Skorpioniahven

Skorpioniahven (Centrogenys vaigiensis) on Tyynessämeressä elävä ahvenkaloihin kuuluva kalalaji. Se on skorpioniahventen heimon (Centrogenyidae) ainoa laji.

Taksonomia
Alun perin vuonna 1824 Quoy ja Gaimard luokittelivat skorpioniahvenen kuuluvaksi skorpionisimppujen heimoon (Scorpaenidae) nimellä Scorpaena vaigiensis. Vuonna 1829 Georges Cuvier siirsi sen meriahventen heimoon  (Serranidae) lajina Centropristis scorpaenoides, koska havaitsi sen muistuttavan useita meriahvenlajeja. Vuonna 1842 Richardson sijoitti sen omaan sukuunsa nimellä Centrogenys vaigiensis. Skorpioniahven on luokiteltu kuuluvaksi useisiin eri heimoihin, meriahventen lisäksi muun muassa etelänbasseihin (Percichthyidae). Myöhemmin luokitteluissa heimoksi on vakiintunut Centrogenyidae, jonka ainoa laji se on. Tämä skorpioniahventen heimo on kuitenkin siirretty alalahkosta Percoidei alalahkoon Labroidei (huulikalat).

Anatomia
Skorpioniahven voi kasvaa 25 cm:n pituiseksi, mutta yleisemmin kalat ovat alle kymmensenttisiä. Ruumiinmuodoltaan skorpioniahven muistuttaa ahventa. Selkäevä on pitkä ja piikikäs, ja myös rinta- ja peräevissä on piikkejä. Pää ja silmät ovat melko kookkaat ja sieraimissa on rusettimainen läppä. Skorpioniahvenen pohjaväritys on vaalean harmaa tai ruskea. Ruumiissa on tummemmanruskeita ja harmaita laikkuja, joita on myös evissä, joissa ne voivat olla yhteyneitä epämääräisiksi viiruiksi.

Levinneisyys ja elintavat
Skorpioniahventa tavataan trooppisista vesistä indopasifiselta merialueelta. Sen levinneisyysalue ulottuu Nikobaareilta Uuteen-Guineaan, Australian pohjoisrannikolle ja Ryūkyūsaarille. Lajin ravintoa ovat pienet kalat ja äyriäiset, kuten katkaravut ja ravut. Se elää kivikkoisilla alueilla ja koralliriuttojen läheisyydessä. Toisinaan lajia pidetään myös akvaariokalana.

Lähteet

Huulikalamaiset