Friitala

Friitala ( tai Friby) on osa Satakunnan maakunnassa sijaitsevan Ulvilan kaupungin keskustaajamaa. Friitalaa vastaavalla postinumeroalueella (28400 Ulvila) oli vuoden 2015 lopussa 5 705 asukasta. Friitala sijaitsee Kokemäenjoen eteläpuolella ja sieltä on matkaa Porin keskustaan noin seitsemän kilometriä. Friitala on osa Porin keskustaajamaa.

Palvelut
Friitala on Ulvilan kaupallinen keskus. Hallinnolliset ja sosiaaliset palvelut kouluja lukuun ottamatta puolestaan sijaitsevat pääosin Kokemäenjoen pohjoispuolella Vanhassakylässä. Friitalassa ovat muun muassa Kauppakeskus Hansa, Ulvilan kirjasto ja Ulvilan lukio.

Friitala-talo puolestaan on entisen Friitala Oy:n nahkatehtaan tiloihin saneerattu kauppa-, toimisto- ja vapaa-ajankeskus. Rakennuksessa toimii myös Friitalan nahkamuseo. Nykyisin Friitala-talo Oy on kiinteistöosakeyhtiö, joka vuokraa tiloja moninaisiin käyttötarkoituksiin.

Friitalassa ovat lisäksi Ulvilan yhteiskoulu, Friitalan koulu ja Ulvilan lukio sekä päiväkoti Tuulenpesä.

Liikenneyhteydet
Porin keskustaan pääsee Friitalasta Porin Linjojen paikallisliikenteen busseilla 70, 80, 81, 82, 83, 90 ja 91.  Valtatie 2:n varrella on pikavuoropysäkki, jossa pysähtyy yli 20 päivittäistä Helsingin ja Porin väliä kulkevaa pikavuoroa.

Porin lento- ja rautatieasemille on Friitalasta vajaan kymmenen minuutin ajomatka. Poriin johtavat myös pyörätiet, joita kulkee sekä taajama-alueella että valtatie 2:n rinnalla.

Rautatieasema
Friitalan rautatieasema toimi vuosina 1895–1970, vuodesta 1932 nimellä Ulvilan rautatieasema. Asema sijaitsi Tampere–Pori-radalla. Asema aloitti toimintansa seisakkeena, mutta se laajennettiin vuonna 1932 rautatieasemaksi. Asemalta rakennettiin 1920-luvulla raide Friitala Oy:n tehtaalle. Teollisuusraide purettiin tehtaan toiminnan supistuttua 1980-luvulla. Matkustajaliikenne päättyi vuonna 1983, mutta satunnaisia tilausjunia pysähtyi vielä 1990-luvulla. Asema paloi vuonna 2003. Asemasta on jäljellä asemapäällikön talo ja laiturin jäännökset.

Historiaa
Friitala mainitaan asiakirjoissa vuodelta 1446, jolloin eräs Friitalan tila lahjoitettiin Naantalin luostarille. Friitalaan kuuluvat varhaiset tilat esiintyvät nimillä Mattila, Uotila, Suurpää, Spinkkilä ja Hannula. Mattila jakaantui sittemmin tiloihin Kylä-Mattila, Uusi-Mattila, Fredrik-Mattila ja Vainio-Mattila. Uotilasta erotettiin Ketola ja Tommila eli Kuitti, ja Tommilasta Renfors. Suurpään tilasta muodostuivat Suurpää-Åkervall, Suurpää-Åkergård, Suurpää-Lääkäri, Suurpää-Bjong ja Suurpää-Frigrén-Koivisto. Rantalasta tuli Ali-Rantala ja Yli-Rantala.

Lähteet

Aiheesta muualla
Maanmittari Olof Mörtin tekemä Friitalan kartta  vuodelta 1698

Ulvilan kylät
Satakunnan maakunnan entiset taajamat