Olavi Pesonen

Olavi Samuel Pesonen () oli suomalainen säveltäjä, urkutaiteilija, musiikkikriitikko ja musiikkipedagogi.

Henkilöhistoria
Pesosen vanhemmat olivat kouluneuvos Matti Pesonen ja Ellen (Ella) Irene Malmberg ja puoliso vuodesta 1933 Sirkku Aune Margareta Lyytikäinen. Hänen veljiään olivat lääkintöhallituksen pääjohtaja Niilo Pesonen ja kapellimestari Urpo Pesonen. Hän tuli ylioppilaaksi 1928 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1932. Helsingin Kirkkomusiikkiopistosta Pesonen valmistui 1934 ja Sibelius-Akatemian urkudiplomin hän suoritti 1939. Pesonen toimi kansakoulun laulunopettajana Helsingissä vuodesta 1933, sävellyskonsertin hän piti 1936 ja urkukonsertin 1939. Hän toimi myös orkesterin- ja kuoronjohtajana ja musiikkikriitikkona, samoin kuin luottamustehtävissä Suomen musiikkielämässä.
1950-luvun lopulla Pesonen toimi musiikin lehtorina Helsingin opettajakorkeakoulussa ja myöhemmin 1960-luvulla Kouluhallituksessa koulujen musiikintarkastajana.

Tuotanto
Pesosen ensimmäiset teokset edustivat kansallisromantiikkaa, mutta myöhemmin hänen sävelkielensä kehittyi kromaattisemmaksi ja etääntyi paikoitellen tonaalisuudesta. Pesonen käyttää runsaasti kontrapunktia. 1950–1960-luvulla Pesonen sävelsi lukuisten muiden tehtävien vuoksi melko vähän, mutta 1970-luvulla siirryttyään eläkkeelle hän saattoi jälleen paneutua enemmän säveltämiseen. Pesosen tuotannossa on runsaasti kuoro- ja yksinlauluja, joista merkittävimpiä ovat sekakuorosävellys Ajat eellehen menevät (1935) ja yksinlaulusarja Gott! Wirf mich nicht zu Deinen Steinen (1953). Hänen säveltäjäkuvaansa liitettiin lyyrisyys, uskonnollisuus ja vankat tekniset taidot. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kaksi sinfoniaa, muita soitinteoksia sekä lukuisia vokaaliteoksia. Pesosen merkittävin sävellyksenopettaja oli Leevi Madetoja. 

Pesonen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1961.

Sävellyksiä
Pesosen sävellyksiä ovat muun muassa seuraavat:
 Jousikvartetto e-molli, 1935
 Orkesterille Preludi 1936, Humoreski 1936, Kehtolaulu 1936 ja Juhla-alkusoitto, 1939
 Melodraama Havahtuminen, 1936
 Kuulokuvamusiikkia baritonille ja uruille, 1937
 Piano- ja urkusävellyksiä, kuten Fuuga g-molli, 1938-1939
 Kantaatteja muun muassa koulujen ja yhdistysten vuosijuhliin
 Yli sata yksin-, lasten- ja kuorolaulua kutakin

Teoksia
Pesosen julkaisemia lauluteoksia ovat:
 Aapi lauluja, 1934
 Laulukirja, 1938
 Kymmenen joululaulua, 1940
 Laulava kansa I, 1944 
 Laulava kansa II, 1945
 Hengellisiä sekakuorolauluja, 1945

Lähteet

Viitteet

Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Suomalaiset musiikkikriitikot
Suomalaiset urkurit
Suomalaiset musiikkipedagogit
Suomalaiset kuoronjohtajat
Orkesterinjohtajat
Musiikkikirjailijat
Pro Finlandia -palkitut
Vuonna 1909 syntyneet
Vuonna 1993 kuolleet