Aachenin rauha

Aachenin rauha (, , ) oli Itävallan perimyssodan päättänyt rauhansopimus. Sopimuksen laati neuvosto, joka kokoontui Aacheniin 24. huhtikuuta 1748. Sopimus allekirjoitettiin 18. lokakuuta 1748. 

Aachenin rauhansopimusta pidettiin ensimmäisenä monenvälisenä sopimuksena, jossa oli peräti kahdeksan osapuolta. Britannia, Ranska ja Alankomaat allekirjoittivat sopimuksen ensimmäisinä ja muut osapuolet allekirjoittivat ehdolla olevat kohdat, joita nämä kolme olivat valmistelleet Bredan kokouksissa vuosina 1746–1748.

Sopimuksissa sovittiin seuraavista ehdoista:

Itävalta tunnusti Fredrik II Suuren Sleesian valloituksen ja luovutti Espanjalle menettämiään alueita Italiasta. Ranska vetäytyi Alankomaista ja sai vastaavasti takaisin osan siirtokunnistaan. Ranska sai takaisin Cape Bretonin, luovutti Madrasin (nyk. Chennai) Britannialle ja nykyisen Belgian alueen linnakekaupungit Hollannille.
 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Maria Teresia luovutti Espanjalle Parman, Piacenzan ja Guastallan herttuakunnan Italiassa.
Modenan herttuakunta ja Genovan tasavalta saivat itsenäisyytensä takaisin.
 Asiento-sopimus, joka oli taannut briteille orjakauppaoikeuden Espanjan siirtokuntiin Utrechtin rauhan 1713 mukaan, uudistettiin. Espanja heräsi myöhemmin vastustamaan asienton kohtia ja vaati 1750 allekirjoitetun Madridin sopimuksen yhteydessä brittien luopuvan vaatimuksistaan 100 000 punnan korvausta vastaan.

Käytännössä sopimus merkitsi status quo ante bellumia, eli tilanne palautettiin ennen sotaa vallinneeseen tilaan. Sopimus ei ratkaissut Britannian ja Ranskan siirtomaakilpailun aiheuttamia riitoja eikä näin toiminut pohjana kestävälle rauhalle. Italian oloja sopimus kuitenkin vakautti.

Sotimista jatkettiin seitsenvuotinen sodassa 1756–1763 mm. Sleesian kysymyksestä. Jotkut kohdista olivat yhä kiistakohtia Ranskan vallankumoussodissa, jotka alkoivat 1792.

Lähteet 

Rauhansopimukset
Orjuus
Aachenin historia
1748