Reuss-Greizin ruhtinaskunta

Reuss-Greizin ruhtinaskunta () oli yksi Saksan keisarikunnan kahdestakymmenestäviidestä osavaltiosta vuosina 1871–1918.

Maantiede 
Thüringenissa sijainnut ruhtinaskunta oli pinta-alaltaan 317 neliökilometriä, ja vuonna 1910 sen asukasluku oli 72 000 asukasta. Reuß-Geran linjan sammumisen jälkeen ruhtinaskunta oli vallassa myös Gerassa yhdessä Reuss-Geran ruhtinaskunnan kanssa. Pääkaupunki oli Greiz.

Ruhtinaskunnalla oli yhteistä rajaa Saksi-Meiningen, Saksi-Altenburgin, Saksi-Weimarin ja Saksin kuningaskunnan kanssa.

Historia 
Reußin hallitsijasuvun nuorempi linja, Reußin zu Greizin kreivit (), korotettiin vuonna 1778 ruhtinaiksi Heinrich XI:ä alkaen. Siitä lähtien he kantoivat arvonimeä Reußin ruhtinas, vanhempi linja (Aeltere Linie, lyhenne Ae.L.) tai ruhtinas Reuß zu Greiz.

Ruhtinaskunta liittyi Saksan liittoon vuonna 1815. Heinrich XXII erottui vihamielisyydellään Preussia kohtaan, jota hän vastusti Preussin–Itävallan sodassa vuonna 1866, kun Preussin joukot valloittivat maan. Seuraavana vuonna maa liittyi Pohjois-Saksan liittoon ja sen jälkeen Saksan keisarikuntaan vuonna 1871, mutta Heinrich XXII pysyi kuolemaansa asti vuoteen 1902 asti Otto von Bismarckin leppymättömänä vihollisena. 

Kun hänen poikansa Heinrich XXIV todettiin kykenemättömäksi hallitsemaan, ruhtinaskunnan sijaishallitsijuuden varmisti nuorempi linja. Saksan keisarikunnan luhistumisen jälkeen ruhtinaskunnasta tuli tasavalta ennen kuin se yhdistettiin Reuss-Geran ruhtinaskuntaan lyhytaikaiseksi Reußin kansanvaltioksi (Volksstaat Reuß), joka yhdistettiin Thüringeniin vuonna 1920.

Ruhtinaat 
 1778–1800 : Henrik XI
 1800–1817 : Henrik XIII, edellisen poika
 1817–1836 : Henrik XIX, edellisen poika
 1836–1859 : Henrik XX, edellisen veli
 1859–1902 : Henrik XXII, edellisen poika
 1902–1918 : Henrik XXIV, edellisen poika

Vanhempi linja sammui vuonna 1927 kuolleeseen Henrik XXIV:een.

Aiheesta muualla 

Saksan entiset valtiot ja valtiomuodostelmat