De l’esprit des lois

De l’esprit des lois () oli valistusfilosofi Montesquieun anonyymisti vuonna 1748 julkaisema pääteos. Teosta ei ole suomennettu.

De l’esprit des lois on laaja teos, jossa käsitellään monia lainsäädännön aloja ja vertaillaan eri maissa eri aikakausina voimassa olleita lain säännöksiä. Teos tunnetaan kuitenkin parhaiten siitä, että siinä Montesquieu esittelee vallanjako-oppinsa, jolla on ollut hyvin suuri merkitys länsimaisten demokratioiden hallitusmuotojen kehitykselle. Montesquieu piti vallan keskittymistä pahimpana kansalaisten vapautta uhkaavana asiana. Hänen esittämänsä ratkaisu tähän uhkaan on vallan kolmijako-oppi, jonka mukaan lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan piti olla eri ihmisten käsissä.

Sisältö 
De l’esprit des lois on laaja teos, jossa käsitellään monia lain­säädännön aloja ja vertaillaan eri maissa eri aika­kausina voimassa olleita lain säännöksiä. Teos ei kuitenkaan ole ainoastaan historiallinen tutkielma, vaan Montesquieu esitti monista lain­säädäntö­kysymyksistä selvästi myös omat mieli­piteensä. Teos tunnetaankin parhaiten siinä esitetystä vallan kolmi­jako-opista, jolla on ollut hyvin suuri merkitys länsimaisten demo­kratioiden hallitus­muotojen kehitykselle.

Lakien hengessä Montesquieu puoltaa perustuslaillisuutta, vallanjakoa, orjuuden lakkauttamista, ihmisoikeuksia ja laillisuusperiaatetta.

Kirja omistaa neljä kappaletta Englannin ja sen vapauden turvaavan vallanjaon käsittelemiseen. Montesquieu oli myös huolissaan siitä, että Ranskassa monarkin valtaa rajoittava aatelin voima oli katoamassa.

Orjuus 
Vastustaessaan orjuutta Montesquieu oli edellä aikaansa. Hän esittää satiirisen hypoteettisen luettelon orjuutta puoltavista argumenteista, tosin usein asiayhteydestä irrottaen (katso olkinukke).

Vastaanotto 
Kirjasta tuli äärimmäisen vaikutusvaltainen Ranskassa ja Britannian Amerikan-siirtokunnissa. Katolinen kirkko kielsi Montesquieun kirjat, mutta muualla Euroopassa, etenkin Britanniassa, niitä arvostettiin suuresti.

Montesquieun mukaan ”hallitusvalta pitää rakentaa siten, että yhdenkään ihmisen ei tarvitse pelätä toista”. Tämä ja hänen esittämänsä tarkka vallan ositus ja osien tasapainotus (”checks and balances”) vaikutti myöhemmin ratkaisevasti Yhdysvaltain perustuslakiin ja sen isään, James Madisoniin.

Aiheesta muualla 

1740-luvun kirjat
Lakikirjat