Josef Sousedík

Josef Sousedík () oli sähköasentaja, yrittäjä ja keksijä. Hänen nimissään on yli 50 sähkö- ja konetekniikkaan liittyvää patenttia. Tästä syystä häntä nimitetään ”Määrin Edisoniksi”.

Sousedík syntyi kuusilapsiseen perheeseen. Hänen isänsä oli ammatiltaan puuseppä.

Sousedík opiskeli oppisopimuksella sähköasentajaksi työn ohessa Thonelan ja Bubelan tehtailla. Syyskuussa 1912 hän aloitti sähköasentajan työt Bartelmus-Donátin tehtaassa Brnossa ja opiskeli samanaikaisesti teknillisessä koulussa. Tänä aikana hän tutustui muutamiin sähkötekniikan asiantuntijoihin, kuten Jozef Sumeciin.

Ensimmäisessä maailmansodassa Sousedík joutui taistelemaan Venäjän ja Italian vastaisilla rintamilla. Hän haavoittui Italiassa, minkä jälkeen hänet lähetettiin kotiinsa Vsetíniin. Tšekkoslovakian itsenäistyttyä 1919 hän osallistui Unkaria vastaan käytyihin taisteluihin.

Sousedík palasi kesällä 1919 takaisin opiskelemaan ja suorittamaan loppututkintonsa. Hän aloitti sähkölaitteiden kaupan ja korjauspajan vanhempiensa kotitalossa, mutta perusti pian oman sähkölaitteisiin erikoistuneen verstaan vanhalla sahalla Vsetín-Trávníkyssa. Sousedík kehitti sähkölaitteita ja sai useita alaan liittyviä patentteja. Näistä merkittävimpiä oli oikosulkumoottorin automaattinen käynnistin. Toiminta laajeni, ja vuonna 1934 yritys työllisti jo 200 henkilöä. Tällöin se fuusioitui Ringhoffer-Tatran kanssa, ja Sousedíkista tuli sen pääjohtaja. Hän suunnitteli ja patentoi uudenlaisen sähkömekaanisen voimansiirron Tatran ČSD M290.0 -pikajunaan.

Liiketoiminnan ulkopuolella Sousedík osallistui aktiivisesti Vsetínin poliittiseen, sosiaaliseen ja kulttuurilliseen elämään. Hän toimi kaupungin pormestarina yhteensä kymmenen vuotta.

Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian Tšekin-puoleisen osan maaliskuussa 1939 Sousedík liittyi välittömästi vastarintaliikkeeseen. Hänen toimintansa liikkeessä paljastui joulukuussa 1944, ja hän joutui Gestapon pidättämäksi. Sousedík ammuttiin 15. joulukuuta kuulustelujen yhteydessä.

Lähteet 

Tšekkoslovakialaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Keksijät
Yrittäjät
Tatra
Vuonna 1894 syntyneet
Vuonna 1944 kuolleet