Perkwunos

Perkwunos on Indoeurooppalaisen kantakielen ukkosen ja tammen jumala.

Johdokset 
 Liettuan Perkūnas, latvian Pērkons, preussin kielen Perkūns, ukkosenjumala
 Vanhan venäjän kielen Perunъ, valkovenäjän Pyarun, puolan Perkun tai Perun, ukkosenjumala
 Albanian Perëndi, ukkosenjumala
 Traakian Περκων/Περκος (Perkon/Perkos)
 Suomen kielen Perkele ja mordvan Pur'gine-paza, ovat mahdollisia varhaisia lainoja indoeurooppalaisesta kantakielestä 
 sanskritin Parjanya, myrskyn ja ukkosen jumala, on mahdollinen sanajohdos.

Perkūnasin vaimon nimi oli  Perkūnija tai Perkūnė (Przeginia, Perperuna). Skandinaavien mytologiassa esiintyy Thorin  äiti Fjörgyn, jonka nimessä on äänteenmuutos p>f germaanisesta kielestä islannin kieleen.

Toinen ukkosenjumalaa tarkoittava sana sisältää onomatopoeettisen  juuren *tar-, josta johtuvat gallialainen  Taranis ja heettiläinen Tarhunt. Germaaninen Þunraz > Þórr > Thor tulee juuresta *(s)tene- "ukkonen".

Etymologia

Jumaluus
Indoeurooppalaisen kantakielen sana *Perk(w)unos on rekonstruoitu liettuan Perkūnasista . Labiovelaarinen välikirjain (w) on rekonstruoitu sanasta, joka tarkoittaa "tammea", "havupuuta" tai "vuorta"; *perkwus. 

Välikirjain -kwu- on otettu mukaan, koska  latinan quercus (tammi), sisältää kyseisen äänteen. Itaalisten ja kelttiläisten kielten välillä on assimilaatioita p-kw > kw-kw; esim. *penkwe > quinque; "viisi").

*perk(w)unos, on siten *perk(w)usin jumala, samoin kuin germaaninen *Wodanaz on *wōþuzin jumala, sisältäen saman suffiksin -no-.

Tammi, havupuu, vuori
Sana *perkwu- esiintyy puhuttaessa tammesta, havupuumetsästä, vuoristo-metsästä tai metsäisestä vuoresta. 

"tammi": latinan quercus, germaanien fereheih, kelttien Hercynia. 
"tammi": Venetsian ja keltiberin kielien muunnokset "Quarquēni" ja "Querquerni" sekä ligurian kielen "Nymphis Percernibus". Sukulaissanoja ovat mm.: 
 Sanskritin parkatī = "viikunapuu"
Muinaisnorjan fjörr "puu", muinaisenglannin furh (nykyenglannin fir), muinaisnorjan fura, vanhan ylägermaanin  forha (nykysaksan Föhre) "mänty"
Muinaisnorjan fyri, ylägermaanin forh-ist (nykysaksan Forst) "mäntymetsä", ylägermaanin  Fergunna (Erzgebirgen vuoristo), muinaisenglannin firgen "puinen ylänkö", gootin kielen fairguni "vuori".
Mahdollinen sukulaissana *peru-r/n- "kallio" tai "vuori" on rekonstruoitu sanoista heetin peruna "kallio", sanskritin parvata "vuori" (Parvati, Shivan vaimo ), traakian per(u) "kallio".

Perynia (Perunъ), jossa palvottiin Perunia, on Ilmajärven pohjoisrannalla Olhavajoen alkukohdalla Novgorodin lähellä. Nykyisin paikalla on kirkko ja luostari . Bulgariassa taas on Pirin-vuoristo.

Katso myös
Perun
Perkūnas
Perkele

Lähteet

Ukkosen jumalat