Harmosuolaheinämittari

Harmosuolaheinämittari (Timandra griseata) on lehtimittareihin kuuluva perhonen. Lajista käytettiin aikaisemmin suolaheinämittari-nimeä, mutta nimi vaihtui, kun keltasuolaheinämittari erotettiin omaksi lajikseen.

Koko ja ulkonäkö 

Harmosuolaheinämittarin siipien kärkiväli on keskimäärin 25–30 millimetriä. Perhosen siipien väri on ruskeankellertävä ja siipien poikki kulkee selvä, punertava raita, joka päättyy etusiipien kärkeen. Lajin siipien ripset ja reunaosat ovat myös väriltään punertavia. Koiraan tuntosarvet ovat kampamaiset.

Keltasuolaheinämittari, joka on pohjaväriltään keltainen, kuvattiin 1930-luvulla silloisen suolaheinämittarin alalajiksi Timandra griseata comai. Keltasuolaheinämittari kuitenkin eroaa harmosuolaheinämittarista paitsi väriltään, myös naarasyksilöiden genitaalien, lentoajan sekä esiintymisalueen suhteen, ja siksi se on erotettu omaksi lajikseen.

Levinneisyys ja lentoaika 

Harmosuolaheinämittari on levinnyt laajalle alueelle. Sen elinalue ulottuu Marokosta, Portugalista ja Irlannista yli koko Euroopan aina Kiinaan, Japaniin ja Kazakhstaniin asti. Suomessa lajin levinneisyysalue ulottuu lännessä Oulun korkeudelle, idässä pohjoisraja jää Joensuun pohjoispuolelle.

Lajilla on kaksi sukupolvea vuodessa. Ensimmäinen sukupolvi lentää pääosin kesäkuussa ja toinen elokuussa. Harmosuolaheinämittarit ovat lennossa iltahämärissä ja yöllä, mutta jotkut yksilöt saattavat lennellä myös päivällä.

Elinympäristö ja elintavat 

Lajia tavataan muun muassa lämpimillä rinneniityillä sekä kedoilla, ahoilla ja kalliomaastossa. Lajia voidaan tavata myös kosteammissa ympäristöissä, kuten rantaniityillä. Pihoilla lajia ei juurikaan esiinny. Harmosuolaheinämittarin ensimmäinen sukupolvi talvehtii toukkana, mutta toisen sukupolven yksilöt kehittyvät samanvuotisista toukista.

Ravintokasvi 

Toukat elävät niittysuolaheinällä sekä muilla hierakkojen sukuun kuuluvilla kasveilla. Toukkien ravintokasveja ovat myös erilaiset tattaret.

Lähteet

Viitteet 

Lehtimittarit