Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat

Kreivi- ja vapaaherrakunnat olivat Ruotsi-Suomessa läänitysalueita, joita hallitsija antoi kreivin tai vapaaherran arvon saaneille aatelisille.

Lähes kaikki Suomessa jaetuista kreivi- ja vapaaherrakunnista läänitettiin kuningatar Kristiinan hallintokaudella (1632—1654). Kristiinan ollessa alaikäinen, vallassa oleva holhoojahallitus ei jakanut lainkaan läänitysmaita, mutta Kristiinan valtaanastumisen jälkeen vuonna 1644, läänitysmaiden määrä kasvoi valtavasti.
Kaikki vapaaherrat eivät kuitenkaan saaneet vapaaherrakuntaa, vaan vapaaherran arvonimeen sai liittää perintötilan nimen. Kruunun myöntämissä kreivi- ja vapaaherrakunnissa läänityksen haltijoilla oli veronkanto-oikeuden lisäksi myös laajat hallinto-oikeudet. Kreivi- ja vapaaherrakunnat peruutettiin vuoden 1680 reduktiossa.

Norrköpingin päätöksen tilat () on eräs Norrköpingissä 1604 pidetyillä valtiopäivillä säädetty laji läänityksiä.

Kruunun myöntämät läänitykset

Turun ja Porin lääni
Kemiön vapaaherrakunta 1614–1680 (läänitetty Axel Oxenstiernalle)
Vaasaporin kreivikunta 1646–1680 (läänitetty kuningas Kustaa II Aadolfin aviottomalle pojalle, valtaneuvos Gustaf Gustafssonille)
Korppoon vapaaherrakunta 1649–1680 (läänitetty Nils Bielkelle)
Porin kreivikunta 1651–1680 (läänitetty sotamarsalkka Gustaf Hornille)
Loimaan vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Arvid Wittenbergille)

Uudenmaan ja Hämeen lääni
Raaseporin kreivikunta 1569–1668 (läänitetty Ebba Leijonhufvudille)

Viikin vapaaherrakunta 1570–1597 (läänitetty valtaneuvos Klaus Flemingille)

Pohjanmaan lääni
Kajaanin vapaaherrakunta 1650–1680 (läänitetty drotsi Pietari Brahelle)
Kokkolan vapaaherrakunta 1651–1675 (läänitetty valtaneuvos Peder Gustafsson Banérin lapsille)
Korsholman ja Vaasan kreivikunta 1651–1675 (läänitetty valtaneuvos Gabriel Pentinpoika Oxenstiernalle)
Laihian vapaaherrakunta 1651–1675 (läänitetty valtaneuvos Carl Philipsson Bondelle)
Oulun vapaaherrakunta 1651–1675 (läänitetty valtaneuvos Erik Karlsson Gyllenstiernalle)
Vöyrin vapaaherrakunta 1651–1675 (läänitetty Göran Paijkullille)
Kaarleporin kreivikunta 1652–1674 (läänitetty Klaus Åkenpoika Tottille)
Hailuodon vapaaherrakunta 1652–1675 (läänitetty ratsupalvelujoukkojen everstille Berndt Taubelle)
Iin vapaaherrakunta 1652–1675 (läänitetty valtaneuvos Åke Axelsson Natt och Dagille)
Ikalaporin vapaaherrakunta 1652–1675 (läänitetty valtaneuvos Schering Rosenhanelle)
Limingan vapaaherrakunta 1652–1675 (läänitetty valtaneuvos Mattias Soopille)
Pyhäjoen vapaaherrakunta 1652–1655 (läänitetty valtaneuvos Claes Bielkenstiernalle)

Käkisalmen lääni
Kiteen vapaaherrakunta 1650–1681 (läänitetty valtaneuvos Axel Lillielle)
Salmin kreivikunta 1651–1668 (läänitetty sotapäällikkö Carl Gustaf Wrangelille)
Pyhäjärven vapaaherrakunta 1650–1680 (läänitetty eversti Otto Uexkullille)
Kruunuporin kreivikunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Gustaf Gabrielsson Oxenstiernalle)
Sortavalan kreivikunta 1651–1680 (läänitetty Gustaf Adam Banérille)
Liperin vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Herman Klasson Flemingille)
Tohmajärven vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Lars Kaggille)
Örneholmin vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty Edmund Gripenhielmille)
Nyyporin kreivikunta 1652–1680 (läänitetty valtaneuvos Arvid Wittenbergille)

Aateliston perintötiloista muodostetut läänitykset

Uudenmaan ja Hämeen lääni
Lempäälän vapaaherrakunta 1650–1681 (läänitetty valtaneuvos Jöns Kurjelle)

Pohjanmaan lääni
Närpiön vapaaherrakunta 1652–1680 (läänitetty Jakob Lilliehöökille)

Viipurin ja Savonlinnan lääni
Elimäen vapaaherrakunta 1608–1680 (läänitetty ratsumestari Henrik Wreden lapsille)
Koiviston vapaaherrakunta 1649–1680 (läänitetty Hans Wachtmeisterille)

Lähteet

Kirjallisuutta
 Mauno Jokipii: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat, 1–2, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia 48.1