Verbenakasvit

Verbenakasvit eli rautayrttikasvit (Verbenaceae) on kasvien heimo, jonka luokitus on ollut häilyväistä. Monet sen kasvit on siirretty heimoon Lamiaceae. Siihen on kuulunut noin 90 sukua, joissa on lähes kolmetuhatta lajia: puita, pensaita ja ruohovartisia kasveja. Nykyään sukujen määrä on vähentynyt 31:een, lajien 918:aan.

Tuntomerkit 
Verbenakasvit ovat köynnöksiä, pensaita tai puita, harvemmin moni- tai yksivuotisia ruohoja, usein aromaattisia. Varret ovat usein nelikulmaiset. Lehdet ovat vastakkaisia ja sahalaitaisia. Kukat ovat usein melko heikosti vastakohtaisia, sijaitsevat tertuissa tai mykeröissä, ja verhiö ja teriö ovat selvästi erillään toisistaan (välissä tilaa); teriö on torvimainen. Heteet ovat vaihtelevassa määrässä palhottomia. Emiön sikiäimessä on neljä siemenaihetta, ja vartalo on tavallisesti lyhyt, luotti tavallisesti pallomainen. Hedelmä on verhiön peitossa.

Levinneisyys 
Heimo on trooppinen, mutta on levinnyt myös lämpimänlauhkeille alueille. Enemmistö lajeista kasvaa Etelä-Amerikassa. Euroopassa lienee yksi ainoa alkuperäinen laji, rohtoverbena eli rohtorautayrtti (Verbena officinalis).

Luokittelu 
Verbenakasvien 31 sukua ja 918 lajia ryhmitellään kymmeneksi tribukseksi:
 Petreeae Briquet. Pensaita ja köynnöksiä; kukat enemmän tai vähemmän säteittäisiä; hedelmä avautumaton ja mehevä. Vain potkurikukkien (Petrea) suku, jossa 12 lajia Meksikosta Amazonasiin ulottuvalla alueella.
 Duranteae Bentham. Puita, pensaita ja ruohoja. Sukuja kuusi, lajeja 192 enimmäkseen Yhdysvaltain eteläosasta Argentiinaan ulottuvalla alueella, jonkin verran Afrikassa ja Intiassa. Suurin suku on piiskayrtit (Stachytarpheta), jossa on 130 lajia. 
 Casselieae Troncoso. Kukinto lehtihankainen. Sukuja kolme, lajeja 14 Meksikosta ja Karibian alueelta Argentiinaan ulottuvalla alueella.
 Citharexyleae Briquet. Kolme sukua ja 135 lajia Etelä-Yhdysvalloista Argentiinaan. Runsaslajisin suku on tulihelmet (Citharexylum, 130 lajia).
 Priveae Briquet. Yksi suku (Priva), jossa 21 lajia tropiikissa ja lämpimillä alueilla.
 Tribus nimeämätön: suku Rhaphithamnus, jossa kaksi lajia Chilessä ja Argentiinassa; kukinto lehtihangassa; hedelmä mehevä.
 Neospartoneae Olmstead & O'Leary. Kolme sukua, kuusi lajia Argentiinassa, Chilessä Patagoniaan etelässä.
 Tribus nimeämätön: vain laji Dipyrena juncea Chilen lauhkeassa osassa ja Argentiinassa.
 Verbeneae Dumortier. Kolme sukua, 260 lajia enimmäkseen Amerikassa, myös Euraasiassa ja Afrikassa. Verbenoita eli rautayrttejä (Verbena) on 200 lajia.
 Lantaneae Endlicher. Kasveissa eteerisiä öljyjä. Sukuja 9, lajeja 275 pääasiassa Amerikassa. Runsaslajisimmat suvut ovat Lippia (120 lajia) ja tulikruunut (Lantana, 100 lajia).

Suvut 
 (suomenkieliset nimet:)

 Acantholippia
 Aloysia – terttuverbenat
 Bouchea
 Casselia
 Chascanum
 Citharexylum – tulihelmet
 Coelocarpum
 Diostea
 Diphyllocalyx
 Dipyrena
 Duranta – kastepensaat
 Glandularia – liuskaverbenat eli liuskarautayrtit
 Hierobotana
 Isidroa
 Junellia
 Lampayo
 Lantana – tulikruunut
 Lippia
 Mulguraea
 Nashia
 Neosparton
 Parodianthus
 Petrea – potkurikukat
 Phyla – nuppiot
 Pitraea
 Priva
 Recordia
 Rehdera
 Rhaphithamnus
 Stachytarpheta – piiskayrtit
 Tamonea
 Verbena – verbenat eli rautayrtit eli rautaverbenat

Huulikukkaiskasveihin (Lamiaceae) siirrettyjä sukuja ovat muun muassa jemanet (Gmelina) ja Tectona.

Lajeja 
Tunnettuja lajeja ovat esimerkiksi:
 rohtoverbena (Verbena officinalis) – lääkekasvi, jolla on ajateltu olevan yliluonnollisia voimia.
 tulikruunut, varsinkin kirjotulikruunu (Lantana camara) – koristekasveja.
 sitruunaverbena (Aloysia triphylla) – mausteyrtti.
 tiikki (Tectona grandis) – huonekalupuu; nykyään huulikukkaiskasveissa (Lamiaceae).

Kuvagalleria

Lähteet

Aiheesta muualla 
 ITIS: Verbenaceae 

Kasviheimot