Siltakatu (Joensuu)

Siltakatu on yksi Joensuun pääkaduista. Se johtaa rautatieasemalta ja Joensuun ensimmäisiltä Pielisjoen ylittäviltä silloilta, Itäsillalta ja Länsisillalta, kaupungin keskustan läpi Siilaiselle asti.

Kadun varren rakennuksia ja muita tärkeitä kohteita
Siltakadun varrella on eteläpuolella:

Ilosaari ja Karjalantalo (Einari Teräsvuori, 1954)
Joensuun kanava 
Eliel Saarisen puisto
 Kaupungintalon puisto, Ryhtipoika-patsas (Uuno Aro, 1958)
 Rantakadun liikenneympyrässä on terästeos #Tuohi (Antti Immonen, 2018) 
 Vapaudenpuisto
 Joensuun tori ja kauppahalli (2023)
 Pankkitalo, (1951) (Markus Tavio, jossa aikaisemmin oli Suomen Pankki ja Säästöpankki
 Keskuspuisto, Päivänurmen Torikahvila
 Taidemuseo (Theodor Decker 1894)
 Joensuun lyseon lukion talo (1956), entinen tyttölyseo, Lyseon lukio muutti Tiedepuistoon 2021. Näyttämö-teatteri 2021- .
 Joensuun lyseon peruskoulu (Lahdelma & Mahlamäki 2007)
 Urheilutalo  (Unto Tupala, 1962)
 Ystävyydenpuisto

ja pohjoispuolella:

 Pielisjoen linna (1852), jossa Pohjois-Karjalan maakuntaliitto
Kanavapuisto
 Kanavarannan kiinteistö. Lääkärikeskus Mehiläinen. Entinen (Osuuspankin talo) eli Piimälinna (arkkitehti Tuomas Väyrynen 1962)  
 Sokos (1968)
 Valtakulma (Paavo Riihimäki, 1942), jossa Hotelli Vaakuna ja Rosso (1985)
 Iso Myy (Kiinteistö Oy Ora-Kotila ja Yhdyslinna)
 Teräskulma (entinen Tiimarin talo) (Martta Martikainen-Ypyä ja Ragnar Ypyä, 1938)
 Hotelli Scandic (talo valmistui Postipankille 1981 ja ennen Scandicia paikalla Hotelli Cumulus 2009-2018 )
 Kauppakulma, Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön toimisto, entisiä liikkeitä muun muassa Kuosikulma
 Metsätalo, jossa muun muassa Kelan toimisto (1982))
 Useita asuinkerrostaloja ja muun muassa opiskelija-asuntoyhtiö Joensuun Ellin vanhoja puutaloja

Länsikadun jälkeen Siltakatu jatkaa Länsikadun koulun vieritse, Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksen läpi sekä Linnunlahden ja Otsolan kaupunginosien välistä. Tämä entinen Kuopiontien osuus nimettiin Siltakadun jatkeeksi 2000-luvulla. Katu päättyy Siilaisen liittymään.

Poikkikatuja ovat joelta päin luettuna Rantakatu, Torikatu, Kauppakatu, joka on myös kävelykatu, Kirkkokatu, Koulukatu, Kalevankatu, Merimiehenkatu, Sepänkatu ja Länsikatu. 

Siltakatu on bulevardi, jota reunustavat lehmusrivistöt. Siltakatu on myös Joensuun ensimmäinen asfalttipäällysteen saanut katu: siltojen välinen  osuus, silloinen Saarikatu, sai päällysteen vuonna 1955 ja Siltakadun itäpää 1957.

Joukkoliikennekatu
Siltakatu oli vuosina 2004-2016 kahden korttelin matkalla Torikadun ja Kirkkokadun välillä joukkoliikennekatuna. . Tällä matkalla pohjoisenpuoleiset jalkakäytävät ovat lämmitettyjä. Joulukuussa 2018 osuus valmistui kävelykaduksi.

Liikennevalot
Rantakadun risteykseen tulivat Joensuun ensimmäiset liikennevalot vuonna 1967. Risteys muutettiin liikenneympyräksi 2016. Liikennevalot korvattiin liikenneympyröillä vuonna 2020 Koulukadun ja Länsikadun risteyksissä. Liikennevaloja on vain Kalevankadun (2007) ja Siilaisen risteyksessä.

Taideteoksia
 Rantakadun risteyksessä Kanavatyttö-patsas, "Torso" (Taisto Martiskainen, 1963)
Kaupungintalon puistossa on Ryhtipoika-patsas (Uuno Aro, 1958)
 Rantakadun liikenneympyrässä on terästeos #Tuohi (Antti Immonen, 2018) 
Koulukadun risteyksen liikenneympyrässä on teos Pajupunos (Liisa Nikitin, 2021) 
 Länsi- ja Siltakadun risteyksen liikenneympyrässä yliopiston logosta aiheensa saanut Kasvu (Sakari Hartikainen, 2022).

Pyörätiet
Kadun etelälaidalla kulkee koko matkalla pyörätie, vuonna 2020 sitä jatkettiin Länsikadulta Siilaisen ramppiin. Pohjoispuolella pyörätie on merkitty silloilta Koulukadulle asti.

Muut Siltakadut
Siltakatu-nimisiä katuja on 20:ssä Suomen kaupungissa.

Lähteet

 Joensuun kadut
 Suomen kaupunkien pääkadut