisivat kallioilla tehneet vastarintaa. Jos tarinalla on yhtään todellisuuspohjaa, se saattaa liittyä rautakaudella Suomessakin käytössä olleeseen skandinaaviseen träl-järjestelmään, johon kuului orjien kaltaisen työvoiman käyttö. 

Kyseessä voi olla myös muinaissuomalaisen korkealla olevaa paikkaa tarkoittaneen orsi-sanan johdannainen. Asiakirjoissa nimi Orjapaasi esiintyy ensimmäistä kertaa vasta 1700-luvun lopulla.

Lähteet
Satakunnan kulttuuriympäristöt – eilen, tänään, huomenna, s. 246–249
Tapio Salminen: Joki ja sen väki – Kokemäen ja Harjavallan historia jääkaudesta 1860-luvulle, Kokemäen ja Harjavallan kaupungit ja seurakunnat, s. 134.

Viitteet

 

Suomen kalliot
Kokemäen historia
Kokemäen luonto
Suomen muinaisjäännökset
Skandinavian pronssikauden hautaröykkiöt