Liito-oravankirppu

Liito-oravankirppu (Ceratophyllus (Monopsyllus) indages) on liito-oravalla elävä kirppulaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu isäntälajinsa tapaan vaarantuneeksi (VU).

Koko ja tuntomerkit 
Muiden kirppujen tapaan pieni, sivusuunnassa litistynyt hyönteinen. Koiraan ruumis on 2,3–3,0 mm ja naaraan 2,5–3,8 mm pitkä. Päässä, tuntosarven takana on kahdessa rivissä sukasia 0–1 sekä 2–3 kappaletta. Niskan pronotaalikammassa on vähemmän kuin 24 piikkiä. Tarkka lajinmääritys tapahtuu tutkimalla takaruumiin kärkiosaa mikroskoopilla. Koiraalla takaruumiin kahdeksas vatsakilpi on pitkä ja kapea ja siinä on pitkiä kärkisukasia. Yhdeksäs vatsakilpi on laajentunut. Naaraalla seitsemännen vatsakilven reuna muodostaa kulman. Naaraan spermathecan bulgaksi kutsuttu osa on sylinterin muotoinen ja hillaksi kutsuttua osaa leveämpi.

Lähin sukulaislaji on oravankirppu (Ceratophyllus (Monopsyllus) sciurorum)

Levinneisyys 
Lajin levinneisyysalue ulottuu Kamtšatkalta, Japanin pohjoisosista, Koreasta, Kiinasta ja Taiwanin pohjoisosista Siperian ja Keski-Aasian poikki Länsi-Venäjälle. Pohjoismaissa liito-oravankirppua tavataan ainoastaan eteläisessä Suomessa.

Elinympäristö ja elintavat 
Liito-oravankirppu on nimensä mukaisesti liito-oravan (Pteromys volans) ulkoloinen. Lajin tarkemmat elintavat ovat kuitenkin tuntemattomat. Liito-oravan pesissä elää myös muita kirppulajeja, mutta liito-oravankirppu on näistä ainoa täysin liito-oravaan sidottu laji. Suomessa se näyttää esiintyvän pesissä ainoana kirppuna kesällä aikana, jolloin liito-oravalla on uusia poikasia.

Suomessa liito-oravankirppu on ainoana kirppulajina luokiteltu uhanalaiseksi, sillä se ei vaarantuneeksi luokiteltuun isäntälajiinsa sidottuna voi olla ainakaan sitä vähempää uhanalainen.

Lähteet 

Kirput
Suomessa uhanalaiset lajit