Nokkakuninkaat

Nokkakuninkaat (Rhinochimaeridae) on koppapäisiin kuuluva rustokalojen heimo. Nokkakuningaslajit elävät ympäri maailman lämpimissä tai lauhkeissa vesissä.

Lajit
Nykyiset nokkakuninkaat jaetaan kolmeen sukuun ja kahdeksaan lajiin, joita ovat muiden muassa nokkakuningas (Harriotta raleighana), naskalinokkakuningas (Harriotta haeckeli), karibiannokkakuningas (Neoharriotta carri), atlantinnokkakuningas (Rhinochimaera atlantica) ja idännokkakuningas (Rhinochimaera pacifica).

Nokkakuninkaisiin kuuluvien Amylodon- ja Elasmodus-sukujen fossiileista varhaisimmat on ajoitettu jurakaudelle.

Levinneisyys
Nokkakuninkaita elää paikoittain Atlantin, Intian ja Tyynen valtameren alueilla. Ne ovat syvissä vesissä eläviä kaloja, joita tavataan 200–2 600 metrin syvyydessä.

Anatomia
Nokkakuninkaiden selvin tuntomerkki on pitkä ja terävä (muttei kova) nokkamainen kuono. Nokassa on tuntoelimiä, joilla kalat etsivät ruokaa ja tunnistavat parittelukumppanin. Koirailla on päässä elin, jolla ne tarttuvat naaraisiin paritellessaan. Nokkakuninkaiden etummainen selkäevä on korkea ja sen etureunassa on myrkyllinen piikki. Taempi selkäevä on matala ja pitkä. Rintaevät ovat suuret ja niitä käytetään uimiseen. Neoharriotta-suvun lajeilla peräevä ja pyrstöevä ovat erilliset, muilla yhtenäiset.

Suussa on hampaina luulevyt. Levyt ovat paksut Harriotta- ja Neoharriotta-sukujen lajeilla ja ohuemmat Rhinochimaera-suvussa. Nokkakuninkaat syövät pieniä kaloja ja selkärangattomia eläimiä.

Nokkakuningaslajit kasvavat 65–140 senttimetrin pituisiksi ja ovat yleensä ruskeita. Nokkakuninkaiden munakotelo on päärynänmuotoinen ja noin 15 cm pitkä.

Lähteet

Koppapäiset