Elinor Ostrom

Elinor Claire "Lin" Ostrom (7. elokuuta 1933 – 12. kesäkuuta 2012) oli yhdysvaltalainen yhteiskuntatieteilijä. Hänet palkittiin vuonna 2009 taloustieteen Nobelin palkinnolla yhdessä Oliver E. Williamsonin kanssa talouden hallinnan analyysista. Ostrom oli ensimmäinen nainen, jolle myönnettiin taloustieteen Nobel. Hän työskenteli valtiotieteen professorina Indianan yliopistossa Bloomingtonissa Yhdysvalloissa. Ostromin työn merkitys korostuu ympäristöpoliittisessa päätöksenteossa ympäristöystävällisyyden tullessa yhä tärkeämmäksi yhteiskunnassa.

Ostromin tutkimustyö
Ostromin väitöskirja vuodelta 1965 käsitteli Kalifornian alueen herkkien pohjavesien hallintaa.

Ostrom onkin tutkinut erityisesti  yhteisresurssien, kuten kastelujärjestelmien, kalastusalueiden ja yhteismetsien ja -laitumien sekä yhteishyödykkeiden eli ihmiskunnan yhdessä omistamien resurssien, kuten valtamerten ja ilmakehän hallintaongelmia. Aihetta käsittelee myös hänen tunnetuin teoksensa Governing the Commons vuodelta 1990.

Ostrom tutki paljon niin kutsuttua yhteismaan ongelmaa. Governing the Commonsissa hän kritisoi vangin dilemman ja Garrett Hardinin yhteisomistuksen tragedian mallien käyttöä poliittisessa ohjauksessa ja päätöksenteossa.Tutkimuksissaan hän on osoittanut, toisin kuin kapitalismiin vahvasti uskova Hardin, että esimerkiksi yhteisomistuksessa olevat metsät tuottavat yhtä hyvin kuin yksityisesti omistetut ja haastanut näin käsityksen yhteisomistuksessa olevan omaisuuden tehottomattomammasta hoidosta.

Ostromin periaatteet päätöksentekoa koskien 
Ostrom esittelee teoksessaan yhteisöllisen lähidemokratian periaatteet, joilla yhteisö välttää yhteisomistuksen tragedian: 

 Selkeästi määritellyt rajat 
 Paikallisiin oloihin ja tarpeisiin sopeutetut säännöt 
 Niiden, joita säännöt koskevat on saatava osallistua päätöksentekoon 
 Yhteisön toimintaa on valvottava 
 Asteittaiset sanktiot rikkomuksista 
 Yksinkertainen, rehellinen ja nopea päätöksenteko ristiriitojen ratkaisemiseksi 
 Viranomaisten on kunnioittettava paikallisten tahtoa 
 Yhteisten sääntöjen kunnioitus eri ryhmien välillä 

Ostromin periaatteissa tulee esille hyvin vahvasti paikallisuuden, yhteistyön ja lähidemokratian merkitys, mikä toimii jossain toisessa paikassa ja yhteisössä ei sovi välttämättä toiseen. Yhteiskäytön ratkaisut voivat siis saada monenlaisia muotoja kulttuurista ja ympäristöstä riippuen. Ostromin tutkimuskohteet olivatkin usein pienehköjä kylämäisiä agraariyhteisöjä. Taloudellisessa mielessä Ostromin teoria edustaa osallisuustaloutta. Ostrom kritisoi voimakkaasti sosialismin ja kapitalismin dikotomiaa ja oli ympäristön ja vapauden voimakas puolestapuhuja. Hänen työnsä merkitys kasvaa koko ajan, kun ekosysteemin oikea käyttö ja ympäristönsuojelu nousevat yhä keskeisemmiksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Yhteismaa ei ole tragedia  Kapinatyöläinen 
 Miksi vapaudesta välittävien ihmisten pitäisi iloita Elinor Ostromin Nobel-palkinnosta . Centre For Individual And Economic Liberty
 Erillisyys-osa 2 Sarastus-lehti 

Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät
Nobelin taloustieteen palkinnon saajat
Vuonna 1933 syntyneet
Vuonna 2012 kuolleet