H. K. Corander

Henrik Konstantin Corander (käytti sukunimestään myös muotoa Korander tai Koranteri; 21. syyskuuta 1814 Mikkeli – 16. tammikuuta 1878 Antrea) oli suomalainen kirkkoherra, opettaja, sanomalehtimies ja suomen kielen tutkija.

Elämäkerta 

Coranderin vanhemmat olivat Mikkelin nimismies, toimitusvouti Karl Fredrik Corander ja Lovisa Charlotta Nass. Axel Gabriel Corander (23. maaliskuuta 1827 Mikkelin pitäjä – 29. syyskuuta 1877 Viipuri) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja toimittaja. Axel Gabriel Corander (1827–1877) ja Claes Fredrik Corander (1822–1872), molemmat opettajia ja toimittajia, olivat hänen veljiään. Corander kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1833. Corander valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1836. Hänet vihittiin papiksi 1837. Myöhemmin Corander valmistui vielä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1857.

Corander toimi pappina Mikkelissä, Valkjärvellä, Ristiinassa, Tohmajärvellä, Pukkilassa, Juuassa ja Pielisjärvellä. Hän oli Viipurin lukion 2. matematiikan lehtori vuodesta 1843, Käkisalmen ala-alkeiskoulun rehtori vuodesta 1851 ja Viipurin lukion 2. teologian lehtori vuodesta 1852 sekä lukion apulainen 1858–1862. Corander oli myös Helsingin yliopiston suomen kielen dosenttina 1860–1862 sekä toimi sanomalehtimiehenä vuodesta 1856. Viimeksi hän oli Antrean kirkkoherrana vuodesta 1867.

Corander suomensi 1845 J. L. Runebergin Hirvenhiihtäjät-runoelman. Samana vuonna hän julkaisi ensimmäisen suomenkielellä kirjoitetun suomen kielen kieliopin kouluja varten Suomalajnen Kieli-Oppi Kowlujen tarpe'eksi ja oli mukana perustamassa Viipurin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraa.

Corander oli naimisissa vuodesta 1840 Sofia Ottiliana Ingellin kanssa. Heillä oli 11 lasta.

Teoksia 
 Suomalajnen kieli-oppi kovlujen tarpe'eksi : ruotsalajsen esi-puheen kanssa opettajalle1 osa, tojmittana on H. K. Koranteri. Johanna Cedervaller ja poika, Wiipuri 1845
 Dissertatio academica originem indolemque genuinum formarum linguæ Fennicæ verbalium enucleare periclitatura, väitöskirja. 1853
 Suomalaisten nimukka- ja lausukka- (eli tehdikkö-) sanojen jakauntumisesta taivutuksen suhteen, väitöskirja. Helsinki 1859
 Praktisk lärobok i finska språket : Förra delen, N. A. Zilliacus, Wiborg 1866

 Suomennoksia 
 Publius Virgilius Maro : Laulu Aineiaasta 1'', suomentanut alku-teoksen runo-mitalla H. K. Korander.Tekijä, Viipuri 1874

Lähteet 
 
 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640-1917, osa A-G
  Luettu 4.2.2010.
 Millainen on Suomen kieliopin historia? (Kookas.fi)

Viitteet

Aiheesta muualla 

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset opettajat
Vuonna 1814 syntyneet
Vuonna 1878 kuolleet