Pyhien profeetta Sakarian ja vanhurskaan Elisabetin kirkko

Pyhien profeetta Sakarian ja vanhurskaan Elisabetin kirkko on Savonlinnan keskustassa sijaitseva profeetta Sakarialle ja vanhurskas Elisabetille pyhitetty ortodoksinen kirkko. Kirkko rakennettiin vuonna 1846 ortodoksiseksi kirkoksi, mutta se myytiin vuonna 1938 luterilaiselle seurakunnalle, jonka käytössä se tunnettiin nimellä Savonlinnan pikkukirkko. Kirkon ostamista varten perustettu Savonlinnan Pikkukirkko -kulttuuriyhdistys osti sen vuonna 2017 luterilaiselta seurakunnalta. Kirkko toimi muutaman vuoden yhdistyksen omistuksessa ekumeenisena tilana, mutta siellä ei ollut säännöllistä jumalanpalvelustoimintaa. 

Vuonna 2022 Saimaan ortodoksinen seurakunta teki päätöksen Pikkukirkon ostamisesta ja kirkko palasi takaisin alkuperäiseen käyttöön ortodoksisena kirkkona. Ennen pikkukirkon ostamista seurakunnan käytössä oli vuonna 1959 rakennettu kirkko, jonka seurakunta myi. .

Savonlinnan ortodoksinen kirkko 
Puurakenteisen Pikkukirkon rakennutti Savonlinnan ortodoksinen seurakunta. Kirkon suunnittelijaksi mainitaan usein Louis Visconti, mutta todennäköisempänä suunnittelijana pidetään Carlo Viscontia (1774–1852), joka oli menestynyt arkkitehti Pietarissa.. Kirkon piirustukset hyväksyttiin intendenttikonttorissa Helsingissä vuonna 1838. Seurakuntalaiset keräsivät rahaa rakennuskustannuksiin keskuudestaan. Kirkko valmistui vuonna 1845 ja se vihittiin 1846 Pyhän profeetta Sakariaan ja vanhurskaan Elisabetin kirkoksi. Perinne tähän tuli aiemmin Olavinlinnan kuninkaansalissa toimineen ortodoksikirkon suojeluspyhimyksistä. Vuonna 1938 Kuopion ortodoksinen seurakunta myi kirkon ja sen ympärillä olevan tontin Savonlinnan evankelisluterilaiselle seurakunnalle koska varoja kirkon ylläpitoon ei ollut.

Ortodoksikirkon ajalta kirkon sisustuksesta ei ole paljon tietoa. Kirkkoon siirrettin irtaimistoa linnan kirkosta. Samoin on tiedossa, että Savonlinnan venäläiset kylpylävieraat tekivät lahjoituksia kirkon kaunistamiseksi. Kirkon sulkemisen jälkeen irtaimisto siirettiin Sortavalaan, missä se pääosin tuhoutui talvisodan aaikana. Kellotapulissa oli parhaimmillaan seitsemän kelloa. Suurin kello valettu vuonna 1854.

Luterilaisena kirkkona 
Savonlinnan kaupunkiseurakunta käytti pikkukirkkoa pääkirkkonaan koko 1940-luvun, kun Savonlinnan tuomiokirkko raunioitui pommituksessa. Pikkukirkossa ovat vuonna 1946 valmistuneet taiteilija Eino Rappin lasimaalaukset kuori-ikkunoissa. Pikkukirkko on peruskorjattu vuosina 1984–1985, jolloin kirkkoon tuli myös ensimmäiset urut. Alkuperäinen ortodoksikirkon alttarin paikka on merkitty kirkon lattiaan messinkilaatalla. Kirkko sai käyttöönsä ensimmäisen alttaritaulun vuonna 2000, tätä ennen alttaritaulun paikalla oli risti. Pikkukirkon alttaritaulu oli 1600-luvulta peräisin oleva jouluaiheinen maalaus, joka kuvaa Kristuksen syntymää. Maalaus on Suomen ortodoksisen kirkon omistama.

Kirkon myynti takaisin ortodokseille 
Savonlinna–Säämingin evankelisluterilainen seurakunta ilmoitti  2012 vuoden alussa päätöksestä myydä Pikkukirkko takaisin Suomen ortodoksiselle kirkolle. Savonlinna–Säämingin seurakunta haluaa luopua Pikkukirkosta, koska seurakunta haluaa tasapainottaa talouttaan ja seurakunnan kaste- ja vihkitoimitukset voidaan keskittää pidettäviksi Savonlinnan tuomiokirkossa. Varkauden ortodoksinen seurakunta oli jo vuonna 1953 kiinnostunut ostamaan Pikkukirkon, mutta Savonlinnan kaupunkiseurakunta ei halunnut kirkkoa myydä. Joulukuussa 2012 seurakunnan kirkkovaltuusto päätti myydä Pikkukirkon 200 000 eurolla Savonlinnan Pikkukirkko -kulttuuriyhdistys ry:lle, joka perustettiin syyskuussa Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leon johdolla. Arkkipiispa Leo allekirjoitti kauppakirjan 8. toukokuuta 2017, jolloin kirkko siirtyi virallisesti kulttuuriyhdistykselle. Vuonna 2022 Saimaan ortodoksinen seurakunta teki päätöksen ostaa kirkko takaisin ortodoksiselle seurakunnalle.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomen puukirkot
Pikkukirkko
Uusklassinen arkkitehtuuri
Suomen 1840-luvulla rakennetut kirkot
Suomen ortodoksiset kirkkorakennukset