Puhos (Kitee)

Puhos on Kiteellä sijaitseva kylä. Puhoksessa sijaitsevat kunnan suurimmat teollisuuslaitokset sekä muun muassa Matkailukeskus Pajarinhovi. Puhoksen Koivikoille valtatien 6 varteen sijoittuu Pohjois-Karjalan ammattiopiston maaseutuelinkeinojen opetusyksikkö sekä Puhoksen puutarha. Karjalan rata kulkee myös Puhoksen läpi (väliasema) – Kiteen rautatieasema on naapurikylä Tolosenmäessä.

Puhos oli listattu Tilastokeskuksen vuoden 2017 taajama-aluerajauksessa, mutta vuoden 2019 taajama-aluerajauksessa se ei enää ollut. Vuoden 2017 lopussa Puhoksen taajamassa asui 211 asukasta.

Puhoksen kautta kulkevat kunnan tärkeimmät vesi-, tie- ja raideyhteydet. Valtatie 6 (Loviisa–Kajaani) kulkee kylän läpi. Kantatie 71 (Kitee–Kerimäki) päättyy Puhokseen, jossa se yhtyy valtatiehen 6. Puhoksesta kulkee Kiteen keskustan kautta Tohmajärvelle seututie 486. 

Lähipalveluihin kuuluvat muun muassa esi- ja alakoulu, lähikirjastoja kotileipomo. Matkailukeskus Pajarinhovin palvelut ovat joidenkin Puhoksen eteläisen osan asukkaiden ja erityisesti loma-asukkaiden lähipalveluita. Tapahtumista tunnetuin on Perinnepäivät, joka kokoaa kesäisin Puhoksen kartanon ja myllyn miljööseen viitisen tuhatta kävijää.

Puhoksen historiaan kytkeytyy olennaisesti Nils Ludvig Arppe, joka harjoitti siellä metsäteollisuutta. Arppen rakennuttama Suomen ensimmäinen höyrylaiva Ilmarinen tehtiin Puhoksessa. Puhoksen sahan / Puhoskartanon alue kuuluu Museoviraston listaamien valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen joukkoon. Valtatie 6:n ja kantatie 71:n yhtymäkohdan tuntumassa sijaitsee puolestaan Arppen 1847 alulle laittama Suomen vanhin ja suurin yhtenäinen lehtikuusimetsä, Koivikon lehtikuusimetsä. Lehtikuusista oli tarkoitus tehdä laivoja, mikä jäi tekemättä Arppen kuoltua.

Tuoreempiin puhokselaisiin kuuluvat Nightwishistä tunnetuksi tulleet Tarja Turunen ja Tuomas Holopainen. Turunen syntyi ja kasvoi Puhoksessa. Holopaisella on mökki Puhoksessa, ja hän on syntynyt naapurikylä Niinikummussa, jossa hänen äitinsä Kirsti Nortia-Holopainen ja isänsä Pentti Holopainen ovat asuneet aivan viime vuosiin asti.

Elinkeinot

Teollisuus
Hexion Specialty Chemicals Oy (liimatehdas)
Stora Enso Timber Oy Ltd (Kiteen Saha) lakkautettu 
Puhos Board Oy (lastulevytehdas) lakkautettu 
Surfactor Finland Oy (pinnoitetehdas) 
Karhu Sporting Goods (suksitehdas)
Kiteen huonekalutehdas

Puhoksen satama
Tehtaita palvelee Puhoksen satama. Sitä sekä Joensuun satamaa operoi sama yhtiö, Joensuun Laivaus Oy. Puhoksessa laivataan pääosin metsä- ja puuteollisuuden tuotteita. Puhos Satama Oy:n kapasiteetti on 2 700 m2 (terminaali 1) + 3 000 m2 (terminaali 2).

Puhoksen kanavahanke
Joensuulainen kauppaneuvos Antti Juhana Mustonen omisti 1800-luvun lopulla Puhoksen ja Utran sahat. Hän suunnitteli rakentavansa kanavan Puhokseen sekä yksityisen rautatien Pyhäjärven ja Laatokan välille. Hän teki suunnitelmistaan ehdotuksen vuonna 1875. Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallitus puolsi anomusta seuraavana vuonna. Suunnitelman mukaan Puhoksen koski olisi ohitettu noin 600 metriä pitkällä ja 1,78 metrin syvyisellä kanavalla. Sulku oli tarkoitus tehdä puusta ja kanavan varrelle oli tarkoitus rakentaa telakka. Suunnitelma hyväksyttiin vuoden 1876 lopulla ja työt käynnistyivät pian tämän jälkeen. Kaivu aloitettiin Pyhäjärven puolelta. Kanavaa kaivettiin noin 400 metriä ja jopa sulun paikkakin kaivettiin lähes täyteen leveyteen ja syvyyteen. Mustonen kuitenkin kuoli ja työt keskeytettiin. Seuraavina vuosikymmeninä tehtiin ainakin kolme anomusta töiden jatkamiseksi, mutta niitä ei hyväksytty. Paikallisesti kaivanto tunnetaan nimellä Mustosen kanava.

Matkailu
Valtatie 6:n varressa sijaitsevassa Matkailukeskus Pajarinhovissa on muun muassa Suomen suurin yksityinen eläinpuisto. Huhtikuussa 2010 valmistui Pajarinhovin historian suurin investointi, vesipuisto. Pajarinhoviin kuuluu myös Finlandia Hotels -ketjun hotelli, huviloita, hirsimökkejä, ravintola ja kahvila, tehtaanmyymälöitä, ohjelmapalveluja ja 400 neliömetrin tanssipaviljonki. 

Puhoksessa on paljon rantaviivaa ja siten myös loma-asutusta. Orivesi ulottuu kylän keskustaan ja eteläistä osaa (Tasapää) reunustaa Pyhäjärvi. Nämä yhdistyvät toisiinsa Puhoksen kosken kautta, jossa on myös Pohjois-Karjalan Sähkön vesivoimalaitos. Puhoksen voimalaitoksen valmistumisvuosi on 1961. Sen putouskorkeus on 3,7 metriä ja suunnitteluvirtaama 20 m3/s. Kokonaisteholla 0,8 MW tuotetaan vuodessa energiaa 1 500 MWh.

Lähteet

Aiheesta muualla
Puhoksen historiaa 
Arvokasta Kiteellä: Kiteen kulttuuriympäristöohjelma
Matkailukeskus Pajarinhovi
Puhoksen Perinnepäivät

Kiteen kylät
Pohjois-Karjalan maakunnan entiset taajamat