Lännenpalsami

Lännenpalsami (Impatiens capensis) on Pohjois-Amerikassa alkuperäisenä kasvava yksivuotinen palsamilaji. Se on kosteilla paikoilla viihtyvä oranssikukkainen ruohokasvi, joka muiden palsamien tapaan levittää siemenensä sinkoavien kotiensa avulla. Suomessa lännenpalsami on ihmisen kylvämä tulokaslaji, jolla on muutamia paikallisia, leviäviä esiintymiä. Se kuuluu Suomessa myös haitallisten vieraslajien listaan.

Ulkonäkö ja koko 

Lännenpalsami kasvaa 30–70 cm korkeaksi. Varsi on turpeanivelinen, kalju, mehevä ja yläosasta hieman haarova. Läpikuultavan ohuet lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti ja ovat soikeita tai puikeita sekä tylppähampaisia. Lehtipuoliskossa on 7–12 hammasta. Lännenpalsamin kukinto on tukilehden alle taipunut 2–4-kukkainen terttu. Kooltaan kaksineuvoiset kukat ovat noin 30–40 mm pitkiä, riippuvia ja väriltään punakeltaisia ja tummalaikkuisia. Kukan alin verholehti on pussimainen, jyrkästi kannukseksi kapeneva. Kannus on taipunut tavallisesti 180°. Terälehdet ovat osittain yhdiskasvuisia. Umpipölytteiset kääpiökukat ovat yleisiä. Suomessa lännenpalsami kukkii heinä–syyskuussa. Siemenet ovat korkosuonisia ja ne kypsyvät riippuvissa, litumaisissa kodissa. Kypsinä kodat repeävät herkästi viideksi liuskaksi ja sinkauttavat tehokkaasti siemenet lähiympäristöön. Lännenpalsami on myrkyllinen kasvi.

Lännenpalsami muistuttaa ulkonäöltään paljon Suomessa alkuperäisenä lajia kasvavaa lehtopalsamia (Impatiens noli-tangere). Lehtopalsamin lehdissä on kuitenkin enemmän hampaita, kukka on väriltään keltainen ja kukan kannus on loivemmin kapeneva ja vähemmän taipuva.

Levinneisyys 
Lännenpalsami on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta on levinnyt ihmisten tuomana myös Eurooppaan. Pohjois-Amerikassa sitä tavataan laajalla levinneisyysalueella. Manner-Yhdysvalloissa lännenpalsami kasvaa kaikkialla muualla paitsi Alaskassa, maan lounaisosassa sekä muutamassa keskilännen osavaltiossa, Kanadassa se puuttuu vain koillisimmilta alueilta.

Pohjoismaissa laji on harvinainen tulokas, jota on tavattu ainoastaan muutamin paikoin Tanskasta ja Suomesta. Suomessa lännenpalsami kasvaa Lohjanjärven rannoilla Lohjalla ja Karjalohjalla laajalle levinneenä uustulokkaana. Kanta sai alkunsa, kun vuonna 1949 kylvettiin Kanadasta tuotuja siemeniä. Lajia on tavattu myös Raahen seudulla. Vuonna 2010 lännenpalsamia löydettiin myös Helsingistä Vartiokylän ja Vuosaaren kaupunginosista.

Elinympäristö 
Alkuperäisellä elinalueellaan Pohjois-Amerikassa lännenpalsami kasvaa esimerkiksi kosteissa metsissä, jokien tulvatasangoilla, soilla ja ojissa. Suomessa lännenpalsamin kasvupaikat ovat joko tulvarannoilla tai ojanvarsilla. Lohjanjärven rannoilla laji on menestynyt erinomaisesti, ja voimakkaana kilpailijana on syrjäyttänyt alkuperäistä kasvillisuutta.

Katso myös 
 jättipalsami (Impatiens glandulifera)
 rikkapalsami (Impatiens parviflora)

Lähteet 
 Ehdotus kansalliseksi vieraslajistrategiaksi (luonnos). Maa- ja metsätalousministeriö, Helsinki 2011.
 
 Kurtto, Arto & Helynranta, Leena: Helsingin kasveja 6. Piperin puiston erikoisuudet ja lännenpalsami. Lutukka 2/2011. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo / Kasvimuseo, s. 52–57.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2018: Lännenpalsamin (Impatiens capensis) levinneisyys Suomessa
 Pohjolan kasvien pauloissa: Impatiens capensis - lännenpalsami
 ITIS: Impatiens capensis 

Palsamit