Sukupuoli ja psykologia

Sukupuolen ja psykologian tutkimuksessa etsitään kognitiivisia ja käyttäytymisen eroja miesten ja naisten kesken.

Sukupuolierot 
Erään persoonallisuuspiirteitä analysoineen tutkimuksen mukaan miesten persoonallisuuksien erot naisten persoonallisuuksista ovat keskimäärin 2,71 kertaa suurempia kuin erot oman sukupuolen sisällä. Tämä viittaa siihen, että 90 % väestöstä omaa persoonallisuuden, jollainen on vain miehillä tai vain naisilla. 

Aineistona tässä tutkimuksessa oli otos yhdysvaltalaisista (1993) 16PF-persoonallisuusluokituksen mukaan. Aiemmista tutkimuksista poiketen eri piirteiden toisiaan kumoava vaikutus oli eliminoitu metodologialla ja tarkemmalla jaottelulla (2012).

Tutkimuksen mukaan erojen suuruudet olivat seuraavat (alkupään luonteenpiirteitä sukupuoli ennustaa siis paremmin, viimeisiä akseleita huonosti):
 tunteilevuus (I): naiset 2,29 keskihajontaa ylempänä: tunteilevia, hellämielisiä, subjektiivisia (intuitiivisia), esteettisiä, hienostuneita
 miehet objektiivisia, ”no-nonsense”, tunteilemattomia, hyötyä ajattelevia (utilitaarisia), karkeita
 lämpö (A): naiset 0,89: lämpimiä, huomaavaisia, osallistuvia, ihmisrakkaita
 miehet etäisiä, varautuneita, muodollisia, ”cooleja”, kylmiä
 turvattomuus (O): naiset 0,60: pelokkaita, turvattomia, huolissaan, itseään syyttäviä ja itseään epäileviä
 miehet olonsa turvalliseksi tuntevia, itsetyytyväisiä
 dominoivuus (E): miehet 0,54: dominoivia, määräileviä, kilpailevia, konfliktia pelkäämättömiä, määrätietoisia, itsepäisiä
 naiset alistuvia, helposti johdettavia, konflikteja karttavia
 emotionaalinen vakaus (C): miehet +0,53: emotionaalisesti vakaita, kypsiä, reaaliteetit tyynesti kohtaavia
 naiset tunneherkkiä, emotionaalisesti epävakaita, helposti järkyttyviä 
 epäilevyys/vastustavuus (L): miehet 0,36: skeptisiä, epäileviä, vastustavia, valppaita
 naiset hyväuskoisia, hyväksyviä, luottavaisia
 kireys (Q4): naiset 0,27: kireitä, turhautuneita, energisiä
 miehet rentoja, tyyniä, kärsivällisiä, apaattisia
 avoimuus muutokselle (Q1): miehet 0,21: kokeilevia, liberaaleja, radikaaleja, vapaa-ajattelevia, analyyttisiä, muutoshaluisia
 naiset tuttuun ja perinteiseen turvautuvia (konservatiivisia)
 sosiaalinen rohkeus (H): miehet 0,18: uskaliaita, estottomia, paksunahkaisia, sosiaalisesti rohkeita
 naiset arkoja, ujoja, epäröiviä, pelokkaita, uhan tiedostavia (riskinkarttajia)
 sulkeutuneisuus/epäaitous/laskelmoivuus (N): miehet 0,15: epäaitoja, laskelmoivia, ajatuksensa omassa tiedossaan pitäviä
 naiset avoimia, aitoja, teeskentelemättömiä, naiiveja, vilpittömiä, osallistuvia
 yksilöllisyys (Q2): naiset 0,12: yksilöllisiä
 miehet ryhmäsuuntautuneita
 eloisuus, ilmaisevuus, impulsiivisuus (F): naiset 0,05: eloisia, innostuvia, iloisia, ilmeikkäitä, spontaaneja, impulsiivisia
 miehet vakavia, hillittyjä, vähäpuheisia
 kurinalaisuus (Q3): miehet 0,04: kurinalaisia, kompulsiivisia
 ajatuksissaan oleva (M): naiset 0,01: ajatuksissaan olevia, mielikuvituksekkaita
 miehet: käytännöllisiä, ratkaisusuuntautuneita, proosallisia.

Erot suurempia tasa-arvoisemmissa maissa 
Miehiin verrattuna naiset ovat keskimäärin yhteistyöhaluisia, hoivaavia, varovaisia ja emotionaalisesti vastaavia, miehet ovat enemmän kilpailullisia, itsevarmoja ja riskihakuisia. Tasa-arvoisemmissa ja rikkaammissa maissa nämä sukupuolierot ovat suurempia kuin perinteisissä yhteiskunnissa, vaikka vain edellisissä naiset kävisivät töissä. Eräs syistä voi olla, että aliravitsemus ja sairaudet vaimentavat maskuliinisuutta. Tutkijan mukaan nyky-yhteiskunta muistuttaa metsästäjä-keräilijäyhteiskuntaa enemmän kuin maatalousyhteiskunta, joka vaimensi luontaisia eroja.

Erot opintovalinnoissa ja työelämässä 
Kun yhteiskunnasta tulee rikkaampi ja sukupuolten tasa-arvo lisääntyy, sukupuolten erot kasvavat, mitä on kutsuttu paradoksiksi. Tällöin naiset entistä harvemmin suorittavat tutkinnon luonnontieteessä, tekniikassa tai matematiikassa (STEM). Muuallakin maailmassa he ovat aliedustettuja STEM:ssä. Tutkimus myös löysi lähes kaikkialla maailmassa nuorista naisista samat akateemiset vahvuudet ja heikkoudet miehiin nähden, ja nämä erot vaikuttavat naisten STEM-suorituksia vastaan. Biotieteissä naiset ovat hyvin edustettuina, epäorgaanisissa luonnontieteissä heikosti, kuten fysiikassa ja tietotekniikassa.

Sukupuolinen tasa-arvo oli korkein Suomessa ja Norjassa (Global Gender Gap Index) ja näissä naisten osuus STEM-tutkinnoista on lähes alhaisin. Naisten osuus oli sitä korkeampi, mitä vähäisempää tasa-arvo oli. Tasa-arvoisimmissa maissa naisilla oli tarkemmin samat mahdollisuudet kuin miehillä ja heitä myös kannustettiin STEM-aloille. Psykologian professorin mukaan rikkaissa maissa nainen voi valita minkä alan haluaa, köyhässä hänen ehkä pitää taloudellisista syistä valita STEM-ala.

Yhdysvalloissa insinööreiksi valmistuvista naisia on 20 %, insinööreinä toimivista 11 %, STEM-työntekijöistä 26 %. 12 % naiskandidaateista on STEM-pääaineesta mutta vain 3 % työskentelee STEM-alalla 10 vuotta valmistumisestaan. Naiset tienaavat STEM-alalla 33 % enemmän kuin vastaavat naiset muilla aloilla. Ero on suurempi kuin miehillä ja vastaavasti STEM-naiset tienaavat 92 % STEM-miesten palkoista, muilla aloilla naisten ansiot ovat 77 % miesten ansioista.

Miehiä on enemmän johtoasemissa kuin naisia. Sosiologi Steven Goldberg esittää, että miehellä on keskimäärin korkeampi motivaatio saavuttaa asema kuin keskimäärin naisella. Hänen mukaansa motivaatioon ja aggressiivisuuteen liittyvät sukupuolierot ovat sisäsyntyisiä.

Biologisen ja sosiaalisen sukupuolen merkitys sukupuolieroissa 
Keskeinen kysymys sukupuolieroissa on, missä määrin sukupuolten väliset erot ovat tulosta biologisesta ja missä määrin taas sosiaalisesta sukupuolesta. Asiaa on vaikeaa tutkia, sillä sosiaalinen sukupuoli vaikuttaa välttämättä siihen, millaisia ihmisistä tulee. Koulujen psykologian ja biologian oppikirjoissa on perinteisesti mainittu, että naiset ovat miehiä tunteellisempia, koska heidän aivopuoliskonsa yhdistävä kappale (aivokurkiainen) on suurempi kuin miehillä. Tämä näkemys on kuitenkin kiistanalainen.

Erot matemaattisissa ja avaruudellisissa kyvyissä sekä älykkyydessä 
Tytöt pärjäävät keskimäärin kielellisissä tehtävissä poikia paremmin, kun taas pojat suoriutuvat paremmin avaruudellista hahmotuskykyä vaativista tehtävistä. Tämän on yleensä väitetty pätevän kulttuurista riippumatta, jolloin se olisi biologisen sukupuolen ominaisuus. Kuitenkin on osoitettu, ettei miesten parempi avaruudellinen hahmotuskyky olisi biologinen välttämättömyys, sillä tätä eroa avaruudellisessa hahmotuskyvyssä ei yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa löydetty koillisintialaisten matriarkaalisessa yhteisössä eläneiden miesten ja naisten väliltä. Tästä tutkijat esittivät, että koulutuksen kohentaminen vähentäisi sukupuolten välistä erilaista suoriutumista avaruudellisessa hahmottamisessa. Tutkijat ovat havainneet, että kielellisistä toiminnoista vastaavat aivojen kielialueet ovat naisilla selvästi suuremmat kuin miehillä. Lisäksi useassa meta-analyysissä on osoitettu eroja miesten ja naisten avaruudellisessa hahmottamisessa. 

Aiemmin luultiin, että pojat olisivat matemaattisesti lahjakkaampia kuin tytöt, mutta väite on sittemmin osoittautunut virheelliseksi. Matematiikan professori Jonathan Kane Wisconsin-Whitewaterin yliopistosta tutkija Janet Mertzin kanssa havaitsivat tutkimuksissa, että useiden mittausten nojalla tytöt pärjäävät matematiikassa siinä missä pojatkin. Monissa maissa keski- ja ylätasolla matemaattista sukupuolieroa ei ilmene ollenkaan. 
Kane ja Mertz uskovatkin, että erot kumpuavat sosiokulttuurisista tekijöistä. Joitain eroja matemaattisissa kyvyissä kuitenkin on sukupuolten välillä, mutta tämä erilaisuus taidoissa vaihtelee maiden välillä, joten sen ei voi olettaa johtuvan geneettisistä eroista sukupuolten välillä. Tutkijat ovat myös havainneet, matemaattiset taidot ovat paremmat sekä tytöillä että pojilla maissa, jossa sukupuolten välinen tasa-arvo on paremmalla tolalla kuin niissä, joissa se ei ole.

Deary et al. tutkimuksessa vuonna 2003 on tutkittu miesten yliedustusta korkean pistemäärän älykkyysosamäärässä ja miesten pisteiden keskihajonta on todettu suuremmaksi kuin naisten, mikä tarkoittaa että miehiä on enemmän kuin naisia sekä erityisen matalissa että erityisen korkeissa pisteluvuissa, kun taas naisten pisteluvut ovat lähempänä keskiarvoa. Paul Irvingin mukaan miehiä on kaksinkertaisesti henkilöissä, joiden älykkyysosamäärä on yli 120 ja henkilöissä joiden älykkyysosamäärä on yli 170 on 30-kertainen määrä miehiä.

Hormonaaliset erot 
On myös esitetty tutkimustuloksia, joiden mukaan naiset, joilla on poikkeuksellisen voimakasta mieshormonien tuotantoa, tuntevat useammin vetoa miesten usein suosimiin asioihin, kuten leikkijuniin ja muihin teknisiin harrastuksiin. Tällaisen tilan naisilla aiheuttaa lisämunuaisen liikakasvuksi kutsuttu ilmiö. Esimerkiksi psykologian professori Sheri Berenbaum tutki tämän diagnoosin saaneita tyttöjä ja huomasi, että muihin tyttöihin verrattuna tutkimusryhmän tytöillä korjaavasta hormonilääkityksestä huolimatta oli parempi avaruudellinen hahmotuskyky. He myös olivat kiinnostuneempia urheilusta ja suosivat tytöille tyypillisten lelujen sijaan enemmän pojille tyypillisiä leluja.

Usein myös tuodaan esille, että miesten suurempi kuolleisuus aikuisiässä selittyisi osaksi biologisilla tekijöillä. Näistä asioista ei kuitenkaan vallitse yksimielisyyttä.

Sukupuoli-identiteetti 

Sukupuoli-identiteetillä tarkoitetaan yksilön sisäistä kokemusta ja tietoisuutta sukupuolestaan. Intersukupuolisten vauvojen leikkaushoitoja on perusteltu sillä ajatuksella, että sukupuoli voidaan valita kasvattamalla lapsi valittuun sukupuoleen, mutta tämä on johtanut usein hyvin vahingollisiin hoitotuloksiin.

Sukupuolen kokemus on yksilöllinen ja se voi olla myös ristiriidassa anatomisen sukupuolen kanssa. Tätä ristiriitaa ei toistaiseksi ole pystytty selittämään tieteellisesti, mutta eräitä tutkimustuloksia aivoissa havaituista eroista on julkaistu. Sukupuoliristiriidan kokemuksesta käytetään lääketieteessä termiä transsukupuolisuus.

Transsukupuolisuus on erotettava ihmisistä, jotka ilmentävät pukeutumisella sukupuolensa feminiinistä tai maskuliinista puoltaan (transvestisuus). Pukeutumisen avulla ihminen voi ilmentää kuuluvansa sosiaalisen sukupuolen tasolla toiseen sukupuoleen kuin hänen yhteisön kautta oletettu sukupuolensa on (esimerkiksi drag queen, drag king). Sukupuolen ristiriitaa kokevat haluavat kuitenkin elää pysyvästi toisessa sukupuolen roolissa ja tähän liittyy myös kehodysforia.

Ammattilaisurheilun sukupuolitesteissä tutkitaan psykologista sukupuoli-identiteettiä psykologisen testauksen avulla fyysisten sukupuolitestien lisäksi.

Katso myös 
 Kaksoiskulttuuriteoria

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 Kirsi Heikkinen: Miehen aivot, naisen aivot. Tiede 12/2008.
 Michael G. Conner: Understanding The Difference Between Men And Women . Oregoncounseling.org. 
 No nyt se on tutkittu: Mies ja nainen todella ovat erilaisia lähes kaikessa . Ilta-sanomat 6.1.2012.
 Annikka Mutanen ja Kirsi Heikkinen: Mistä on tytöt ja pojat tehty?. Tiede 8.7.2014.

Sukupuolitutkimus
Psykologia