Kaoni

Kaoni eli K-mesoni on mesoneihin kuuluva hiukkanen, jolla on kvanttiluku outous.<ref>{{Kirjaviite | Tekijä = M. K. Sundaresan| Nimeke = Handbook of Particle Physics| Kappale = | Sivu = | Selite = Kappale Kaons: The τ-θ Puzzle| Julkaisija =  CRC Press| Vuosi = 2001| Tunniste = ISBN 0-8493-0215-3 | Viitattu = | Kieli = }}</ref> Kaoneita on neljänlaisia: sähköisesti positiivinen (K+), negatiivinen (K-) ja kaksi neutraalia (K0S, K0L), kullakin on erilainen kvarkkisisältö.

Kaonilla K0S on kertaluokkia pienempi elinaika kuin muilla kaoneilla.

Siroamismoodit
Varatut kaonit

Kaonin K+ hajotessa muiksi hiukkasiksi yleisimmät hajoamismoodit ovat

,

missä hiukkanen  on myoni,  myonin neutriino ja  sekä  pioneita.

Vastaavasti negatiivisesti varatulle kaonille K- yleisimmät hajoamismoodit ovat

.

Neutraalit kaonit

Vähemmän aikaa säilyvälle neutraalille kaonille K0S yleisimmät hajoamismoodit ovat

.

Jälkimmäinen siroaminen, jossa kaoni muuttuu positiiviseksi ja negatiiviseksi pioniksi, oli reaktio, jonka George Rochester ja C. C. Butler havaitsivat tehdessään ensimmäisen löydön kaonista K0S sumukammiossaan. Vaikka kaoni ei itsessään jätä kammioon jälkiä, siroavista pioneista tulee silminnähtävä V''-kuvio.

Sen sijaan pidempään elävälle neutraalille kaonille K0L yleisiä hajoamismoodeja ovat

.

Pitempään elävä  ei hajoa vahvan vaan heikon vuorovaikutuksen mukaan, jolloin kokonaisoutous muuttuu.

CP-rikko 
Vuonna 1964 tehdyssä kokeessa James Cronin ja Val Fitch havaitsivat, että noin 0,2%  -hiukkasista hajoaakin kolmen pionin sijasta kahdeksi pioniksi:

Tämä edellyttää sekä pariteetin että varauskonjugaation rikkoutumista hajoamisreaktiossa eli CP-symmetriarikkoa. Ilmiö on ainoa kokeellisesti tunnettu CP-symmetrian rikkoutuminen ja havainnosta myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1980.

Lähteet 

Mesonit