Sotasairaala

Sotasairaala on sairaala, jossa hoidetaan ensisijaisesti sodassa haavoittuneita. Nimitys viittaa sodan aikana toimivaan organisaatioon. Rauhanaikaisesta sodassa vammautuneiden hoitolaitoksesta on käytetty ainakin nimitystä sotavammasairaala.

Toisen maailmansodan sotasairaalat Suomessa

Jatkosodan aikana Suomessa oli noin 50 sotasairaalaa, joiden ohella myös 29 kenttäsairaalaa ja 10 sairasjunaa. Tällaisissa junissa kuljetettiin noin 237 000 potilasta. Niistä oli merkittävä apu sota- ja kenttäsairaaloiden välisenä yhdyssiteenä. Etulinjojen tuntumassa oli joukkosidontapaikka (JSp).

Päämajassa lääkintähuollon johtajana toimi lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti. Lääkäreitä oli sotien aikana noin 1 400, mutta tarve olisi ollut moninkertainen. Sairaanhoitajia oli puolustusvoimien palveluksessa noin 5 500. Lisäksi oli lääkintälottia. Sotasairaaloiden avustavat hoitajat olivat kuitenkin ensisijaisesti Suomen Punaisen Ristin apusisaria. Päämajan lääkintäosasto antoi käskyn, jonka mukaan sotasairaaloiden henkilökunta muodostettiin pääosin sairaanhoitajista ja apusisarista.

Sotasairaala oli haavoittuneen toipumisen kannalta tärkeä paikka. Niistä siirryttiin edelleen kuntoutukseen, kotiin ja työelämään. Jotkin sairaalat erikoistuivat tiettyjen vammojen hoitoon. Vammoista tavallisimpia olivat käsi- ja jalkavammat sekä keskikehon vammat. Hoito kesti usein pitkän aikaa. Ilmapiirin kohottamiseksi järjestettiin viihdytys- ja aseveli-iltoja sekä askartelua. Henkilökunta oli kovassa paineessa, kun esimerkiksi yhdellä kertaa saapui kokonainen sairasjunallinen hiljaisia ja tuskaisia haavoittuneita.

Sairaanhoidon järjestäminen eri maiden armeijoissa 
Yhdysvaltojen sotilassairaaloissa hoidetaan 1,6 miljoonaa sotilasta vuodessa sekä heidän perheenjäseniään. Synnytyksiä hoidetaan vuodessa yli 50 000. Sotilassairaaloiden potilasturvallisuus nousi tarkasteluun vuonna 2014 kun selvisi, että sotilassairaaloiden maine synnytyssairaaloina on huono. Vastasyntyneistä vahingoittui useampi kuin siviilisairaaloissa syntyneistä. Turvallisuustarkistukset jäivät tekemättä, odottamattomista kuolemantapauksista alle puolet ilmoitettiin turvallisuudesta vastaaville virkamiehille ja hoitovirheitä ei juuri tutkittu. Yhdysvalloissa ei sotilassairaaloissa hoideta sotaveteraaneja vaan heillä on oma hoitojärjestelmä. Yhdysvaltojen sotilastukikohdissa on sotilassairaaloita eri puolilla maailmaa, kuten Saksassa ja Japanissa. Yhdysvaltojen armeija on kehittänyt ilmakuljetuskykyä ilmateitse tapahtuviin potilasevakuointeihin. 

Yhdysvaltojen armeijalla on useita sairaalalaivoja, joita se käyttää sotilasoperaatioissa maailmalla. Yhdessä sairaalalaivassa on 1 000 potilaspaikkaa. Niitä on käytetty esimerkiksi covid-19 -pandemian yhteydessä sekä esimerkiksi Haitin maanjäristyksen uhrien hoitamiseen vuonna vuonna 2015.

Suomen nykyisessä kenttälääkintäjärjestelmässä jatkohoidon järjestäminen 
Nykyisin Suomen kenttälääkintäjärjestelmä tukeutuu siviilisairaaloihin ja erikoissairaanhoitoa vaativien potilaiden jatkohoito tapahtuu niissä. Siellä annetaan korjaavaa, parantavaa ja kuntouttavaa hoitoa. Paluukuljetuksissa voidaan täydentää lääkintämateriaalia ja lääkkeitä. Puolustusvoimien ja sairaaloiden välille on tehty kumppanuussopimukset yhteistyöstä sekä yhteiset varautumis- ja valmiussuunnitelmat.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Sairaalat
Terveydenhoito
Tukevat aselajit
Sotilaslääketiede