Viiruhippiäisnappari

Viiruhippiäisnappari (Myiophobus fasciatus) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava tyranneihin kuuluva varpuslintu.

Koko ja ulkonäkö
Kooltaan viiruhippiäisnappari on 12–13 cm. Laji on päästään ja selästään väriltään punaisen ruskea ja päälaella on ruskehtavan oranssi laikku, joka näkyy lähinnä linnun ollessa varuillaan tai koiraiden esiintyessä naaraille. Tummanruskeissa siivissä on kaksi leveää vaaleampaa juovaa. Rinta ja vatsa ovat väriltään valkeahkot ja niissä on harmaita vaakaviiruja. Raitojen selkeys vaihtelee alalajeittain ja joillain alalajeilla vatsa on vaalean keltainen. Ulkonäöltään viiruhippiäisnappari muistuttaa tummahippiäisnapparia (Myiophobus cryptoxanthus).

Levinneisyys ja elinympäristö
Keski-Amerikassa viiruhippiäisnapparia tavataan Costa Ricasta ja Panamasta. Etelä-Amerikassa lajin levinneisyysalue ulottuu Andeja pitkin Kolumbiasta ja Venezuelasta etelään päin Chilen pohjoiskärkeen ja Keski-Argentiinaan. Argentiinasta pohjoiseen lajia tavataan Paraguaysta, Brasiliasta, Ranskan Guyanasta, Surinamesta ja Guyanasta. Lintua ei tavata Amazonian alueen pohjois- ja keskiosista. Viiruhippiäisnappari elää myös Trinidad ja Tobagossa. Linnun elinympäristöä ovat metsien pensaikkoiset reunamaat, avoimet ja valoisat metsät sekä laidun- ja muut maatalousmaat. Viiruhippiäisnapparin elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Andien laaksoissa lajia tavataan korkeammaltakin.

Elintavat
Viiruhippiäisnapparit liikkuvat yleensä pareittain. Lajin pääasiallista ravintoa ovat lentävät hyönteiset, kuten kovakuoriaiset, ampiaiset ja kärpäset, joita se pyydystää ilmasta. Lintu voi syödä myös marjoja.

Ecuadorissa viiruhippiäisnapparien rakentavat pesänsä maaliskuussa. Pesä on kuppimainen ja rakennetaan sammalesta ja hämähäkinseitistä. Pesä sijaitsee oksankärjessä tai kookkaammassa puussa oksanhaarukassa. Viiruhippiäisnapparin munat ovat kermanvalkoisia ja munien alapäässä on tiheästi ruskeita pisteitä

Lähteet

Tyrannit