Hiilivoima Suomessa

Hiilivoima Suomessa kattaa yli 10 prosenttia primäärienergiasta. Kivihiilen osuus sähköntuotannosta on vaihdellut 9 ja 21 prosentin välillä. Kaukolämmöstä ja siihen liittyvästä sähköstä tuotetaan kivihiilellä 26–27 prosenttia. Kivihiilen käyttö on keskittynyt suuriin voimalaitoksiin. Suuret lauhdevoimalaitokset sijaitsevat rannikolla, Etelä-Suomen suurissa kaupungeissa on vastapainevoimalaitoksia. Kivihiiltä tuodaan Suomeen ulkomailta, eniten Venäjältä.

 

Vuonna 2017 Suomessa oli seitsemän suurta kivihiilivoimalaa, joista vain yksi tuotti sähköä pelkällä kivihiilellä. Vuonna 2014 suljettiin Inkoon voimalaitos, joka oli Suomen suurin kivihiilivoimala. Meri-Porin voimalaitos on Suomen suurin hiilivoimala. Se käyttää polttoaineena yksinomaan kivihiiltä ja tuottaa yksinomaan sähköä. Kaikki muut hiilivoimalat ovat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia. Tämä tarkoittaa, että ne eivät ole optimoituja sähkön tuotantoon, vaan niillä pyritään tuottamaan kaukolämpöä, mikä nostaa voimalaitoksen hyötysuhteen korkeaksi.

Energia- ja ilmastostrategian mukaan hiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä.

Historia

Lähde: 

Ruotsin rakentama tuulivoima laski pohjoismaisen Nord Pool -sähköpörssin sähkönhintaa ja hiilivoimasta tuli kannattamatonta. Vuoden 2017 toukokuusta lähtien päästökauppaan liittyvän päästöoikeuden hinta on noussut moninkertaiseksi noin 5 euron tasolta noin 20 euron tasolle (elokuu 2018).

Entiset voimalat 
Suomen kivihiilivoimalaitokset ovat kokeneet sulkemisia: Mussalon voimalaitos suljettiin vuonna 2011 ja purettiin 2015. Inkoon voimalaitos ajettiin alas vuonna 2013 ja purettiin 2020. Kristiinan voimalaitos ja Tahkoluodon voimalaitos suljettiin vuonna 2015. Kymijärven voimalaitos Lahdessa suljettiin keväällä 2019. Hanasaaren voimalaitos Helsingissä suljettiin 1. huhtikuuta 2023.

Nykytilanne
Suomessa on vuonna 2023 toiminnassa kuusi suurta voimalaitosta, jotka käyttävät polttoaineenaan hiiltä.

Martinlaakson voimalaitoksen hiilikattila jätettiin huoltovarmuuskäyttöön, mutta energiakriisin uhatessa se otettiin uudelleen käyttöön 2022. 

Meri-Porin voimalaitos oli tehoreservissä vuodesta 2017, kunnes se palautettiin päivittäiseen käyttöön 2022.

Suomen nykyiset hiilivoimalaitokset

Hiilen tuonti
Suomessa ei ole omaa hiilen tuotantoa, joten kaikki poltettu hiili tuodaan ulkomailta. Tuontimäärä on riippuvainen Pohjoismaiden ilmaston sateisuudesta – sateisina vuosina tuonti on vähäisempää. Kivihiilen tuonti on ollut keskimäärin noin neljä miljoonaa tonnia vuodessa. Tuonnin arvo on ollut 230:stä 520:n miljoonaan euroon. Suurin osa hiilestä tulee Venäjältä, muita tärkeitä tuojia ovat Kazakstan, Puola ja Yhdysvallat.

Vuonna 2014 Suomeen tuotiin kivihiiltä yhteensä 4 121 000 tonnia, josta Venäjältä 3 739 000 tonnia, Kazakstanista 183 000 tonnia ja Puolasta 176 000 tonnia. Lisäksi pieniä määriä tuotiin muun muassa Norjasta ja Saksasta.

Tulevaisuus
Suomi on sitoutunut kansainvälisillä ilmastosopimuksilla vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään, mikä tarkoittaa fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä. Vuoden 2013 kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa linjattiin, että kivihiilen käyttöä vähennetään merkittävästi siirtymällä voimalaitoksissa biomassan käyttöön. Juha Sipilän hallituksen hallitusohjelmassa linjattiin keväällä 2015, että Suomi luopuu hiilen käytöstä energiantuotannossa 2020-luvun aikana. Kivihiili olisi tarkoitus korvata muun muassa biopolttoaineilla voimalaitoskäytössä. Tämä kuitenkin vaatii voimalaitosinvestointeja. Sipilän hallitus on suunnitellut kieltävänsä kivihiilen käytön energiantuotannossa vuoden 2030 jälkeen.

Monilla energiayhtiöillä on suunnitelmissa korvata kivihiilikäyttöisiä voimalaitoksia uusiutuvia energianlähteitä käyttävillä voimalaitoksilla. Helen on suunnitellut yhtenä vaihtoehtona korvata 40 % kivihiilen käytöstä biomassalla. Turun Seudun Energiantuotanto on aloittanut monipolttoainevoimalaitoksen rakentamisen, joka korvaa osittain Naantalin voimalaitoksen.

Jo rakennettu Naantalin monipolttoainevoimalaitos tulee korvaamaan Naantalin voimalaitoksen, kun se tulee käyttöikänsä päähän.

Salmisaaren voimala Helsingissä suljetaan 2025.

Jos Suomessa luovuttaisiin kivihiilen käytöstä vuonna 2025, kaukolämmön hinta nousisi. Kaukolämmön hinta nousisi Helsingissä 5-10 prosenttia ja Vaasassa jopa 20 prosenttia. Myös Vantaalla ja Turun seudulla kaukolämmön hinnat nousisivat. Energia- ja ilmastostrategian mukaan hiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä. Vuoden 2030 aikataululla energiayhtiöille aiheutuu vain pieniä vaikutuksia.

Vuodesta 2025 alkaen kivihiilestä luopuville on valtio tarjonnut 90 miljoonan euron tukipaketin. Monissa voimalaitoksissa ollaan korvaamassa kivihiiltä uusiutuvilla energianlähteillä. Esimerkiksi Helen-energia-alan konserni on ottanut käyttöön voimalaitoksissaan energialähteeksi kivihiilen rinnalle puupellettien polttamisen. Kivihiiltä saatetaan korvata maakaasulla vuoteen 2025 mennessä ja biomassalla vuoteen 2030 mennessä. Wärtsilän mukaan tuulivoimaa voidaan käyttää tulevaisuudessa kaukolämmön tuotantoon lämpöpumpputeknologialla. Konsulttiyhtiö Pöyry on esittänyt samaa ajatusta.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Hiilitieto ry
 Hallitus hoputtaa luopumaan hiilestä – Mistä Helsinki saa energiansa vuoden 2029 jälkeen? Yle
 Miten korvata kivihiili?  Energiauutiset
 Kivihiilen käytön kieltämisen vaikutusten arviointi Pöyry (PDF)

Energia Suomessa
Suomi