Moklobemidi

Moklobemidi (Suomessa kauppanimillä Aurorix ja Moclobemid Ratiopharm) on toisen sukupolven monoamiinioksidaasiestäjiin (MAOI) lukeutuva mielialalääke ja ainoa Suomen markkinoilla oleva palautuvien ja selektiivisten MAO-A-estäjien (RIMA) ryhmään kuuluva lääkeaine. Se tuli saataville 1970-luvun loppupuolella, kliinisten lääkekokeiden alkaessa 1977 ja on yksi vanhimpia Suomessa yhä käytössä olevia masennuslääkkeitä.

Moklobemidin tunnetuin kauppanimi Suomessa on Aurorix. Sitä valmistaa lääkeyritys Roche. Myös rinnakkaisvalmisteita on tätä nykyä saatavilla. Lääkeaine kehiteltiin iproniatsidin ja nialamidin jälkeen. Näillä oli maksatoksisia ominaisuuksia. Moklobemidillä ei tätä vaarallista ominaisuutta ole, kuitenkin varovaisuutta on noudatettava maksasairautta sairastavien kohdalla.

Masennuksen ohella moklobemidiä voidaan käyttää lieventämään sosiaalisia pelkotiloja eli fobioita. Hoidon alkuvaiheessa ahdistuneisuus saattaa kuitenkin lisääntyä.

Lääkemuotona ovat 150 mg ja 300 mg vaikuttavaa ainetta sisältävät tabletit, jotka otetaan suun kautta. Normaali terapeuttinen annos masennustilan hoidossa on 300–600 mg vuorokaudessa jaettuna 2–3 annokseen. Sosiaalisten pelkotilojen hoidossa 600–900 mg vuorokausiannos on havaittu tehokkaammaksi.

Moklobemidin huippupitoisuus veriplasmassa saavutetaan jo 1–2 tunnin kuluessa lääkkeen ottamisesta ja sen puoliintumisaika on varsin lyhyt, minkä vuoksi lääke jaetaan kahteen tai useampaan annokseen, jotka otetaan aterian jälkeen. Lääkkeen erittyminen rintamaitoon havaittiin 300 mg kerta-annoksella toteutetussa tutkimuksessa erittäin vähäiseksi, eikä sitä havaittu enää 12 h annostuksen jälkeen.

Moklobemidia ei tule käyttää samanaikaisesti tiettyjen muiden lääkeaineiden, kuten SSRI-lääkkeiden, kanssa tai aloittaa välittömästi niiden käytön loputtua, koska tästä saattaa aiheutua hengenvaarallinen serotoniinioireyhtymä. Riski on erityisesti serotonergisten yhdisteiden, kuten MDMA:n eli ”ekstaasin” sekakäytön kohdalla, josta on seurannut useita kuolemantapauksia. Myös tietyissä yskänlääkkeissä käytettävän dekstrometorfaanin, vahvojen kipulääkkeiden (opiaatit), triptaaneihin kuuluvien migreenilääkkeiden ja selegiliinin (Parkinsontautilääke) samanaikainen käyttö on kiellettyä.

Ensimmäisen sukupolven palautumattomilla MAOI-lääkeaineilla oli ruokavaliorajoituksia runsaasti tyramiinia sisältävien ruoka-aineiden, kuten kypsytettyjen juustojen ja punaviinin, osalta. Moklobemidin yhteisvaikutusta tyramiinin kanssa pidetään mitättömänä, eikä ruokavaliorajoituksiin ole aihetta. Hypertensiivistä vaikutusta saattaa silti esiintyä kliinisesti merkittävänä epätavanomaisen suurilla, yli 900 mg vuorokausiannoksilla.

Moklobemidiä pidetään kohtalaisen hyvin siedettynä. Sillä ei ole rauhoittavaa vaikutusta, joka on tunnusomainen etenkin trisyklisille antidepressanteille (TCA). Eräänä moklobemidin etuna on pidetty sen tuomaa verrattain nopeata hoitovastetta, jonka pitäisi ilmetä jo ensimmäisen hoitoviikon aikana. Yleensä masennuslääkettä on käytettävä useita viikkoja ennen kuin terapeuttinen vaikutus ilmenee. Moklobemidi ei aiheuta painon nousua. SSRI-lääkkeille ominaiset ruoansulatuskanavan haittavaikutukset ja erityisesti seksuaalitoimintojen häiriöt ovat harvinaisia. Sitä vastoin moklobemidilla on havaittu seksuaalitoimintoja parantava vaikutus.

Moklobemidi on havaittu fluoksetiinia tehokkaammaksi masennusjakson, kaksoismasennuksen sekä epätyypillisen masennustilan lääkehoidossa.

Sertraliini on havaittu epätyypillisessä masennuksessa moklobemidia tehokkaammaksi.

Paniikkihäiriön hoidossa teho on havaittu 450 mg annoksella 8 viikkoa hoidon aloittamisesta lähes samaksi kuin fluoksetiinilla.

Bulimian hoidossa moklobemidi ei osoittautunut lumetta tehokkaammaksi 600 mg annoksella 6 viikon tutkimusjakson aikana; tosin tutkimuksessa ei eritelty potilaita, joilla MAO A-entsyymi toimi geneettisistä syistä tavallista nopeammin, niistä potilaista, joilla MAO A -entsyymi toimi normaalilla nopeudella.

Lähteet 
 Achté & Tamminen: Psykiatrian käsikirja, Recallmed, 1998
 Siimes: SSRI – onnenpilleri vaiko aikapommi?, Mielikirjat, 2003
 Lääkeopas 2008-09, Otava, 2007
 http://www.oulunomahoito.fi/?page=2447328&id=lam00039#s6  (Luettu 21.11.2010)

Viitteet

Aiheesta muualla 
PubChem: Moclobemide 
DrugBank: Moclobemide 
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Moclobemide 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Moclobemide 
ChemBlink: Moclobemide 
Yhtyneet Laboratoriot: Moklobemidi  

Monoamiinioksidaasiestäjät
Seulonnan keskeiset artikkelit