Eurokoodi

Eurokoodit ovat kantavien rakenteiden suunnittelustandardeja. Eurokoodit laatii eurooppalaisen standardisointijärjestö CEN:n tekninen komitea CEN/TC 250 Euroopan komission toimeksiannosta.  Eurokoodit antavat rakenteelliset suunnitteluperusteet rakennuksille sekä maa- ja vesirakenteille. Niihin sisältyy pohjarakenteiden suunnittelu, palosuunnittelu, maanjäristyssuunnittelu sekä toteutuksen ja työnaikaiset rakenteet. 

Eurokoodisuunnittelustandardien käyttö alkoi Suomessa 1. marraskuuta 2007.

Eurokoodin osat 
Eurokoodi-järjestelmä sisältää seuraavat pääosat:
 EN 1990 Eurokoodi 0: Suunnittelun perusteet
 EN 1991 Eurokoodi 1: Rakenteiden kuormitukset
 EN 1992 Eurokoodi 2: Betonirakenteiden suunnittelu
 EN 1993 Eurokoodi 3: Teräsrakenteiden suunnittelu
 EN 1994 Eurokoodi 4: Teräs-betoniliittorakenteiden suunnittelu
 EN 1995 Eurokoodi 5: Puurakenteiden suunnittelu
 EN 1996 Eurokoodi 6: Muurattujen rakenteiden suunnittelu
 EN 1997 Eurokoodi 7: Geotekninen suunnittelu
 EN 1998 Eurokoodi 8: Rakenteiden suunnittelu kestävyyden suhteen maanjäristyksessä
 EN 1999 Eurokoodi 9: Alumiinirakenteiden suunnittelu
 EN 19100 Eurokoodi 10: Lasirakenteiden suunnittelu
Yhteensä standardeja on 59.

Kohderyhmä 
Eurokoodit on tarkoitettu ensisijaisesti kokeneille suunnittelijoille. Muita tunnistettuja käyttäjäryhmiä ovat esim. nuoremmat suunnittelijat, erityisasiantuntijat, rakennustuotteiden valmistajat, ohjelmistovalmistajat, opettajat, viranomaiset, rakennuttajat sekä muiden teknisten komiteoiden jäsenet.

Kansalliset valinnat 
Eurokoodit sisältävät kansallisia valintoja. Niitä käytetään eurokoodeissa käytännössä kolmesta syystä:

 maantieteellisten, geologisten ja ilmasto-olosuhteiden eroavaisuuksian takia,
 rakenteiden kansalliseen luotettavuustasoon ei voi puuttua eurokoodeilla
 joistain asioista ei saavuteta konsensusta, koska suunnittelukulttuuri on erilainen eri maissa.
Ko. kohdat on merkitty viittauksella kansalliseen liitteeseen. Talonrakentamisen osalta kansallisen liitteen laatii ympäristöministeriö. Ne on julkaistu osana Rakentamismääräyskokoelmaa. Infrarakenteiden osalta kansallisen liitteen julkaisee Liikenne- ja viestintäministeriö. Siltarakenteiden osalta kansallisen liitteen julkaisee Väylävirasto.

Tällä hetkellä kansallisia valintoja on yhteensä 1055.

Toinen sukupolvi 
Eurokoodien toisen sukupolven valmistelu aloitettiin vuonna 2015. Kaikkien osien on tarkoitus olla valmiina vuonna 2025. Uudistuksen yhteydessä julkaistaan kokonaan uusia eurokoodi-osia ja toisaalta joitain vanhoja osia on yhdistetty. Suomessa toisen sukupolven eurokoodit on tarkoitus ottaa käyttöön viimeistään vuonna 2028.

Uusina asioina on esimerkiksi kantavien lasirakenteiden suunnittelu, kuitu-polymeerirakenteiden suunnittelu, jääkuormat sekä aaltojen ja vuoroveden aiheuttamat kuormat. Myös ilmaston muutoksen huomioiminen ja rakenteiden vaurionsietokyvyn parantaminen on huomioitu aiempaa selkeämmin. 

Uudistuksen tarkoituksena on 

 mahdollistaa innovaatiot aiempaa paremmin
 vähentää kansallisia valintoja
 parantaa käytettävyyttä.

Käyttö maailmalla 
Eurokoodit ovat laajalti käytössä Euroopassa. Niitä käytetään kaikissa EU- ja EFTA-maissa sekä Britanniassa. Euroopan maista ainoastaan Venäjällä, Albaniassa ja joissain entisen Jugoslavian maissa käyttöä vasta suunnitellaan. Myös monissa Aasian ja Afrikan maissa pohditaan eurokoodin käyttöönottoa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 https://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/en-eurocodes
 http://www.eurocodes.fi

Rakennesuunnittelu