Uppsalan kunta

Uppsalan kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Uppsala.

Kunnan maapinta-ala on 2 182,41 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 237 596 henkeä (31.12.2021).

Uppsalan naapurikuntia ovat Tierp, Östhammar, Norrtälje, Knivsta, Håbo, Enköping ja Heby.

Väkiluvultaan Uppsalan kunta on Ruotsin neljänneksi suurin, ja sen keskustaajama Uppsala puolestaan on maan neljänneksi suurin taajama. Metsäseutujen ulkopuolella sijaitsevaksi kunnaksi Uppsalan kunta on pinta-alaltaan poikkeuksellisen suuri. Knivstan kunta muodostettiin osasta Uppsalan kuntaa vuonna 2003.

Vuonna 2007 kunnassa oli 492,40 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 22,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kunnassa sijaitsee Valsgärden kalmisto, joka on muinaisjäännösalue.

Kuntajaon kehitys

Vuonna 1863 astuivat voimaan Ruotsin uudet kunnallislait (ruots. kommunalförordningar). Nykyisen Uppsalan alueelle muodostettiin 34 maalaiskuntaa entisistä pitäjistä. Lisäksi Uppsalan kaupungilla oli jo vanhastaan ollut kaupunginoikeudet. Ensimmäinen kuntaliitos tehtiin 1947, jolloin Bondkyrkan ja Gamla Uppsalan kunnat liitettiin Uppsalan kaupunkiin.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kuntien määrää vähennettiin muodostamalla niin sanotut "suurkunnat" Uppsalan ympäristöön. Uppsalan kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaikutusta.

Uppsalan läänin alueelle muodostettiin kahdeksan "suurkuntaa":
 Björklinge (Björklinge ja Viksta)
 Bälinge (Bälinge, Börje, Jumkil, Skuttunge ja Åkerby)
 Norra Hagunda (Läby, Järlåsa, Vänge, Åland ja Skogs-Tibble)
 Oland (Alunda, Ekeby, Skäfthammar, Stavby ja Tuna)
 Rasbo (Rasbo ja Rasbokil)
 Södra Hagunda (Balingsta, Dalby, Hagby, Ramsta, Uppsala-Näs ja Västeråker)
 Vaksala (Danmark, Funbo ja Vaksala)
 Vattholma (Lena, Tensta ja Ärentuna)

Tukholman läänin alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
 Knivsta (Alsike, Knivsta, Lagga, Vassunda ja Östuna)
 Skepptuna (Gottröra, Husby-Långhundra, Lunda, Närtuna, Skepptuna ja Vidbo)
 Almunge (ei muutosta)

Vuonna 1964 muodostettiin Uppsalan kuntablokki (ruots. kommunblock), jonka oli tarkoitus vastata uutta laajempaa kuntaa. Ensimmäisenä Uppsalan kaupunkiin liitettiin Södra Hagundan ja Vaksalan maalaiskunnat vuonna 1967. Samana vuonna Rasbo liitettiin Olandiin. Yhtenäiseen kuntamuotoon siirryttiin vuonna 1971. Tuolloin muodostettiin Uppsalan kunta yhdistämällä siihen kaupunki sekä Almungen, Björklingen, Bälingen, Norra Hagundan ja Vattholman maalaiskunnat. Lisäksi Tukholman läänistä liitettiin Knivsta sekä osia Knutbystä. Skepptunan kunta oli lakkautettu jo aiemmin, ja osa siitä liitetty Knivstaan.

Uppsalan kunta sai vakiintuneet rajat vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä osia jaetusta Olandin kunnasta (Stavby ja Tuna sekä aiempi Rasbon kunta). Jäljelle jääneet Olandin osat (Alunda, Ekeby ja Skäfthammar) liitettiin Östhammarin kuntaan. Tämän jälkeen kunnan rajoja muutettiin vasta vuonna 2003. Tuolloin Uppsala sai nykyiset rajansa, kun Knivstan kunnanosa erotettiin uudelleen itsenäiseksi Knivstan kunnaksi.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä kohti katsova keltainen kruunattu leijona, mustat ääriviivat ja punaiset varukset, joille näyttäisi pian olevan käyttöä. (Ruotsiksi: I blått fält ett gående utåtseende, krönt lejon i gult med svart kontur och med röd beväring, därest dylik skall användas.)

Uppsalan leijona esiintyy ensimmäisen kerran sinetissä 1700-luvulla. Se vahvistettiin Uppsalan kaupungin vaakunaksi vuonna 1943. Nykyinen Uppsalan kunta rekisteröi vaakunan käyttöönsä Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1986. Leijonan mustat ääriviivat ja keltainen leijona rikkovat heraldiikan sääntöjä, minkä vuoksi monien heraldikkojen mielestä kunnalla ei ole oikeaa vaakunaa, vaan pikemminkin tunnuskuvio. Vaakuna on kuitenkin rekisteröity kuntavaakunaksi, joten sitä koskevat kuntavaakunoihin sovellettavat määräykset.

Nykyisen Uppsalan kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista Björklingellä, Bälingellä, Gamla Uppsalalla, Läbyllä ja Olandilla oli ennen omat vaakunat. Nämä vaakunat menettivät virallisen asemansa kuntauudistusten yhteydessä, kun kunnat lakkautettiin.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 886 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.

Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Knivstan kunta. Kyseisten tietojen mukaan 8,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 442 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 676 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,7 %
 18–64-vuotiaat: 65,1 %
 65 vuotta täyttäneet: 15,2 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 24 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 87,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 25 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skobyn taajamassa on 230 asukasta, ja se kuuluu pääosin Östhammarin kuntaan. Vängen taajaman nimi oli aiemmin Brunna.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Bergsbrunna
 Berthåga
 Brillinge
 Gamla Uppsala
 Sunnersta

Luettelossa mainituista taajamista Berthåga, Brillinge, Gamla Uppsala ja Sunnersta ovat sittemmin kasvaneet yhteen Uppsalan ja Bergsbrunna Sävjan taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Almunge kyrkby
 Asplunda
 Balingsta
 Björken
 Bodarna
 Broby hage
 Danmark
 Edshamar + Granängen
 Ensta
 Fjuckby västra
 Forkarby
 Frötuna gård
 Funbo
 Funbo Bärby
 Grimsta och Lundvreten
 Gränsta
 Gunggräna
 Gysta
 Hagby
 Hammarby by
 Hammarby östra
 Häggeby
 Isgrena
 Johannesberg och Myrängen
 Järlåsa
 Knivsbrunna
 Korsnäs
 Källtorpet
 Kölinge
 Lejsta
 Lugnet
 Lövhyddan
 Marielund
 Marsta
 Nåsten norra och Eriksberg
 Näsby
 Oppgården och Fjuckby
 Oxsätra och Sävastebo
 Persborg
 Rosenlund
 Selknä
 Skuttungeby
 Skyttstennäs
 Skäggesta
 Skärfältens
 Stavby
 Ströby + Bösslinge + Åkerby
 Ströbylund + Holmtorpet + Solsäter
 Sundby
 Säva*
 Tibble
 Tuna
 Vallby
 Vallby
 Vedyxa
 Västerby
 Yrestahed
 Åkerby by
 Ängeby
 Örkälla

Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Säva kuuluu osin myös Enköpingin kuntaan.

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Blackstalund
 Brogården
 Bålstaberg
 Bärby
 Drälinge
 Lill-Moga
 Lund
 Skölsta
 Stenforsbacka
 Ströja
 Tiby - Börje
 Travenberg (Tensta kyrka)
 Vårdsätra

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uppsalan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Uppsala Mellersta (27 valtuutettua)
 Uppsala Västra (27 valtuutettua)
 Uppsala Östra (27 valtuutettua)

Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uppsalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Knivstan kunta sisältyy Uppsalan tuloksiin vuosina 1973–1998.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Almungen piiri 
 Balingstan piiri 
 Björklingen piiri 
 Bladåkerin piiri 
 Bälingen piiri 
 Börjen piiri 
 Dalbyn piiri (Uplanti) 
 Danmarkin piiri 
 Faringen piiri 
 Funbon piiri 
 Gottsundan piiri 
 Hagbyn piiri (Uplanti) 
 Jumkilin piiri 
 Järlåsan piiri 
 Knutbyn piiri 
 Lenan piiri (Ruotsi) 
 Läbyn piiri 
 Ramstan piiri 
 Rasbokilin piiri 
 Rasbon piiri 
 Skogs-Tibblen piiri 
 Skuttungen piiri 
 Stavbyn piiri 
 Tenstan piiri 
 Tunan piiri (Uplanti) 
 Uppsalan Helga Trefaldighetin piiri (Uppsala Helga Trefaldighets distrikt) 
 Uppsalan tuomiokirkkopiiri (Uppsala domkyrkodistrikt) 
 Uppsala-Näsin piiri 
 Vaksalan piiri 
 Vanhan Uppsalan piiri (Gamla Uppsala distrikt) 
 Vikstan piiri 
 Vängen piiri (Uplanti) 
 Västeråkerin piiri 
 Åkerbyn piiri 
 Ålandin piiri 
 Ärentunan piiri

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Uppsala domkyrkoförsamling
 Helga Trefaldighet
 Gamla Uppsala
 Vaksala
 Danmark-Funbo
 Hagby
 Ramsta
 Balingsta
 Västeråker
 Dalby
 Uppsala-Näs
 Norra Hagunda
 Bälingebygden
 Skuttunge
 Tensta
 Lena
 Ärentuna
 Björklinge
 Viksta
 Knutby-Bladåker
 Faringe
 Almunge
 Gottsunda
 Stavby
 Tuna
 Rasbo
 Rasbokil

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Knivstan kunta on vielä osa Uppsalan kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Almunge
 Balingsta
 Björklinge
 Bladåker
 Bälinge
 Börje
 Dalby
 Danmark
 Faringe
 Funbo
 Gamla Uppsala
 Gottsunda
 Hagby
 Helga Trefaldighet (Bondkyrka)
 Jumkil
 Järlåsa
 Knutby
 Lena
 Läby
 Ramsta
 Rasbo
 Rasbokil (Kil)
 Sankt Per*
 Skogs-Tibble (Tibble)
 Skuttunge
 Stavby
 Tensta
 Tuna
 Upplands artilleriregemente* (Andra Svea artilleriregemente)
 Uppsala domkyrkoförsamling (Uppsala)
 Uppsala-Näs (Näs)
 Vaksala
 Viksta
 Vår Fru*
 Vänge (Vänge och Läby)
 Västeråker (Åker, Åker i Hagunda härad)
 Åkerby (i Bälinge härad)
 Åland
 Ärentuna

Lähteet

Aiheesta muualla

 Uppsalan kunnan kotisivut