Korpiselän rukoushuonekunta

Korpiselän rukoushuonekunta oli Soanlahden seurakuntaan kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rukoushuonekunta, joka käsitti Korpiselän kunnan alueen Raja-Karjalassa Suomen luovuttamalla alueella. Rukoushuonekunnalla oli Korpiselän kirkonkylässä oma kirkko, pappi, pappila ja hautausmaa. Enimmillään Korpiselän luterilaista väestöä oli 1 303.

Perustaminen 

Korpiselkä oli ortodoksienemmistöinen kunta ja luterilaista väestöä alueelle alkoi muuttaa vasta 1600-luvulla. Korpiselkä sai vuonna 1835 oman katekeetan, jonka palkan kustansi valtio. Soanlahden kappeliseurakunta muodostettiin vuonna 1855 ja siihen liitettiin myös Korpiselkä. Tuolloin Korpiselän katekeetan virka lakkautettiin ja Soanlahden saarnaajan vastuulle tuli luterilainen väestö laajalla alueella, joka käsitti Suojärven, Salmin, Suistamon, Korpiselän ja Soanlahden pitäjät. 
 
Vuonna 1851 perustettiin Korpiselän luterilainen hautausmaa, joka sijaitsi ortodoksisen hautausmaan vieressä Värtsilään vievän maantien varressa. Soanlahteen kuuluva Korpiselän rukoushuonekunta perustettiin vuonna 1885.  Korpiselän luterilainen kirkko rakennettiin valtion varoin vuonna 1890. Se oli pieni, suorakaiteen muotoinen puurakennus, eikä siinä ollut kellotornia. Kirkon vihki Porvoon piispa Carl Henrik Alopaeus 6. kesäkuuta 1891. Rukoushuonekuntaa varten perustettiin Soanlahden kirkkoherran apulaisen virka vuonna 1908, johon vuonna 1909 määrättiin William Aarnio.  Omat kirkonkirjat Korpiselkä sai vuonna 1909.

Oma seurakunta suunnitteilla 

Korpiselän rukoushuonekunta pyrki itsenäiseksi seurakunnaksi 1910-luvulta lähtien, mutta hanke ei saanut tuomiokapitulin kannatusta. Enso-Gutzeit Oy lahjoitti rukoushuonekunnalle kahden hehtaarin tontin pappilaa varten. Osana seurakuntapyrkimyksiä myös kirkkoa suunniteltiin laajennettavaksi eteisen paikalle rakennettavalla kellotornilla ja kirkkosaliin lisättävällä urkuharmonin lehterillä. Opetusministeriö vahvisti H. J. Pesosen tekemät kirkon laajennussuunnitelmat vuonna 1938 ja eduskunta myönsi rukoushuonekunnalle 50 000 markan avustuksen laajennustöitä varten. Rakennustöitä ei kuitenkaan ehditty aloittaa ennen talvisotaa.

Lakkauttaminen 

Suurin osa Korpiselkää luovutettiin Neuvostoliitolle talvisodan päätteeksi vuonna 1940. Alue vallattiin takaisin ja kotiseudulleen palannut väestö korjasi vähäisiä vaurioita kärsineen kirkkonsa. Korpiselän luterilaiset sankarivainajat haudattiin rukoushuonekunnan hautausmaalle. Alue evakuoitiin uudelleen 1944. Suomen puolelle jäänyt osa Korpiselästä liitettiin sotien jälkeen Tuupovaaran seurakuntaan. Luovutetun alueen seurakunnat määrättiin lakkautettaviksi vuoden 1950 loppuun mennessä ja näin myös Korpiselän rukoushuonekunta lakkautettiin 31. joulukuuta 1949.

Lähteet

Viitteet 

Korpiselkä
Luovutettujen alueiden evankelis-luterilaiset seurakunnat
27.71 Kristinusko Suomessa