Loiskasvi

Loiskasvit ovat toisenvaraisia kasveja, jotka ottavat ravinteita muilta kasveilta. Loiskasvit voidaan jakaa suoriin loisiin tai mykoheterotrofeihin. Nämä hankkivat ravintoa isäntäkasveilta joko suoraan isäntäkasvista imujuurilla eli haustorioilla tai sienijuuren avulla. Loisivat kasvit voivat olla holoparasiitteja (kokoloisia, lehtivihreättömiä) tai hemiparasiitteja (puoliloisia, lehtivihreällisiä).

Loiskasvilajeja 
Eniten loiskasveja on koppisiemenisissä, kaikkiaan jopa 4 000 lajia. Ne jakaantuvat useisiin heimoihin, runsaasti loiskasveja on esimerkiksi näivekasvien, santelikasvien ja rafflesiakasvien heimoissa. Mykoheterotrofisia kasveja on esimerkiksi kanerva- ja kämmekkäkasveissa. Ainoa paljassiemeninen loiskasvi on vain Uudessa-Kaledoniassa kasvava podokarpuskasveihin kuuluva havupuulaji podori (Parasitaxus usta), joka elää epätavallisessa juuristoyhteydessä saman heimon lajin siipipodokin (Falcatifolium taxoides) kanssa.

Esimerkkejä Suomessa kasvavista lois- ja mykoheterotrofikasveista:

 euroopanvieras (Cuscuta europaea)
 happomarjannäive (Orobanche lucorum)
 harajuuri (Corallorhiza trifida)
 kaarlenvaltikka (Pedicularis sceptrum-carolinum)
 kangasmäntykukka (Monotropa hypopitys)

 luhtakuusio (Pedicularis palustris)
 metsänemä (Epipogium aphyllum)
 peltomaitikka (Melampyrum arvense)
 pesäjuuri (Neottia nidus-avis)
 suomukka (Lathraea squamaria)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 

Kasviekologia