Āstika ja nāstika

Astika (, āstika, ”ortodoksinen” eli ”oikeaoppinen”) ja nastika (, nāstika, ”heterodoksinen”) viittaavat hindulaisessa filosofiassa koulukuntien ja filosofien luokitteluun sen mukaan, hyväksyvätkö ne Veda-kirjojen auktoriteetin korkeimpana ilmoituksena vai eivät. Tämän määritelmän mukaisesti Nyaya, Vaisheshika, Samkhya, Jooga, Purva Mimamsa ja  Vedanta ovat astika-koulukuntia, kun taas Cārvāka, jainalaisuus ja buddhalaisuus ovat nastika-koulukuntia.

Termien etymologia ja merkitys 

Astika on sanskriitinkielinen adjektiivi ja substantiivi, joka on johdettu sanasta asti (”se on [olemassa]”), ja se merkitsee ”uskovaa”, ”hurskasta” tai ”jotakuta joka uskoo [Jumalan, toisen todellisuuden tms.] olemassaoloon”. Nastika (na, ”ei” + āstika) on edellisen negatiivi, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”epäuskoista” tai ”epähurskasta”.

Joskus termi astika tulkitaan tai käännetään löyhästi ”teismiksi” ja nastika ”ateismiksi”. Varsinainen merkitys liittyy kuitenkin Veda-kirjojen pitämiseen auktoritatiivisina tai ei: esimerkiksi Samkhya ja Purva Mimamsa -koulukunnat eivät hyväksy jumalia, mutta ne pitävät Veda-kirjoja auktoriteetteinaan, joten ne luetaan ateistisiksi astika-koulukunniksi.

Koulukuntien luokittelu 

Intian monet filosofiset perinteet luokiteltiin keskiajalla kuuden oikeaoppisen hindulaisen koulukunnan järjestelmäksi, shaddarshana (şaddarśana), jotka kaikki pitävät Veda-kirjoja uskonnollisena auktoriteettinaan:

 Nyaya, logiikan koulukunta
 Vaisheshika, atomistinen koulukunta
 Samkhya, numeroiva koulukunta
 Jooga, Patanjalin koulukunta (Samkhyan metafysiikka)
 Purva Mimamsa (tai lyhyesti Mimamsa), Veda-eksegeesin perinne, vedalaisten rituaalien painotus
 Vedanta (eli Uttara Mimamsa), Upanishadien perinne, vedalaisen filosofian painotus

Koulukunnista kolme luokiteltiin heterodoksisiksi, eivätkä ne perusta uskomuksiaan Veda-kirjoihin:

 Cārvāka
 buddhalaisuus
 jainalaisuus

Tantra-perinteillä on sekä astikan että nastikan ominaisuuksia, ja siksi ne jaetaan myös kahtia astikaan eli vedalaiseen ja nastikaan eli ei-vedalaiseen osaan, ja astikalaiset teokset edelleen viiteen osaan, Śākta, Śaiva, Saura, Gāṇapatya ja Vaiṣṇava. Tantran seuraajat pitävät Veda-kirjoja auktoriteettinaan, joten sikäli heidät voidaan lukea astikaan.

Lähteet 

Hindulainen filosofia