Kalpapyrstö

Kalpapyrstö (Lycodes vahlii) on kivinilkkoihin kuuluva pitkänomainen ahvenkala, joka elää Pohjois-Atlantin kylmissä vesissä.

Ulkonäkö 
Täysikasvuisen kalpapyrstön pituus on keskimäärin 25–30 cm ja enimmillään 52 cm. Sillä on pitkänomainen ruumis, jossa on 99–119 selkänikamaa. Väritykseltään se on tasaisenruskea lukuun ottamatta 1–3 mustaa läiskää selkäevän etupäässä. Ihoa peittävät suomut muualla paitsi selkäevän etupuolella. Poikasissa on lisäksi kapeita, vaaleita poikkijuovia, jotka vähitellen häviävät iän myötä. Kylkiviiva sijaitsee vatsapuolella lähellä peräevää. Toinen erityinen tuntomerkki on musta vatsakalvo.

Levinneisyys 
Kalpapyrstö elää Atlantin valtameren pohjoisosissa. Levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Islannin rannikolle ja Barentsinmeren lounaisosiin ja jatkuu Norjan rannikkoa myöten Skagerrakiin ja Kattegatin pohjoisosiin. Atlantin luoteisosissa sitä tavataan Gröönlannin lounaispuolelta Nova Scotian rannikolle ulottuvalla vyöhykkeellä.

Elintavat 
Kalpapyrstö on pohjakala, joka elää 150–500 metrin syvyydessä liejuisessa merenpohjassa. Se viihtyy merivedessä, jonka lämpötila on 2–6 °C ja suolapitoisuus 34–35 promillea. Ravinnokseen se käyttää monisukasmatoja, pieniä nilviäisiä ja äyriäisiä, Ophiurida-lahkon käärmetähtiä sekä tähtimatoja. Kutemisen jälkeen naaras laskee mädin merenpohjaan. Mätimunat ovat melko isoja (läpimitta 4,5–6 mm), mutta toisaalta niitä syntyy yhdessä kudussa vain vähän (27–93).

Kalastus ja käyttö 
Kalpapyrstöllä ei ole kaupallista merkitystä, mutta sitä kalastetaan jonkin verran ruoaksi levinneisyysalueeseen kuuluvissa valtioissa.

Lähteet 

Kivinilkat