Rauman vaakuna

Rauman vaakuna on Rauman kaupungin heraldinen tunnus. Sen aihe mukailee kaupungin keskiaikaista sinettiä vuodelta 1490. Vaakunan selitys on ”kultaisen latinalaisen ristin jakamassa sinisessä kilvessä neljä kultaista minuskeli r-kirjainta, yksi kussakin neljässä kentässä.”

Vaakunan historiaa 
Eurajoen pitäjään kauppa- ja luostaripaikaksi muodostunut Rauma sai kaupunginoikeutensa vuonna 1441. Kaupungin varhaisin tunnettu tunnus on vuodelta 1490 peräisin oleva sinetti, jossa on kuvattuna risti sekä neljä r-kirjainta. Ristin on katsottu viittaavan kaupungin fransiskaaniluostariin sekä Pyhän Ristin kirkkoon, r-kirjaimien viitatessa kaupungin nimeen. Myöhemmissä sineteissä risti kuvattiin irtonaisena ja r-kirjainten tilalla oli kuvattuna kirjaimet R, A, U ja M. Vaakunaksi sinettikuvio vahvistettiin jo vuonna 1793.

Vuonna 1861 venäjänsaksalainen heraldikko Bernhard von Köhne laati oman ehdotuksensa Rauman vaakunaksi, jossa vaakunan muoto palautettiin kaupungin ensimmäisen sinetin malliseksi. Poiketen aiemmasta vaakunasta von Köhne kuitenkin ehdotti vaakunan väreiksi kultaisella pohjalla olevaa mustaa ristiä. Toisissa luonnoksissaan von Köhne esitti kilven väriksi myös punaista. Vaakunan nykyinen malli vakiintui käyttöön viimeistään heraldikko George Granfeltin vuonna 1892 julkaiseman Finlands städers vapen -kirjan myötä, jossa vaakuna kuvattiin kaupungin ensimmäisen sinetin mukaisena.

Carolus Lindbergin uudelleen piirtämä vaakuna ja sen nykyinen heraldinen selitys vahvistettiin käyttöön tasavallan presidentti Risto Rytin asetuksella 11. syyskuuta 1942. Nykyisen ulkoasunsa vaakuna sai 2. marraskuuta 1992. Vaakunan päällä on kultainen Satakunnan herttuakunnan kruunu. Sitä ei vaakunaselityksessä vahvisteta vaakunaan, mutta vanhat kaupungit käyttävät kruunua kilven yllä historiallisena muistona. Vaakunan pohjalta on laadittu myös Rauman kaupungin käyttämä lippu.

Galleria

Lähteet

Viitteet

Rauma
Vaakuna
Rauman historia
Rauman keskiaika