Mauri Ahtosalo

Mauri Ahtosalo (sukunimi vuoteen 1954 Kärpänen; 6. elokuuta 1915 Savitaipale – 22. joulukuuta 2001 Hamina) oli suomalainen sotakirjailija.

Lapsuus ja nuoruus 
Mauri Kärpänen oli perheen viides lapsi ja jäi orvoksi kaksivuotiaana kun hänen isänsä kuoli keuhkotautiin. Hänen äitinsä oli myös sairastunut samaan tautiin ja kuoli vähän isän jälkeen. Sen jälkeen hän kiersi huutolaisena useissa perheissä. Hän kävi kuusi luokkaa kansakoulua mikä oli enemmän kuin kaukopartiomiehillä oli keskimäärin.

Varusmiespalvelus ja sota-aika 
Kun Kärpänen oli varusmiespalveluksessa 1937–1938 hänet siirrettiin Rajavartiokouluun josta hän valmistui rajavartiosotamieheksi. Hän oli Kannaksen Rajavartiostossa Terijoella, jossa hän ehti olla vuoden kun liikekanallepano alkoi. Talvisodassa hän kunnostautui taisteluissa ja hänelle myönnettiin siitä syystä kaksi vapaudenmitalia. Hänet myös ylennettiin kersantiksi tuolloin.

Kärpänen osallistui jatkosodassa kaukopartiotoimintaan useiden partioiden johtajana ja kirjoitti myöhemmin tästä aihepiiristä. Hänet tunnettiin lempinimellä Muuha, joka on ääntämisen mukainen kirjoitusasu hänen sukunimeään vastaavasta venäjän sanasta муха, kärpänen. 

Sodan jälkeen hän eräiden muiden kaukopartiomiesten tapaan muutti nimensä. Vuonna 1954 sukunimeksi tuli Ahtosalo. Mauri Ahtosalo oli puolustusvoimien palveluksessa vuoteen 1963 saakka ja toimi sittemmin liiketoimenjohtajana.

Teoksia 
 Sissinä Karjalan kannaksella.  WSOY 1960
 Summan sissit.  WSOY 1984
 Sissejä yli Äänisen.  WSOY 1986
 Tarinoita elämän eri aloilta.  Tekijä, Kotka 1997
 Kaukopartiointia Syväriltä etelään.  Tekijä, Kotka 1998

Lähteet 
 Suomen kirjailijat -tietokanta 
 Kymenlaakson kirjailijat : Mauri Ahtosalo

Viitteet

Aiheesta muualla 
Ilta-Sanomat: Kaukopartio 49:ssä moni asia meni hirvittävällä tavalla pieleen linjojen takana – näin tiedusteluretki muuttui raastavaksi ihmisjahdiksi erämaassa
Sotiemme kartat (blogi): Kärpäsen viimeinen partiomatka
Kansan uutiset: Sissejä vai sotarikollisia?

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset sotakirjailijat
Kaukopartiomiehet
Vuonna 1915 syntyneet
Vuonna 2001 kuolleet