Döbelns park

Döbelns park on Uumajassa, Ruotsissa sijaitseva puisto. Se on Uumajan vanhin puisto, joka on perustettu vuonna 1865. Puisto on nimetty kenraali Georg Carl von Döbelnin mukaan, ja hänen muistomerkkinsä pystytettiin sinne vuonna 1867.. Puisto sijaitsee Östra Kyrkogatanin, Storgatanin ja Östra Strandgatanin välissä.

Puisto oli aluksi nimeltään Stadsträdgården, mutta kun muistomerkki pystytettiin vuonna 1867, se sai nimekseen Döbelns park. Vuonna 1888 tulipalo tuhosi puistoa pahoin. Vuonna 1897 alkoi puiston peruskorjaus.

Historia 
Alueelle rakennettiin ensimmäinen maaherrantalo 1600-luvun puolivälissä, joka poltettiin vuoden 1720 sodan aikana. Tämän myötä maaherra ja lääninhallitus pakenivat Grubben kylään Gran-nimiselle laamannitilalle. Lääninhallituksen vanha tontti ostettiin takaisin vuonna 1820.

Vuonna 1864 puutarhan länsiosasta tehtiin kaupungin asukkaille ulkoilualue, josta tuli Döbelns park. Seuraavana vuonna siitä tehtiin englantilaistyylinen puisto, jossa on puita, pensaita, kukkaistutuksia, kiemurtelevia puistokäytäviä, pittoreskisiä lehtimajoja ja näköalapaikkoja. Vuodelta 1883 olevassa kartassa näkyy barokkityylinen puisto, jossa on suorat käytävät, joita reunustivat puistikkopuut ja nurmikot. Puisto sekä läänin hallintorakennus tuhoutuivat Uumajan tulipalossa vuonna 1888. Uusi maaherrantalo rakennettettiin kivestä, ja se valmistui vuonna 1894.

Döbelns park istutettiin uudelleen vuonna 1897. Vanhojen muistiinpanojen mukaan sinne istutettiin 400 puuta, 975 koristepensasta ja 123-metrinen pensasaita sekä seitsemän kukkaistutusryhmää. Vuonna 1997 puisto kunnostettiin uudelleen vuodelta 1883 peräisin olevan puiston vanhimman kartan mukaan.

Döbelns park sai nimensä kenraali Georg Carl von Döbelnin mukaan. Puistossa olevassa muistomerkissä kenraali kiittää ruotsalais-suomalaista armeijaa vuosien 1808-1809 sodan jälkeen. Döbelns parkissa on myös David Wretlingin suunnittelema Wilhelm Peterson-Bergerin pronssipatsas vuodelta 1929.

Residensparken 
Döbelns parkin itäpuolella on Residensparken. Vuodelta 1899 olevassa asemakaavassa residenttipuisto on piirretty englantilaistyyliseksi. Maaherra Gustaf Rosén uudisti puistoa 1930-luvulla. Puistossa olevat tammet istutettiin vuonna 1932 ja joitakin vuosia myöhemmin myös taalainkoivuja, pylväshaapoja, valkopyökkejä, saarnia ja jalavia. Sinne istutettiin myös pensaita, kuten syreenejä, pensasangervoja, orapihlajia ja useita hedelmäpuita.

Puiston eteläosaan tehtiin keittiöpuutarha ja maaherrantalon viereen istutettiin leveitä perennoita ja seinustalle villiviintä. Maaherrantalo sekä puistot ovat valtion suojakohteita ja ne omistaa ja niitä hallinnoi Ruotsin valtion kiinteistölaitos.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Uumaja
Ruotsin puistot