Revonhäntäkasvit

Revonhäntäkasvit (Amaranthaceae) on kasviheimo Caryophyllales-lahkossa. APG II -luokittelun mukaan entinen savikkakasvien (Chenopodiaceae) heimo luetaan nykyisin revonhäntäkasveihin. Revonhäntäkasvien heimoon kuului ennen noin 900 lajia, mutta savikkakasvien heimon kanssa lajeja on noin 2 400. Heimoon kuuluu monia koriste- ja hyötykasveja.

Revonhäntäkasveihin kuuluu savikkakasvit mukaan luettuna pääasiassa ruohovartisia trooppisen, subtrooppisen ja lauhkean vyöhykkeen lajeja, mutta joukossa on myös viileän vyöhykkeen lajeja sekä pensaita ja pikkupuitakin.

Alaheimot ja sukuja 
 Amaranthoideae
 Achyranthes – tähkähännät
 Aerva – karvahännät
 Amaranthus – revonhännät
 Bosea – poukkiot
 Celosia – kukonharjat
 Ptilotus – silkkitassut
 Betoideae
 Beta – juurikkaat
 Hablitzia – köynnöspinaatit
 Camphorosmoideae
 Bassia – suolukat (kesäsypressit)
 Chenoleoides – suolot
 Enchylaena – kuremarjat
 Maireana – hopealehdet
 Sclerolaena
 Sedobassia – harmaahapsiot
 Chenopodioideae
 Atriplex – maltsat
 Axyris – hörtsöt
 Chenopodium (s.l.) – savikat
 Blitum – murosavikat
 Chenopodiastrum – liuskasavikat
 Chenopodium – rikkasavikat
 Dysphania – tuoksusavikat
 Lipandra – hentosavikat
 Oxybasis – mehisavikat
 Teloxys – koristesavikat
 Einadia – maltsiot
 Krascheninnikovia – silkkitähkät
 Spinacia – tähkäpinaatit eli pinaatit
 Corispermoideae
 Corispermum – kurmiot
 Gomphrenoideae
 Alternanthera – kaijalehdet
 Gomphrena – pallohännät
 Hebanthe – sumayrtit
 Iresine – punalehdet
 Polycnemoideae
 Polycnemum – rustoruohot
 Salicornioideae
 Arthrocnemum – suolasormiot
 Heterostachys – sykeriöt
 Salicornia – suolayrtit
 Sarcocornia – suolasormikit
 Tecticornia – nivelsarvet
 Salsoloideae
 Haloxylon – saksaulit
 Salsola – otakilokit
 Traganum – vaappiot
 Suaedoideae
 Suaeda – mehikilokit eli kilokit

Alaheimot 
 1. Amaranthoideae Burnett
 Revonhäntiä (Amaranthus) 60 lajia.
 2. Gomphrenoideae Lindl.
 Heteenponsissa vain toinen puolisko eli teeka kehittynyt. Pallohäntiä (Gomphrena) 120 lajia, kaijalehtiä (Alternanthera) 100 lajia, silkkitassuja (Ptilotus) 100 lajia, punalehtiä (Iresine) 80 tai 45 lajia, kukonharjoja (Celosia) 45 lajia.
 3. Polycnemoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja tai pieniä pensaita usein melko suolapitoisilla kasvupaikoilla. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa. Heteitä on tavallisesti viisi. Sikiäin on kahden yhteen kasvaneen emilehden muodostama, luotti enemmän tai vähemmän pallomainen. Kromosomiluku n = 9. Sukuja on neljä, lajeja 11. Laaja ja hajanainen levinneisyys erityisesti lauhkeilla alueilla, myös Euroopassa pohjoisosaa lukuun ottamassa.
 4. Suaedoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja tai pensaita. Kukinto on tähkämäinen, harsu ja lehdekäs. Sikiäin on kahden tai kolmen emilehden muodostama, yhdislehtinen, joskus kehänalainen. Hedelmässä on laajentunut tai siipimäinen verhiö. Siemenessä on spiraalimainen alkio. Sukuja on kaksi, lajeja 83. Levinneisyys on lähes yleismaailmallinen, erityisesti Keski- ja Itä-Aasiassa avoimilla mailla. Mehikilokkeja (Suaeda) 82 lajia.
 5. Salicornioideae Luersson
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja, pensaita tai pieniä puita. Varret ovat tavallisesti nivelikkäät, lehdet liereitä tai suomumaisia tai hyvin surkastuneita, lehtikanta johteinen. Kukinto on tiheä, lehdetön ja tähkämäinen. Kehälehtiä on tavallisesti kolme tai neljä, ne enemmän tai vähemmän yhteen kasvaneita. Heteitä on tavallisesti kaksi tai kolme. Sikiäin on yhdislehtinen, kahden tai kolmen emilehden muodostama. Siemenessä on runsas ravintovarasto (endospermi) ja ulkovalkuainen (perispermi). Sukuja on 14–16, lajeja 90. Levinneisyys on lähes yleismaailmallinen, erityisesti trooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä. 
 6. Camphorosmoideae Scott
 Usein pensasmaisia, harvemmin ruohovartisia. Kukat ovat tukilehdettömiä, emien vartalot lankamaisia. Hedelmän kehä voi olla mehevöitynyt tai piikkinen. Sukuja on 22, lajeja 180. Levinneisyysalueena on läntinen Pohjois-Amerikka, Pohjois-Afrikasta ja Etelä-Euroopasta Itä-Aasiaan, Etelä-Afrikka sekä Australia. Suvussa Sclerolaena 64 lajia, hopealehtiä (Maireana) 57 lajia.
 7. Salsoloideae Raf.
 Yksivuotisia ruohoja tai pensaita, harvoin puita. Lajien fotosynteesinä on C4-yhteyttäminen. Emien luotit ovat litteitä. Siemen on litteä, vailla perispermiä; alkio on spiraalikierteinen. Sukuja on 32, lajeja 300–400. Lajeja tavataan erityisesti Keski-Aasiasta Kaakkois-Aasiaan ulottuvalla alueella, Afrikan pohjois- ja eteläosassa sekä Australiassa. Otakilokkeja (Salsola) 100 lajia.
 8. Corispermoideae Raf.
 9. Chenopodioideae Burnett
 Kymmenen sukua, 500 lajia. Maltsoja (Atriplex) 300 lajia, savikoita (Chenopodium) 150 lajia.
 10. Betoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja, harvoin pensasmaisia tai köynnöksiä. Hedelmänä on kansikota. Sukuja on kuusi, lajeja 14. Lajeja esiintyy Länsi- ja Etelä-Euroopasta Pohjois-Intiaan sekä Kaliforniassa.

Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 eteenpäin). Angiosperm Phylogeny Website: Amaranthaceae Version 12, heinäkuu 2012 [and more or less continuously updated since].

Viitteet 

Kasviheimot
Seulonnan keskeiset artikkelit