Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka

Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka on yksi Kansallisarkiston toimipaikoista. Se oli aiemmin Mikkelin maakunta-arkisto, yksi Suomen seitsemästä maakunta-arkistosta, jotka yhdessä Kansallisarkiston kanssa muodostivat arkistolaitoksen. Mikkelin maakunta-arkiston toimialueeseen kuuluivat Etelä-Savon, Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat. Vuoden 2017 alussa maakunta-arkistot sulautuivat osaksi Kansallisarkistoa. Niistä tuli Kansallisarkiston toimipaikkoja ja vanhan arkistolaitoksen rakenteet purettiin.

Toimipaikassa säilytetään myös luovutetun alueen arkistoja Viipurin läänistä. Toimipaikan erikoistehtävänä on huolehtia mikrofilmien varmuusarkiston ylläpidosta.

Historia

Mikkelin maakunta-arkisto jatkoi vuonna 1934 perustetun Viipurin maakunta-arkiston toimintaa. Viipurin maakunta-arkisto evakuoitiin sekä talvi- että jatkosodan aikana. Arkisto ehti toimia talvisotaan mennessä Viipurissa vain viisi vuotta. Siinä ajassa se vastaanotti asiakirjoja noin 4 000 hyllymetriä. Aineistosta onnistuttiin evakuoimaan noin puolet sekä talvi- että jatkosodan aikana. Itärajan taakse jääneistä asiakirjoista valtaosa on yhä tallessa joko Leningradin alueen valtiollisessa arkistossa Viipurissa tai Karjalan tasavallan kansallisarkistossa Petroskoissa.

Viipurin maakunta-arkiston evakkotaival kulki sodan jälkeen Kuopion ja Äänekosken kautta sen lopulliseen sijoituspaikkaan Mikkeliin vuonna 1953. Arkistorakennuksen suunnitteli rakennushallituksen arkkitehti Olavi Sortta. Samaan rakennukseen sijoitettiin myös Lakkautettujen seurakuntien keskusarkisto, jonka hallussa olivat luovutetun alueen evankelis-luterilaisten seurakuntien kirkonarkistot. Keskusarkisto yhdistettiin maakunta-arkistoon vuonna 1990.

Arkiston nimi muutettiin vuonna 1945 Savo-Karjalan maakunta-arkistoksi. Sen piiriin kuuluivat tuolloin Kuopion, Kymen ja Mikkelin läänit. Joensuun maakunta-arkiston perustamisen myötä nimi muutettiin Mikkelin maakunta-arkistoksi vuonna 1974.

Vanhan arkistorakennuksen kylkeen rakennettiin 1997 lisärakennus arkkitehtitoimisto Erkki Valovirran suunnittelemana. Uudessa ja uusitussa arkistokiinteistössä on asiakirjojen säilytystilaa yhteensä 18 000 hyllymetriä.

Toimipaikassa käy vuosittain noin 3 300 asiakasta, joista valtaosa on sukututkijoita.

Maakunta-arkiston johtajina ovat toimineet:
 Yrjö Nurmio va. 1934
 Martti Kerkkonen 1937 (va. 1934–)
 Ragnar Rosén 1937–1940
 Berndt Federley va. 1940–1945
 Keijo Astala 1945–1972
 Raimo Viikki 1972–2001
 Anja Jääskeläinen 2001–2005
 Tytti Voutilainen 2005–2016

Aineistot
Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikassa säilytetään asiakirjoja Etelä-Savon, Etelä-Karjalan, Kymenlaakson ja luovutetun Karjalan alueilta. Toimipaikan lähdeaineiston erityislaatu perustuu luovutetun Karjalan valtiollisten ja kunnallisten viranomaisten sekä luterilaisten ja ortodoksisten seurakuntien asiakirjoihin ja karttoihin, joita säilytetään Viipurin maakunta-arkiston perintönä Mikkelissä. Seurakuntien kirkonkirjoista toimipaikka tekee sukuselvityksiä virallisia tarkoituksia (esimerkiksi perunkirjoituksia) varten. 

Entisen maakunta-arkiston vanhin asiakirja on vuodelta 1455 ja yhtenäiset asiakirjasarjat alkavat 1600-luvun lopusta. Asiakirjoja on tällä hetkellä yli 13 000 hyllymetriä. Karttoja ja piirustuksia maakunta-arkiston kokoelmiin sisältyy noin 200 000 kappaletta.

Erikoistehtävät

Mikkelin maakunta-arkiston yhteyteen valmistui vuonna 1989 mikrofilmien varmuusarkisto, jonka tilat on suunniteltu erityisesti mikrofilmien pitkäaikaista säilytystä varten. Mikrofilmien varmuusarkisto on ainut Suomessa. Varmuusarkistossa on tällä hetkellä noin 24 000 mikrofilmirullaa ja yli miljoona mikrokorttia. Toimipaikka ottaa korvausta vastaan säilytettäväksi mikrofilmejä niin julkishallinnon viranomaisilta kuin yrityksiltäkin koko Suomen alueelta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka

Kansallisarkisto
Maunuksela