Tunturipikkumittari

Tunturipikkumittari (Eupithecia fennoscandica) on pieni, tunturiseudulla elävä pikkumittarilaji.

Koko ja ulkonäkö 
Tunturipikkumittari on eräs pienimpiä pikkumittarilajeja. Etusiivet ovat suipot, niiden pohjaväri on harmaa ja siipien poikki kulkevat vaaleat viirut tekevät siivistä erikoisen kirjavat. Vaalea juovitus näkyy myös takasiivissä, etenkin niiden takareunassa. Etusiivessä on pieni musta keskitäplä ja siiven ulkoreunasta sen keskiosaan ulottuu ruskeansävyinen vyöhyke, jonka kohdalla ulompi poikkiviiru katkeaa. Siipiripset ovat täplikkäät. Siipiväli 14–18 mm.

Levinneisyys ja lentoaika 
Tunturipikkumittaria tavataan Skandinavian pohjoisimmista osista Venäjän poikki Altai- ja Sajanvuorille sekä Mongolian pohjoisosiin. Suomessa tunturipikkumittari elää vain Enontekiön, Inarin ja Utsjoen tunturialueilla. Perhonen lentää pääasiassa heinäkuun alkupuolella.

Elinympäristö ja elintavat 
Tunturien pahdoilla, louhikoissa sekä paljakalla elävä perhonen. Perhoset lentävät iltapäivästä iltaan, lämpimimpinä öinä jopa aamuyölle saakka vajaan parin metrin korkeudella maanpinnasta. Huonolla säällä perhoset voivat lentää myös päivällä. Lento tapahtuu usein pensaiden tai suurten kivenlohkareiden ympärillä. Naaras munii ravintokasvin kukintoihin. Toukat syövät kehittyviä hedelmystöjä ja niiden kehitys on erittäin nopeaa. Riittävän lämpimällä säällä toukkavaihe kestää vain 7–9 vuorokautta. Täysikasvuinen toukka laskeutuu maanpinnalle koteloitumaan ja kotelo talvehtii.

Suomen uhanalaisluokituksessa tunturipikkumittari on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).

Ravintokasvi 
Toukka elää ainakin pikkutervakolla (Lychnis alpina).

Lähteet 

Kenttämittarit