Teemu Keskisarja

Teemu Aleksis Keskisarja (s. 5. elokuuta 1971 Helsinki) on suomalainen historioitsija ja perussuomalainen kansanedustaja. Keskisarja nousi kansanedustajaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä.

Elämä ja ura 
Keskisarja valmistui ylioppilaaksi Porvoossa vuonna 1990. Hän kävi jonkin aikaa kansanopistoa ja suoritti historiasta opintokokonaisuuden avoimessa yliopistossa. Hän oli 1990-luvulla myös innokas shakin pelaaja ja pelasi SM-tasolla. Keskisarja pyrki 2000-luvun alussa Helsingin yliopistoon opiskelemaan historiaa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2003 ja tohtoriksi 2006 Suomen historian oppiaineesta. Hänen väitöskirjansa käsitteli eläimiinsekaantumista 1700-luvun Suomessa.

Keskisarja on Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti Helsingin yliopistossa ja on kirjoittanut tilaustöinä yrityshistoriikkeja. Keskisarja on käsitellyt teoksissaan talouden, rikollisuuden ja suomalaisuusliikkeen historiaa. Helsingin Sanomien Teema-lehden toimittajan Niko Kettusen mukaan Keskisarja tekee kirjoihinsa ”tanakan tutkimustyön, ja kieli luistaa”. Keskisarjan tekstiä Kettunen kuvaa ”lakoniseksi, äkkivääräksi ja hillittömäksi”. Hänen mukaansa harva kirjoittaa sodasta yhtä fyysisesti kuin Keskisarja.

Näkemyksiä

Homoseksuaalisuus ja eläimiin sekaantuminen  
Keskisarja on kommentoinut historiaa ja yhteiskuntaa huomiota herättävillä tavoilla. Tutkiessaan suomalaisten eläimiinsekaantumista Keskisarja on maininnut, ettei historiasta löydy juuri lainkaan merkintöjä suomalaisten homoseksuaalisuudesta 1600- ja 1700-luvuilta. Keskisarja löysi vain kolme homoseksuaalisuustapausta näiltä kahdelta vuosisadalta. Keskisarja selittää, että yhden teorian mukaan 1700-luvulla Suomessa ei ollut niin paljon homoja kuin nyt, koska seksuaalisuus riippuu myös ajasta tai kulttuurista. Hän toisaalta selittää, että tapauksista on niin vähän kirjallisia merkintöjä, koska viranomaiset eivät etsineet tai piinanneet homoseksuaaleja, kun kriminaalipolitiikan painopiste oli eläimiin sekaantuminen.

Suomalainen yhteiskunta  
Keskisarja on kuvaillut vuoden 1918 tapahtumia Tampereella kansanmurhaksi.

Keskisarjan mukaan suomalainen hyvinvointi on enimmäkseen yritystoiminnan synnyttämää. Hänen mielestään monelle suomalaiselle on epäselvää, että julkinen sektori rahoitetaan yksityisen sektorin rahalla. Keskisarjan mukaan suomalainen hyvinvointi pitäisi ymmärtää yrittäjien luomaksi eikä poliitikoiden rakentamaksi.

Keskisarja arvosteli Maaseudun Tulevaisuus -lehdessä Euroopan unionin ennallistamisprojektia hulluudeksi, etenkin väitettä että jokainen ennallistamiseen sijoitettu euro tuo 8–38 euron tuoton.

Kolonialismikommentit sekä niistä seurannut kohu neekeri-sanan käytön takia 
Keskisarjan mukaan ”on aika naurettavaa nyyhkiä, että Suomella olisi jotain kiitollisuudenvelkaa afrikkalaisille neekereille Ranskan ja Britannian ja Saksan kolonialismista”. Hänen mukaansa  ajatus velasta liittyy siihen, että Afrikkaa sotkeneiden entisten siirtomaavaltojen pitää hyvittää pahat tekonsa entisille alusmailleen. Suomea ei voi Keskisarjan mukaan rinnastaa siirtomaita hallinneisiin Englantiin tai Ranskaan. Ruotsiin kuulunut Suomi oli kärsijä, sillä maasta virtasi pois materiaa, luonnonvaroja ja asekuntoisia miehiä, eikä mitään velkaa ole. Hänen mukaansa Suomesta vietiin Suuren Pohjan sodan aikana orjia Venäjälle suhteessa väkilukuun enemmän kuin monista Afrikan alueilta Amerikkaan. Keskisarja siteerasi Kustaa Vilkunan lukuja, joiden mukaan Suomesta siepattiin orjiksi isonvihan aikana viisi prosenttia väestöstä. Historiantutkija Jussi Jalonen on arvostellut Keskisarjan näkemystä, koska Suomen ja Afrikan orjuuden historioiden vertailu ei ole yhteismitallista eikä mielekästä. Suuren Pohjan sodan aikainen ihmisryöstöjen vaihe kesti kahdeksan vuotta ja Afrikan orjakauppa 350 vuotta. 

Keskisarja väitti menettäneensä juniorivalmentajan tehtävän jalkapalloseurassa käyttämänsä neekeri-sanan takia. Helsingin Sanomien haastattelussa hän sanoo käyttävänsä sanaa vastaisuudessakin puhuessaan mustista menneillä vuosisadoilla.

Poliittinen ura 
Helmikuussa 2023 Keskisarja ilmoitti asettuvansa perussuomalaisten ehdokkaaksi kevään 2023 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä. Syynä puoluevalintaan oli Keskisarjan mukaan se, että hänelle tärkeitä asioita ovat ”suomen kieli ja suomen mieli” sekä ”pakkoenglannin” ja EU:n ennallistamisluonnonsuojeluohjelman vastustaminen. Hänen muut keskeiset teemansa liittyvät maahanmuuttoon ja valtion velkaantumiseen. Keskisarja sanoo vastustavansa isojen ihmisjoukkojen siirtoa Lähi-idästä, Keski-Aasiasta ja Afrikasta Suomeen, sillä se johtaisi hänen mukaansa Suomen ja suomalaisuuden tuhoon. Työperäiseen maahanmuuttoon hän suhtautuu positiivisesti.

Keskisarja tuli valituksi kansanedustajaksi vuonna 2023 Uudenmaan vaalipiiristä 6 569 äänellä.

Keskisarjan mukaan hän oli aiemmin maan kysytyimpiä kirjoittajia, mutta tultuaan valituksi eduskuntaan perussuomalaisten riveistä hänen tekstejään ei enää huolita julkaisuihin.

Yksityiselämä
Keskisarja on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

Kunnianosoituksia 

  Pro Finlandia -mitali (Suomi, 2021)

Marraskuussa 2013 Keskisarjan teos Viipuri 1918 valittiin Tieto-Finlandia-ehdokkaaksi. Hän on Suomalaisuuden liiton kunniajäsen.

Teokset

Itsenäiset historiateokset 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Murhanenkeli – Suuren Pohjan sodan ihmisten historia. Helsinki: Siltala, 2019. ISBN 9789522346384

Muiden kanssa kirjoitetut historiateokset 
 Alexander Järnefelt: Kenraali ja suomalaisuustaistelija. Kirjoittajat Jouni Yrjänä ja Teemu Keskisarja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2009.
 Erehtymättömät: Tarina suuresta pankkisodasta ja liikepankeista Suomen kohtaloissa 1862–2012. Kirjoittajat Markku Kuisma, Teemu Keskisarja. WSOY, 2012.
 Hulluja päiviä, huikeita vuosia: Stockmann 1862–2012. Kirjoittajat Markku Kuisma, Anna Finnilä, Teemu Keskisarja, Minna Sarantola-Weiss. Siltala, Helsinki 2012.
Paperin painajainen: Metsäliitto, metsät ja miljardit Suomen kohtaloissa 1984–2014. Kirjoittajat Markku Kuisma, Sakari Siltala, Teemu Keskisarja. Siltala, 2014.
1917. Kirjoittajat Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. WSOY, 2017
1918. Kirjoittajat Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. WSOY, 2018
Suomen historia. Kirjoittajat Anitra Komulainen, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma. Siltala, 2018.
1939. Kaj Häggman, Teemu Keskisarja, Markku Kuisma, Jukka Kukkonen. WSOY, Helsinki 2018
Kun Niin Perkeleesti Sahaa: Kopran Sahasuvun Historia. Sakari Siltala ja Teemu Keskisarja. Siltala, Helsinki 2021.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Teemu Keskisarja Siltalan sivuilla
 Kummallisuuksien historioitsija 
 Teemukeskisarja.fi. Keskisarjan ihmishistoria oy.
 
 Yle Areena: Teemu Keskisarja ja kuolleet ihmiset -dokumenttisarja

Suomalaiset historioitsijat
Perussuomalaiset poliitikot
Nykyiset kansanedustajat
Uudenmaan vaalipiiri
Pro Finlandia -palkitut
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt