Koukkuvesikirppu

Koukkuvesikirppu (Cercopagis pengoi) on Mustanmeren ja Kaspianmeren alueelta peräisin oleva äyriäislaji, joka on vieraslajina levinnyt Itämereen ja Pohjois-Amerikan järviin 1990-luvulla. Lajista käytettiin aiemmin nimeä petovesikirppu.

Koukkuvesikirppu on ulappa-alueen planktonäyriäinen, jonka ruumiin koko on alle 2 mm, mutta jolla on jopa 1 cm:n pituinen pyrstöpiikki, jonka päässä on luonteenomainen S:n muotoinen koukku. Koukuistaan eläimet tapaavat takertua toisiinsa ja muihin esineisiin. Itämeressä ne ovat aiheuttaneet vaivaa ja vahinkoa kalastukselle takertuessaan suurin joukoin liisterimäisenä massana verkkoihin ja muihin pyydyksiin ja liaten ne. Tulokaslaji on myös muuttanut Itämeren ravintoketjua. Se syö muita pienempiä planktereita ja toisaalta siitä on tullut uusi tärkeä ravintokohde muun muassa silakalle.

Alkuperäisellä elinalueellaan koukkuvesikirppu elää 0–17 promillen suolapitoisuudessa. Muiden vesikirppujen tapaan se lisääntyy sekä suvullisesti että neitseellisesti. Se levisi ensin joihinkin Itä-Euroopan jokien tekojärviin. Itämeressä se havaittiin ensi kertaa Riianlahdessa ja Suomenlahdessa vuonna 1992, ja vuoteen 2002 mennessä se oli levinnyt lähes koko Pohjois-Itämereen. Samoihin aikoihin se levisi myös Pohjois-Amerikan Suuriin järviin ja niiden lähivesistöihin. Sen oletetaan levinneen ensisijaisesti laivojen painolastivesien mukana. Aiheuttamiensa vahinkojen takia koukkuvesikirppu on luettu yhdeksi maailman 100 pahimmasta vieraslajista.

Lähteet 

Kidusjalkaiset
Itämeren vieraslajit