Armenialaistatit

Armenialaistatit ovat nykyisen Azerbaidžanin tasavallan koillisosassa asunut tatinkielinen etninen ryhmä. Islamia tunnustavista muslimitateista ja tatia puhuvista vuoristojuutalaisista poiketen armenialaistatit kuuluivat Armenian kirkkoon. Kieleltään he eivät juurikaan eronneet muslimitateista.

Ryhmän etnisestä alkuperästä on esitetty erilaisia käsityksiä. Eräiden tutkijoiden mukaan he ovat alueelle 500-luvulta lähtien muuttaneita armenialaisia, jotka siirtyivät puhumaan ympäröivän väestön iranilaista kieltä. Toisen käsityksen mukaan kyse on armenialaisilta kristinuskon omaksuneista tateista.

Koillis-Azerbaidžanin muinaismuistot ja kansanperinne kertovat seudulla sijainneesta laajasta armenialaiskristitystä asutuksesta. Suurin osa armenialaisista pakeni alueelta Venäjän armeijan mukana vuonna 1796. Heidän jälkeläisiään elää Pohjois-Kaukasiassa muun muassa Edessijan taajamassa, Budjonnovskissa sekä Kizljarissa ja sen lähiympäristössä. Osa heistä puhui tatin kieltä vielä 1900-luvun alussa.

Armenialaistateja asui 1900-luvun alussa kolmessa koillis-Azerbaidžanin kylässä: nykyisen Şamaxın piirin Mədrəsəssä, Şabranin piirin Kilvarissa sekä Xaçmazin rautatieaseman lähellä sijainneessa samannimisessä kylässä. Jälkimmäisen asukkaat pakenivat kristittyjen vainoja vuonna 1918.

Vuoden 1918 levottomuuksien jälkeen Mədrəsəän ja Kilvariin asettui runsaasti varsinaisia armenialaisia, minkä seurauksena kylien tatinkielinen väestö armenialaistui neuvostoaikana lähes täydellisesti. Vuosina 1988–1989 kylien asukkaat pakenivat seudun muiden armenialaisten tavoin Venäjälle ja Armeniaan. Kilvarilaiset asettuivat etupäässä Budjonnovskiin, mədrəsəläiset Prohladnyiin sekä Armeniaan rakennettuun ”Uuden Mədrəsən” kylään.

Lähteet

Azerbaidžanin etniset ryhmät