Karhulan lasitehdas

Karhulan lasitehdas eli Karhulan Lasi Oy oli William Ruthin perustama, sittemmin A. Ahlström Osakeyhtiön omistukseen siirtynyt lasitehdas Karhulassa, Kotkassa. Vuonna 1995 tehtaan ostanut yhdysvaltalainen O-I lopetti yli sata henkilöä työllistäneen tehtaan toiminnan syksyllä 2009. Työntekijöistä 13 henkeä työskenteli silkkipainon puolella, joka lopetettiin vuodenvaihteen 2009-2010 jälkeen. Lopettamisen syyksi on ilmoitettu pullotuotannon ylikapasiteetti Euroopassa, myynnin väheneminen ja lama. Tehdas oli Suomen ainoa pakkauslasin ja lasipullojen valmistaja. Vuonna 2010 A. Ahlström osti tehdaskiinteistön O-I:lta takaisin. Samalla Karhulanniemen tehdasalueella toimii mm. Sulzerin pumpputehdas sekä Richter Karhula Oy:n konepaja. Suomen lasimuseon johtaja Heikki Matiskainen pitää tehtaan kulttuurihistoriallista merkitystä kiistämättömänä. Vuonna 2018 A. Ahlström myi noin kymmenen hehtaarin suuruisen tehdasalueen, uudeksi omistajaksi on tullut kiinteistöjen ja arvopapereiden sijoitustoimintaa harjoittava G-Capital Oy.

Historia
Karhulan lasitehdas edustaa yhtä Karhulan teollisuusalueen vanhimmista toimialoista. Lasin valmistuksen juuret alueella ulottuvat William Ruthin aikaan 1800-luvulle. Tehdas valmistui 1888 ja tuotanto aloitettiin seuraavana vuonna. Alussa pääpaino oli talouslasissa, jolloin tuotteita olivat muun muassa lampunlasit ja lääkelasit. Vuonna 1899 aloitettiin Ikkunalasin valmistus ja muutaman vuoden kuluttua niitä valmistettiin jo lähes 3 miljoonaa kappaletta vuosittain. Vuoteen 1910 mennessä tehtaasta oli tullut talous- ja ikkunalasin johtava valmistaja Suomessa. Karhulassa tehtiin myös kristallia. Paljon lasista vietiin Pietarin markkinoille.

Tehtaan menestyskausi ajoittui 1930-luvulle Iittalan kanssa. 1932 Aino Aallon suunnittelema "Bölgeblick" eli Aino Aalto-astiasto saavutti Milanon triennaaleissa kultamitalin. 1936 Karhulan lasitehtaalla alettiin rakentaa uutta lasinpuhallushallia sekä sen yhteydessä rakennusta keskus-generaattorilaitokselle ja samalla valmistettiin ensimmäiset Alvar Aallon Savoy-maljakot. Tehdas valmisti myös muiden Iittalan avainsuunnittelijoiden, kuten Göran Hongellin ja Tapio Wirkkalan suunnittelemia lasitöitä. Vuosina 1938–39 tehdasta laajennettiin edelleen. Vuonna 1941 tehdasta laajennettiin lasivillan valmistus-koneita varten. Lasitehtaan edistyksellisyydestä kertoo vuonna 1945 käyttöönotettu Suomen ensimmäinen sähköllä toimiva lasiuuni, joka oli jopa ensimmäisiä laatuaan koko maailmassa. Kultakausi kesti 1950-luvulle. Olutkaupan vapauduttua keskioluen myynti lisääntyi ja pullonvalmistus tarjosi aiempaa helpommin saavutettavan taloudellisen hyödyn. Tämän seurauksena tehdas lopetti taidelasin valmistamisen. Viimeisinä vuosikymmeninä tehtaan päätuote oli Wirkkalan Finlandia-pullo.

Vuonna 2021 tehdasalueelta purettiin lasitehtaan rakennus ja mänkikuuri, jossa säilytettiin raaka-aineita lasin valmistamista varten. Rakennusten tilalle on tarkoitus rakentaa uutta liiketoimintaa.

Lähteet

Aiheesta muualla
Lasia kaikille -näyttely Karhulan tuotannosta
Iittalan lasitehtaan arkea (osia kuvattu Karhulassa) 
Pitkäaikaisen lasinpuhaltajan haastattelu 
 Karhulan lasitehtaan lasiesineitä: Designlasi.com

Kotkan rakennukset ja rakennelmat
Suomen lasitehtaat
Tavaramerkit