Nybron kunta

Nybron kunta () on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Nybro.

Kunnan maapinta-ala on 1 171,72 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 284 henkeä (31.12.2021).

Nybro on osa Glasriket-nimistä lasiteollisuudesta tunnettua seutua Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin välisellä raja-alueella.

Vuonna 2007 kunnassa oli 48,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Nybro oli alun perin Madesjön maalaiskunnassa sijainnut epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping). Vuonna 1879 se erotettiin Nybron kauppalaksi. Vuonna 1897 Madesjöstä erotettiin vielä Örsjön maalaiskunta. Nybron kauppala muutettiin Nybron kaupungiksi vuonna 1932.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
 Alsterbro (Bäckebo ja Kråksmåla)
 Hälleberga (ei muutosta)
 Ljungbyholm (Ljungby ja Sankt Sigfrid)
 Mortorp (Karlslunda, Mortorp ja Oskar)
 Madesjö (Kristvalla, Madesjö ja Örsjö).

Näistä Hälleberga kuului tuolloin Kronobergin lääniin. Nybron kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Kuntaliitos Nybron kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1969, jolloin Alsterbro, Hälleberga ja Madesjö sekä Oskarin seurakunta Mortorpin kunnasta ja Sankt Sigfridin seurakunta Ljungbyholmin kunnasta yhdistettiin Nybron kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Nybron kunnaksi, kun Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Nybron kaupungin vaakuna. Myös Madesjön maalaiskunnalla oli oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 179 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 186 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 168 966 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 18,2 %
 18–64-vuotiaat: 57,6 %
 65 vuotta täyttäneet: 24,2 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 77,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 429 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Flerohopp
 Gullaskruv
 Madesjö

Luettelossa mainituista taajamista Madesjö on sittemmin kasvanut yhteen Nybron taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Alsjöholm
 Flerohopp
 Gullaskruv
 Sandslätt och Hinsaryd
 Sankt Sigfrid

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Alsjöholm
 Gadderås
 Kråksmåla
 Ruggstorp

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nybron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bäckebon piiri 
 Hällebergan piiri 
 Kristvallan piiri 
 Kråksmålan piiri 
 Madesjön piiri 
 Nybron piiri 
 Oskarin piiri 
 Sankt Sigfridin piiri 
 Örsjön piiri (Småland)

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Nybro-S:t Sigfrid
 Kråksmåla
 Bäckebo
 Kristvalla
 Madesjö
 Örsjö
 Oskar
 Hälleberga

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Bäckebo
 Hälleberga
 Kristvalla
 Kråksmåla
 Madesjö
 Madesjö kbfd*
 Nybro
 Nybro kbfd*
 Oskar (Mortorps kapell)
 Sankt Sigfrid (Kumlamad, Ljungby kapell)
 Örsjö

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

 Nybron kunnan kotisivut