Keisarihummeri

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) eli merirapu (myös scampi tai langustiini) on hummereiden heimoon kuuluva kymmenjalkainen kuoriäyriäinen, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla.

Ulkonäkö 
Täysikasvuinen keisarihummeri on keskimäärin 10–20 cm pitkä ja väriltään vaaleanoranssi. Sen selkäkilvessä on selkeästi erottuva vako ja vatsassa poikittaisia uurteita. Suuret, tummat silmät ovat munuaisenmuotoiset ja leveämmät kuin niitä kannattelevat ulokkeet. Muita tunnusmerkkejä ovat pitkä, piikikäs otsapiikki sekä pitkät, ohuet etujalat.

Levinneisyys 
Keisarihummereita esiintyy Pohjois-Atlantin itäosissa ja Välimeren länsi- ja keskiosissa. Levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Färsaarille, Islantiin ja Lofooteille ja etelässä Marokon rannikolle. Sen sijaan Välimeren itäosissa, Mustallamerellä ja Itämerellä keisarihummereita ei tavata.

Elintavat 
Keisarihummerit elävät noin 20–800 metrin syvyydessä liejuisessa merenpohjassa, johon ne kaivavat pesäkolonsa. Ne liikkuvat öisin ja syövät enimmäkseen detritusta eli kuollutta eloperäistä ainesta sekä äyriäisiä ja toukkia. Naaraat munivat heinäkuussa ja kantavat munia yhdeksän kuukautta.

Kalastus ja käyttö 
Keisarihummereita kalastetaan troolaamalla keväisin ja kesäisin Koillis-Atlantilla. Mannerrinteellä kalastus on tuottoisinta päivällä, kun taas matalammalla mannerjalustalla varhain aamulla, myöhään illalla tai täysikuun valaisemina öinä. Vuonna 1999 kokonaissaalis oli lähes 62 000 tonnia, josta Ison-Britannian osuus oli 51 % ja Irlannin 14 %. Saaliit pysyivät samalla tasolla 2000-luvun alussa, mutta nousivat vuonna 2006 jo yli 70 000 tonniin. Keisarihummereita myydään sekä tuoreina että pakastettuina, ja niiden kuorituista pyrstöistä valmistetaan säilykkeitä sekä keittoa nimeltä bisque de langoustines.

Lähteet 

Kymmenjalkaiset