Venäjän väestö

Venäjän väkiluku oli 141 927 297 vuoden 2010 alussa.

Venäjän väestömäärä oli suurin vuonna 1991 juuri ennen Neuvostoliiton hajoamista, jolloin alueella asui 148 689 000 ihmistä. Tämän jälkeen alkoi jatkuva väestönlasku, jonka aikana Venäjän väestömäärä laski noin 0,5 % vuosittain johtuen vähenevästä syntyvyydestä ja kasvavasta kuolleisuudesta. Tämä kehitys on kuitenkin hidastunut viime vuosina, ja vuonna 2009 Venäjän väkiluku kasvoi 23 300 hengellä, mikä oli ensimmäinen väestöluvun nousu 15 vuoteen.

Vuonna 2002 etniset venäläiset muodostivat 80 % koko maan väestömäärästä. Kuusi muuta ryhmää saavuttivat yli miljoonan ihmisen määrän: tataarit (3,8 %), ukrainalaiset (2,0 %), baškiirit (1,1 %), tšuvassit (1,1 %) tšetšeenit (0,9 %) ja armenialaiset (0,8 %). Venäjän federaation rajojen sisäpuolella asuu 160 huomattavaa etnistä ryhmää. Alkuperäiskansojen asema on Venäjällä paikoin hankala. 

Venäjän väestötiheys on 8 asukasta neliökilometriä kohti, joten Venäjä on yksi maailman harvimmin asutuista valtioista. Väestötiheys on korkeinta valtion Euroopan puoleisella alueella, varsinkin Moskovan ja Pietarin läheisyydessä. 73 % Venäjän asukkaista asuu kaupunkialueilla.

Väestön väheneminen
Venäjän väestömäärä saavutti huippunsa vuonna 1991 juuri ennen Neuvostoliiton hajoamista. Alhainen syntyvyys ja epätavallisen korkea kuolleisuus saivat Venäjän väestömäärän laskemaan 0,5 prosentilla eli 750 000–800 000 ihmisellä joka vuosi 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun puoliväliin. Yhdistyneet kansakunnat varoitti, että Venäjän 143 miljoonan ihmisen väkiluku voisi laskea kolmanneksella vuoteen 2050 mennessä jos luvut eivät muutu nopeasti. Kuitenkin Venäjän valtion tilastokeskuksen, Rosstatin, mukaan tilanne on kääntynyt optimistisemmaksi, sillä väestömäärä on noussut vuosina 2009 ja 2010. Rosstatin mukaan Venäjän väestö laskenee vain 139 miljoonaan vuodeksi 2030 (Matala arvio: lasku 127 miljoonaan ja korkea arvio: nousu 147 miljoonaan.) Vuonna 2008 yksi tilastojentekijöistä oli arvioinut, että Venäjän väestö olisi vuonna 2010 taas nousussa. Arvio oli oikea.

Köyhyydessä asuvien venäläisten määrä on puolittunut Neuvostoliiton hajoamista seuranneiden talouskriisien jälkeen, sillä kriisien loputtua nopea talouskasvu ja matala syntyvyys on vaikuttanut asiaan. Venäjän syntyvyys oli alimmillaan vuonna 1999, jolloin vuosittain syntyneitä oli 8,27 per 1000 ihmistä. Vuonna 2009 vastaava luku oli 12,4. Kokonaishedelmällisyysluku on kasvanut luvusta 1,16 (1999) lukuun 1,54 (2009). Syntyvyydessä tapahtui suurin kasvu 25 vuoteen vuonna 2007, ja vuonna 2009 valtion syntyvyys oli korkein sitten vuoden 1991. Esimerkiksi Yhdysvaltain syntyvyys vuonna 2009 oli 13,8 per 1000. Venäjän kuolleisuus on erittäin korkea, 14,2 per 1000 vuonna 2009. Vertauskohteena Yhdysvalloissa tämä luku oli 8,4 per 1000.

Nopean väestönkadon syistä ei ole yhteistä mielipidettä. Jotkut akateemikot syyttävät siitä runsasta alkoholin käyttöä, kun taas toiset negatiivisia elämäntyylin muutoksia Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. The Lancetin, britannialaisen terveyslehden mukaan yksityistäminen on yksi tärkeimmistä syistä kuolleisuuden kasvuun. Lehden mukaan se johtaa köyhyyteen, työttömyyteen ja aikaiseen kuolemaan. The Economist on kritisoinut näitä johtopäätöksiä. Venäläisen väestöjulkaisun, Demoscopen, mukaan nouseva miesten kuolleisuus jatkui kauan, vuodesta 1960 vuoteen 2005. Julkaisun mukaan ainut kehitystä väliaikaisesti hidastanut tekijä oli Mihail Gorbatšovin aloittama alkoholinkäytön vastainen kampanja.

Yksi Putinin hallituksen tärkeimmistä tavoitteista oli hidastaa väestökriisiä. Tuloksena syntyi ohjelma, jonka tavoitteena oli kääntää väestönkasvun suunta vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2007 tehtyjen tutkimusten mukaan väestönlaskun nopeus oli alkanut laskea: laskua tammi–elokuussa 2006 oli 408 200 ihmistä, mutta vastaava luku samana ajanjaksona vuonna 2007 oli 196 600. Kuolleita oli 357 000, mikä oli 137 000 vähemmän kuin vuonna 2006. Venäjän talousministeriö toivoo, että vuodeksi 2020 Venäjän väestömäärä pysähtyisi 138–139 miljoonaan, ja saavuttaisi nykyisen tasonsa uudelleen vuoteen 2025 mennessä nostaen myös keskimääräisen eliniänodotteen 75 vuoteen. Väestönlaskun nopeus laski nopeasti vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja vuonna 2009 väestömäärä nousi ensimmäisen kerran 15 vuoteen.

Venäjän kansat 2010 
Oheisessa listassa on lueteltu Venäjän eri kansat vuoden 2010 väestönlaskennan tietojen mukaisesti. Eri kansoja on eurooppalaisella mittapuulla paljon. Alaryhmittely on tehty kielellisillä perusteilla. Prosenttiosuudet on laskettu kansallisuutensa ilmoittaneiden yhteismäärästä, 137 227 107 henkilöä. Kansallisuustieto puuttui 5 629 429 henkilöltä.

Indoeurooppalaiset 116 443 421 (84,86 %)		
Slaavilaiset 113 545 521 (82,74 %)		
Venäläiset	111 016 896	(80,90 %)
Ukrainalaiset	1 927 988	(1,40 %)
Valkovenäläiset	521 443	(0,38 %)
Puolalaiset	47 125	(0,03%)
Bulgarialaiset	24 038	(0,02 %)
Serbit	3 510	(0,00 %)
Tšekit	1 898	(0,00 %)
Sloveenit	1 008	(0,00 %)
Makedonialaiset	325	(0,00 %)
Slovakit	324	(0,00 %)
Kroaatit	304	(0,00 %)
Bosnialaiset	256	(0,00 %)
Ruteenit	225	(0,00 %)
Montenegrolaiset	181	(0,00 %)
Armenialaiset 1 184 435 (0,86 %)		
Armenialaiset	1 182 388	 (0,86 %)
Hemšinit	2 047	0 00 %
Iranilaiset 806 953 (0,59 %)		
Osseetit	528 515	(0,39 %)
Tadžikit	200 303	(0,15 %)
Jesidit	40 586	(0,03 %)
Kurdit	23 232	(0,02 %)
Afgaanit	5 350	(0,00 %)
Persialaiset	3 696	(0,00 %)
Tališit	2 529	(0,00 %)
Tatit	1 585	(0,00 %)
Vuoristojuutalaiset	762	(0,00 %)
Pamirilaiset	363	(0,00 %)
Keski-Aasian juutalaiset	32	(0,00 %)
Germaaniset 396 660 (0,29 %)		
Saksalaiset	394 138	(0,29 %)
Amerikkalaiset	1 572	(0,00 %)
Britit	950	(0,00 %)
Indoarjalaiset 209 572 (0,15 %)		
Romanit	204 958	(0,15 %)
Intialaiset	4 058	(0,00 %)
Pakistanilaiset	507	(0,00 %)
Keski-Aasian romanit	49	(0,00 %)
Romaaniset 164 284 (0,12 %)		
Moldovalaiset	156 400	(0,11 %)
Romanialaiset	3 201	(0,00 %)
Ranskalaiset	1 475	(0,00 %)
Italialaiset	1 370	(0,00 %)
Espanjalaiset	1 162	(0,00 %)
Kuubalaiset	676	(0,00 %)
Kreikkalaiset	85 640	(0,06 %)
Balttilaiset 50 356 (0,04 %)		
Liettualaiset	31 377	(0,02%)
Latvialaiset	18 979	(0,01%)

Turkkilaiset 12 006 361 (8,75 %)		
Länsiturkkilaiset 8 596 762	(6,26 %)
Tataarit	5 310 649 (3,87 %)
Baškiirit	1 584 554	(1,15 %)
Kazakit	647 732	(0,47 %)
Kumykit	503 060	(0,37 %)
Karatšait	218 403	(0,16 %)
Balkaarit	112 924	(0,08 %)
Nogait	103 660	(0,08 %)
Kirgiisit	103 422	(0,08 %)
Nagaibakit	8 148	(0,01 %)
Krimin tataarit	2 449	(0,00 %)
Karakalpakit	1 466	(0,00 %)
Karaiimit	205	(0,00 %)
Krymtšakit	90	(0,00 %)
Bolgaarilaiset	1 435 872	(1,05 %)
Tšuvassit	1 435 872	(1,05 %)
Pohjoisturkkilaiset 916 641 (0,67%)
Jakuutit	478 085	(0,35%)
Tuvalaiset	263 934	(0,19%)
Altailaiset	74 238	(0,05%)
Hakassit	72 959	(0,05%)
Šoorit	12 888	(0,01%)
Dolgaanit	7 885	(0,01%)
Kumandinit	2 892	(0,00 %)
Teleutit	2 643	(0,00 %)
Tofalarit	762	(0,00 %)
Tšulymilaiset	355	(0,00 %)
Eteläturkkilaiset	763 528	(0,56%)
Azerit	603 070	(0,44%)
Turkkilaiset	105 058	(0,08%)
Turkmeenit	36 885	(0,03%)
Gagauzit	13 690	(0,01%)
Meskhetinturkkilaiset	4 825	(0,00 %)
Itäturkkilaiset 293 558	(0,21%)
Uzbekit	289 862	(0,21%)
Uiguurit	3 696	(0,00 %)

Kaukasialaiset 5 194 015 (3,78%)		
Koilliskaukasialaiset 4 262 817 (3,11%)		
Tšetšeenit	1 431 360	(1,04%)
Avaarit	912 090	(0,66%)
Darginit	589 386	(0,43%)
Lezgit	473 722	(0,35%)
Inguušit	444 833	(0,32%)
Lakit	178 630	(0,13%)
Tabasaranit	146 360	(0,11%)
Rutulit	35 240	(0,03%)
Agulit	34 160	(0,02%)
Tsahurit	12 769	(0,01%)
Udit	4 267	(0,00 %)
Luoteiskaukasialaiset 773 317 (0,56%)		
Kabardit	516 826	(0,38%)
Adygeit	124 835	(0,09%)
Tšerkessit	73 184	(0,05%)
Abazat	43 341	(0,03%)
Abhaasit	11 249	(0,01%)
Šapsugit	3 882	(0,00 %)
Kartvelilaiset 157 881 (0,12%)		
Georgialaiset	157 803	(0,11%)
Georgianjuutalaiset	78	(0,00 %)
Uralilaiset 2 371 398 (1,73%)		
Permiläiset 877 191 (0,64%)		
Udmurtit	552 299	(0,40%)
Komit	228 235	(0,17%)
Komipermjakit	94 456	(0,07%)
Besermanit	2 201	(0,00%)
Mordvalaiset	744 237	(0,54%)
Marit	547 605	(0,40%)
Itämerensuomalaiset 105 223 (0,06%)		
Karjalaiset	60 815	(0,04%)
Suomalaiset	20 267	(0,01%)
Virolaiset	17 875	(0,01%)
Vepsäläiset	5 936	(0,00%)
Inkerikot	266	(0,00%)
Vatjalaiset	64	(0,00%)
Samojedit 49 378 (0,04%)		
Nenetsit	44 640	(0,03%)
Selkupit	3 649	(0,00%)
Nganasanit	862	(0,00%)
Enetsit	227	(0,00%)
Hantit	30 943	(0,02%)
Mansit	12 269	(0,01%)
Unkarilaiset	2 781	(0,00%)
Saamelaiset	1 771	(0,00%)
Mongolilaiset 651 355 (0,47%)		
Burjaatit	461 389	(0,34%)
Kalmukit	183 372	(0,13%)
Sojootit	3 608	(0,00 %)
Mongolit	2 986	(0,00 %)

Seemiläiset 177 468 (0,13%)		
Juutalaiset	156 801	(0,11%)
Assyrialaiset	11 084	(0,01%)
Arabit	9 583	(0,01 %)
Korealaiset	153 156	(0,11%)
Tunguusit 77 894 (0,06%)		
Evenkit	37 843	(0,03%)
Eveenit	22 383	(0,02%)
Nanait	12 003	(0,01%)
Ultšat	2 765	(0,00%)
Udehet	1 496	(0,00%)
Orotšit	596	(0,00%)
Negidaalit	513	(0,00%)
Orokit	295	(0,00 %)
Paleosiperialaiset 37 461 (0,03%)		
Kamtšatkalaiset 29 987 (0,02%)		
Tšuktsit	15 908	(0,01%)
Korjakit	7 953	(0,01%)
Itelmeenit	3 193	(0,00%)
Kamtšadaalit	1 927	(0,00 %)
Tšuvantsit	1 002	(0,00%)
Kerekit	4	(0,00%)
Nivhit	4 652	(0,00%)
Jukagiirit	1 603	(0,00%)
Ketit	1 219	(0,00%)
Sinotiibetiläiset 30 868 (0,02%)		
Kiinalaiset	28 943	(0,02 %)
Dungaanit	1 651	(0,00 %)
Tazit	274	(0,00 %)
Vietnamilaiset	13 954	(0,01%)
Eskimo-aleuttilaiset 2 220 (0,00%)		
Eskimot	1 738	(0,00%)
Aleutit	482	(0,00%)
Japanilaiset	888	(0,00 %)
Muut kansat 66 648 (0,05 %)		
Liittovaltion tunnustusta vailla olevat kansat 37 524 (0,03 %)		
Dagestanilaiset	21 462	(0,02 %)
Venäjän asukkaat	13 357	(0,01 %)
Bolgaarit	1 732	(0,00 %)
Kistit	707	(0,00 %)
Turkinsukuiset	124	(0,00 %)
Ainut	109	(0,00 %)
Mantšut	15	(0,00 %)
Daurit	14	(0,00 %)
Kamassit	2	(0,00 %)
Džekit	1	(0,00 %)
Xibet	1	(0,00 %)
Muut ulkomaiset kansat 29 124 (0,02 %)		
Malaijit, Nigerialaiset, Burmalaiset jne.

Katso myös 
Venäjän väestönlaskenta 2010

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit