Ihmisoikeudet Uzbekistanissa

Ihmisoikeudet Uzbekistanissa ovat kansainvälisten sopimusten määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat oikeudet.Uzbekistan on sitoutunut turvaamaan nämä oikeudet ratifioimalla tiettyjä  sopimuksia.

Valtion johtaja oli pitkään Islom Karimov. Uzbekistanissa Andižanissa oli massamurha vuonna 2005, jota riippumattomat tutkijat eivät ole saaneet tutkia (2009). Uzbekistanissa on merkittäviä kansainvälisesti hyväksyttyjen ihmisoikeuksien rikkomuksia ja parantamisen varaa ainakin sananvapaudessa, lehdistövapaudessa, toisinajattelijoiden vapaudessa, kidutuksessa ja vankien kohtelussa. EU:lla on sanktioita Uzbekistaniin perustuen ihmisoikeuksiin.

Andižan
Uzbekistanin turvallisuusjoukot tappoivat satoja rauhallisia mielenosoittajia vuonna 2005 Andižanissa. Riippumattomien tarkkailijoiden pääsyn esto alueelle johti EU:n sanktioihin Uzbekistania vastaan.

Sananvapaus
Human Rights Watch ei saanut työlupaa maahan toukokuussa 2008.

Uskonnonvapaus
Ihmisoikeusryhmät ovat huolissaan kristityiden, muslimien ja Jehovan todistajien uskonnonvapaudesta Uzbekistanissa.

Lapsityövoima
Uzbekistanin kansalaisjärjestöt ovat onnistuneesti vedonneet kansainvälisiin yrityksiin lapsityövoiman vähentämiseksi puuvillateollisuudessa. Uzbekistan allekirjoitti ILOn lapsityövoimasopimuksen kesällä 2008. Raaka puuvilla on 60 % Uzbekistanin viennistä. Lapsityövoima on joutunut raskaisiin töihin kehnoilla korvauksilla ja koulunkäynnin kustannuksella.

Vesi
Keinokasteluun kuluu yli 70 % käytetystä vedestä Uzbekistanissa. Maatalous on merkittävä elintason kohentaja etenkin matalatuloiselle väestölle. Amudarjan jokilaaksossa yritetty ratkaista vesiongelmia.

Lainsäädäntö
Kehnot palkat voivat altistaa korruptiolle. Vielä vähän aikaa sitten, tuomarit tienasivat Uzbekistanissa heikommin kuin poliisit.

Kuolemanrangaistus
Kuolemanrangaistus lakkautettiin Uzbekistanissa 1. tammikuuta 2008. Ainakin 17 kuolemanrangaistusta on muutettu 20–25 vuoden vankeudeksi.

Pakolaiset
Uzbekistanilaisia on yrittänyt pakolaisiksi Amnesty Internationalin mukaan ainakin Kazakstaniin, Kirgisiaan, Venäjälle ja Turkkiin.

Suomen kauppa Uzbekistanin kanssa
Greenpeacen mukaan Suomen ydinvoimaloihin tuodaan uraania muun muassa Uzbekistanista. Greenpeacen mukaan uraaninlouhinnassa syntyy paljon radioaktiivista ja kemiallisesti myrkyllistä jätettä: Kilo uraania tuottaa 2000 kiloa radioaktiivista ja kemiallisesti myrkyllistä jäteainesta. 99 % malmin sisältämästä kiviaineksesta jää kaivosalueelle jätteenä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Human Rights Watch
 Amnesty International

Uzbekistan
Uzbekistan