Töyhtöviheltäjä

Töyhtöviheltäjä (Falcunculus frontatus) on Australiassa tavattava töyhtöviheltäjiin kuuluva varpuslintu.

Taksonomia
Töyhtöviheltäjien suvun lajien lukumäärästä on epäselvyyttä. BirdLife Suomen luokituksessa sukuun kuuluvat töyhtöviheltäjän lisäksi Australian pohjoisosissa elävä pikkutöyhtöviheltäjä (Falcunculus whitei) ja länsiosassa elävä lännentöyhtöviheltäjä (Falcunculus leucogaster). Toisinaan niiden katsotaan kuitenkin olevan töyhtöviheltäjän alalajeja.

Koko ja ulkonäkö

Töyhtöviheltäjä on kooltaan 15–19 cm. Selästään koiras on väriltään oliivinvihreä ja siivet ovat harmaat. Pään töyhtö on musta ja pää on musta- ja valkoraitainen. Nokka on suurikokoinen ja tukeva. Koiraan kurkku on musta ja vatsa kirkkaan keltainen. Naaras muistuttaa koirasta, mutta töyhtö on pienempi ja kurkku on mustan sijasta oliivinvihreä. Töyhtöviheltäjä on pikku- ja lännentöyhtöviheltäjiä kookkaampi ja lännentöyhtöviheltäjällä vatsa on valkoinen ja vain alaperä keltainen.

Levinneisyys ja elinympäristö
Töyhtöviheltäjää tavataan Australian koillisrannikolta Queenslandin osavaltion eteläosista Victoriaan ja Etelä-Australiaan. Linnun elinympäristöä ovat eukalyptusmetsät, erityisesti jokivarsilla, sademetsät ja toisinaan myös puistot sekä puutarhat. Yleisin laji on punaeukalyptusta (Eucalyptus camaldulensis) kasvavissa metsissä.

Elintavat
Töyhtöviheltäjän pääasiallinen ravinto ovat hyönteiset, mutta se voi syödä myös marjoja ja hedelmiä. Ravintonsa se etsii yksin tai pieninä ryhminä ja voi liittyä sekaparviin. Ravintonsa se etsii puista ja se repii puiden kuorta nokallaan etsiessään hyönteisiä kuoren alta.

Töyhtöviheltäjän pesimäkausi kestää elokuulta joulukuulle ja kaudessa voi olla kaksi pesintää. Puussa sijaitseva pesä on kuppimainen ja rakennetaan kasvikuiduista, heinistä, puunkuoren paloista, jäkälistä ja hämähäkinseitistä. Vain naaras rakentaa pesän. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa, joita haudotaan noin kolmen viikon ajan. Munia hautovat sekä koiras että naaras.

Lähteet

Töyhtöviheltäjät