Kaljuunakalat

Kaljuunakalat (Dichistiidae, vanhemmissa lähteissä usein Coracinidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan eteläiseltä Atlantilta ja Intian valtamereltä.

Taksonomia
Kaljuunakaloihin kuuluu kaksi tai kolme lajia yhdessä suvussa. Lajeja ovat kaljuunakala (Dichistius capensis) ja raitakaljuunakala (Dichistius multifasciatus). Monien muiden ahvenkalaheimojen tavoin kaljuunakalojen sukulaisuussuhteet muihin lahkonsa heimoihin ovat osittain epäselvät. Heimon lajit ovat melko läheistä sukua muun muassa hammasahvenille (Sparidae) ja ruoriahvenille (Kyphosidae), joihin ne on aikaisemmin luokiteltu. Kaljuunakalojen on uudemmissa tutkimuksissa esitetty olevan myös melko läheisiä sukulaisia lepakkokaloille (Ephippidae) ja levykaloille (Drepaneidae).

Anatomia
Kaljuunakalat kasvavat suurimmillaan 30–80 cm pitkiksi.  Ruumiinrakenteeltaan ne ovat korkeita ja litteitä, suomut ovat melko pienikokoisia. Selkäevän etuosassa on piikikkäitä ruotoja ta takaosassa harjanne. Peräevässä on kolme piikkiä ja pyrstöevä on hieman haarautunut. Hampaat ovat kaljuunakaloilla pienet, uloimpien rivien hampaat ovat käyrät.

Levinneisyys ja elintavat
Kaljuunakaloja tavataan Etelä-Afrikan ja Madagaskarin rannikkojen läheisyydestä. Ne elävät kivikkoisilla ja hiekkaisilla pohjilla sekä murtovedessä että suolaisessa merivedessä. Kalojen ravintoon kuuluvat nilviäiset ja muut selkärangattomat eläimet sekä levä. Sekä kaljuunakala että raitakaljuunakala ovat arvostettuja ruokakaloja eteläisessä Afrikassa että suosittuja urheilukalastuksen kohteita.

Lähteet

Aurinkoahvenkalat