Väinö Kaukonen

Väinö Kaukonen (18. maaliskuuta 1911 Kuopio – 4. lokakuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen professori ja kirjallisuudentutkija.

Henkilöhistoria
Kaukonen tutki Kalevalan kulttuurihistoriaa ja Elias Lönnrotia. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1939 väitöskirjalla "Vanhan Kalevalan kokoonpano I". Hän toimi Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosenttina vuosina 1956–62 ja apulaisprofessorina vuosina 1962–1974. Kaukonen toimi johtotehtävissä Neuvostoliittoinstituutissa ja Suomi-Neuvostoliitto-Seurassa sekä suomalais-unkarilaisen kulttuurikomitean puheenjohtajana vuosina 1967–74

Väinö Kaukosen puoliso vuodesta 1941 oli kansatieteilijä Toini-Inkeri Kaukonen.

Teoksia 
 Vanhan Kalevalan kokoonpano 1 ; väitöskirja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 213. Tekijä, Helsinki 1939
 Savolaisen osakunnan sankarivainajat 1939-40 ; toim. Väinö Kaukonen, Eero Kansanen ym. Savolainen osakunta, Helsinki 1940
 Saksan romantikkojen eeposkäsityksiä. Porvoo 1941
 Vanhan Kalevalan kokoonpano 2. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 213. Helsinki 1945
 Kalevala ja todellisuus : eräitä kielenkäytön ongelmia. Karhu, Helsinki 1948
 Elias Lönnrotin Kalevalan toinen painos. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 247. Helsinki 1956
 Tämä kirja omistetaan kirjallisuudentutkijain seuran kunniajäsenen akateemikko V. A. Koskenniemen elämäntyölle ; toim. Lauri Viljanen, Väinö Kaukonen, Ilmari Kohtamäki. Kirjallisuudentutkijain seuran vuosikirja 20.  Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1962
 Ruotsin ajan suomenkielistä runoa ja proosaa ; koonneet Väinö Kaukonen ja Vilho Suomi. Tietolipas 50. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1967
 Karjalan laulajat ; toimituskunta Pertti Virtaranta, Väinö Kaukonen, Matti Kuusi ja Leea Virtanen. Kirjayhtymä, Helsinki 1968
 Kaksi vuosikymmentä tieteellis-teknillistä yhteistoimintaa Suomen ja Neuvostoliiton välillä. Suomen ja Neuvostoliiton välinen tieteellis-teknillinen yhteistoimintakomitea, Helsinki 1975
 Lönnrot ja Kalevala. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 349. Helsinki 1979
 Elias Lönnrot : Matkat 1828-1844 ; toim. Väinö Kaukonen. Weilin + Göös, Espoo 1980
 1800-luvun Kuopio ja kansallinen kulttuuri. Suomi 124,1. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1982 
 Kansanrunon Kauko-Karjalaa ja Kalevalan synty. WSOY 1984
 Elias Lönnrotin Kanteletar. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 386. Helsinki 1984
 Kansallista nousua kohti : piirteitä Lönnrotin ja Snellmanin yhteistyöstä. Snellman-instituutin julkaisuja 3. Kustannuskiila, Kuopio 1985
 Kalevala syntyi Kajaanissa. Kainuun sanomien kirjapaino, Kajaani 1985
 Kalevala : eepos ja myytti. Eripainos Kainuun sanomat 28.2., 5.3. ja 9.3.1986. Kainuun museo, Kajaani 1986
 Kalevala Lönnrotin runoelmana 1 : Tutkielmia ja kirjoituksia viiden vuosikymmenen ajalta. Snellman-instituutin julkaisuja 6. Kustannuskiila, Kuopio 1987
 Kalevala Lönnrotin runoelmana 2 : Tosiasioita ja kuvitelmia. Snellman-instituutin julkaisuja 7. Kustannuskiila, Kuopio 1988
 Matka Kalevalaan ; eripainos Väinö Kaukosen artikkeleista Kainuun sanomissa 1988 ja Bomba, Korpiselkä-talo ja Kalevala-kylä -ortodoksis-karjalainen kulttuuri matkailuvalttina. Kajaanin kaupunki, Kajaani 1989
 Lönnrot ja Kanteletar. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 507. Helsinki 1989
 Niit ennen isoni lauloi : siirtokarjalaisten vanhat kertomarunot. WSOY 1990

Huomionosoitukset 
 Kanslianeuvoksen arvonimi 1973
 Petroskoin yliopiston kunniatohtori 1974
 WSOY:n tunnustuspalkinto 1983
 Kajaanin kaupungin Lönnrot-palkinto 1985
 Pécsin yliopiston kunniatohtori 1990.

Lähteet 
 
 Närhi, Ari: Kanslianeuvos Väinö Kaukonen. Helsingin Sanomat 17.10.1990 (maksullinen).

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Professori Väinö Kaukonen kertoo Elias Lönnrotista ja Kalevalan syntyvaiheista. Aarre Nymanin toimittama ohjelma vuodelta 1979. Ylen Elävä arkisto.

Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
 Helsingin yliopiston professorit
 Suomalaiset professorit
Vuonna 1911 syntyneet
Vuonna 1990 kuolleet
Tekstuaalitieteet