Chasséenin kulttuuri

Chasséenin kulttuuri vallitsi Ranskassa ja lähialueilla myöhäisellä neoliittisella kivikaudella noin 4500–3500 eaa. Kulttuuri löydettiin Chassey-le-Campin löydöistä Saône-et-Loiren seuduilta. Kulttuurin alkuperä lienee Välimeren ja Atlantin rannikolla alkujaan levinneessä sydänsimpukkakeramiikassa. Chasséenin kulttuuri levisi laajalle Ranskan tasangoille, muun muassa Seinen altaaseen ja Loiren laaksoihin, ulottuen nykyisiin Haute-Saônen, Vauclusen, Alpes-de-Haute-Provencen, Pas-de-Calaisin ja Eure-et-Loirin departementteihin. Chasséenin kulttuurin ihmiset elivät monipuolisella maanviljelyllä kasvattaen muun muassa ruista ja omenoita, ja pitäen lampaita ja nautoja. Ihmiset elivät taloissa, joista koostui 100–400 asukkaan kyliä. Silloin ei tunnettu metalleja. Tämän tilalle tuli Seinen alueelle Seine-Oise-Marnen kulttuuri eli SOM 3100–2000 eaa., joka rakensi megaliittisia käytävähautoja, joissa on kirveiden kuvia. SOM-kulttuuri oli indoeurooppalainen. Marnejoen kalkkiin louhittiin megaliittimaisia luolahautoja.

Aikajana 

4500?: Chasséen-kylä Bercy nykyisessä Pariisissa
4400: Chasséen-kylä Saint-Michel du Touch Touloisen lähellä
4400: Rössenin kulttuuri ilmestyy Baume de Gonvillarsiin Haute-Saônessa.
3190: Chasséenin kulttuuri Calvadosissa
3530: Chasséenin kulttuuri Pas-de-Calaisissa
3450: Chasséenin kulttuuri päättyy Eure-et-Loiressa
3400: Chasséenin kulttuuri päättyy Saint-Mitressä (Alpes-de-Haute-Provence).

Lähteet 

Neoliittinen Eurooppa