Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisen virsikirjan (1986) virsistä

Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisen virsikirjan (1986) virsistä käsittää luettelon vuonna 1987 käyttöön otetuista Suomen evankelis-luterilaisen kirkon käytössä olevan suomenkielisen virsikirjan virsistä.

Ensimmäinen suomenkielinen virsikirja oli Jacobus Petri Finnon Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria, joka painettiin vuonna 1583. Kyseisessä virsikirjassa on 101 virttä. Seuraava virsikirja oli Hemminki Maskulaisen virsikirja, joka ilmestyi vuonna 1605 (aiemman tiedon mukaan vuonna 1614). Siinä on yhteensä 242 virttä. Hieman myöhemmin virsikirjoja ilmestyi useammalta tekijältä, kuten Laurentius Petri Aboicuksen virsikirja vuonna 1674 ja Johannes Gezelius vanhemman virsikirja 1685.

Ruotsissa pantiin 1690-luvulla vireille virsikirjauudistus. Samassa yhteydessä päätettiin uusia suomenkielinen virsikirja, ja se ilmestyi vuonna 1701. Virsikirjan nimi oli Uusi Suomenkielinen Wirsikirja, ja siinä on 413 virttä. Seuraavana vuonna ilmestyi ensimmäinen suomalainen koraalikirja.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ensimmäinen virsikirja oli vuoden 1886 virsikirja, ja siinä on 536 virttä.

Edellinen kirkolliskokouksen hyväksymä virsikirja hyväksyttiin vuonna 1938, ja siinä on 633 virttä. Virsikirjan sävelmistö hyväksyttiin sotien jälkeen kirkolliskokouksessa vuonna 1943. Vuonna 1963 virsikirja sai lisävihon, jossa on 46 virttä, ja siten yhteismäärä kasvoi 679:ään.

Nykyiset suomen- ja ruotsinkieliset virsikirjat julkaistiin vuonna 1986 ja otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina seuraavana vuonna. Nykyisessä suomenkielisessä virsikirjassa on 632 virttä. Vuonna 2000 virsikirjaan lisättiin Jumalanpalvelusliite ja sen mukana virret 700–805. Vuonna 2004 liitettä jatkettiin virsillä 806–856. Vuonna 2015 julkaistiin Virsikirjan lisävihko, jonka myötä virsikirjaan lisättiin virret 901–979. Samana vuonna julkaistiin myös ruotsinkielinen lisävihko Guds värld. Lisävihot otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina vuonna 2016.

Virsikirjan osat

Luettelo 

 Mikäli sanoittaja tai säveltäjä on tuntematon, niin tällöin alkuperä on merkitty niin tarkkaan kuin on mahdollista; esimerkiksi Ranskasta tai toisinto Kuortaneelta.
 Suomentajan nimeä ei ole merkitty, mikäli se on tuntematon, tai sitä ei ole pystytty tarkkaan yksilöimään, kuten tilanteessa jossa suomentajaksi on merkitty Virsikirjakomitea, tai sitten virren alkuperäinen kieli on suomi.
 Kysymysmerkki suluissa nimen perässä tarkoittaa, että kyseinen henkilö on mahdollisesti tekijä.
 Tähtimerkki tarkoittaa: katso tarkemmin lisätietoa-kohta, tai virsikirjoissa on eroavaisuuksia.

Lisätietoja-kohtaan on merkitty seuraavat tiedot 
 Virret, joihin on glossit eli viittomien ohjeet.
 Jos sävelmä on peräisin Piae Cantiones -kokoelmasta.
 Jos sanat ovat alun perin laulukirjasta Halullisten sielujen hengelliset laulut.
 Jos virsi voidaan laulaa myös toisen virren sävelmällä.
 Mahdolliset erot virsikirjoissa, kuten eri melodia, eri runomitta tai tekstissä sisällöllisiä eroavaisuuksia.
 Lisävihossa olevat vaihtoehtoiset kielet.

Katso myös 
 Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielisen virsikirjan (1986) virsistä
 Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuoden 1701 virsikirjan virsistä
 Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuoden 1886 virsikirjan virsistä
 Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuoden 1938 virsikirjan virsistä

Lähteet 
 Luettelon lähteenä verkkovirsikirjassa olevaa virttä ja virren viitteissä olevaa Taustatietoja-sivua (jonka lähde on kirja Tauno Väinölä: Virsikirjamme virret. Kirjapaja.), ellei tosin mainita. Lisävihon osalta niiden virsien osalta, joita ei ole julkaistu netissä, vaihtoehtoisten kielten osalta katsottu painetusta vesiosta.

Viitteet 

1986