Kivujärvi

Kivu on yksi Afrikan suurista järvistä. Itä-Afrikan hautavajoamassa sijaitseva järvi muodostaa osan Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan välisestä rajasta. Kivu laskee Ruzizijoen kautta Tanganjikajärveen ja edelleen Kongojokeen. Järven pinta-ala on 2 700 neliökilometriä ja sen pinta on 1 460 metriä merenpinnan yläpuolella. Syvin kohta on 480 metriä syvä.

Kaasujärvi 
Kivujärvi on yksi maailman kolmesta kaasujärvestä. Muut kaksi järveä, Nyos- ja Monounjärvi, sijaitsevat Kamerunissa, ja niissä on kaasuna vain hiilidioksidia. Kivujärvessä on hiilidioksidin lisäksi myös metaania. Kaasut ovat veteen sekoittautuneena satojen metrien syvyydessä, mutta tulivuorenpurkaus tai maanjäristys voi vapauttaa kaasut tuhoisin seurauksin. Hiilidioksidi on myrkyllistä hengittää ja metaani voi räjähtää.

Järven syvyyksissä on tutkijoiden arvion mukaan satoja kuutiokilometrejä metaania ja hiilidioksidia, jotka ovat peräisin vulkaanisesta toiminnasta. Wärtsilän rakentama 25 MW Kiwuwattin voimalaitos on optimoitu käyttämään Kivujärven tuottamaa metaania, joka on heikompaa polttoarvoltaan kuin perinteinen maakaasu. Valmistuessaan kolmella Wärtsilän 34SG-moottorilla toimiva voimalaitos siirtää kaasun putkea pitkin 300 m syvyydestä 13 km päähän rannikolle. Näin saadaan vaarallinen kaasujärvi valjastettua hyötykäyttöön turvaamalla lähialueet.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruandan maantiede
Kongon demokraattisen tasavallan järvet
Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan raja
Kongojoen vesistö