Sidonin piiritys

Sidonin piiritys oli tapahtuma ensimmäisen ristiretken jälkeen. Jerusalemin kuningas Balduin I ja Norjan kuningas Sigurd I valtasivat Sidonin rannikkokaupungin Ordelafo Falieron, Venetsian dogen avulla.

Taustaa 

Kesällä 1110 norjalainen 60 kaleeria käsittävä laivasto saapui Levanttiin kuningas Sigurdin johdolla. Saavuttuaan Akkoon hänet vastaanotti Balduin I, Jerusalemin kuningas. Yhdessä he matkustivat Jordan-joelle, jonka jälkeen Balduin pyysi Sigurdilta apua muslimien hallitsemien satamien valtaamisessa. Sigurd vastasi että "he olivat saapuneet tarkoituksenaan omistautua Kristuksen palvelulle" ja seurasivat Balduinin joukkoja vallatakseen Sidonin kaupungin, jonka fatimidit olivat uudelleen linnoittaneet vuonna 1098.

Piiritys 

Balduinin armeija piiritti kaupungin maitse, kun taas norjalaiset joukot tulivat mereltä. Merivoimia tarvittiin estämään avunanto fatimidien laivastolta Tyroksesta. Sen torjuminen oli mahdollista kuitenkin vain Venetsian laivaston suotuisan saapumisen ansiosta. Kaupunki kukistui 47 päivän piirityksen jälkeen.

Islantilainen skaldi Einarr Skúlason kuvasi piiritystä seuraavanlaisesti:

Taistelun jälkeen 

Balduinin sekä Arlesin arkkipiispan ja Jerusalemin patriarkan, Gibelinin käskystä pirstale otettiin pyhästä rististä ja annettiin Sigurdille.

Sidonin herruus luotiin ja annettiin Eustace Grenierille, myöhemmälle Jerusalemin konnetaabelille.

Norjan historia
Ristiretket
Keskiajan taistelut
1100-luku

Kirjallisuutta 
 France, John: The Crusades and the expansion of Catholic Christendom, 1000—1714
 Jacques, Tony: Battles and sieges
 Phillips, Jonathan: The Second Crusade
 Sidney, Donald og ʻIzz al-Dīn Ibn al-Athīr: The chronicle of Ibn al-Athīr for the crusading period from al-Kāmil fīʼl-taʼrīkh
 Sturlason, Snorre: Heimskringla, Snorres kongesagaer