Kauppakatu (Joensuu)

Kauppakatu on Joensuun keskustan etelä-pohjoissuuntainen katu. Kolmen korttelin matkalla katu on myös Joensuun kävelykatu ja samoin kolmen korttelin välillä Suomen ensimmäinen pyöräkatu. Pääosa rakennuksista on asuinkerrostaloja. Torin lähikorttelien talot ovat liiketaloja.

Rakennuksia, liikkeitä, patsaita

Kauppakadun varrella on joen puoleisella puolella, Papinkadulta alkaen, muun muassa (parilliset numerot):

 Palvelutalo Neliapila
 Kemiläisen autoliikkeen talo (Eero Seppälä, 1936-37)  
 K-Citymarket (1980)
 Erä-Urheilu (Kiinteistö Oy Kauppa-Suvanto)
 Kekäleen talo, alun perin Pohjois-Karjalan Säästöpankin talo (1970)
 Kauppahalli (1968) (Mauno Tuomisto), purettu 2017
 Joensuun tori
 Yhdyslinnan talo (1949) (Jaakko Tähtinen)
 Ravintola Gloria
 Iso Myy
 kauppakeskus Metropol (1992), entinen Anttila, Tokmanni 
 Local Bistro (2021-), (entinen hotelli ja ravintola Aada, entinen Viehka, alun perin Pielishovi, 1965)
 Joensuun työväentalo (1981, entinen työväentalo purettiin 1979)  
 Piparkakkutalo (Otto F. Holm, 1913)
 valtion virastotalo (arkkitehtitoimisto Gullichsen, Kairamo ja Vormala, 1990) 
 Entinen Nukketeatteritalo ja galleria Harha (Viljo Raittila 1928) 
 Ortodoksinen kulttuurikeskus (Antti Torikka, 2009)
 Ravintola Usva, vuoteen 2022 Elias 

ja vastakkaisella puolella (parittomat numerot):

 Sininen talo (1912) , siiretty Sairaalakadulle 2017, , jossa Romu-Ritarit toimi vuoteen 2011; tontille valmistui kerrostalo 2018
 Kahilan talo (1896) (peruskorjattu kaupungin sairaanhoidon tiloiksi 1981)  
 Joensuun Puhelin Oy:n talo, nykyisin Elisa (A.W.Pitkänen, 1910–1913), sen kautta kulkevat Joensuun internet- ja puhelinkaapelit
 Pohjois-Karjalan Yrittäjien talo (1988)
 Terveystalo, Pizzeria Fiesta, KahviOnni, Joensuun Pysäköinnin pysäköintitalo (1986, myöhemmin taloa laajennettu) 
 Osuuspankin asuin- ja liiketalo (2015); ennen paikalla Oma-Avun talo (1955), tunnettiin pizzeria Veronan talona.
 ravintola Luckiefun's (2021-)
 Torinhelmi (2003), työvoimatoimisto
 Sininen virta (entinen Keskuskuja), jossa tilapäinen tori kesällä 2017 ja 2018
 Susi kosiomatkalla eli Kosiosusi-veistos (Eija Hänninen ja Henna Onnela, 2007) ja morsiamensa Morshukka (Eija Hänninen ja Henna Heiskanen, 2019)
 Pankkitalo (1951) (Markus Tavio), muun muassa ravintola Bar and Play
 Teräskulma, (Tiimarin talo) (Martta Martikainen-Ypyä ja Ragnar Ypyä, 1938) 
 Yökerho Ilona, entinen hotelli-ravintola Pielishovi (1939) ja sittemmin Karelia (1965)
 Kino Tapio (1927)
 Trattoria Otto
 Kauppakeskus Centrum eli Centrum Plaza (1973, 2009), jonka S-marketissa Posti (2015-). Nepalilainen ravintola Marsi (2021-)
 SPR:n piiritoimisto, Ravintola Jetset
 entinen kaupungin virkamiestalo ja vanhusten vuokratalo (Armas Lehtinen, 1952), vuodesta 2005 Joensuun Ellin opiskelija-asuintalo 
 Vuokrapääsky (asuintalo, 1964) ja ortodoksinen päiväkoti Pääsky
 Laulutalo, Joensuun Mieslaulajien sali, entinen sairaalan synnytysosasto (Viljo Raittila 1928) 

Kauppakadun pohjoispään maamerkki on (oikeastaan Rauhankadulla sijaitseva) Rauhankappeli (Juhani Viiste, 1935), jonka takana on hautausmaa.

Kävelykatu

Kauppakatu on kävelykatuna Suvantokadun ja Niskakadun välillä. Syksyllä 2018 kävelykaduksi merkittiin myös Niskakadun ja Kauppakadun risteysalue.

Pyöräkatu
Suomen ensimmäinen pyöräkatu avattiin  25.8. 2017 Kauppakadulle kolmen korttelin matkalle Yläsatamakadulta ja Rauhankadulle, josta uusi pyöräväylä jatkuu Siihtalan suuntaan. Vuonna 2021 valmistui osuus Suvantokatu-Papinkatu, joten koko Kauppakatu on nyt pyöräkatu. Pyöräkadulla saavat ajaa myös moottoriajoneuvot, mutta siellä liikutaan pyöräilijöiden ehdoilla. Autoliikenteen on sopeutettava vauhti pyöräilijöiden tahtiin.

Poikkikadut

Papinkatu, Kalastajankatu, Malmikatu, Suvantokatu, Koskikatu, Siltakatu, Niskakatu, Yläsatamakatu, Sairaalakatu, Pohjoiskatu ja Rauhankatu.

Liikennevalot
Ainoat liikennevalot ovat Suvantokadun risteyksessä. Suvantokatu ja Yläsatamakatu ovat etuajo-oikeutettuja Kauppakatuun nähden.

Lähteet
 Rakennusten tiedot: Pohjois-Karjalan maakuntakaava

Joensuun kadut