Konnekoski (koski)

Konnekoski on Pohjois-Savon Rautalammin Konnekoskella Rautalammin reitillä sijaitseva vuolas koski. Vesi laskee koskessa Hankavedestä Konneveden Mäkäränniemenselkään.

Yleistä 
Hankavedellä on kaksi lasku-uomaa, jotka sijaitsevat suuren Koskensaaren etelä- ja pohjoispuolella. Pohjoispuolella virtaa Karinkoski ja saaren eteläpuolella Konnekoski virtaavassa kilometrin pituisessa lasku-uomassa, jossa koskimaista osuutta on kartoista arvioiden vain hieman yli 100 metriä. Kun lasku-uoman leveys vaihtelee 20–150 metriä, on koskella leveyttä vain 20–40 metriä. Hankaveden ja Konneveden vedenpintojen korkeusero on karttojen mukaan 0,7 metriä, mutta kosken pudotukseksi on 1977 julkaistussa koski-inventoinnissa ilmoitettu 0,6 metriä . Pudotuksen suuruus riippuu luonnollisesti paljon järvien vesitilanteesta. Kosken kumpaakin rantaa seuraa tiet ja koski päättyy betoniseen kaarisiltaan, jossa joen ylittää Myhinpäähän menevä yhdystie 16089. Joen rannat ovat metsämaata, joskin sen lähellä on pieniä peltopalstoja heti metsäreunan takana. Kosken lähellä sijaitsee viisi kiinteästi asuttua tilaa ja viisi vapaa-ajan asuntoa.

Historiaa ja esihistoriaa 
Koskessa on aikoinaan toiminut vähintään yksi vesimylly, jonka paikka saattaa olla nuotiopaikan läheisyydessä koskessa sijaitsevassa vallilla erotetussa uomassa. Vanhan sillan paikka on eri kuin nykyisen sillan.

Konnekosken historiaan kuuluu 17. kesäkuuta 1860 tapahtunut kirkkoveneturma, jossa Varismäen kylän kirkkovene törmäsi kariin. Yli 30 henkilöä joutui tällöin veden varaan ja heistä 17 hukkui. Rautalammin hautausmaalla on muistomerkki Konnekoskeen hukkuneiden muistolle. Myös joen partaalla on asiaa valaiseva kyltti. Onnettomuuden jälkeen Karinkoskea perattiin niin, että kirkkoveneet pystyivät liikennöimään siellä edestakaisin.

Hydrologiaa 
Konnekosken valuma-alueen pinta-ala määritetään Hankaveden luusuassa kosken niskalta ja se on 5 125,55 neliökilometriä ja sen järvisyys on 19,32 %. Keskivirtaamaksi (MQ) on ilmoitettu 47 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1961–2017 , tai 48 m³/s ), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 79,25 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) 27,28 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1961–2022. Pienin mitattu virtaama (NQ) 14,80 m³/s havaittiin 18.1.2003, ja suurin virtaama (HQ) 127,00 m³/s vastaavasti 10.6.1988.

Luontoarvoja

Kansallispuisto 
Lähinnä Etelä-Konnevedellä mutta myös Konnekoskella on Etelä-Konneveden kansallispuistoon liitettyjä alueita. Siihen kuuluvat lasku-uoman suistossa kumpikin ranta pois lukien mökkiä ja sen ympäristöä, kosken pohjoisranta nuotiopaikan ympärillä ja lasku-uoman yläjuoksulla pohjoinen rantametsikkö niemenkärjessä.

Kalastus 
Koskea on kunnostettu 1980-luvulla kalatalouden tarpeisiin. Istukaslajeina ovat taimen ja harjus. Luontaisia saalislajeja ovat taimen, siika, ahven ja hauki. Sallittuja kalastusmenetelmiä koskessa ovat heittokalastus, perhokalastus ja uistelu. Palveluvarustukseen kuuluu heittolaituri. Taimen on tärkein saaliskala ja rauhoitusaika on 11. syyskuuta –15. marraskuuta . Konnekoski on tärkeä siian ja taimenen kutualue. Konnekoski kuuluu reittiveden muiden koskien tapaan koskiensuojelulain piiriin.

Veneily ja koskimelonta 
Koski on liikennöitävissä ja veneiden ajolinja seuraa joen oikeaa reunaa. Melojille koski on vauhdikas ja siinä on keskellä muutama aalto. Koski virtaa vapaana myös talvisin. Konneveden ja Hankaveden välille suunnitellaan kanavaa Kellarilahden ja Vasikkalahden välille, jossa veneilijät voisivat liikennöiden turvallisesti .

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vaittinen, Seppo: Konnekosken nousu ja lasku veneellä, youtube.com
 Konnekoski Retkipaikka.fi
 
 Markku Jaakkola. Rautalammin reitille kalaan. Metsästys ja Kalastus 5/1985.
 Konnekoski ilmakuvana. Kaavoitus, Rautalampi 
 Konnekosken vanha silta (valokuva), finna.fi
 Etelä-Konneveden kansallispuiston palvelut

Rautalammin reitti
Suomen Natura-alueet
Etelä-Konneveden kansallispuisto
Rautalammin kosket
Hankaveden alue (Konneveden alue)
Konneveden lähialue