Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto

Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto eli Tietoarkisto (FSD, Finnish Social Science Data Archive, Finlands samhällsvetenskapliga dataarkiv) on kansallinen palveluyksikkö, joka arkistoi ja välittää sähköisiä tutkimusaineistoja tutkimukseen, opetukseen ja opiskeluun. Vuonna 1999 Suomen Akatemian aloitteesta perustettu yksikkö toimii Tampereen yliopiston erillisenä yksikkönä ja palvelee tieteellistä tutkimusta ja opetusta valtakunnallisesti ja kansainvälisesti. Tietoarkisto on Suomen ensimmäinen organisaatio, jolle on myönnetty sähköisten aineistojen luotettavasta pitkäaikaissäilyttämisestä kertova CoreTrustSeal (CTS) -sertifikaatti (aiemmin DSA). 

Tietoarkisto on muotoillut tehtäväkseen tieteen avoimuuden, läpinäkyvyyden, tiedon kumuloitumisen ja olemassa olevan tiedon tehokkaan tutkimuskäytön edistämisen ja FAIR-periaatteiden vastuullisen toteuttamisen. Kaikki Tietoarkiston peruspalvelut ovat maksuttomia. Yhteiskuntatieteilijöiden lisäksi Tietoarkisto palvelee myös esimerkiksi kasvatustieteilijöitä, humanisteja sekä terveystieteilijöitä ja lääketieteilijöitä. Siksi yksikkö käyttääkin erityisesti viestinnässään pääasiassa nimeä Tietoarkisto. Erityisesti kansainvälisissä yhteyksissä paljon käytetty on myös Tietoarkiston englanninkielisen nimen lyhenne FSD. Tietoarkiston johtajaksi valittii tammikuussa 2017 YTM Helena Laaksonen. Siihen asti yksikköä johti YTT Sami Borg.

Ailassa yli 1500 tutkimusaineistoa 

Toukokuusta 2014 asti Tietoarkistoon tallennetut tutkimusaineistot ovat olleet rekisteröityneiden asiakkaiden saatavilla sähköisessä aineistoluettelossa Ailassa kunkin aineiston käyttöehtojen mukaisesti. Tammikuussa 2020 Ailassa oli liki1500 aineistoa. Aineistot voi löytää myös kansallisista hakupalveluista Finnasta tai Etsimestä. Suurin osa Tietoarkistoon tallennetuista aineistoista on kvantitatiivisia, mutta kvalitatiivisiakin aineistoja on Ailassa syyskuussa 2020 noin 250. Kvantitatiivisella aineistolla tarkoitetaan kokonaisuutta, johon kuuluu datatiedosto havaintomatriisina ja sitä kuvaileva materiaali, joilla on yhteinen yksilöivä aineistonumero. Esimerkiksi EVAn kansallinen asennetutkimus 2009 -aineiston, FSD2430, tilaaja saa käyttöönsä SPSS-portable-muotoisen datatiedoston, tutkimusaineiston kuvailun ja suorat jakaumat sisältävän PDF-koodikirjan sekä PDF-kyselylomakkeet suomeksi ja ruotsiksi . Datan analysoimiseen tarvitaan tilastomatemaattinen ohjelmisto ja vähintään perustiedot tilastotieteestä ja kvantitatiivisista menetelmistä.  Kvalitatiivisella aineistolla tarkoitetaan esimerkiksi haastattelujen tekstimuotoon tallennettuja litteraatioita ja kokonaisuutta kuvailevaa materiaalia. FSD2007-numeroisen Tampereen ympäristökiistat 1996–2000 -aineiston  tilaaja saa käyttöönsä kymmenen tekstitiedostoa, joissa on yhteensä 183 sivua. Kaikkien Tietoarkistoon tallennettujen aineistojen kuvailutietoja pääsee tutkimaan Ailan aineistoluettelossa kirjautumatta suomeksi ja englanniksi.

Aineistojen kuvailemiseen  Tietoarkisto käyttää XML-kielistä DDI-kuvailuformaattia , jonka kehittämiseen se osallistuu. XML-kielisistä kuvailuista tuotetaan ohjelmallisesti Tietoarkiston aineistoluettelossa julkaistavat aineistojen HTML-kuvailusivut ja PDF-koodikirjan sisältämä tieto.

CESSDAn kansallinen palveluntuottaja 

Tietoarkisto tekee yhteistyötä muiden maiden data-arkistojen kanssa. Erityisen tiivistä yhteistyö on eurooppalaisten data-arkistojen välillä. Suomi on eurooppalaisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen muodostaman tutkimusinfrastruktuurin CESSDAn (Consortium of European Social Science Data Archives)  jäsen ja Tietoarkisto on CESSDAn Suomen kansallinen palveluntuottaja. Tietoarkisto maksaa yhdysvaltalaisen yhteiskuntatieteellisen data-arkiston ICPSR:n Suomen kansallisen jäsenmaksun. Data-arkistojen kansainvälisen yhteistyön seurauksena tutkijoilla, opiskelijoilla ja opettajilla useissa maailman maissa on mahdollisuus käyttää maksutta muiden maiden data-arkistoihin tallennettuja aineistoja .

Tietovarantoja ja apua aineistonhallintaan 

Aineistojen arkistoimisen ja jatkokäyttöön luovuttamisen lisäksi Tietoarkisto tarjoaa tiedeyhteisölle myös muita palveluita sekä tutkimuksen opettelua ja tekemistä tukevia tietovarantoja. Tietoarkiston verkkosivuilla oleva suomen- ja englanninkielinen Aineistonhallinnan käsikirja auttaa tutkijaa esimerkiksi Suomen Akatemian vaatiman aineistonhallintasuunnitelman teossa. Hyvä aineistonhallinta on tärkeää etenkin, jos oman tutkimusaineiston aikoo arkistoida. Tietoarkiston tuottama ja ylläpitämä Menetelmäopetuksen tietovaranto MOTV on verkko-oppikirja, jonka avulla voi harjoitella joko kvantitatiivisen tai kvalitatiivisen tutkimuksen tekemistä. MOTV on suosittu työkalu suomalaisten yliopistojen metodiopetuksessa. Penna helpottaa kirjoitusaineistojen keräämistä ja arkistointia. Tietoarkisto huolehtii Pennalla tehtävän kirjoitusaineiston keruun teknisestä toteutuksesta ja arkistointiluvista. Poliittisten ohjelmien tietovaranto Pohtivassa on liki 1400 poliittista ohjelmaa vuosilta 1880 - 2020 kaikkiaan 84 puolueelta. Kokoelma pyrkii jatkossa sisältämään mahdollisimman kattavasti puolueiden ohjelmat 1800-luvun lopulta nykypäivään. Tietomilli Mielipidepuntari toteutettiin opetusministeriön Tieto käyttöön -rahoituksella. Tietomillin ansiosta osa Tietoarkistoon arkistoiduista aineistoista on helposti kenen tahansa käytettävissä, koska aineistojen analysointi ei Tietomillissä vaadi esimerkiksi tilasto-ohjelmien hallintaa. Helppokäyttöinen Tietomilli onkin suunnattu erityisesti koululaisten käyttöön. FNESdata-pitkittäisaineistoportaalista saa käyttöönsä muuttujatiedot neljän suomalaisen eduskuntavaalitutkimuksen (2003–2015) yhdistelmäaineistosta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto

Suomen arkistot
Tampereen yliopisto