Svenljungan kunta

Svenljungan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Svenljunga.

Kunnan maapinta-ala on 919,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 864 henkeä (31.12.2021).

Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.

Vuonna 2007 kunnassa oli 51,63 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuonna 1946 Svenljungan maalaiskunta muutettiin kokonaisuudessaan Svenljungan kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
 Axelfors (Redslared, Revesjö, Ullasjö ja Örsås)
 Kindaholm (Håcksvik, Kalv, Mårdaklev ja Östra Frölunda)
 Högvad (Holsljunga, Mjöbäck ja Älvsered)
 Lysjö (Hillared, Ljushult, Roasjö ja Sexdrega)
Näistä Axelfors sai nimensä Axelforsin rautatieyhdyskunnan mukaan, Kindaholm taas Kindahusin linnanraunioiden mukaan, ja Lysjö otti nimensä Lysjön-nimisestä järvestä. Svenljungan kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Svenljungan kunta yhdistämällä Svenljungan kauppala, Axelforsin ja Kindaholmin maalaiskunnat sekä osia Högvadin (Holsljunga ja Mjöbäck) ja Lysjön (Hillared, Roasjö ja Sexdrega) maalaiskunnista. Högvadin maalaiskuntaan kuulunut Älvsered liitettiin Falkenbergin kuntaan ja Lysjöhön kuulunut Ljushult Dalsjöforsin kuntaan (osa nykyistä Boråsin kuntaa).

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 228 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 228 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 886 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,7 %
 18–64-vuotiaat: 58,0 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,3 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 59,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 122 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Mårdaklev

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Erikslund
 Håcksvik
 Mårdaklev
 Sandsjön

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Axelfors
 Örsås (västra delen)

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Svenljungan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Hillaredin piiri 
 Holsljungan piiri 
 Håcksvikin piiri 
 Kalvin piiri 
 Mjöbäckin piiri 
 Mårdaklevin piiri 
 Redslaredin piiri 
 Revesjön piiri 
 Roasjön piiri 
 Sexdregan piiri 
 Svenljunga-Ullasjön piiri 
 Örsåsin piiri 
 Östra Frölundan piiri

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Svenljungabygden
 Holsljunga
 Mjöbäck
 Kindaholm
 Sexdrega*

Asteriskilla (*) merkitty Sexdregan seurakunta kuuluu osittain Svenljungan kuntaan ja osittain Boråsin kuntaan.

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Hillared
 Holsljunga
 Håcksvik
 Kalv
 Mjöbäck
 Mårdaklev
 Redslared
 Revesjö
 Ringestena*
 Roasjö
 Sexdrega
 Svenljunga
 Ullasjö
 Örsås
 Östra Frölunda (Frölunda)

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

 Svenljungan kunnan kotisivut