Haimiokasvit

Haimiokasvit (Loasaceae) on koppisiemenisten Cornales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jossa on 265 enimmäkseen amerikkalaista lajia.

Tuntomerkit 
Haimiokasvit ovat pääasiassa ruohovartisia ja usein karkeakarvaisia; muutama laji on pensas. Solukarvat (trikomit) ovat väkäsekkäitä, usein piityneitä glokidioita, toisinaan poltinkarvoja. Lehtiasento on kierteinen, harvoin kokonaan vastakkainen, mutta ainakin ensimmäinen lehtipari on vastakkainen. Tavallisesti lehdet ovat yksinkertaisia ja ehytlaitaisia, sulka- tai kourasuonisia, harvoin kerrannaisia tai liuskaisia. Kukat ovat tavallisesti viisilukuisia, harvoin neljä-, kuusi- tai seitsemänlukuisia. Verhiö on yhdislehtinen, teriö erilehtinen ja hetiö runsaslukuinen. Heteenpalhot ovat liereitä ja pitkiä. Sikiäin on tavallisesti kehänalainen ja yhdislehtinen, viiden emilehden muodostama, ja siinä on ontto vartalo ja kapea tai nuijamainen luotti. Joskus hedelmä on spiraalimaisesti kiertynyt. Siemenessä on runsas endospermi tai se puuttuu.

Levinneisyys 
Haimiokasvit ovat enimmäkseen amerikkalainen heimo, ja ovat levinneet Pohjois-Amerikan eteläosista Etelä-Amerikkaan ulottuvalle alueelle. Lajeja on myös Lounais-Afrikassa ja Jemenissä. Monet lajit kasvavat kuivilla alueilla.

Luokittelu 
Heimon 14 sukua ja 265 lajia jaetaan viideksi kladiksi:
 1. Eucnide Zucc.
 Ripsujen (Eucnide) suvussa on 15 lajia Pohjois-Amerikan lounaisosissa. Niiden heteet ovat tyveltään kasvaneet yhteen. Hedelmä on liiteluomainen kota.
 2. Schismocarpus pachypus S.F.Blake
 Laji on meksikolainen, ja sen kukassa on kymmenen hedettä, joiden palhot ovat ponsia lyhyemmät.
 3. Loasoideae Gilg
 Alaheimon kasveilla verhiö ja teriö karisevat eri aikaan, terälehdet ovat kynnellisiä, heteet sijaitsevat viidessä terävastaisessa ryhmässä ja lisäksi on verhovastaisia joutoheteitä. Alaheimo kasvaa Amerikassa, suku Kissenia Lounais-Afrikassa ja suku Plakothira Marquesassaarilla. Runsaiten lajeja on haimioiden (Nasa) suvussa, 105 lajia.
 4. Mentzelioideae Gilg
 Verhiö ja teriö karisevat yhteen liittyneinä. Hetiö on tyvestä yhdistynyt. Alaheimo kasvaa Amerikassa ja kultatupsut (Mentzelia) on sen runsaslajisin suku 60 lajillaan.
 5. Gronovioideae M.Roem.
 Alaheimon kukissa on viisi hedettä verhovastaisesti; niistä joskus vain kaksi toimivaa (fertiiliä). Yhdislehtinen ja kehänalainen sikiäin muodostuu kolmesta emilehdestä, joissa kussakin on yksi kärki-istukallinen siemenaihe. Hedelmä on pähkylä. Alaheimo on levinneisyydeltään amerikkalainen.

Suvut 
Haimiokasvisuvut:
 Blumenbachia Schrad. – pinssikukat
 Caiophora C.Presl – piikkikukat (tai pikkikukat)
 Cevallia Lag.
 Eucnide Zucc. – ripsut
 Fuertesia Urb.
 Gronovia L.
 Kissenia R.Br. ex Endl.
 Klaprothia Kunth
 Loasa Adans.
 Mentzelia L. – kultatupsut
 Nasa – haimiot
 Petalonyx A.Gray
 Plakothira Florence
 Schismocarpus S.F.Blake
 Sclerothrix C.Presl
 Scyphanthus Sweet

Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

Viitteet 

Kasviheimot