Vilhelm Leijona

Vilhelm Leijona (1143–1214, Uilliam Garm) oli Skotlannin kuningas. Hän hallitsi maata 1165–1214 eli pitempään kuin kukaan ennen vuoden 1603 valtioliittoa. Hän oli vahva kuningas, jonka valtakautta varjosti vain pakkomielle saada Northumberland Englannilta.

Vuonna 1173 Englannin kuninkaan Henrik II:n kolme poikaa nousi kapinaan isäänsä vastaan, ja lupaus Northumberlandista sai Vilhelmin liittymään kapinallisten puolelle. Vilhelm joutui vangiksi ja englantilaiset valloittivat osia Skotlannista. Hän vapautui allekoirjoittamalla Falaisen sopimuksen, joka antoi Englannille rahaa, valtaa ja kaksi linnaa, Stirlingin ja Edinburghin. Henrik II:n seuraaja Rikhard I Leijonamieli tarvitsi noustuaan valtaan vuonna 1189 rahaa ensimmäiseen ristiretkeen, joten Vilhelm saattoi ostaa Skotlannin vapaaksi Falaisen sopimuksesta 10 000 markalla.

Vuonna 1188 Vilhelm sai paavin allekirjoittamaan bullan, joka julisti, että Skotlannin kirkko on suoraan Rooman alainen, ja näin suojasi sen Englannin arkkipiispojen vaatimuksilta.

Lähteet 

 

Skotlannin hallitsijat
1140-luvulla syntyneet
Vuonna 1214 kuolleet