Tummaraunioinen

Tummaraunioinen (Asplenium trichomanes) on hyvin laajalle maapallolla levinnyt kallioilla kasvava saniainen.

Ulkonäkö ja koko 

Tummaraunioisen maavarsi on lyhyt ja tummasuomuinen. 10–30 cm korkeat lehdet kasvavat yleensä pieninä, tiheinä tuppaina. Lehden ruoti on mustanruskea ja noin neljäsosa lehtilavan pituudesta. Lapa on muodoltaan tasasoukka ja parilehdykkäinen, lavan keskiranka on mustanruskea ja kapealti vaalean siipipalteinen. Lehdykät ovat tummanvihreitä, pyöreähköjä tai pitkulaisia, tylppiä, ehyt- tai hammaslaitaisia. Kapeanpuikeat tai tasasoukat itiöpesäkeryhmät sijaitsevat lehtilavan alapinnalla lehtisuonten sivussa. Itiöpesäkkeet ovat katesuomuisia. Tummaraunioisen itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa.

Suomessa tummaraunioisesta esiintyy kahta alalajia, jotka erottuvat toisistaan lehdyköitten muodon osalta. Nimialalaji kalliotummaraunioisen (subsp. trichomanes) lehdykät ovat harvassa, pyöreähköjä ja selvästi hammaslaitaisia. Kalkkitummaraunioisen (subsp. quadrivalens) lehdykät ovat tiheässä, pitkulaisia ja melkein ehytlaitaisia. Ruotsissa tavataan edellisten lisäksi alalajia subsp. inexpectans.

Tummaraunioinen muistuttaa paljon viherraunioista (A. viride) sekä varsinkin harvinaista serpentiiniraunioista (A. adulterinum). Alalajeista kalliotummaraunioinen voi risteytyä varsin erinäköisen lähilajin liuskaraunioisen (A. septentrionale) kanssa.

Levinneisyys 
Tummaraunioista tavataan Euroopassa Portugalista Bulgariaan, Romaniaan Puolaan, Baltian maihin ja Luoteis-Venäjälle saakka. Pohjoisessa lajia kasvaa Fennoskandian keskiosiin asti. Sitä tavataan myös Krimin niemimaalla ja Kaukasuksen alueella. Levinneisyysalue ulottuu Euroopasta edelleen Marokkoon, Algeriaan, Tunisiaan ja Turkkiin, Erillisinä esiintyminä on muun muassa Keski-Aasiassa ja Kiinassa. Pohjois-Amerikassa tummaraunioista tavataan pääasiassa mantereen keski-, itä- ja lounaisosissa ja sieltä edelleen Meksikoon. Etelä-Amerikassa levinneisyysalue ulottuu hyvin pitkälle Andeja pitkin etelään. Laji on levinnyt myös eteläiselle pallonpuoliskolle esimerkiksi Etelä-Afrikkaan, Uuteen-Seelantiin ja Australiaan.

Suomessa tummaraunioista kasvaa lähinnä maan etelä- ja itäosissa. Keski-Suomen pohjoispuolella lajista on vain muutama havainto Rovaniemeltä. Alalajeista Suomessa on vallitseva kalliotummaraunioinen, jota tavataan koko esiintymisalueella. Kalkkitummaraunioista tavataan lähinnä maan etelä- ja lounaisosissa.

Elinympäristö 
Tummaraunioinen kasvaa erilaisilla kallioilla. Alalajeista kalliotummaraunioinen viihtyy varjoisissa kallionraoissa, kalkkitummaraunioinen kalkkikallioilla.

Lähteet 
 Kuopion katoava kasvimaailma. Toim. Renvall, Pertti & Fagerstén, Reino & Knuutinen, Jorma & Vainio, Outi. Kuopion luonnontieteellisen museon julkaisuja 6. Kuopion luonnontieteellinen museo, Kuopio 2002. 
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Vantaan luonto: Kasvit. Toim. Ranta, Pertti & Siitonen, Mikko. Vantaan kaupunki, Vantaa 1996.

Viitteet

Aiheesta muualla 
Pohjolan kasvien pauloissa: Asplenium trichomanes subsp. trichomanes - tummaraunioinen subsp. kalliotummaraunioinen
Pohjolan kasvien pauloissa: Asplenium trichomanes subsp. quadrivalens - tummaraunioinen subsp. kalkkitummaraunioinen
Kasviatlas 2020: Tummaraunioisen levinneisyys Suomessa.
ITIS: Asplenium trichomanes 
United States Department of Agriculture (USDA): Asplenium trichomanes 
Flora of North America: Asplenium trichomanes 

Raunioiskasvit