Esperi Care

Esperi Care Oy on Suomessa toimiva asumispalveluita tuottava yritys, joka tarjoaa palveluita ikääntyneille, mielenterveys- ja päihdekuntoutujille sekä kehitysvammaisille. Lisäksi yritys tarjoaa lääkäripalveluita. Yrityksen tehtävänä on tarjota turvallinen koti ja auttaa asukkaita elämään onnellista elämää omilla ehdoillaan, tavoitteenaan Suomen onnellisimmat asukkaat.

Esperi-konsernin emoyhtiö on Irepse Oy, jonka omistavat Danske Bank, Ilmarinen ja SEB. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingin Mannerheimintiellä entisessä sotilassairaala Tilkassa. 

Esperillä oli vuonna 2020 noin 6 600 asukaspaikkaa eri puolilla Suomea. Yritys tekee yhteistyötä noin 200 kunnan kanssa. Esperi Care -konsernin liikevaihto vuonna 2020 oli noin 288,6 miljoonaa euroa. Henkilöstömäärä vuonna 2020 oli 5 944, joista valtaosa oli lähi- ja sairaanhoitajia.

Historia 
Esperi Care syntyi vuonna 2001, kun Suomen Punainen Risti yhtiöitti sairaankuljetuksen liiketoimintansa. Myöhemmin yhtiö laajensi toimintaansa hoivapalveluihin. SPR luopui Esperi Caren osake-enemmistöstä vuonna 2006 ja vajaan 10 prosentin vähemmistöomistuksesta vuonna 2010.

Yritysostot 
Esperi Care on kasvanut ostamalla palvelutaloja ja muita hoiva-alan yrityksiä eri puolilta Suomea. Suurimpia yrityskauppoja olivat Saga Care Finland Oy:n osto Sunborn-konsernilta vuoden 2013 alussa. Kauppaan kuului kuusi yksikköä Helsingissä, Turussa ja Raumalla. Saga-talojen liikevaihto on yhteensä noin 18 miljoonaa euroa.

Esperi Care on tehnyt vuodesta 2015 vuoden 2018 marraskuuhun yhteensä 47 yritysostoa. Se teki vuonna 2018 kaikkiaan 15 yrityskauppaa ja seitsemän liiketoimintakauppaa.

Brittiläinen pörssiyhtiö Intermediate Capital Group (ICG) maksoi vuonna 2016 Esperi Caresta noin 220 miljoonaa euroa, myyjänä oli suomalainen sijoitusyhtiö Capman. Sijoittajilla on yli 10 prosentin tuottotavoite. Yhtiö on tehnyt vuoden 2017 tilinpäätöksen mukaan puolessatoista vuodessa tappiota yli 15 miljoonaa euroa, ja samaan aikaan yhtiön lainojen korkokulut ovat olleet 23 miljoonaa euroa.

Vuoden 2017 tilinpäätöksessä yhtiö näki sote-uudistuksen parantavan sen liiketoimintamahdollisuuksia.

Omistus

Taloustiedot 

Konserniyritys Esperi Care Holding Oy on perustettu vuonna 2016 ja tilikaudella 2018 sen liikevaihto oli 264 779 000 EUR ja tulos oli −11 144 000 EUR. Nettotulosprosentti oli −4,21%. Velkaa oli 274 miljoonaa euroa.

Esperi Caren pääomistaja ICG on myöntänyt yritykselle suuria lainoja korkeilla, jopa 15 prosentin, korolla, mikä yritysostojen ohella on vaikuttanut siihen että tulos on ollut miinuksella eikä veroja ole tarvinnut maksaa. Menettelyä kutsutaan verosuunnitteluksi konsernilainoituksessa.

Esperin reaali-investoinnit Suomeen vuonna 2020 olivat 5,2 miljoonaa euroa. Luku ei sisällä Esperin investointeja yritysostoihin. Lisäksi uusien yksiköiden rakennuttamisen kautta syntyi noin 29,5 miljoonan euron investoinnit vuonna 2020. Vuonna 2020 Esperin vero- ja yhteiskuntakädenjälki oli yhteensä 70,5 miljoonaa euroa. Tästä kokonaisuudesta 8,5 miljoonaa euroa oli yrityksen maksamia veroja eli tuloveroja, kiinteistöveroja, arvonlisäveroja sekä varainsiirtoveroja. Henkilöstön palkoista suoritetut ennakonpidätykset olivat 27,1 miljoonaa euroa. Muita palkanmaksuun liittyviä maksuja, kuten työnantajan työeläkemaksu, työnantajan työttömyysvakuutusmaksu, tapaturma- ja ryhmähenkivakuutusmaksu sekä työnantajan sairausvakuutusmaksu, kertyi 34,9 miljoonaa euroa.

Ongelmia toiminnassa 

Valvira sai 2016 eri puolilta Suomea nimettömiä ilmiantoja, joiden mukaan Esperi on merkinnyt hoivakotien työvuorolistoille haamuhoitajiksi palkanlaskijoita ja aluejohtajia. Tarkastuksissa paljastui, että kyseessä oli laaja käytäntö. Esperi Care kertoo ohjeistaneensa syksyllä 2018, että hallinnon työntekijöitä ei enää merkitä työvuorolistoille.

Esperi Care on 2017 viestittänyt kehitysvammaisten asiakkaiden omaisille, että omaiset häiritsevät arkea ja hoitotyötä, joten heidän tiedonsaantiaan oli rajoitettava.

Valvira sulki tammikuussa 2019 Ulrika-hoivakodin Kristiinankaupungissa lukuisien asiakasturvallisuuteen liittyneiden yhteydenottojen seurauksena. Avin mukaan toiminnassa oli lukuisia vakavia ongelmia ja asiakkaiden itsemääräämisoikeus ei toteutunut. Ongelmia oli tullut Valviran tietoon kymmenistä yksiköistä. Julkinen puinti vanhusten hoiva-alan ongelmista käynnistyi, kun lähihoitaja Tarja Parkatti otti työpaikkansa Ulrika-kodin tapahtumista yhteyttä ammattiliitto Superiin, yritettyään turhaan saada niihin korjausta työyhteisössä. Parkatti sai syyskuussa 2019 toiminnastaan Lääkitysturvallisuuden vaikuttaja -palkinnon.

Helmikuussa 2019 Porin perusturva keskeytti ikäihmisten sijoittamisen Ulvilan hoivakoteihin, kun henkilöstötilanne oli alittanut ostopalvelusopimuksen minimin.

Esperi Care sulki helmikuussa 2019 Helsingissä toimineen Esperi Yhteiselon täysi-ikäisten vammaisten osaston. Alle 18-vuotiaiden osasto jäi toimintaan. Kahdessa kaupungin tarkastuskäynnissä havaittiin epäkohtia tiloissa, apuvälineissä, henkilömitoituksessa ja laadussa.

Porvoolaisesta hoivakoti Vuokosta oli tullut ilmoituksia Aviin jo keväällä 2017, ja selvitys julkaistiin huhtikuussa 2019. Asiakasturvallisuus oli vaarantunut muun muassa nostamistilanteissa, vanhuksia oli istutettu ruokapöydässä kohtuuttoman pitkään tai hoidettu vuoteeseen ilman perusteltua syytä. Toimintaedellytykset eivät täyttyneet henkilöstömitoituksen ja rakenteen osalta. Vastuuhenkilön mukaan kaltoinkohteluun olivat osallistuneet kaikki yksikön työntekijät.

Maaliskuussa 2019 Soite teki omaisten ilmoituksen perusteella tarkastuskäynnin Kokkolassa, johtopäätöksenä oli että hoivakoti Fionassa oli liian vähän hoitajia. Elokuussa tehty tarkastuskäynti ei osoittanut puutteita. Avi jatkoi silti vielä valvontaa.

Valvira antoi huhtikuussa 2019 Esperi Carelle Suomen ensimmäisen valtakunnallisen määräyksen korjata epäkohdat ja puutteet kaikissa vanhustenhuollon yksiköissään heinäkuun loppuun mennessä ja toimittaa selvitys elokuun loppuun mennessä. Muuten seurauksena olisi uhkasakko tai jopa luvan peruuttaminen.

Elokuussa 2019 Esperi Care ilmoitti lopettavansa kohun aloittaneen hoivakoti Ulrikan Kristiinankaupungissa. Asukkaat siirtyivät Kristiinankaupungin ylläpitämään Kristiinakotiin.

Keskustelua taloudellisista toimintatavoista 
Julkisuudessa oli vuonna 2019 yleistä keskustelua hoivaliiketoiminnan voitoista. Esperin toimitusjohtaja ja osaomistaja Marja Aarnio-Isohanni ansaitsi vuonna 2016 yli 5,5 miljoonaa euroa veronalaista tuloa, josta suurin osa pääomatuloa. Vuonna 2017 hänen tulonsa olivat noin puoli miljoonaa, ja pääomatulojen osuus oli pudonnut nollaan. Esperi Caren pääomistaja ICG:llä on toimintaa veroparatiiseissa. Pääosa omistuksesta kulkee Luxemburgin kautta, jossa veroedut ovat huomattavat. ICG pyörittää lähes 30 miljardin euron omistuksiaan kymmenien veroparatiisiyhtiöiden kautta. Finnwatch raportoi Esperi Caren välttelevän veroja korkojärjestelyillä. Yritys ei ole maksanut veroja Suomeen vuosina 2016 ja 2017. ICG on myöntänyt yritykselle suuria lainoja korkeilla, jopa 15 prosentin korolla, mikä yritysostojen ohella on vaikuttanut siihen että tulos on ollut miinuksella eikä veroja ole tarvinnut maksaa. Tämä niin sanottu konsernilainoitus on yleistä pääomasijoittajien keskuudessa. Vuoden 2017 tilinpäätöksen mukaan yhtiön toimitusjohtajan, johtoryhmän ja hallitusten jäsenten palkat olivat yhteensä 2,2 miljoonaa euroa. Aarnio-Isohanni ilmoitti 29. tammikuuta jättävänsä tehtävänsä Esperin toimitusjohtajana ja jatkaa edelleen yrityksen omistajana.

Vuoden 2018 vuosikertomuksessan Esperi Care kertoi aikovansa lisätä panostuksia henkilöstön määrään ja osaamisen kehittämiseen ja katsoi sen vaikuttavan taloudelliseen tulokseen ja kassavirtaan ”olennaisesti” ja ”negatiivisesti” vuosina 2019 ja 2020. Yhtiön näkemyksen mukaan kohonneet kustannukset tultaisiin viemään asiakashintoihin.

Kannanottoja 
Osuuskunta Tradekan omistama Med Group ilmoitti tammikuussa 2019 jäädyttävänsä yhteistyön Esperi Caren kanssa.

Kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti vaatii tammikuussa 2019 hallituksen puheenjohtaja Harri-Pekka Kaukosen eroa. Kokoomuksen kansanedustaja Sari Sarkomaa vaati aukotonta valvontaketjua sekä palveluiden käyttäjien palautteen kuuntelemista. Koko opposition jättäessä 30. tammikuuta välikysymyksen vanhustenhoidosta, Sdp:n Antti Lindtman totesi Esperi Caren esimerkin osoittavan, että on erittäin riskialtista rakentaa sote-uudistusta pitkälti yritysten omavalvonnan varaan. Arja Juvosen (ps.) mukaan Esperi Caren tapaus osoittaa, ettei valinnanvapaus sovi vanhustenhuoltoon.

Helmikuussa 2019 julkaistussa kansalaisaloitteessa vaadittiin ikäihmisten ympärivuorokautisen hoidon henkilöstömitoituksen vähimmäismäärän kirjaamista lakiin ja että toteutunut vähimmäismitoitustaso ympärivuorokautisen hoidon toimintayksikössä tulee olla vähintään 0,70.

Antti Kaikkonen (kesk.) vaati helmikuussa Yhteiselo-yksikön sulkemispäätöksen tultua julkisuuteen oikeusministeri Antti Häkkäseltä (kok.) toimenpiteitä hoivayritysten toimien selvittämistä ja selvityttämään tarvittavat lakimuutokset, joilla "alan mädät omenat karsitaan pois". Lisäksi hän vaati erityistarkastuksia, joiden kustannukset tulisi määrätä yhtiöiden vastuulle. Kaikkonen katsoi, että hoivayritysten voittoja on kasvatettu suurella riskillä inhimillisen ja laadukkaan hoidon kustannuksella.

4,4 prosenttia Esperi Caren osakkeista omistava eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen ilmoitti helmikuussa 2019 käynnistäneensä "vaikuttamisprosessin" laiminlyönteinneistä. Vastaava prosessi Ilmarisella oli menossa Mehiläisessä, se ei kuitenkaan tarkentanut prosessia Mehiläisen osalta.

Henkilökunnan asema 
Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin mukaan sen jäsen oli irtisanottu Esperi Caren palveluksesta tämän ilmoitettua vajaamiehityksestä. Yhtiön henkilöstöjohtaja on kiistänyt tämän. Hoitohenkilökunnalla on lain mukainen velvollisuus ilmoittaa työnantajalleen havaitsemistaan puutteista ja rikkeistä. ja epäkohdista ilmoittavaan ei saa kohdistaa vastatoimia. SuPerin mukaan vastaavia tapauksia on ollut vuosittain kymmenittäin, ”ei pelkästään Esperi Caressa vaan muidenkin isojen hoiva-alan yritysten yksiköissä”.

Työntekijät ovat kertoneet Esperi Caren uhkailleen ja hiljentäneen hoitajia, jotka ovat tuoneet esiin hoivakodeissa havaitsemiaan epäkohtia. Hoitajien mukaan heitä on alettu kiusata, yritetty vaientaa, uhattu potkuilla tai on annettu keksittyjä varoituksia.

Nimettömänä haastateltu Esperi Caren hoitokodissa yksikönpäällikkönä toiminut nainen kertoo irtisanoutuneensa esimiesten rahankäytön minimointia koskevien vaatimusten johdosta. Hänen mukaansa tilanne oli pahimmillaan vuoden 2017 lopussa, kun tilinpäätös oli painumassa tappiolliseksi. Haastatellun mukaan bonuksia saa pysymällä budjetissa, kun sairauspoissaolot ovat alle viisi prosenttia ja kunnalta ei tule reklamaatioita. Toinen pääkaupunkiseudulla hoitokotia johtanut ja irtisanoutunut nainen pitää yrityksen toimintaa epäeettisenä. Hänen mukaansa toimitusjohtaja yritti estää puhumasta kaupungille epäkohdista sen vaadittua niistä keskustelua, työvuorolistoille merkittiin haamuhoitajia ja työvuorot suunniteltiin vajaiksi. Lisäksi asuintilat olivat epäsiistejä.

Lähteet 

Suomalaiset terveydenhoitoalan yritykset