Isomaasirkku

Isomaasirkku (Geospiza magnirostris) on darwininsirkkuihin kuuluva varpuslintulaji. Sitä tavataan vain Galápagossaarilla Etelä-Amerikassa.

Koko ja ulkonäkö 

Isomaasirkun pituus on 16 senttiä ja paino 35 grammaa. Se on darwininsirkuista suurin. Lisäksi sen nokka on leveämpi, kuin muilla lajeilla. Muiden maasirkkujen tapaan lajin koiraat ovat täysin mustia, kun taas naaraat ovat ruskeita ja juovikkaita.

Levinneisyys ja elinympäristö 
Isomaasirkku on endeeminen Ecuadorin Galápagossaarilla. Sen asuinsaaria ovat Wolf, Darwin, Pinta, Marchena, Genovesa, Santa Fe, Daphne Major, Santa Cruz, Pinzón, Rábida, Santiago, Fernandina ja Isabela. Se on yhä melko runsas osassa levinneisyysaluetta. Lajin levinneisyys kattaa 7400 neliökilometriä.

Elinympäristöä ovat kuivat metsät ja pensaikot alankomailla ja siirtymävyöhykkeellä.

Elintavat 
Isomaasirkku ruokailee maassa. Sen pääravintoa ovat siemenet, mutta syö myös niveljalkaisia ja Opuntia-kaktuksen hedelmiä. Tärkein ravintolähde ovat Tribulus cistoides -kasvin puiset siemenet. Toisinaan se syö myös muiden lintujen munia. Suuren nokkansa ansiosta se pystyy murskaamaan ja syömään isompia ja kovempia siemeniä kuin muut Galápagossaarten sirkut.

Isomaasirkku lisääntyy muiden darwininsirkkujen tavoin yleensä opportunistisesti. Ne munivat yleensä silloin kun sateita ja ravintoa on runsaasti. Isomaasirkkupari on yleensä yksiavioinen ja pitää itsellään pientä reviiriä. Pari rakentaa pensaaseen tai kaktukseen pienen, kupolinmuotoisen pesän. Pesässä on keskimäärin kolme munaa, joita haudotaan noin 12 viikkoa. Vanhemmat ruokkivat poikasia pääasiassa hyönteisillä. Poikaset jättävät pesänsä noin kaksiviikkoisina.

Lähteet 

Tangarat