Reynaldo Bignone

Reynaldo Benito Bignone (21. tammikuuta 1928 Morón, Argentiina – 7. maaliskuuta 2018) oli argentiinalainen kenraali ja maan presidentti 1982–1983. Hän oli Argentiinan viimeinen sotilasdiktaattori. Vuonna 2010 Bignone tuomittiin 25 vuoden vankeusrangaistukseen ihmisoikeusrikoksista.

Sotilaasta presidentiksi 
Bignone toimi Argentiinassa pahamaineisen kidutusleirin toiseksi korkeimpana johtajana 1976–1978. Buenos Airesin lähellä sijaitsevan Campo de Mayon sanotaan olleen Argentiinan likaisen sodan suurin kidutusleiri.

Bignone nousi Argentiinan presidentiksi epäonnistuneen Falklandin sodan jälkeen. Presidentti Leopoldo Galtieri ilmoitti kesäkuussa 1982 kansalle Argentiinan tappiosta sodassa. Hän oletti, että kansa tukisi häntä brittiläisvastaisen sanoman ansiosta. Galtieri vakuutti, että Argentiina ei koskaan luovu vaatimuksistaan Falklandinsaaria kohtaan. Kansa alkoi kuitenkin osoittaa vastustustaan sotilasjunttaa kohtaan. Argentiinan sotilasjohto vaati lopulta 17. kesäkuuta Galtieria eroamaan. Armeijan komentaja Cristino Nicolaides ilmoitti, että Bignonesta tulee maan uusi presidentti. Samalla juntta suostui palauttamaan Argentiina takaisin demokraattiseen hallintoon.

Bignone kohtasi kolme suurta haastetta presidenttiytensä aikana. Hänen piti löytää helpotusta surkealle taloustilanteelle, jossa inflaatio oli lähes 200 %. Bignone piti saada myös armeija vallasta siten, että sen ei tarvinnut kohdata ihmisoikeusjärjestöjen iskua. Lisäksi hänen tavoitteena oli järjestää tulevat vaalit ja siirtää Argentiina takaisin siviilihallinnon aikaan. Bignone asetti lopulta presidentinvaalin lokakuulle. Juntta hajotettiin 5. joulukuuta, ja Bignone luovutti vallan Raúl Alfonsínille 10. joulukuuta.

Vankeustuomiot 
Argentiinan korkein oikeus kumosi vuonna 2005 lain, joka antoi likaisen sodan aikaisille ihmisoikeusrikollisille armahduksen. Bignone pidätettiin maaliskuussa 2007. Huhtikuussa 2010 Bignone ja kuusi muuta virkamiestä tuomittiin 56 murha-, kidnappaus- ja kidutustapauksesta vankeuteen. Bignone sai 25 vuotta vankeutta sieppausten ja kidutusten määräämisestä.

Huhtikuussa 2011 Bignonelle langetettiin elinkautinen vankeustuomio ihmisoikeusrikkomuksista, jotka tapahtuivat maata hallinneen sotilasjuntan aikana vuosina 1976–1983. Bignonen katsottiin olevan vastuussa muun muassa raskaana olevien naisten sieppauksista ja surmista. Joulukuussa hän sai 15 vuoden lisätuomion salaisen kidutuskeskuksen perustamisesta.

Lähteet

Viitteet 

Argentiinan presidentit
Argentiinalaiset kenraalit
Elinkautisvangit
Vuonna 1928 syntyneet
Vuonna 2018 kuolleet
Diktaattorit