Kino Sampo

Kino Sampo on Riihimäellä, Suokylän kaupunginosassa sijaitseva yksi vanhimmista Suomessa edelleen käytössä olevista elokuvateattereista. Teatterirakennus edustaa tyyliltään niukkaa myöhäisjugendia. Kino Sampossa toimii tällä hetkellä Riihimäen Nuorisoteatteri sekä Elokuvakulttuuriyhdistys Kino Sampo ry. Kino Sampo ry esittää vuosittain noin 40 elokuvaa kevään, kesän ja syksyn elokuvasarjoissa.

Historia

Kino Sampon varhaishistoria 
Toimintansa Kino Sampo aloitti 29. marraskuuta 1917. Sen rakennuttivat kauppias Julius Markkanen ja rakennusmestari Jalmar Numminen. Riihimäellä oli tuolloin ollut elokuvateatteritoimintaa jo pitkään, mutta Sampo toi elävän kuvan esittämiselle uudet puitteet, sillä se oli ensimmäinen varta vasten elokuvien esittämistä varten rakennettu teatteri paikkakunnalla. Sampon toimintaa pyöritettiin paikallisin voimin 1920-luvun puoliväliin asti, jolloin Adamsin filmitoimisto osti Sampon elokuvateatteritoiminnan.

Omistajanvaihdokset 1940-luvulla 
Sotavuosina Sampo siirtyi Suomen Filmiteollisuudelle. Sotavuodet olivat elokuvateatteritoiminnan kulta-aikaa, sillä ”kuvissa käynti” kuului harvoihin mahdollisiin huvittelumuotoihin. Sodan päätyttyä vuonna 1945 tilanne muuttui, ja Suomen Filmiteollisuus luopui Samposta. Sampon toiminnan jatkajaksi perustettiin uusi yhtiö, mutta liiketoimet eivät sujuneet toivottuun tapaan. Uudet omistajat luopuivat Samposta vuonna 1947, eivätkä seuraavatkaan jaksaneet pitkään, sillä tammikuussa 1948 elokuvateatteri vaihtoi jälleen omistajaa. Eikä kaupankäynti päättynyt vieläkään, sillä marraskuussa 1948 tehtiin jälleen uusi kauppa, jossa Kino Sampo siirtyi Sven ja Tyyne Petterssonin omistukseen. Petterssonit hallinnoivat Sampoa aina 1960-luvun lopulle asti.

1950-luvun saneeraus 
1950-luvulla Petterssonit toteuttivat Sampossa perusteellisen uudistuksen. Teatterin eteisaulaa laajennettiin rakentamalla päätyyn uusi siipirakennus ja katsomon alle rakennettiin pieni asunto. Uusi siipirakennus muutti rakennuksen arkkitehtuurin täysin, ja alkuperäinen Sampo käytännössä katosi Riihimäen katukuvasta.

Alfaromeon aika 
Petterssonien jälkeen Sampon toimintaa jatkoivat Kaarlo ja Saima Malinen, jotka vuokrasivat Sampon Kamras-Filmi Oy:n käyttöön vuonna 1975. Kamras-Filmin elokuvateatteriketju oli nimeltään Alfaromeo, joten vuokrasopimuksen myötä Kino Sampokin vaihtoi nimensä Alfaromeoksi.

1980-luvun konkurssi 
1980-luvun puolella elokuvissa käynti väheni dramaattisesti ja seurauksena oli maanlaajuinen elokuvateatteritoiminnan kriisi. Riihimäellä kriisin laukaisi Kamras-Filmin konkurssi vuonna 1982, jonka seurauksena Alfaromeot lopettivat toimintansa ja Kino Sampo oli jälleen vailla isäntää. Yritysjärjestelyjen päätteeksi Samposta tuli Kino Savoyn teatteri, ja kun Kino Savoy fuusioitui Finnkinoon, päätyi Sampo lakkautettavien elokuvateattereiden listalle. Kino Sampon toiminta kaupallisena elokuvateatterina päättyi itsenäisyyspäivänä 1986.

Taistelu Kino Samposta 
Riihimäen kaupunki osti käytöstä poistetun Sampon vuonna 1987. Kaupunki kaavaili paikalle kerrostaloa, mutta talouslama lykkäsi purkupäätöstä. Sampon kohtalo herätti myös vilkasta kansalaiskeskustelua ja Sampon säilyttämisen puolesta tehtiin kuntalaisaloite. Sampon tilanne sai myös valtakunnallista julkisuutta, ja aktiivisen kansalaistoiminnan ansiosta Kino Sampo säilytettiin. Rakennuksen pääkäyttäjinä ovat nykyään Riihimäen Nuorisoteatteriyhdistys sekä elokuvayhdistys Kino Sampo, joka on esittänyt elokuvia teatterissa vuodesta 2001 lähtien. Rakennus suojeltiin asemakaavalla vuonna 2000.

Remontti 
Vuonna 2020 Kino Sampoon tehtiin julkisivuremontti, jonka yhteydessä rakennuksen julkisivu pyrittiin palauttamaan vuosien 1957–1967 tyylin mukaiseksi. Remontin myötä rakennuksen väri vaihtui ruskeasta hallakan keltaiseksi. Remontti maksoi Riihimäen kaupungille vajaat 700 000 euroa.

Lähteet 
Kurkela, Reijo ja Miettinen, Timo: Suokylän Broadway – riihimäkeläisen elokuvateatteritoiminnan historia, Elokuvakulttuuriyhdistys Kino Sampo ry 2007. ISBN 978-952-92-2825-6

Viitteet

Aiheesta muualla 

www.kinosampo.com
www.riihimaennuorisoteatteri.net 
 Lauri Rautavuori, Satavuotiaan sävykäs historia, Yle.fi, uutiset 26.11.2017

Suomen elokuvateatterit
Riihimäen rakennukset ja rakennelmat