Myasthenia gravis

Myasthenia gravis on lihasheikkoutta ja -väsyvyyttä aiheuttava autoimmuunisairaus, joka kohdistuu hermo-lihasliitokseen.

Oireet 
Sairauden tarkka kulku vaihtelee, mutta se alkaa usein silmälihasoireilla: kaksoiskuvina ja silmäluomen roikkumisena. On tavallista, että oireet ovat aamulla lievemmät. Sairaus voi rajoittua silmälihaksiin (noin 15 % potilaista) tai yleistyä muille alueille. Infektiot voivat aiheuttaa myasthenia gravis -oireiden äkillisen pahenemisen, myasteenisen kriisin. Myasthenia graviksesta kärsiville voi ilmaantua tymoomia eli kateenkorvasta lähtöisin olevia kasvaimia. Ne ovat yleensä hyvänlaatuisia.

Syyt 
Hermo-lihasliitoksen välittäjäaineena toimii normaalisti asetyylikoliini. Myasthenia gravista potilailla postsynaptiset asetyliilikoliinireseptorit vaurioituvat autoimmuunireaktion vaikutuksesta ja niiden lukumäärä vähenee. Syytä autoimmuunireaktion käynnistymiseen heillä ei tunneta.

Hoito 
Tyypillisesti käytetään lääkkeitä, jotka lisäävät asetyylikoliinin tehoa hermo-lihasliitoksessa. Tällainen on esimerkiksi neostigmiini, joka vaikuttaa inhiboimalla asetyylikoliinia pilkkovaa asetyylikoliiniesteraasia. Lisänä voidaan käyttää autoimmuunireaktiota vaimentavaa lääkitystä. Joissain tapauksissa saatetaan turvautua myös tymektomiaan eli kateenkorvan poistoleikkaukseen.

Epidemiologia 
Myasthenia graviksen esiintyvyys on noin 1 henkilö 200 000:sta. Suomessa sitä sairastaa 600–700 henkeä. Oireet ilmaantuvat yleensä 20–30-vuotiaana (enimmäkseen naisilla) tai 60–70-vuotiaana (enimmäkseen miehillä).

Lähteet 
 Terveyskirjasto: Myasthenia gravis -lihasheikkous (myastenia)
 Lihastautiliitto: Myasthenia gravis (MG) – halvausmainen lihasheikkous

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Suomen MG-yhdistys ry
Therapia Fennica: Kiti Müller: Myasthenia gravis
The Myasthenia Gravis Foundation of America (MGFA): Kotisivut 

Autoimmuunisairaudet
Neurologiset sairaudet
Lihassairaudet
Seulonnan keskeiset artikkelit