Okralla maalattu keramiikka

Okralla värjätty keramiikka (, OCP)  oli Pohjois-Intiassa Gangesin-Jamunan yläjuoksulla esiintynyt saviastioiden valmistustapa joskus 3700–800 eaa. Kulttuurin kukoistus lienee ollut 2000–1500 eaa., sen jälkeen kun Harappan kulttuuri romahti. Ihmiset asuivat yleensä melko pienissä savimajakylissä. Kulttuuri lienee koostunut melko sotaisista heimoista. Se levittäytyi mm hevosen avulla laajemmalle. Tunnettuja löytöpaikkoja mm Sinauli, Bara, Kalibangan. Tätä kulttuuria on usein pidetty joko harappalaisvaikutteisena intialaisena tai esirautakautisena arjalaisena kulttuurina. Joistain OCP-paikoista on löydetty kupariaarteita. OCP:n jälkeen tulivat ensimmäiset varmasti arjalaiset kulttuurit.

Okranvärinen keramiikka 
Muinainen Intian-Pakistanin okranvärinen keramiikka on luultavasti monen kulttuurin tuottamaa keramiikkaa. Yleensä okranvärinen keramiikka on mielletty karkeatekoiseksi, mutta esimerkiksi La Qilassa on hienosti tehtyä okranväristä keramiikkaa.

Alue 

Kulttuurin löytöpaikkojen keskittymä on Gangesin latvoilla Delhistä pohjoiskoilliseen Hardwarin lähellä, mutta kulttuurin ulottui hajanaisena laajalle alueelle. Kulttuuria oli Gangan ja Jamunan latvoilla ja ympäristössä. Eniten kulttuurin paikkoja on löydetty Saharapurista, joka sijaitsee Uttar Pradeshin luoteisosassa. Kylien ala oli yleensä 2–3 hehtaaria, mutta jotkut suurempia. Esimerkiksi La Qilan ala oli 6,3 ha. Tiheimmällä alueella Saharanpurissa OCP-kyliä oli 4–6 km välein, muualla ylemmässä Gangan laaksossa 5–8 km välein. Kylien kerrostumien paksuus oli 50–150 senttiä.

Kulttuurin luonne 
Kulttuurin ihmiset elivät pääosin viljelyllä ja karjanhoidolla. He asuivat pienissä kylissä. Kyliä oli paljon ja tiheässä. Ne olivat melko lyhytikäisiä. Talot olivat savimajoja, joita tuki puurunko ja seinissä vitsaskimppurakenne. Viljeltiin sekä kesä- että talviviljoja: mm. ohraa, riisä ja vehnää. Vain harvoja tiilitaloja on löydetty. Kotieläiminä pidettiin nautoja, sikoja, vuohia ja lampaita. Myös hevonen tunnettiin. Eläin- ja ihmiskuvia tehtiin poltetusta savesta ja kuparista. Jotkut eläinkuvista esittävät härkiä. OCP:n keramiikka on yleensä erilaista kuin Harappan kulttuurin keramiikka. Kulttuuri tunsi hevosen, jonka avulla se luultavasti melko sotaisasti levittäytyi. Tunnettu on Sanaulin haudoista tehty sotavaunulöytö.

Ajoitusongelma
Okran väristä keramiikkaa tehtiin sen myöhemmällä alueella jo ennen Harappan kulttuuria. Luultavasti OCP-ihmiset olivat esiharappalaisesta kulttuurista irtautunut ryhmä. 

Okralla värjätty keramiikka oli valtakulttuuri varsinkin toisella vuosituhannella eaa. Silloin se olisi ollut Pohjois-Intian pronssikauden viimeinen vaihe. Varhaisin esimerkki tästä tyylistä on löydetty Rajasthaista, Jaipurin läheisestä Johdhpurasta, jota ei saa sotkea Jodhpuriin. Kulttuuria tavattiin Sahibi-joen ja sen sivuhaarojen mm Krishnavatin ja Sothin varsilta. Nämä kaikki virtaavat Aravalli-joelta ja päättyvät Haryanan seuduilla Jamuna-jokeen. Tämä kulttuuri levisi Gangesin tasangolle 2. vuosituhannen alussa. Kulttuurin ajoitukset ovat hyvin kiistanalaisia vaihdellen välillä 3700–800 eaa. Joissain paikoissa, mm. Bargaonissa myöhäisharappalaisen ja OCP:n välillä oli selvä katko.

Joissain paikoissa OCP esiintyi ennen kupariaarteita, joissain sen jälkeen. OCP:n jälkeen tuli monissa paikoissa punamusta keramiikka.

Eräiden TL-ajoitusten mukaan kulttuuri olisi vallinnut noin 2600–1200 eaa., joista useimmat välillä 2000–1600 eaa.

Bisaulista on löydetty kahdenlaista okralla värjättyä keramiikkaa. Toinen on hyvin poltettua, jossa on mustia kuvioita. Toinen, ns tavallinen OCP on huonosti poltettua, paksusti okralla värjättyä. Jos OCP-keramiikan kuviointi muistuttaa Harappan keramiikkaa, sitä on löydetty harvoin.

Löytöpaikkoja 

Ylemmässä Gangesin laaksossa on yli 120 OCP ja kupariaarrepaikaka:

Adinga, Aghiana, Ahar, Ahichchatra, Akrabas, Alipura, Ambkheri, Angaikhera, Anwarpur Baroli Asanwali, Atranjikhera, Badal Kaithwada, Badhaikalan, Bahadarabad, Baharia, Baherakhurd, Bahupura, Bakaraka Mound, Balua, Banti Khera,  Bundki, Bazidpur, Bhatpura, Bhedki, Bholni, Bithur, Budha Khera Ahir, Chandan, Chandausi, Chhajpura, Chhapar Heri, Chilhera, Chunehti Shekh, Daudpur, Daulatpur, Deoti, Dhaka, Dungar, Fatehgarh, Fatehpur, Fatehpur Jat, Fatehpur Saharanpur,  Gandhauli, Ghana Khandi, Gulariya, Hardi, Hastinapura, Hussinpur Bopada, Huzur Nagar, Indilapur, Jainer, Jainpur, Jahkera, Jaula, Jhal, Jhinjhana, Kabirpur, Kailaspur, Kamalapur, Kamalapur Hardoi, Kannauj, Kaul Heri, Kauriaganj, Kausambi, Khanjahanpur, Khatauli, Kheda Jat Kiratapur, Kolkikalan, Kridhni, Kudana, Kulheri, Ladava, Lakhmanti Kalan, Lal Qila, Madanpur, Mahmoodpur, Majhadpur, Mandla, Mandowala, Mathura, Matki Jhrauli Mohuiuddinpur, Mujahidpur, Mulaheri, Nakarahiya, Nala, Nasirpur Saharanpur, Niorai, Nirpalpur, Pajrana, Pariar, Piki, Pinjaura, Pipalsa Pur BalianRafiabbad, Rajdhana, Reri Malakpur, Sadabad, Saipai, Saket Colony, Salepur Bhokri, Sarkari Kumar, Sarkari Sheikh, Sarthauli, Saruppur Taga, Shahabad, Shamli-Shamla, Sheorajpur, Sherpur, Shikarpur, Shukartal,, Sikra Saharanpur, Singauli Taga, Sirsa There, Tahirpur, Tauli, Toda

Katso myös 
Kupariaarrekulttuuri
Sinauli

Lähteet

Pronssikausi
Keramiikan historia