Skellefteån kunta

Skellefteån kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Skellefteå.

Kunnan maapinta-ala on 6 800,56 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 73 393 henkeä (31.12.2021).

Skellefteå on väkiluvun perusteella Uumajan jälkeen lääninsä toiseksi suurin kunta.

Vuonna 2007 kunnassa oli 270,13 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Skellefteån kaupunki muodosti oman kaupunkikuntansa ja alueen entiset pitäjät muodostivat seuraavat maalaiskunnat: Burträsk, Jörn, Lövånger ja Skellefteån maalaiskunta. Skellefteån maalaiskunnasta erotettiin vuonna 1874 Bysken maalaiskunta ja vuonna 1914 Bureån maalaiskunta.

Kunnan alueella ovat sijainneet seuraavat taajaväkiset yhdyskunnat: Burträsk (vuosina 1930–1961), Jörn (vuosina 1923–1958), Byske (vuosina 1931–1957), Bureå (vuosina 1934–1959) ja Lövånger (vuosina 1937–1963). Kukin niistä sijaitsi samannimisessä maalaiskunnassa. Edellisten lisäksi Skellefteån maalaiskunnassa sijaitsi vielä neljä taajaväkistä yhdyskuntaa: Norrböle (vuosina 1897–1915), Sunnanå (vuosina 1935–1959), Kåge (vuosina 1937–1964) ja Skelleftestrand (vuosina 1937–1952).

Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia aluejakoon, mutta Skelleftestrandin taajaväkinen yhdyskunta liitettiin Skellefteån kaupunkiin. Vuonna 1967 kaupunkiin liitettiin myös Bureån, Bysken, Jörnin ja Skellefteån maalaiskunnat. Vuonna 1971 kaupunki ja kaksi muuta vielä itsenäistä maalaiskuntaa muutettiin kunniksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Skellefteån kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Burträskin ja Lövångerin kunnat.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Skellefteån kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnilla oli omat vaakunat.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 670 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 813 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 106 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,4 %
 18–64-vuotiaat: 58,8 %
 65 vuotta täyttäneet: 21,8 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 14 785 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ursvikenin taajaman nimenä on joskus ollut myös Skellefteåstrand ja Klemensnäs, Ersmarkin nimenä Ume-Ersmark ja Drängsmarkin nimenä Södra Drängsmark.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Fällfors
 Klutmark
 Strömfors
 Stämningsgården

Luettelossa mainituista taajamista Stämningsgården on sittemmin kasvanut yhteen Skellefteån taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:

 Bjurfors
 Bodbysund
 Boviken
 Falmark
 Falmark
 Frostkåge
 Fällfors
 Gamla Falmark
 Gummark
 Gärdsmark
 Hjoggbölefors
 Klutmark
 Klutmarks station
 Kläppen + del av Ragvaldsträsk
 Liden
 Lund
 Långviken
 Mjövattnet
 Mångbyn
 Nedre Åbyn
 Norr om Inbyn ( kvarn)
 Norra Drängsmark
 Norra Innervik
 Norrlångträsk
 Nyhamn
 Renström
 Risön och Norra Tuvan
 Sandfors
 Sjöbotten
 Storkågeträsk
 Strömfors
 Stålberget + Frostkågemarken
 Varuträsk
 Vebomark
 Viken
 Västra Hjoggböle
 Åbyn
 Östanbäck
 Östra Falmark

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Båtvik
 Finnträsk
 Furuskogen
 Heden
 Kalvträsk
 Ljusvattnet
 Renholmen
 Tåme
 Uppstoppet
 Uttersjöbäcken

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Skellefteån kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Skellefteå nord-västra (34 valtuutettua)
 Skellefteå syd-östra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Skellefteån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bolidenin piiri 
 Bureån piiri 
 Burträskin piiri 
 Bysken piiri 
 Fällforsin piiri 
 Jörnin piiri 
 Kalvträskin piiri 
 Kågedalenin piiri 
 Lövångerin piiri 
 Skellefteån maalaispiiri (Skellefteå landsdistrikt) 
 Skellefteån Sankt Olovin piiri (Skellefteå Sankt Olovs distrikt) 
 Skellefteån Sankt Örjanin piiri (Skellefteå Sankt Örjans distrikt)

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Skellefteå S:t Olov
 Skellefteå S:t Örjan
 Bureå
 Skellefteå landsförsamling
 Jörn-Boliden
 Kågedalen
 Byske-Fällfors
 Lövånger
 Burträsk

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Boliden
 Bolidens kbfd*
 Bureå
 Burträsk
 Byske (Ytterstfors bruksförsamling)
 Fällfors
 Jörn
 Jörns västra kbfd*
 Jörns östra kbfd*
 Kalvträsk
 Kågedalen
 Lövånger
 Skelleftehamns kbfd*
 Skellefteå kbfd*
 Skellefteå landsförsamling (Skellefteå)
 Skellefteå landsförsamlings kbfd*
 Skellefteå Sankt Olov (Skellefteå stadsförsamling)
 Skellefteå Sankt Örjan

Kirkot

Ystävyyskunnat
Skellefteålla on kuusi ystävyyskuntaa:

 Tongling, Kiina
 Mo i Rana, Norja
 Raahe, Suomi
 Løgstør, Tanska
 Pardubice, Tšekki
 Tallinna, Viro

Lähteet

Aiheesta muualla

 Skellefteån kunnan kotisivut