Cedercreutz

Cedercreutz () on alkuaan Ruotsista kotoisin oleva aatelissuku, joka asettui pysyvästi Suomeen Suomen sodan jälkeisenä aikana. Västmanlandin läänin maaherra Jonas Folkernasta Taalainmaalta aateloitiin vuonna 1711 ja korotettiin vapaaherraksi vuonna 1719. Suku on vuodesta 1748 lähtien omistanut Köyliössä sijaitsevan Köyliönkartanon.

Suvun jäseniä 

 Herman Cedercreutz (1684–1754), valtaneuvos, diplomaatti
 Axel Reinhold Cedercreutz (1774–1859), vapaaherra ja valtiopäivämies
 Johan Axel Cedercreutz (1801–1863), kenraalimajuri ja kuvernööri
 Carl Emil Cedercreutz (1806–1869), senaattori ja kuvenööri
 Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz (1847–1909), valtiopäivämies
 Emil Waldemar Cedercreutz (1852–1924), lääkäri ja valtiopäivämies, Carl Emil Cedercreutzin poika
 Nanny Cedercreutz, os. Lagerborg (1866–1950), kirjailija, Emil Waldemar Cedercreutzin puoliso
 Axel Cedercreutz (1873–1946), syfilidologian ja ihotautien professori, Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutzin poika
 Edward Emil Fredrik Cedercreutz (1874–1930), insinööri ja toimitusjohtaja
 Gustaf Johan Reinhold Cedercreutz (1876–1959), juristi ja valtiopäivämies, Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutzin poika
 Emil Cedercreutz (1879–1949), kuvanveistäjä ja siluettitaiteilija, Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutzin poika
 Jonas Cedercreutz (1914–1991), arkkitehti, Gustaf Cedercreutzin poika
 Carl-Johan Cedercreutz (1915–2001), diplomi-insinööri, toimitusjohtaja
 Claes Cedercreutz (1917–1991), kirurgi ja hypnoterapeutti
 Magnus Cedercreutz (1917–1982), yritysjohtaja ja kauppaneuvos, Gustaf Cedercreutzin poika
 Kettil Cedercreutz (s. 1959), professori, taikuri
 Camilla Cedercreutz (s. 1993), kilpapurjehtija.

Lähteet 

Suomalaiset aatelissuvut
Ruotsin aateli
Sukunimet