Jäästadion (Davos)

Davosin jäästadion on sveitsiläisen Davosin kaupungin keskusta-alueella sijaitseva urheilualue. Se on ollut kuuluisa hyvästä luonnonjäästään 1800-luvun lopulta lähtien. Jäästadionin kilpailumuotoja ovat olleet pikaluistelu, jääkiekko, taitoluistelu ja jääpallo. Nykyään alueen merkittävin urheilulaitos on pääasiassa jääkiekon käytössä oleva Vaillant Arena. Luonnonjääkenttä on edelleen olemassa, mutta lähinnä vapaa-ajanluistelijoiden käytössä. Käyttöaika luonnonjäälle on joulukuun puolivälistä helmikuun loppuun.

Pikaluistelu
Davosin jäästadion oli tunnettu huipputuloksia mahdollistavana pikaluisteluareenana aina 1970-luvulle. Sen jälkeen pikaluistelun käyttöön rakennetut tekojäät ja hallit ovat olleet pikaluistelun suurtapahtumien kisapaikkoina. Davosin jäästadionilla on olleet enää Sveitsin omien pikaluistelijoiden tapahtumat. Suomalaisittain tunnetuimpia pikaluistelijoita, joiden ura liittyy Davosin jäästadioniin on 1920-luvun maailmanhuippu Clas Thunberg, joka kilpaili useita kertoja jäästadionilla ja saavutti mestaruuksia ja teki ennätyksiä tällä areenalla.

Davosin jäästadionilla tehdyt pikaluistelun ME:t

500 m
45,2 – Peder Østlund – 10. helmikuuta 1900. Ennätys kesti 6 vuotta.
44,8 – Rudolf Gundersen – 27. tammikuuta 1906.
44,4 – Johan Vikander – 9. helmikuuta 1908. Ennätys kesti 4 vuotta. 
43,4 – Oscar Mathisen – 17. tammikuuta 1914. Ennätys kesti 14 vuotta.
43,1 – Roald Larsen – 4. helmikuuta 1928. 
42,8 – Clas Thunberg – 19. tammikuuta 1929.
42,5 – Hans Engnestangen – 21. tammikuuta 1933.  
46,4 – Laila Schou Nilsen – 30. tammikuuta 1937. Ennätys kesti 18 vuotta.
41,8 – Hans Engnestangen – 5. helmikuuta 1938. Ennätys kesti 14 vuotta. 
38,9 – Hasse Börjes – 18. tammikuuta 1970. Ensimmäinen 39 sekunnin alitus.
38,0 – Leo Linkovesi – 8. tammikuuta 1972.
36,43 – Uwe-Jens Mey – 19. tammikuuta 1992.
36,41 – Dan Jansen – 25. tammikuuta 1992. Viimeinen ulkoradoilla tehty ME.

1000 m
1.38,0 – Peder Østlund – 16. tammikuuta 1899. Ensimmäinen 1000 metrin ME.  
1.31,8 – Oscar Mathisen – 30. tammikuuta 1909. Ennätys kesti 21 vuotta. 
1.28,4 – Clas Thunberg – 11. tammikuuta 1930. Ensimmäinen 1.30:n alitus. Ennätys kesti 25 vuotta. 
1.38,8 – Laila Schou Nilsen – 31. tammikuuta 1937. Ensimmäinen 1.40:n alitus. Ennätys kesti 14 vuotta.
1.20,6 – Ard Schenk – 5. helmikuuta 1968. 
1.19,2 – Ivar Eriksen – 15. tammikuuta 1971. 
1.17,6 – Lasse Efskind – 13. tammikuuta 1973.      
1.13,60 – Eric Heiden – 13. tammikuuta 1980. Heiden paransi ennätystä 1,39 sekunnilla.
1.13,39 – Gaetan Boucher – 31. tammikuuta 1981.

1500 m
2.23,6 – Peder Østlund – 7. helmikuuta 1898. 
2.22,6 – Peder Østlund – 11. helmikuuta 1900. Ennätys kesti 8 vuotta.
2.20,8 – Oscar Mathisen – 9. helmikuuta 1908.
2.20,6 – Oscar Mathisen – 30. tammikuuta 1910. Ennätys kesti 4 vuotta.
2.17,4 – Oscar Mathisen – 18. tammikuuta 1914. 
2.17,4 – Oscar Mathisen – 18. tammikuuta 1914. Paransi entistä ennätystä 2 sekunnilla. Ennätys kesti 23 vuotta. 
2.14,9 – Michael Staksrud – 31. tammikuuta 1937. Oscar Mathisenin 23 vanhan ennätyksen parannus 2,5 sekunnilla.  
2.13,8 – Hans Engnestangen – 29. tammikuuta 1939. Ennätys kesti 13 vuotta.
2.13,8 – Hans Engnestangen – 29. tammikuuta 1939. Ennätys kesti 13 vuotta.
2.09.1 - Juri Mihailov   – 20. tammikuuta 1956
2.06.2 - Ard Schenk   – 26. tammikuuta 1966 
2.02.5 - Magne Thomassen   – 5. helmikuuta 1968
2.02.0 - Kees Verkerk   – 9. helmikuuta 1969
1.58,7 – Ard Schenk – 16. tammikuuta 1971. Ensimmäinen 2 minuutin alitus.
1.54,79 – Eric Heiden – 19. tammikuuta 1980. Ensimmäinen 1.55 alitus.

3 000 m

5.29,6 – Laila Schou Nilsen – 30. tammikuuta 1937. Ennätys kesti 12 vuotta.

5 000 m
8.36,6 – Oscar Mathisen – 17. tammikuuta 1914. Ennätys kesti 12 vuotta.
8.24,2 – Ivar Ballangrud – 19. tammikuuta 1929. 
8.21,6 – Ivar Ballangrud – 11. tammikuuta 1930.  
8.19,2 – Siem Heiden – 22. tammikuuta 1933. 
9.28,3 – Laila Schou Nilsen – 31. tammikuuta 1937. Ennätys kesti 12 vuotta.
8.13,7 – Åke Seyffarth – 3. helmikuuta 1941. Ennätys kesti 8 vuotta.
8.13,5 – Kornél Pajor – 5. helmikuuta 1949. 
7.07,82 – Hans van Helden – 30. tammikuuta 1976.

10 000 m
17.50,6 – Peder Østlund – 19. helmikuuta 1900. Ennätys kesti 12 vuotta. 
17.17,4 – Armand Carlsen – 5. helmikuuta 1928. Ennätys kesti 10 vuotta. 
17.14,4 – Ivar Ballangrud – 6. helmikuuta 1938. Ennätys kesti 10 vuotta.  
16.57,4 – Hjalmar Andersen – 6. helmikuuta 1949. Ensimmäinen 17 minuutin alitus.

Davosin jäästadionilla järjestetyt pikaluistelun maailmanmestaruuskisat
 1898. mestari Peder Østlund 
 1908. mestari Oscar Mathisen 
 1928. mestari Clas Thunberg 
 1936. mestari Ivar Ballangrud 
 1938. mestari Ivar Ballangrud 
 1951. mestari Hjalmar Andersen 
 1960. mestari Boris Stenin 

Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty kerran Davosin jäästadionilla eli vuonna 1937, jolloin mestari oli Norjan Laila Schou Nilsen.

Davosin jäästadionilla järjestetyt pikaluistelun Euroopan mestaruuskisat
 1899. mestari Peder Østlund 
 1902. mestari Johan Schwartz 
 1904. mestari Rudolf Gundersen 
 1906. mestari Rudolf Gundersen 
 1907. mestari Moje Öholm 
 1929. mestari Ivar Ballangrud 
 1932. mestari Clas Thunberg 
 1937. mestari Michael Staksrud 
 1949. mestari Sverre Farstad 
 1954. mestari Boris Šilkov 
 1972. mestari Ard Schenk

Jääkiekko

Alueella on ollut luonnonjääkaukalo, joka sai tekojään 1960. Vuonna 1970 tekojääkenttä katettiin auringon paisteen ehkäisemiseksi. Vuonna 1979 alueelle rakennettiin jääkiekkoa ja taitoluistelua varten halli, nykyään nimellä Vaillant Arena, jonka yleisömäärä on yli 7 000. Areena urheilullinen pääkäyttäjä on Sveitsin pääsarjassa pelaava HC Davos. Tunnetuin Vaillant Areenan suomalaispelaaja on ollut Petteri Nummelin, joka pelasi vuodet 1997–2000 Davosissa. Vuonna 2018 KalPa Kuopiosta voitti ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Spengler Cupin.

Kansainvälisesti Davosin jääkiekko on tunnettu joulun–uudenvuoden ajan turnauksesta Spengler Cup, joka aloitettiin vuonna 1923. Nykyään Spengler Cupista on muodostunut Sveitsin toiseksi suurin urheilutapahtuma (tenniksen ATP-turnauksen jälkeen) vuosittaisella 8,5 miljoonan Sveitsin frangin budjetillaan. Turnaus televisioidaan suorana viiteen maahan ja paikalla on turnauksen aikana noin 80 000 katsojan lisäksi myös 200 median edustajaa.

Jääkiekon EM-kisat on järjestetty jäästadionilla vuonna 1926 ja MM-kisat 1935.,

Taitoluistelu

Davosin jäästadionilla järjestetyt taitoluistelun maailmanmestaruuskisat
 1899. miesten mestari Gustav Hügel 
 1900. miesten mestari Gustav Hügel 
 1910. miesten mestari Ulrich Salchow . naisten mestari Lily Kronberger 
 1912. naisten mestari Opika von Méray Horváth 
 1925. naisten mestari Herma Szabo 
 1927. miesten mestari Willy Böckl 
 1948. miesten mestari Richard Button , naisten mestari Barbara Ann Scott , pariluistelun mestari Micheline Lannoy / Pierre Baugniet 
 1953. miesten mestari Hayes Alan Jenkins , naisten mestari Jacqueline du Bief , pariluistelun mestari Jennifer Nicks / John Nicks 
 1953. miesten mestari Emmerich Danzer , naisten mestari Peggy Fleming , pariluistelun mestari Ljudmila Belousova / Oleg Protopopov

Davosin jäästadionilla järjestetyt taitoluistelun Euroopan mestaruuskisat
 1899. miesten mestari Ulrich Salchow 
 1904. miesten mestari Ulrich Salchow 
 1906. miesten mestari Ulrich Salchow 
 1922. miesten mestari Willy Böckl 
 1922. miesten mestari Fritz Kachler 
 1926. miesten mestari Willy Böckl 
 1929. miesten mestari Karl Schäfer 
 1947. miesten mestari Hans Gerschwiler , naisten mestari Barbara Ann Scott , pariluistelun mestari Micheline Lannoy / Pierre Baugniet  
 1959. miesten mestari Karol Divin , naisten mestari Hanna Walter , pariluistelun mestari Marika Kilius / Hans-Jürgen Bäumler

Jääpallo

Nykyään jääkiekon varjoon jäänyt jääpallo oli 1900-luvun alussa näkyvä laji myös Davosissa. Niinpä vuonna 1913 pelattiin Euroopan mestaruuskilpailut Davosin jäästadionilla. Mestariksi tuli Englanti. Sen jälkeen laji hiipui Keski-Euroopassa jääkiekon saatua valtalajin aseman.

Vuonna 2014 päätettiin järjestää ensimmäisten kisojen 100-vuotisjuhlat eli toiset EM-kisat. Tällä kertaa mestaruuden otti Hollanti.

Lähteet
ISC Davos – Paikallisen luistinseuran kotisivut

Viitteet

Sveitsin urheilupaikat
Sveitsin jääkiekko
Sveitsin pikaluistelu
Sveitsin taitoluistelu
Davosin urheilu