Baray

Baray on Angkorin khmerien arkkitehtuurissa iso tekoallas, jonka pinta-ala on vähintään 20 ha ja jossa on ainakin syöttökanava ja useimmiten myös poistokanava. Barayt ovat suorakaiteen muotoisia ja niiden itä-länsi-sivun suhde pohjois-etelä-sivuun on noin 2:1.

Hydrologian asiantuntijoiden mukaan barayt olivat oleellinen osa Angkorin keinokastelujärjestelmää. Monet historioitsijat ovat kyseenalaistaneet tämän ja näkevät barayt ennemminkin temppelien kaltaisina seremoniallisina rakennelmina. Kiistan ydinkysymyksenä on, riippuiko Angkorin maatalousyhteiskunta keinokastelusta vai ei.

Angkorin suurimmat barayt ovat läntinen ja itäinen baray.

Läntinen baray 

Läntinen baray on Angkorin alueen suurin baray. Sen pituus on 8 km ja leveys 2,1 km. Tilavuudeltaan se on noin 50–156 miljoonaa m³. Läntinen baray oli kuningas Suryavarman I:n (hallitsi 1002–1050) merkittävin rakennusprojekti. Sen rakentamiseen tarvittiin senaikaisilla menetelmillä arviolta yli 200 000 henkilötyövuotta.

Itäinen baray 
Yasovarman I rakennutti itäisen barayn hallituskaudellaan n. 889/890–n. 910/912. Sen pituus on 7,8 km ja leveys 1,7 km. Nykyään barayssa ei ole enää vettä. Rajendravarman II (hallitsi 944–n. 968) rakennutti myöhemmin Itä-Mebonin temppelin itäiselle baraylle tekemälleen keinotekoiselle saarelle.

Lähteet 

Stark, Miriam T.: "Pre-Angkorian and Angkorian Cambodia" teoksessa

Viitteet 

Kambodžan rakennukset ja rakennelmat
Tekojärvet