Ignatius (suku)

Ignatius on usean suomalaisen suvun sukunimi. Tunnetuin on Viipurista lähtöisin oleva pappissuku, jonka jäsenet ovat sittemmin vaikuttaneet useilla eri aloilla.

Viipurin Ignatius-suku
Tunnetuin Ignatius-suku on lähtöisin Viipurin pitäjästä, jossa maa- ja verokirjojen alkaessa 1540-luvulla asui suvun jäseniä Ignattalan, Konkkalan, Naulasaaren ja Vatikiven tiloilla. Sukunimi esiintyi asiakirjoissa muodoissa ’Ignatt’ ja ’Ignata’ ja myös ’Ignattínen’. Suvun varhaisin nimeltä tunnettu jäsen on Jääsken nimismiehenä vuosina 1535–1544 toiminut Per Maununpoika Ignatt, jonka pojanpoika Johan (Juho) Erikinpoika Ignatt muutti 1580-luvulla Vatikiven tilalta pakoon rajaseudun levottomuuksia Viipurin kaupunkiin. Tämän poika Niilo Juhonpoika Ignatt asui porvarina Viipurin kaupungissa. Hänen poikansa, Juvan kirkkoherrana 1658–1680 toiminut Matthias Nicolai Ignatius (k. 1680) käytti vuonna 1669 sukunimeään ensi kerran muodossa Ignatius. Hänen jälkeläisissään oli pappeja useassa polvessa. Hänen vanhempi poikansa Andreas (Anders) Ignatius (k. 1710) toimi Helsingin triviaalikoulun rehtorina ja sittemmin Helsingin kirkkoherrana. Andersin jälkeläisten joukossa oli lakimiehiä kolmessa sukupolvessa, mutta sukuhaara sammui Suomessa 1800-luvun alussa, joskin kaksi poikaa siirtyi Pietariin 1810-luvulla. Suomessa pappissuku jatkui Matthias Nicolai Ignatiuksen nuoremmasta pojasta, Viitasaaren kappalaisena ja kirkkoherrana vuosina 1691–1703 toimineesta Sigfrid Ignatiuksesta (k. 1703).

Ruokolahden kirkkoherra Bengt Jacob Ignatiuksen poika Kristian Ignatius muutti Pietariin ja edelleen Englantiin 1810-luvun lopulla ja vaikutti siellä mm. Venäjän konsulina, koulumiehenä ja tietokirjailijana nimellä Christian Ignatius Borissow. Borissow-nimisenä tämä sukuhaara vaikuttaa edelleen Englannissa.

Jäseniä
 Bengt Jacob Ignatius (1746–1803), Ruokolahden kirkkoherra, lääninrovasti. Ehdotti 1783 kanavan rakentamista Saimaan ja Suomenlahden välille.
 Johan Sigfrid Ignatius (1749–1831), B. J. Ignatiuksen veli, Viipurin pormestari, Tanskan konsuli Viipurissa, lahjoittaja
 Bengt Jakob Ignatius (1761–1827), herännäisyysmies, kirkkoherra Vihdissä ja Halikossa, lääninrovasti ja virsirunoilija
 Kristian Ignatius, myöh. Christian Ignatius Borissow (1788–1867), konsuli, koulumies ja tietokirjailija Englannissa, Ruokolahden kirkkoherra B. J. Ignatiuksen poika
Gustaf Henrik Ignatius (1801–1844), kollegiasessori ja Porin pormestari, kirkkoherra B. J. Ignatiuksen poika
 Johan Ferdinand Ignatius (1803–1876), pappi, jonka jälkeläisiä kaikki suvun 1900- ja 2000-luvulla eläneet jäsenet ovat, virsirunoilija Bengt Jakob Ignatiuksen poika
 Karl Henrik Jakob Ignatius (1809–1856), pappi ja kirjailija, Ruokolahden kirkkoherra B. J. Ignatiuksen pojanpoika
 Karl Emil Ferdinand Ignatius (1837–1909), senaattori, Johan Ferdinand Ignatiuksen poika
 Gustaf Fredrik Ignatius (1844–1931), apteekkari, kollegiasessori, Iisalmen kaupungin edustaja Suuressa lähetystössä Pietarissa 1899, Johan Ferdinand Ignatiuksen poika
 Carl Robert Ignatius (1846–1904), ylikamreeri, hovineuvos. Myi omistamansa Kesärannan (nyk. pääministerin virka-asunnon) Suomen valtiolle
 Kaarlo Ignatius (1869–1942), hovioikeuden presidentti, K. E. F. Ignatiuksen poika
 Hannes Ignatius (1871–1941), kenraaliluutnantti, K. E. F. Ignatiuksen poika
 Gustaf Ignatius (1873–1949), maaherra, K. E. F. Ignatiuksen poika
 Väinö Johannes Ignatius (1874–1931), apteekkineuvos, G. F. Ignatiuksen poika
 Gustaf Selim Ignatius (1877–1943), puutarhaviljelyn kehittäjä, G. F. Ignatiuksen poika
 Katri Bergholm, o.s. Ignatius (1878–1949), sotilaskotitoiminnan perustaja, K. E. F. Ignatiuksen tytär
 Anja Ignatius (1911–1995), viulutaiteilija, viulunsoiton professori, G. F. Ignatiuksen pojantytär
 Reino Ignatius (1913–2001), insinööri, sokeriteollisuusmies, Gustaf Selim Ignatiuksen poika
 Lea Ignatius, o.s. Jännes (1913–1990), taidegraafikko, Reino Ignatiuksen puoliso
 Jouko Ignatius (1920–2001), viulutaiteilija ja -pedagogi, G. F. Ignatiuksen pojanpoika
 Heikki Ignatius (1924–1996), valtiongeologi, professori, G. F. Ignatiuksen pojanpoika, Jouko Ignatiuksen veli
 Elina Luukanen, o.s. Ignatius (s. 1941), taidegraafikko, Reino ja Lea Ignatiuksen tytär
 Jaakko Ignatius (s. 1953), perinnöllisyystieteilijä, professori, Anja Ignatiuksen veljenpoika
 Kim Ignatius (s. 1956), talousjohtaja, Fortumin johtokunnan jäsen

Äitinsä puolelta sukuun ovat kuuluneet muun muassa professorit Otto-Iivari Meurman (1890-1994), Olavi Meurman (1893-1969), Harry Waris (1893-1973) ja Matti Klinge (s. 1936), joista kolme ensimmäistä olivat K. E. F. Ignatiuksen tyttärenpoikia ja viimeinen hänen veljenpoikansa Väinö Ignatiuksen tyttärenpoika.

Muut Ignatius-suvut
Karjalassa on esiintynyt muitakin Ignatius-nimisiä sukuja, joiden sukulaisuutta Viipurista lähtöisin olevaan sukuun ei ole voitu osoittaa. Yhden suvun ensimmäinen asiakirjoista löytynyt jäsen on Kiteellä asunut Martti Ignatius (1715–1771), jonka jälkeläisistä on tehty sukuselvitys. Tämän suvun keskeinen asuinpaikka on ollut Pielisjärven Koriseva.

Lähteet

Suomalaiset suvut