Toivo Paatela

Jalo Toivo Paatela (vuoteen 1906 Pavén; 13. lokakuuta 1890 Helsingin pitäjä – 14. elokuuta 1962 Nurmijärvi) oli suomalainen arkkitehti. Hänet tunnetaan sekä yksin että yhdessä isoveljensä Jussi Paatelan kanssa suunnittelemistaan rakennuksista.

Elämä ja työt
Paatelan isä oli laitilalais-hinnerjokilaista maanviljelijäsukua oleva seppä Johannes Kustaanpoika Pavén, joka perusti liikkeen Helsinkiin, mutta menetti sen myöhemmin liiallisen alkoholinkäytön vuoksi. Toivo Pavénin veljiä olivat Jussi Pavén (Paatela) ja myöhemmin taiteilijana tunnetuksi tullut Oskari Pavén, jotka kaikki suomensivat sukunimensä vuonna 1906 Paatelaksi.

Toivo Paatela kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1910 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1914, kolme vuotta isoveljensä jälkeen. Paatela teki opintomatkoja Italiaan 1922–1923 ja 1925–1926, Saksaan 1929, Ranskaan 1929 sekä Belgiaan, Hollantiin ja Sveitsiin. Hän sai matkoihinsa stipendejä muun muassa Teknillisen korkeakoulun Frans Sjöströmin rahastolta, valtion arkkitehtuurilautakunnalta (1922), Kordelinin säätiöltä (1932) ja Helsingin yliopistolta (1933, 1938).

Toivo Paatelalla oli yhteinen arkkitehtitoimisto veljensä Jussi Paatelan kanssa 1919–1929 ja he tulivat tunnetuiksi osallistumalla ahkerasti arkkitehtuurikilpailuihin. Lisäksi hänellä oli oma arkkitehtitoimisto vuodesta 1929. Lisäksi hän toimi Haagan kauppalan rakennustarkastajana 1926–1928 ja Teknillisen korkeakoulun huoneenrakennusopin erikoisopettajana 1948–1952. Paateloiden yhteiset suunnittelutyöt edustavat pääasiassa 1920-luvun klassismia, kuten Tampereen vanha kirjastotalo (1925), Helsingin yliopiston vanha anatomian laitos Siltavuorella ja Atlaspankin talo (Mikonkatu 9) Helsingissä (1929). 1920-luvun loppua kohti klassisen tyyliset koristeaiheet alkoivat kuitenkin vähetä heidän töissään, mikä enteili funktionalismiin siirtymistä. Yhteisistä suunnittelutöistä Toivo Paatelalla oli keskeinen rooli muun muassa Anatomian laitoksessa, sillä hän pääasiassa valvoi rakennustöitä ja yksityiskohtien toteutusta. Rakennus perustui vuonna 1926 voitettuun kilpailuun. Sen alakerrassa sijainneen kappelin seinäfreskot maalasi kolmas veli, Oskar Paatela.

Yhteisen toimiston lopetettua 1929 Paatelan veljekset perustivat kumpikin oman toimistonsa: Jussi Paatela erikoistui sairaaloihin, Toivo liiketaloarkkitehtuuriin. Hänen merkittävimpiin suunnittelutöihinsä kuuluvat Osuuskassojen keskuslainarahaston (nyk. OKO) pääkonttori Helsingin Arkadiankadun ja Runeberginkadun kulmassa (1932), Kosken Tl kirkko (1935), Savo-Karjalan tukkuliikkeen liiketalo Viipurissa (1938) ja Maakauppiaitten Oy:n ja Kauppiaitten Keskuskunnan (nyk. Kesko) pääkonttori ja keskusvarasto Helsingin Katajanokalla. Vaikka Paatelan tyyli kehittyikin ajan kuluessa pelkistetymmän funktionalismin suuntaan, hän säilytti pitkään kiinnostuksensa punatiilipinnan käyttöön.

Keskeisiä töitä

Yhdessä Jussi Paatelan kanssa
 Tampereen kirjastotalo (nyk. Kulttuuritalo Laikku), 1925
 Helsingin yliopiston anatomian laitos (Siltavuorenpenger 20), 1928
 Atlaspankin talo, Helsinki 1929
 Lohjan vanha kauppalantalo/kaupungintalo (Laurinkatu 50) 1929
 Ahveniston parantola, Vanaja (nyk. Hämeenlinna) 1931
 Päivärinteen parantola, Muhos 1932

Omat työt
 Päivärinteen parantola, Muhos 1932
 Osuuskassojen Keskus Oy:n (OKO) liiketalo, Helsinki 1932
 Kosken Tl kirkko, 1935
 Savo-Karjalan tukkuliikkeen liiketalo, Viipuri 1937, talo on puhdaslinjaista funktionalismia
 Keskon pääkonttori ja keskusvarasto, Helsinki 1940
 Jyväskylän ortodoksinen kirkko, 1954
 Rovaniemen ortodoksinen kirkko, 1957, alkuaan rukoushuone
 Lahden ortodoksinen kirkko, 1955
 Nilsiän ortodoksinen kirkko, 1954, alkuaan rukoushuone
 Juankosken ortodoksinen kirkko, 1954 alkuaan rukoushuone
 Järvenpään maataloudellinen oppilaitos

Lähteet

Aiheesta muualla

Toivo Paatelan suunnittelemia rakennuksia Helsingin keskustassa  Korttelit.fi
Jussi ja Toivo Paatelan yhdessä suunnittelemia rakennuksia Helsingin keskustassa  Korttelit.fi
 Kuka kukin on 1954 (Runeberg.org)

Suomalaiset arkkitehdit
Vuonna 1890 syntyneet
Vuonna 1962 kuolleet