Myanmarin ympäristöpolitiikka

Myanmarin ympäristöpolitiikan arkea ovat monimuotoiset ja pitkäkestoiset ongelmat, joiden ratkaisemista vaikeuttaa maan sulkeutuneisuus. Vallassa oleva sotilasjuntta rajoittaa merkittävästi kansalaisten perusoikeuksia. Rajoitukset lehdistönvapauteen, kansalaistoimintaan ja ulkomaisten tarkkailijoiden maahanpääsyyn vaikuttavat myös ympäristöpolitiikassa.

Myanmarin ympäristöpoliittisiin haasteisiin kuuluvat energiantuotannon, kuten öljyntuotannon ja suurvesivoimaloiden, vaikutukset, villieläinten salametsästys ja niistä saatavien varojen, kuten norsujen ja norsunluun salakauppa, sekä holtiton metsien käyttö. Germanwatchin Global Climate Risk Indexin mukaan Myanmar oli vuonna 2004 myös maailman maista kymmenen suurimpia ilmastoon liittyvistä luonnonmullistuksista vaurioita saaneen maan joukossa. Nargis-myrsky huhtikuussa 2008 johti laajaan riippumattomien avustusjärjestöjen tukeen Myanmarin ihmisille. Myanmar kuitenkin esti Yhdysvaltojen sotalaivojen maihin pääsyn. Satojatuhansia ihmisiä jäi kodittomaksi ja mahdollisesti ainakin osa rannikon pelloista suolaantui merivedestä.

Ympäristönsuojelu

Norsut
Myanmarissa on suuri norsukanta: 4 000–5 000 norsua. Kansainvälinen Cites-sopimus kieltää norsujen ja norsunluutavaroiden kaupan. Villieläinkauppaa valvovan Traffic-järjestön tammikuussa 2009 julkaiseman raportin mukaan Myanmarista on tulossa norsujen ja norsunluun kaupan keskus.

Padot
Ympäristöjärjestöt ovat arvostelleet sotilasjunttaa patohankkeista, muun muassa koska ne johtavat laajoihin pakkomuuttoihin.

Metsähakkuut
Juntta sallii laajoja metsähakkuita, mikä kaventaa villieläinten elintilaa.

Katso myös

 Kestävä kehitys alueittain ja maittain

Lähteet

Ympäristöpolitiikka
 Ympäristöpolitiikka maittain