Itävaltalainen keittiö

Itävaltalainen keittiö on Itävallan historian myötä saanut paljon vaikutteita Euroopan muista ruokakulttuureista, etenkin Itävalta-Unkariin kuuluneista alueista.

Itävaltalainen keittiö on sianlihapainotteinen. Itävaltalaiset syövät vuosittain noin 65 kiloa lihaa per henkilö ja siitä yli 60% on sianlihaa Wieninleike (Wiener Schnitzel) on tunnettu itävaltalainen leivitetty vasikanleike. Myös riistaliha on Itävallassa suosittua, ja kauriita ja hirviä on maan laajoissa metsissä runsaasti. Wienin kaduilla on runsaasti makkarakioskeja, joissa on laajat valikoimat. Knöödeli on itävaltalainen ruokalaji, jossa taikinapyöryköiden sisällä voi olla täytteenä esimerkiksi lihaa tai hedelmiä.

Pääkaupunki Wienin kahvilat herkkuineen ovat maailmankuuluja. Toista maailmansotaa edeltäneestä älymystön kahvilakulttuurista ei tosin enää ole paljon jäljellä, ja kahviloiden merkitys on nykyisin etupäässä turismissa. Eräs tunnettu wieniläinen kahvi on Melange, maitovaahdon kanssa tarjottava kahvi, jossa on yhtä paljon kahvia kuin kuumaa maitoakin.

Tunnettuja wieniläisiä leivonnaisia ovat omenastruudeli (Apfelstrudel), linzintorttu (Linzer Torte) sekä rasvassa paistetut leivonnaiset, krapfenit. Suklaasta valmistettu sacherkakku on Itävallan tunnetuin kakku. 

Itävallan itäosissa viljellään viiniä. Etenkin maan valkoviinit ovat arvostettuja – hienoimpana niistä pidetään Rieslingiä. Yleisin rypälelajike on vihreä Grüner Veltliner. Stroh on itävaltalainen rommin kaltainen väkevä alkoholijuoma, joka kehitettiin siksi, että Itävallalla ei ollut siirtomaita, joissa voisi viljellä rommiin tarvittavaa sokeriruokoa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla