Metsähelmikäs

Metsähelmikäs (Pardalotus striatus) on Australiassa tavattava helmikkäisiin kuuluva varpuslintu.

Koko ja ulkonäkö
Kooltaan metsähelmikäs on 8–12 cm. Selästään laji on väriltään harmaa ja siivet ovat mustat. Siivissä on valkoinen poikkiraita ja punainen tai Tasmaniassa elävällä alalajilla keltainen laikku. Päälaki on musta ja päässä on valkoiset silmäkulmajuovat. Nokan ja silmien välissä on keltainen täplä. Vatsa on metsähelmikkäällä vaalean ruskea ja vatsassa on myös keltaisia höyheniä. Sukupuolet eivät eroa toisistaan ulkonäkönsä perusteella.

Levinneisyys ja elinympäristö
Metsähelmikästä tavataan koko Australian alueelta lukuun ottamatta maan kuivimpia keskiosia. Alalajeja tavataan seuraavasti:
P. s. melanocephalus – Australian koillisosat Queenslandista Uuteen Etelä-Walesiin
P. s. melvillensis – Tiwi-saaret Australian pohjoisosassa
P. s. ornatus – Australian kaakkoisosat
P. s. striatus – Pesii Tasmaniassa ja Bassinsalmen saarilla, tavataan pesimättömänä Australian eteläosissa
P. s. substriatus – Länsi-Australia ja Australian keskiosat
P. s. uropygialis – Länsi-Australian pohjoisosasta Queenslandiin

Linnun elinympäristöä ovat avoimet eukalyptusmetsät, malleekasvusto, pensaikot, maatalousmaat sekä puistot ja puutarhat.

Elintavat
Pesimäkaudella metsähelmikkäät liikkuvat yleensä pareittain. Muulloin ne voivat muodostaa satojenkin yksilöiden parvia ja myös sekaparvia muiden hyönteisiä syövien pikkulintujen kanssa. Laji syö hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä sekä hyönteisten erittämiä makeita nestepisaroita. Ravintonsa linnut etsivät puiden lehvästöjen joukosta.

Metsähelmikkään pesimäkausi kestää heinäkuulta tammikuulle. Pesä sijaitsee lähellä maan pintaa puunkolossa tai tunnelissa. Naaras munii kolmesta viiteen munaa, joita hautovat sekä koiras- että naarasmetsähelmikkäät. Molemmat huolehtivat myös poikasten ruokkimisesta. Laji voi pesiä myös pienissä ryhmissä, jolloin ryhmän linnut auttavat toisiaan.

Lähteet

Helmikkäät