Konsyklisyys

Konsyklisyys tarkoittaa geometriassa pistejoukon ominaisuutta, että joukon kaikkien pisteiden kautta voidaan piirtää yhteinen ympyrä. Koska pistejoukon pisteiden kautta voidaan piirtää monikulmio, sanotaan myös monikulmion olevan konsyklinen. Ympyrää kutsutaan tällöin monikulmion ympäri kulkevaksi ympyräksi. Sana sykli tulee kreikan sanasta kuklos, mikä merkitsee ympyrää tai pyörää.

Konsyklisen ympyrän keskipiste, ja siten myös säteen pituus, voidaan määrittää kahdella eri ympyrän säteen kautta kulkevalla suoralla. Kahden konsyksisen pisteen keskinormaali kulkee aina säteen kautta. Kaksi erisuuntaista, säteen kautta kulkevaa suoraa, leikkaavat aina ympyrän keskipisteessä. 
 
Avaruusgeometriassa voidaan muodostaa ympyrä, jonka kehän pisteet ovat samassa tasossa. Ympyrä on siksi kaksiulotteinen kuvio, toisin kuin pallo, joka on kolmiulotteinen, ja se voidaan määritellä kolmannessa ulottuvuudessa myös kolmen epäkollineaarisen pisteen avulla.

Esimerkkejä

Kolmio 
Jokaisen kolmion ympäri voidaan piirtää ympyrä, joten ne ovat aina konsyklisiä.

Nelikulmio 
Nelikulmiot eivät aina ole konsyklisiä eli jännenelikulmioita. Jos nelikulmion  kulmat nimetään vastapäivään kiertäen, on konsyklisyydelle riittävä ja välttämätön ehto, että  ja .

Toinen nelikulmion konsyklisyysehto saadaan sivujen pituuksien ja lävistäjien avulla (Ptolemaioksen lause):
 

Kolmas konsyklisyyden ehto käyttää nelikulmion kärkiä vapaasti. Valitaan parit AB ja CD ja vedetään niiden kautta suorat. Mikäli pisteet A, B, C ja D sekä suorien leikkauspiste P toteuttavat ehdon 

ovat neljä pistettä syklisiä (pisteen potenssi).

Muut 
Konsyklisillä monikulmioilla voi olla kuinka monta kulmaa tahansa, mutta kaikki monikulmiot eivät ole konsyklisiä. Erityisesti säännölliset monikulmiot ovat aina konsyklisiä.

Lähteet

Viitteet 

Geometria