Arktinen neuvosto

Arktinen neuvosto on kansainvälinen, hallitusten välinen korkean tason foorumi, jossa keskustellaan arktisten alueiden hallitusten ja alueen alkuperäisyhteisöjä koskevista asioista ja ongelmista.

Historia 
Arktinen neuvosto perustettiin virallisesti Ottawan julistuksella vuonna 1996. Neuvoston tarkoituksena oli parantaa 
yhteistyötä ja koordinointia arktisen alueen valtioiden välillä. Erityisen tärkeää oli alkuperäiskansojen osallistuminen 
päätöksentekoon alueen kannalta olennaisten kysymysten ratkaisemiseen, erityisesti kestävän kehityksen ja 
alueen ympäristönsuojelun päätöksiin. Arktinen neuvosto on väline arktisen alueen hallitusten ja ihmisten kohtaamien ongelmien ja haasteiden käsittelemiseen. Neuvosto on koonnut yhteistä tietopohjaa, joka jaetaan eri maiden välillä. Arktinen neuvosto tekee työtä kestävän kehityksen puolesta, jonka perusta ohjeistuksineen löytyy Kestävän kehityksen puiteasiakirjassa. Asiakirja hyväksyttiin Arktisen neuvoston vuoden 2000 ministerikokouksessa.

Jäsenyys

Jäsenmaat 
 Islanti
 Kanada
 Norja
 Ruotsi
 Suomi
 Tanska
 Venäjä
 Yhdysvallat

Tarkkailijat 
Tarkkailijan asema on auki kaikille ei-arktisille maille, globaaleille ja alueellisille kansainvälisille järjestöille ja kansalaisjärjestöille.

Tarkkailijamaat 
 Alankomaat
 Espanja
 Intia 
 Italia
 Japani
 Kiina
 Korean tasavalta
 Puola
 Ranska
 Saksa
 Singapore
 Sveitsi
 Yhdistynyt kuningaskunta

Kansainväliset järjestöt 
 Arctic Circumpolar Route
 Maailman poronhoitajien liitto (AWRH, Association of World Reindeer Herders)
 Napa-alueiden luonnonsuojeluliitto (CCU, Circumpolar Conservation Union)
 Kansainvälinen arktinen tiedekomitea (IASC, International Arctic Science Committee)
 Kansainvälinen arktisten sosiaalitieteiden liitto (IASSA, International Arctic Social Sciences Association)
 Napa-alueiden terveyden kansainvälinen liitto (IUCH, International Union for Circumpolar Health)
 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN, The World Conservation Union)
 Alkuperäisyhteisöjen asioita hoitava kansainvälinen työryhmä (IWGIA, International Work Group for Indigenous Affairs)
 Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissio (NAMMCO, North Atlantic Marine Mammal Commission)
 Pohjoismaiden neuvosto (NCM, Nordic Council of Ministers)
 Pohjoismainen ympäristörahoitusyhtiö (NEFCO, Nordic Environment Finance Corporation)
 Northern Forum
 Pysyvä arktisten alueiden parlamentaarikkokomitea (SCPAR, Standing Committee of Parliamentarians of the Arctic Region)
 Arktinen yliopisto (UARCTIC, University of the Arctic)
 Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP, United Nations Development Programme)
 Norjalainen Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman yhteydessä toimiva ympäristöjärjestö (UNEP-GRID/Arendal)

Kansalaisjärjestöt 
 Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto (IFRC, International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies)
 Maailman luonnonsäätiö WWF

Pysyvät jäsenet 
Arktisen neuvoston pysyväksi jäseneksi voivat päästä kaikki arktisen alueen alkuperäiskansoja edustavat järjestöt. Arktisen 
alkuperäiskansan määritelmänä on, että alkuperäiskansa asuttaa useampaa kuin yhtä Arktisen neuvoston jäsenmaata, tai että 
yhdessä jäsenmaassa asuu useampi kuin yksi arktinen alkuperäiskansa.

 Aleuttien kansainvälinen järjestö (AIA, Aleut International Association)
 Arktinen Athabaskanin neuvosto (Arctic Athabaskan Council)
 Gwich'inien kansainvälinen neuvosto (Gwich'in Council International)
 Inuiittien napapiirikonferenssi (ICC, Inuit Circumpolar Conference)
 Venäjän pohjoisten alkuperäiskansojen järjestö (Raipon, Russian Association of Indigenous Peoples of the North)
 Saamelaisneuvosto (Sámiráđđi)

Puheenjohtajuus ja Arktisen neuvoston kokoontuminen 
Arktisen neuvoston puheenjohtajuus vaihtuu kahden vuoden välein. Ruotsi, Norja ja Tanska ovat määritelleet yhteiset tavoitteet puheenjohtajakausiensa ajaksi, muun muassa neuvoston pääsihteeristön perustaminen Tromssaan, Norjaan. Puheenjohtajamaina ovat toimineet:
 Kanada 1996–1998
 Yhdysvallat 1998–2000
 Suomi 2000–2002
 Islanti 2002–2004
 Venäjä 2004–2006
 Norja 2006–2009
 Tanska 2009–2011
 Ruotsi 2011–2013
 Kanada 2013–2015
 Yhdysvallat 2015–2017
 Suomi 2017–2019
 Islanti 2019–2021
 Venäjä 2021–2023

Arktinen neuvosto on kokoontunut toistaiseksi kerran kunkin puheenjohtajakauden aikana, kauden loppupuolella. Alla kokoontumispaikat aikoineen:
 Kanada: Iqaluit, 1998
 Yhdysvallat: Barrow, Alaska, 2000
 Suomi: Inari, 2002
 Islanti: Reykjavik, 2004
 Venäjä: Salehard, 2006
 Norja: Tromssa, 2009
 Tanska: Nuuk, Grönlanti, 2011
 Ruotsi: Kiiruna, 2013
 Kanada: Iqaluit, 2015
 Suomi: Rovaniemi, 2019

Neuvoston asiantuntijatyöryhmät 
Arktisen neuvoston asiantuntijatyöryhmät ja niiden tiede- ja tekniset tukiryhmät kokoontuvat säännöllisin väliajoin useaan kertaan vuoden aikana. Neuvostolla on kuusi asiantuntijaryhmää:

 Arktinen saastumisvasteohjelma (ACAP, Arctic Contamination Action Programme)
 Arktinen tarkkailu- ja arviointiohjelma (AMAP, Arctic Monitoring and Assessment Programme)
 Arktisen alueen kasviston ja eläimistön suojelu (CAFF, Conservation of Arctic Flora and Fauna)
 Hätäehkäisy, valmius ja vaste (EPPR, Emergency Prevention, Preparedness and Response)
 Arktisen alueen meriympäristön suojelu (PAME, Protection of the Arctic Marine Environment)
 Kestävän kehityksen työryhmä (SDWG, Sustainable Development Working Group)

Katso myös 
 Arktinen yliopisto

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Arktisen neuvoston kotisivut

Kansainväliset järjestöt
Arktis