Kungsörin kunta

Kungsörin kunta () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Kungsör.

Kunnan maapinta-ala on 202,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 787 henkeä (31.12.2021).

Vuonna 2007 kunnassa oli 80,42 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 39,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Kung Karlin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1906 Kungsörin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin jo vuoden 1907 vaihteessa, jolloin osa maalaiskunnasta erotettiin Kungsörin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Kung Karlin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Björskogin, Kung Karlin, Kungs-Barkarön ja Torpan maalaiskunnat. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Kungsörin kunta yhdistämällä Kungsörin kauppala ja Kung Karlin maalaiskunta.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 438 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,4 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 536 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 277 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 20,1 %
 18–64-vuotiaat: 57,4 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,5 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 943 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Himmelsberga
 Rabostan
 Skillingsudd
 Torpaslätt
 Österby

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kungsörin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Björskogin piiri 
 Kung Karlin piiri 
 Kungs-Barkarön piiri 
 Torpan piiri (Södermanland)

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Kungsör

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Björskog
 Kung Karl (Karlskyrka, Kungsörs kapell)
 Kungs-Barkarö (Barkarö)
 Torpa

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kungsörin kunnan kotisivut