Hämeen läänin jalkaväkirykmentti

Hämeen läänin jalkaväkirykmentti oli Ruotsin kuningaskunnan jalkaväkirykmentti Suomessa. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf allekirjoitti 16. helmikuuta 1626 Tallinnassa suunnittelemansa rykmenttiuudistuksen toimeenpanoasiakirjat, joissa määrättiin everstiluutnantti Henrik Bürtzin ja everstiluutnantti Henrik Hornin lippukunnat muodostamaan Hämeen eli Hämeenlinnan rykmentti. Muodostettavan rykmentin ensimmäiseksi komentajaksi määrättiin everstiksi ylennetty Bürtz ja sen miehistö koottiin muun muassa Hollolan, Hattulan ja Sääksmäen kihlakunnista.

30-vuotinen sota 

Rykmentti oli 30-vuotisen sodan alkuosan varuskuntapalveluksessa Suomessa ja Virossa, jossa kaksi rykmentin komppanioista oli varuskuntana 1632–1634. Vuonna 1636 rykmentti lähetettiin Pohjois-Saksaan, jossa se liitettiin kenraali Torsten Stålhandsken komennossa olleeseen armeijaan. Hämäläiset olivat aluksi Greifswaldin ja Anklamin varusväkenä ja myöhemmin Stralsundissa, josta se palasi Suomeen 1641. Rykmentti lähetettiin seuraavan vuoden heinäkuussa takaisin Saksaan, jossa toinen sen skvadroonista (puolirykmentti eli vastaa nykyistä pataljoonaa) liitettiin sotamarsalkka Lennart Torstenssonin komentamaan pääarmeijaan. Skvadroona piiritti armeijan mukana Leipzigia 18. lokakuuta alkaen. Piiritettyjen avuksi saapuneen Piccolominin johtaman armeijan kanssa käytiin kaupungin edustalla voittoisa taistelu. Hämäläiset olivat sodan lopun Demminin ja Greifswaldin varuskuntana. Rykmentti osallistui 1648 Pommerista Böömiin tehtyyn sotaretkeen, minkä jälkeen hämäläiset laivattiin 1649 takaisin Suomeen.

Kaarle X Kustaan sodat 

Kuuden rauhan vuoden jälkeen alkoi kuningas Kaarle X Kustaan johtamana sota Puolaa vastaan vuonna 1655. Rykmentti oli aluksi Baltiassa hajallaan kaupunkien varusväkenä, kunnes viisi komppaniaa liitettiin Jakob De la Gardien armeijaan sotaretkelle Liettuaan ja Kuurinmaalle. Tanskan ja Venäjän liityttyä sotaan sekä ruton raivotessa Suomessa ei rykmentti saanut täydennystä ja sen vahvuus väheni merkittävästi. Sota päättyi Olivan rauhaan 1660.

1700-luku 

1700-luvulla rykmenttiin kuuluivat Sääsksmäen, everstiluutnantin, majurin (myöhemmin nimeltään ensimmäisen majurin komppania, Asikkalan (myöhemmin nimeltään toisen majurin komppania) ja henkikomppaniat.

Komentajat 
Henrik Bürtz 1626–1643
Hans Ridder 1643–1652
Berendt Mellin 1652–1674
eversti Didrik Didriksson von Essen 1674–1678
Georg Antoni Brakel 1678–1686
Georg Johan Maidel 1686–1707
Gustaf Zulich 1707–
Henrik Hastfer 1708–
Otto Johan Maidel 1712–1727
Carl Henrik Wrangel 1727–1728
Lorentz von Numers 1728–1734
Conrad Christian Bildstein 1734–1752
Peter von Törne 1752–1765
Conrad Christian von Blixen 1765–1766
Baltzar Achates von Platen 1766–1772
Carl Johan Schmiedefelt 1772–1780
Fredrik Arvidsson Posse 1780–1791
Carl Gustaf Ehrenroth 1791–1795
Hans Henrik Gripenberg 1795–1809

Lähteet
Suomalainen sotilas hakkapeliitasta tarkk'ampujaan, Karttakeskus / Affecton Finland Oy, julkaisija ja markkinoija Weilin ja Göös Oy, ISBN 978-951-593-289-1, sivu 80

Viitteet 

Hämeen lääni
Suomalaiset sotilasyksiköt Ruotsin vallan aikana