Sinitöyhtönärhi

Sinitöyhtönärhi (Cyanocitta cristata) on pohjoisamerikkalainen töyhtönärhien sukuun kuuluva varpuslintu.

Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 22–30 cm ja paino 70–100 grammaa. Höyhenpuku on kaksivärinen: linnun alapuoli ja naama ovat valkoiset tai vaaleanharmaat ja selkäpuoli, päälaki, siivet ja pyrstö siniset. Sukupuolet ovat samanvärisiä, mutta koiras on kooltaan hieman suurempi.

Vanhin rengastettu sinitöyhtönärhi eli 17,5-vuotiaaksi. Vankeudessa pidetty naaras eli 26 vuotta ja kolme kuukautta vanhaksi.

Esiintyminen
Sinitöyhtönärhi elää Pohjois-Amerikassa Yhdysvaltojen itä- ja keskiosissa aina Floridassa ja Texasin itäosissa asti sekä Kanadan etelä- ja itäosissa. Lajin esiintymisalueen laajuus on 6,7 miljoonaa neliökilometriä ja maailmanpopulaation koko on noin 22 miljoonaa yksilöä.

Elinympäristö
Sinitöyhtönärhet asuvat valoisissa sekametsissä, puistoissa ja istutusmetsiköissä, myös ihmisasutuksen liepeillä.

Lisääntyminen
Sinitöyhtönärhet muodostavat yleensä elinikäisen parisuhteen. Ne lisääntyvät pohjoisilla alueilla kerran kesässä, etelässä kahdesti, ja rakentavat risuista löyhän pesärakennelman puuhun tai pensaaseen. Naaras munii 3–6 munaa, keskimäärin 4,5. Pääosin naaras hautoo noin 17 päivää, ja koiras käy ruokkimassa sitä haudonnan aikana. Poikasia hoitavat molemmat vanhemmat. Poikaset jättävät pesän 17–21 päivän ikäisinä ja itsenäistyvät pari kuukautta myöhemmin. Sinitöyhtönärhi saavuttaa sukukypsyyden yksivuotiaana.

Ravinto

Sinitöyhtönärhi on kaikkiruokainen lintu, jolle kelpaavat siemenet, hedelmät, marjat, hyönteiset ja muut selkärangattomat, sammakot, linnunpoikaset ja munat sekä jätteet. Se kaivaa syksyisin maahan ruokavarastoja talven varalle.

Lähteet 
 ADW

Viitteet 

Varikset