Luettelo Navarran kuninkaista

Tämä on luettelo Navarran kuningaskunnan hallitsijoista. Navarra tunnettiin ennen nimellä Pamplona. Pamplona oli kuningaskunnan alkuperäinen nimi, kunnes se liittoutui Aragonian kuningaskunnan kanssa (1076–1134). Alueellinen nimitys Navarra tuli käyttöön vaihtoehtoisena nimenä 900-luvun lopulla, ja nimi Pamplona säilyi pitkälle 1100-luvulle saakka.

Íñiguez-suku, 824–905 

Íñiguezin hallitsijasuku perusti Pamplonan kuningaskunnan vuonna 824, kun he kapinoivat frankkien (karolingien) valtaa vastaan.

Jiménez-suku, 905–1076 

Vuonna 905 naapurivaltioiden liitto pakotti Fortún Garcésin jäämään eläkkeelle ja muuttamaan luostariin. He asettivat valtaan uuden hallitsijasuvun edustajan. Tämän suvun aikana nimi Navarra alkoi syrjäyttää nimen Pamplona.

Sancho IV:n salamurhan jälkeen hänen serkkunsa Kastilian Alfonso VI ja Aragonian Sancho Ramírez hyökkäsivät Navarraan, ja jälkimmäisestä tuli Navarran kuningas, aloittaen puoli vuosisataa kestäneen Aragonian vallan.

Alfonson kuoltua lapsettomana seurasi perimyskriisi, ja Navarran aateliset käyttivät tilaisuutta hyväkseen palauttaakseen itsenäisen monarkian. Sen kuninkaaksi he kruunasivat murhatun Sancho IV:n äpäräveljen pojanpojan.

Champagne-suku, 1234–1284 

Sancho VII:n kuoltua ilman perijää kuninkaaksi tuli hänen sisarepoikansa Thibault, Champagnen kreivi.

Kapetingit, 1284–1441

Henrik I:n varhainen kuolema jätti hänen nuoren tyttärensä Johannan ainoaksi perilliseksi. Johannan äiti Blanche toimi sijaishallitsijana kymmenen vuotta, kunnes Johanna avioitui tulevan Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin kanssa 1284. Filip nousi seuraavana vuonna Ranskan valtaistuimelle tittelinään "Ranskan ja Navarran kuningas".

Évreux'n suku, 1328–1441
Ludvig I:n ja hänen poikansa Juhanan kuoltua kruunu siirtyi vuoron perään Ludvigin veljille Filipille ja Kaarlelle. Kaarlen kuoltua Ranskan kuninkaaksi tuli Valoisin Filip, joka ei polveutunut Johanna Navarralaisesta. Navarran kruunun annettiin siirtyä Ludvigin tyttärelle Johanna II:lle, joka hallitsi yhdessä miehensä Filip III:n kanssa tämän kuolemaan asti, ja sen jälkeen yksin kuolemaansa asti.

Trastamáran suku, 1425-1479

Kruununtavoittelijat
Blankan kuoltua v. 1441, Juhana I piti Navarran kruunun itsellään kuolemaansa asti 38 vuotta myöhemmin, eikä luovuttanut sitä pojalleen tai vanhemmalle tyttärelleen. Kiistat Juhanan ja hänen poikansa Kaarlen välillä johtivat Navarran sisällissotaan. Jotkut lähteet pitävät Kaarlea ja Blankaa laillisina hallitsijoina, mutta joka tapauksessa Juhana oli de facto Navarran kuningas. Hänen nuorempi tyttärensä Eleonoora ei julistautunut kuningattareksi ennen isänsä kuolemaa.

Foix'n suku, 1479-1517 
Eleonoora oli ollut isänsä puolella veljeään ja sisartaan vastaan. Hänen kuoltuaan kolme viikkoa isänsä jälkeen kruunu periytyi hänen pojanpojalleen Fransille.

Albretin suku, 1484-1516 
Katariina hallitsi yhdessä miehensä, Juhana III:n kanssa. Tämän kuoltua hän hallitsi yksin aina kuolemaansa asti, kahdeksan kuukautta myöhemmin. Heidän hallituskaudellaan Aragonian Ferdinand II voitti Navarran ja valloitti sen Pyreneiden eteläpuoliset alueet, mukaanlukien pääkaupunki Pamplonan. Ferdinand, joka oli Juhana II:n ja hänen toisen vaimonsa poika ja Katariinan isoäidin Eleonooran velipuoli, otti Navarran kuninkuuden itselleen, minkä jälkeen se periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille. Katariina ja Juhana III pitivät hallussaan Ala-Navarran, pienen osan vanhasta kuningaskunnasta joka sijaitsi Pyreneiden pohjoispuolella, ja yhdistivät sen hallitsemiinsa ranskalaisiin alueisiin.

Trastamáran suku, 1512-1516

Ferdinandin jälkeen Ylä-Navarran kuninkuus periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille.

Ala-Navarran hallitsijat
Vuonna 1530 keisari Kaarle V luopui lopullisesti vaateista Pyreneiden pohjoispuolisia Navarran alueita, eli Ala-Navarraa, kohtaan

Albretin suku, 1517–1572

Bourbonit, 1572-1620
Johanna III hallitsi miehensä Anton Bourbonilaisen kanssa tämän eläessä, ja vielä kymmenen vuotta kuolemaansa asti. Heidän pojastaan Henrikistä tuli 1589 Ranskan kuningas, minkä jälkeen Ranskan kuninkaat hallitsivat myös Ala-Navarraa kunnes kuningaskunnat yhdistettiin 1620. Navarran kuningas säilyi kuitenkin Ranskan kuninkaiden tittelinä tämänkin jälkeen.

Ludvigin jälkeen Ranskan kuninkaat käyttivät Navarran kuninkaan titteliä Ranskan vallankumoukseen asti, ja se elvytettiin Bourbonien restauraatiossa 1814-1830.

Katso myös 
Luettelo Espanjan hallitsijoista
Luettelo Ranskan hallitsijoista

Navarran kuninkaat
Navarran kuninkaat
Navarran kuninkaat