James Isbister

James Isbister (29. marraskuuta 1833 – 16. elokuuta 1915) oli kanadalainen métis-johtaja. Häntä pidetään Saskatchewanissa sijaitsevan Prince Albertin kaupungin perustajana.

Isbister oli lahjakas kielissä ja puhui englantia, gaelia, creetä, denen kieltä ja michifiä. Hän toimi useita vuosia tulkkina Hudson's Bay Companylle.

Vuonna 1866 Isbister asettui asumaan ja viljelemään maata alueelle, joka nykyisin tunnetaan Prince Albertin kaupunkina. Hän oli todennäköisesti ensimmäinen maanviljelijä Saskatchewanissa, joka viljeli vehnää omalla maatilallaan. Alueelle muutti useita muitakin siirtolaisperheitä, jotka kutsuivat aluetta Isbisterin asutuskeskukseksi. Isbister muutti pois alueelta 1886 mutta palasi vuosia myöhemmin takaisin perustettuun Prince Albertin kylään. Hän toimi myös John Smith Reservaatissa (nykyisin Muskoday First Nation) maatalousneuvojana.

Vuonna 1884 Saskatchewanjokilaakson eurooppalaiset siirtolaiset ja métisit kävivät neuvotteluja Kanadan hallituksen kanssa maaoikeuksista. Neuvotteluiden kariuduttua he lähettivät valtuuskunnan neuvottelemaan Louis Rielin kanssa hänen paluustaan Yhdysvaltojen Montanasta, jotta hän voisi johtaa neuvotteluja Kanadan hallituksen kanssa. Isbister valittiin yhdeksi neljästä matkaan lähtijästä. Riel oli helposti taivuteltavissa asian kannalle. Neuvottelut eivät sujuneet toivotulla tavalla ja tilanne lopulta kärjistyi Saskatchewanin kapinaksi vuonna 1885.

Isbister monien muiden anglo-metisien ohella oli osallisena neuvotteluissa hallituksen kanssa, mutta ei osallistunut kapinan vihollisuuksiin. Tästä huolimatta hänet vangittiin viideksi viikoksi ja Prince Albertin konservatiivinen lehdistö arvosteli hänen toimiaan kapinan aikana.

Kapinan jälkeen Isbister osallistui Prince Albertin alueella monipuolisesti Kanadan anglikaanisessa kirkon toimintaan. Hän vietti Prince Albertissa loppuelämänsä, ja hänet on haudattu kaupungissa sijaitsevalle hautausmaalle, joka on lähellä hänen entistä kotitilaansa.

Lähteet 

Kanadalaiset henkilöt
Vuonna 1833 syntyneet
Vuonna 1915 kuolleet