Puolan voivodikunnat

Puolan voivodikunnat () ovat Puolan aluehallinnon laajimpia yksiköitä. Puolan paikallishallinto on kolmiportainen: voivodikunta jakautuu vielä piirikuntiin () ja kuntiin (). Nimitys voivodikunta on peräisin keskiajalta, jolloin voivodiruhtinaat hallitsivat Itä-Eurooppaa kuninkaidensa vasalleina.

Historia 
Voivodikuntien lukumäärä on vaihdellut. Kansandemokratian aikana läänejä oli alkujaan 17, mutta niiden määrä kasvatettiin 49:än vuonna 1975. Tammikuun ensimmäisenä päivänä 1999 voimaan astuneen hallintouudistuksen jälkeen voivodikuntia on ollut enää 16. Nykyiset läänit edustavat pitkälti Puolan historiallisia aluejakoja, kun aikaisemmat "pienoisläänit" olivat keinotekoisempia ja nimettiin voivodikunnan keskuskaupungin mukaan.

Hallintouudistuksessa läänien lukumääräksi suunniteltiin aluksi kahtatoista, mutta poliittisen kädenväännön jälkeen päädyttiin nykyiseen määrään. Neuvottelut johtivat myös siihen, että Kujavia-Pommerin ja Lubuszin voivodikunnilla on kummallakin kaksi pääkaupunkia.

Vallankäyttö 
Keskushallinto nimittää voivodikunnille lääninjohtajat, joiden arvonimenä on yhä voivodi (). Neljän vuoden välein valitaan vaaleilla lääninneuvosto (), joka puolestaan valitsee lääninhallituksen (), jota johtaa maakuntajohtaja (, voivodikunnan marsalkka). 

Voivodi tarkkailee alueensa vallankäyttöä ja hallinnoi valtion ylläpitämiä laitoksia (kuten poliisia ja palokuntaa) ja valtion omaisuutta.

Sejmikin edustajat valitaan joka neljäs vuosi yhtä aikaa piirikuntien ja kuntien valtuustojen kanssa. Lääninneuvosto käyttää rajattua lainsäädäntövaltaa ja hyväksyy voivodikunnan budjetin. Lisäksi se valitsee lääninhallituksen ja maakuntajohtajan.

Lääninhallitus ja voivodikunnan marsalkka suunnittelevat voivodikunnan budjetin, toimeenpanevat sejmikin päätökset ja käyttävät valtaansa muun muassa Euroopan unionin tukirahoja jaettaessa.

Nykyiset voivodikunnat

Lähteet

Aiheesta muualla 

Puolan suurlähetystö, Paikallishallinnosta