Humalakiiltokääriäinen

Humalakiiltokääriäinen (Grapholita discretana) on pieni ja harvinainen, kääriäisiin kuuluva perhoslaji.

Koko ja ulkonäkö 
Humalakiiltokääriäinen on pieni, siipiväliltään 13–19 mm, yleisväriltään tummanruskea perhonen. Siiven takareunan dorsaalitäplä muodostuu kahdesta kellanvalkoisesta poikkiraidasta, ja siiven etureunassa on rivi lyhyitä kellanvalkoisia poikkiraitoja. Siiven kärkiosan siipipeili on vaaleanruskea ja siinä on sekä tummia pitkittäisviiruja että siniharmaita poikkiraitoja. Takasiivet ovat tummanruskeat ilman kuviointia. Perhosen vartalo on vaaleanruskeaa päätä lukuun ottamatta tumman kahvinruskea.

Levinneisyys ja lentoaika 
Humalakiiltokääriäistä tavataan Euroopasta Kaukasukselle ja Länsi-Siperiaan. Aikuiset perhoset lentävät touko-kesäkuussa.

Suomessa laji luokiteltiin aikaisemmin hävinneeksi, sillä siitä ei ollut lainkaan havaintoja vuoden 1976 jälkeen ja rakentaminen sekä umpeenkasvu olivat hävittäneet tunnetut esiintymispaikat.<ref name="BAP">Kari Nupponen & Hannu Koski: Grapholita discretana (Wocke, 1861) (Tortricidae) löytyi uudelleen Suomesta. Baptria, 2008, 33. vsk, nro 4, s. 131–132. Suomen Perhostutkijain Seura</ref> Se löytyi kuitenkin harrastajan toimesta nurmijärveläisestä puutarhasta vuonna 2006 ja vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnissa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi Ympäristökeskus on esittänyt perhosen esiintymisalueen rauhoittamista yksityiseksi suojelualueeksi, mutta esitys kaatui.http://www.oikeusasiamies.fi/Resource.phx/pubman/templates/2.htx?id=685  Vuodesta 2006 lähtien lajilla on tunnettu erittäin pienialainen esiintymä myös Lohjalta.

 Elinympäristö ja elintavat 
Täysin humalakasvustoihin sidoksissa oleva laji. Toukat elävät riittävän rotevakasvuisten humalaköynnösten varsien sisällä ja koteloituvat ravintokasviin. Aikuiset perhoset lentävät koko päivän ajan, mutta aktiivisimmin illalla. Ne pysyttelevät aivan humalakasvustojen tuntumassa ja häirittynä piiloutuvat kasvillisuuden joukkoon.

 Ravintokasvi 
Toukan ravintokasvi on humala (Humulus lupulus'').

Lähteet 

Kääriäismäiset