Mukavuuslippulaiva

Mukavuuslippulaiva on laiva, joka on rekisteröity muun kuin kotivaltion lipun alle esimerkiksi verotuksen ja palkkakustannusten alhaisuuden vuoksi tai valtion sääntelyn välttämiseksi. Termiä on käytetty 1950-luvulta lähtien, ja se perustuu siihen, että laivan lippu kuvaa maata, jonka alusrekisterissä laiva on. Alusrekisterissä oleva aluksen kotimaa taas määrittelee sen, minkä maan lainsäädäntöä ja verotusta aluksella sovelletaan.

Aluksen siirtämistä kotivaltiosta muun maan lipun alle kutsutaan ulosliputukseksi.

Nykyisin noin puolet maailman kauppalaivastosta toimii mukavuuslippulaivoina. Suurin osa niistä on rekisteröity Liberiassa, Panamassa tai Marshallsaarilla. Nämä ovat samalla kolme maata, joiden rekistereihin on merkitty eniten kauppa-aluksia. Vuonna 2022 japanilaisten omistamista laivoista 49 % oli rekisteröity Panamassa, kun taas kreikkalaisten omistamista laivoista 25 % oli rekisteröity Liberiassa ja 23 % Marshallsaarilla. Panamassa rekisteröityjen laivojen kantavuus oli yhteensä 350, Liberiassa rekisteröityjen 335 ja Marhallsaarilla rekisteröityjen 290 miljoonaa tonnia kuollutta painoa. Myös Hongkongissa rekisteröityjen alusten yhteenlaskettu kantavuus ylitti 200 ja Singaporessa rekisteröityjen 150 miljoonaa tonnia.

Mukavuuslipputaulukko ja rekisteröityjen alusten tilastot

Suomi mukavuuslippumaana 

Suomi oli 1920- ja 1930-luvulla suosittu ”mukavuuslippumaa” Länsi-Euroopan maita alhaisempien kustannustensa takia, joskaan termiä ei vielä tuolloin käytetty vaan puhuttiin vain lippulaivoista ja lippuvarustamoista. Esimerkiksi vuonna 1932 suomalainen höyrylaivan lämmittäjä ansaitsi 500 markkaa kuukaudessa, kun englantilaiselle lämmittäjälle piti maksaa noin 1 200 markkaa. Brittilaivojen liputuksen Suomeen aloitti Antti Wihuri, ja myöhemmin Suomeen liputettiin eniten ruotsalaisia laivoja. Toimintaan tuli mukaan myös hollantilaisia, norjalaisia, tanskalaisia ja saksalaisia varustamoja niin, että 1930-luvun lopulla Suomen lipun alla purjehti 56 muunmaalaista laivaa, mikä vastasi noin viidennestä Suomen kauppalaivaston kuljetuskapasiteetista.

Katso myös 
Veroparatiisi

Lähteet 

Merenkulku
Verotus
Kansainvälinen kauppa