Ruskosirppisiipi

Ruskosirppisiipi (Drepana curvatula) on eteläisemmässä Suomessa melko yleinen, lämpimän ruskea yöperhoslaji.

Koko ja ulkonäkö 
Ruskosirppisiiven etusiipien pohjaväri on selkeästi ruskea. Siivet ovat muodoltaan hieman pitkänomaiset, ja etusiiven kärki muodostaa pitkän ja selkeän, sirppimäisen kaarteen. Etusiivissä on useita mustanruskeita, kevyesti aaltoilevia poikkiviiruja. Siiven takareunasta etureunaan saakka ulottuu punertavan ruskea, hieman kaareva poikkijuova, joka tekee siiven kärjen kohdalla terävän mutkan siiven kärkeä kohti. Keskitäplä muodostuu kahdesta, mustanharmaasta, keskenään lähes samankokoisesta pilkusta. Takasiivet ovat vain hivenen vaaleamman ruskeat, ja niissä on selvät, tummanruskeat poikkiviirut sekä pieni keskitäplä. Siipiväli on 30–39 mm.

Ruskosirppisiiven voi sekoittaa yleisempään täpläsirppisiipeen (Drepana falcataria). Pohjavärin lisäksi lajit erottaa etusiiven punertavan juovan muodosta, keskitäplien kokoerosta sekä takasiipien kuvioinnista.

Levinneisyys ja lentoaika 
Lajia tavataan Portugalista aina Japaniin saakka ulottuvalla alueella. Suomessa lajia esiintyy vain Etelä- ja Keski-Suomessa, suunnilleen Vaasa-Lieksa-linjalle saakka. Keski-Euroopassa ruskosirppisiivellä on kesän aikana kaksi päällekkäistä sukupolvea, mutta Suomessa toinen sukupolvi on harvinainen. Ruskosirppisiipi aloittaa lentonsa hieman sukulaislajejaan myöhemmin, ja perhosia voi tavata kesäkuun puolivälistä elokuulle.

Elinympäristö ja elintavat 
Ruskosirppisiipi lentää öisin ja elää toukan pääasiallista ravintokasvia, leppää, kasvavilla paikoilla, kuten metsänlaidoilla ja kosteikoissa. Ruskosirppisiipi tulee valolle, mutta lähtee häirittynä lentoon myös päivällä. Aikuisen perhosen suuosat ovat surkastuneet, eikä se nauti ravintoa. Täysikasvuinen toukka asettautuu lehden ja kehräämänsä verkon väliin ja koteloituu. Kotelo talvehtii.

Ravintokasvi 
Toukka elää pääasiassa lepillä (Alnus).

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Perhoset: Ruskosirppisiipi
toukka 
 Pertti Pakkanen: Drepana curvatula

Sirppisiivet ja villaselät