Vaa’ankieliasema

Vaa’ankieliasema tarkoittaa asemaa, jossa pienehkö ryhmittymä pystyy äänillään ratkaisemaan voimasuhteiden jakautumisen jossain hallintoelimessä tai vastaavassa.

Käsitettä käytetään erityisesti politiikassa puolueesta, vaalipiiristä tai kansanedustajasta, joka nousee päätöksen tai vaalien tuloksen kannalta ratkaisevaan asemaan, kun esimerkiksi mikään puolue ei ole saanut yksin enemmistöä. Vaa’ankielenä oleva puolue voi tällöin valita, kenen kanssa se liittoutuu ja muodostaa enemmistön. Näin pienikin puolue, yksi vaalipiiri tai yksi henkilö saa kannatustaan suuremman vaikutusvallan, erityisesti mikäli on viime hetkille saakka kannastaan tai valinnastaan epävarma. Tätä taktisesti vahvaa asemaa voi henkilö tai ryhmä käyttää hyväkseen laittamalla suuret ryhmät kilpailemaan suosiostaan, ja siten saavuttaa etuja.

Esimerkiksi vuoden 2000 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa Floridan osavaltio nousi vaa’ankielen asemaan, sillä sen kiistelty vaalitulos selvisi viimeisenä ja ratkaisi vaalit George W. Bushin hyväksi. Ruotsin vuoden 2014 valtiopäivävaaleissa Ruotsidemokraatit nousi ratkaisevaan asemaan, sillä kumpikaan kahdesta suuresta puolueryhmittymästä ei saanut muodostettua enemmistöhallitusta, ja Ruotsidemokraatit onnistuivat kaatamaan hallituksen äänestämällä oikeiston budjettiesitystä. Suomessa katsottiin Maalaisliiton olleen vaa’ankieliasemassa laillisuusrintamassa lapuanliikkeen vaikutusvaltaan nähden vuonna 1930 vastustaessaan lapuanliikettä yhdessä SDP:n ja Edistyspuolueen kanssa. Maalaisliiton siirtyminen oikealle olisi voimistanut oikeistosuuntausta lapuanliikkeen eduksi. Suomen Maaseudun Puolueesta eronnut, Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen 12 kansanedustajan ryhmä oli vastaavassa asemassa, kun eduskunta hyväksyi vaaditulla 5/6 määräenemmistöllä vuonna 1973 poikkeuslain presidentti Urho Kekkosen virkakauden pidentämiseksi ilman vaaleja neljällä vuodella vuoteen 1978 saakka.

Katso myös 
Kuninkaantekijä

Lähteet 

Vaalit
Poliittiset käsitteet
Metaforat