Adrar (Mauritania)

Adrar on hallintoalue Mauritaniassa. Se on saanut nimensä maan luoteisosassa sijaitsevasta samannimisestä ylätasangosta. Alueen pinta-ala on 215 000 neliökilometriä. Sen hallinnollinen keskus on Atarin kaupunki. Asukkaita on 69 500 henkeä (vuonna 2000).

Adrarin alue rajoittuu pohjoisessa Länsi-Saharaan ja Mauritanian Tiris Zemmourin alueeseen, idässä Maliin ja Hodh El Charghin alueeseen, etelässä Tagantin ja  Trarzan alueisiin sekä lännessä Inchirin alueeseen. Se on etupäässä kuivaa Saharan autiomaata, jonka kasvillisuus on hyvin vähäistä. Alue käsittää neljä departementtia ja 11 kuntaa:

 Atarin departementti
 Aïn Ehel Taya
 Atar 
 Choum
 Tawaz 
 Aoujeftin departementti 
 Aoujeft
 El Medah
 Maaden
 N’Terguent 
 Chinguettin departementti 
 Aïn Savra
 Chinguetti
 Ouadanen departementti 
 Ouadane

Adrarin ylängön kanta-asukkaita ovat berberit ja keitaiden mustat maanviljelijät. Lamtuna-heimon berberit valtasivat sen 900-luvulla. Kolmesataa vuotta myöhemmin makil-heimon arabit alistivat berberit. Ouadanen ja Chinguettin keitaat toimivat keskiajalla Marokon Sijilmasasta ja Marrakechista Senegal ja Niger -joille suuntautuneen karavaanikaupan pysähdyspaikkoina. 1700-luvulla alueelle syntyi Adrarin emiirikunta. Sen yhteiskuntarakenteen huipulla olivat hasan-arabiryhmään kuuluvat soturit, heidän alapuolellaan karjanhoitoa harjoittavat zenaga-berberit ja alinna maata viljelevät orjat. Ranskalaiset valloittivat alueen vuonna 1909, mutta Adrarin emiiri kapinoi heitä vastaan vielä 1930-luvun alussa. Nykyään berberit ovat sulautuneet arabeihin ja väestön enemmistön muodostavat mustien orjien jälkeläiset.

Seudun elinkeinoja ovat paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito, taateleita, viljaa ja vihanneksia tuottava keidasviljely sekä perinteiset käsityöammatit. Atarissa on myös elintarviketeollisuutta. Suurin osa väestöstä on asettunut kuivuuden takia kaupunkeihin.

Lähteet

Aiheesta muualla