Booker T. Washington

Booker Taliaferro Washington (5. huhtikuuta 1856 Franklinin piirikunta, Virginia – 4. marraskuuta 1915 Tuskegee Alabama) oli yhdysvaltalainen pedagogi, puhuja ja kirjailija. Hän toimi Tuskegee-instituutin ensimmäisenä opettajana ja rehtorina ja Theodore Rooseveltin ja William Taftin neuvonantajana rotukysymyksissä.. Vuonna 1940 Booker T. Washington sai ensimmäisenä mustana yhdysvaltalaisena kuvansa postimerkkiin. Hänen mukaansa nimettiin SS Booker T. Washington, joka oli ensimmäinen mustan amerikkalaisen mukaan nimetty Liberty-alus.

Booker T. Washington syntyi orjaksi puuvillaplantaasilla Virginiassa eikä saanut lapsena muodollista koulutusta. Hänen äitinsä oli plantaasin keittäjä, ja isä oli paikallinen valkoinen, joka ei osallistunut lapsen kasvatukseen. Washingtonin äiti meni naimisiin toisen orjan kanssa, joka pakeni Länsi-Virginiaan sisällissodan aikana. Unionin joukot vapauttivat Washingtonin perheen vuonna 1865.

Sodan jälkeen Washington työskenteli muun muassa hiilikaivoksessa ja samalla kävi koulua, kunnes pääsi opiskelemaan Hampton-instituuttiin. Hän opiskeli myöhemmin Wayland-seminaarissa Washingtonissa ja työskenteli opettajana Hampton-instituutissa. Washington johti Tuskegee-instituuttia vuodesta 1881 kuolemaansa asti. Instituutti keskittyi afroamerikkalaisten ammattikoulutukseen, ja sen tavoitteena oli edistää mustien itsenäisyyttä.

Washington luennoi laajasti Yhdysvalloissa ja Euroopassa, ja häntä pidetään yhtenä aikansa parhaista puhujista. Vuonna 1895 hän piti hyvin kiistanalaisen puheen, jossa hän katsoi, ettei mustien tulisi tavoitella sosiaalista tasa-arvoa ennen kuin he ovat saavuttaneet taloudellisen tasa-arvon. Monet valkoiset pitivät ajatuksesta, ja se takasi rahallisen tuen hänen johtamalleen koululle, mutta monet afroamerikkalaiset johtajat, muun muassa W. E. B. Du Bois, tuomitsivat ajatuksen.

Washington kirjoitti lukuisia kirjoja, joista tunnetuimpia ovat hänen omaelämäkertansa Up From Slavery (1901) sekä teokset The Future of the American Negro (1899), Tuskegee and Its People (1905), Life of Frederick Douglass (1907), The Story of the Negro (1909) ja My Larger Education (1911).

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset ihmisoikeusaktivistit
Yhdysvaltalaiset kirjailijat
Afroamerikkalaiset
Vuonna 1856 syntyneet
Vuonna 1915 kuolleet