Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Presidenttiys toimikausineen

Tasavallan presidentteinä toimineiden ikä-, toimi- ja eläkevuodet

Samaan aikaan elossa olleet presidentit 

Toimikauden alkaminen

Nykyisen perustuslain mukaan tasavallan presidentti ryhtyy toimeensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Vuosina 1919–2000 voimassa olleen hallitusmuodon mukaan presidentti astui toimeensa vaalia seuraavan maaliskuun 1. päivänä tai jos se sattui pyhäpäiväksi, sitä seuraavana arkipäivänä.

Huomautukset

Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan 

 Risto Ryti erosi vuonna 1944.
 Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.
 Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.

Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana 

 Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedoten ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa

Presidenttien antama juhlallinen vakuutus 
Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa.

Lähteet

Presidenttien valinnat

Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran 
 Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle.
 J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle.
 Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978.
 Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle.
 Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle.
 Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle.

Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä 

 P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä.
 J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi.

Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen 

 K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi.

Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti 

 Gustaf Mannerheim (1919)
 Lauri Kristian Relander (1919)
 Risto Ryti (1925)
 Kyösti Kallio (1931)
 Urho Kekkonen (1950)
 Sauli Niinistö (2006)

Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina 

 1944: Gustaf Mannerheim
 2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana

Presidentit, jotka on valinnut eduskunta 

 1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi
 1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.

Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla 

 1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla.
 1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.

Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas 

 Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä
 P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä
 Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä
 Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä.

Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan

Presidenttien nimet

Presidenttien entiset nimet 

 Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään Carl Johan Ståhlberg
 Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään Lars Kristian Relander
 Kyösti Kallio oli ristimänimeltään Gustaf Kalliokangas
 Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 Johan Gustaf Hellstén.

Presidenteistä käytetyt lempinimet 

 Lauri Kristian Relander: Reissu-Lasse, Reslander
 P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekka
 Gustaf Mannerheim: Marski
 J. K. Paasikivi: Ukko
 Urho Kekkonen: Urkki, UKK, Ukko
 Mauno Koivisto: Manu
 Martti Ahtisaari: Mara
 Tarja Halonen: Muumimamma
 Sauli Niinistö: Saukki, Sale

Presidenttien taustat

Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus 

 K. J. Ståhlberg
 P. E. Svinhufvud
 Risto Ryti
 J. K. Paasikivi
 Urho Kekkonen
 Tarja Halonen
 Sauli Niinistö

Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina 
 Juho Kusti Paasikivi
 Martti Ahtisaari

Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana 
 Risto Ryti 1924-1943, 1944-1945
 Mauno Koivisto 1968-1982

Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina 
 P. E. Svinhufvud 1918

Presidenttien asepalvelus 

Suorittaneet (ylin sotilasarvo):
 P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa)
 Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa)
 Urho Kekkonen (kersantti)
 Mauno Koivisto (alikersantti)
 Martti Ahtisaari (kapteeni)
 Sauli Niinistö (kapteeni)

Eivät suorittaneet:
 K. J. Ståhlberg
 Lauri Kristian Relander
 Kyösti Kallio
 Risto Ryti
 J. K. Paasikivi
 Tarja Halonen

Presidentit, jotka eivät ole toimineet ylipäällikkönä 
 Kyösti Kallio, luovutti ylipäällikkyyden sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alettua 1939.
 Risto Ryti

Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa 

 Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917, kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa)
 Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)
 Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944).

Presidenttien äidinkieli 
Ainoastaan presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen. Muiden presidenttien äidinkieli on ollut suomi, myös presidentti P. E. Svinhufvudin.

Presidentit, jotka ovat tulleet politiikan ulkopuolelta 

 Gustaf Mannerheim
 Martti Ahtisaari

Presidentit politiikassa

Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä 

 P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931
 J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946
 Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937
 Risto Ryti 1939–1940
 Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956
 Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982

Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä 

 Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924
 Mauno Koivisto 1966–1968, 1972
 Sauli Niinistö 1996–2003

Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä 

 Urho Kekkonen 1952–1953, 1954
 Tarja Halonen 1995–2000

Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä 

 Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951
 Tarja Halonen 1989–1991
 Sauli Niinistö 1995–1996

Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä

  Kyösti Kallio 1923

Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana 

 P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913
 Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936
 J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914
 K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917
 Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920
 Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929
 Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950
 Tarja Halonen 1979–2000
 Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011

Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna 

 K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903)
 Risto Ryti (Helsinki 1924–1927)
 J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918)
 Mauno Koivisto (Turku 1957)
 Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996)
 Sauli Niinistö (Salo 1977–1992)

Presidentti, joka on toiminut maaherrana 

 Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni)

Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana 
 Kyösti Kallio 1909-1917 (Maalaisliitto)
 J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue)
 Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus)

Presidentit oikeudessa 

Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä.

 Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946.

Presidenttien huomionosoitukset

Presidentit, joiden mukaan on nimetty katu, tie, aukio tai puisto 

 K. J. Ståhlberg: Ståhlbergintie, Kulosaari, Helsinki, Ståhlberginkatu Lahti, Ståhlberginkuja Suomussalmi
 Lauri Kristian Relander: Relanderinaukio, Kulosaari, Helsinki; Relanderinkatu, Varkaus
 P. E. Svinhufvud: Svinhufvudintie, Kulosaari, Helsinki; Svinhufvudinkatu, Lahti; Ukko-Pekantie, Heinola, Myllykoski, Ylivieska; Ukko-Pekankaari, Taavetti
 Kyösti Kallio: Kyösti Kallion tie Helsingin Kulosaaressa, Kyösti Kallion katu Lahdessa ja Nivalassa, Kyösti Kallion puisto Oulussa
 Risto Ryti: Risto Rytin tie Helsingin Kulosaaressa, Risto Rytin katu Huittisissa
 Gustaf Mannerheim: kadut, aukio Fiskars, Hamina, Hanko, Helsinki (Mannerheimintie), Karvia, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Nastola, Oulu, Parkano, Porvoo, Skogby, Vaasa
 J. K. Paasikivi: kadut, aukio Helsinki (Paasikivenkatu, Paasikivenaukio), Hämeenlinna (Paasikiventie), Kankaanpää, Kerava, Lahti, Tampere (Paasikiventie, Paasikivenkatu)
 Urho Kekkonen: kadut, aukiot ym. Hamina, Helsinki (Urho Kekkosen katu), Kajaani, Orimattila, Pielavesi, Saarijärvi, Suomusjärvi, Tampere (Kekkosentie, Kekkosenkatu), Rostock (Urho-Kekkonen-Straße)
 Mauno Koivisto: aukio, Helsinki; arboretum-puisto Ylivieska
 Martti Ahtisaari: aukio, Helsinki, Oulu
 Tarja Halonen: puisto, Helsinki (Tarja Halosen puisto)

Presidenttien mukaan nimetyt laitokset 

 P. E. Svinhufvud: P. E. Svinhufvudin muistosäätiö
 Kyösti Kallio: Kyösti ja Kalervo Kallion museo, Kyösti Kallion koulu
 Gustaf Mannerheim: Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö, Mannerheim-museo
 J. K. Paasikivi: Paasikivi-Seura, Paasikivi-Opisto
 Urho Kekkonen: Urho Kekkosen Arkisto/UKK-seura, UKK-instituutti, Urho Kekkosen museo
Martti Ahtisaari: Martti Ahtisaaren koulu, Kuopio; Martti Ahtisaari Instituutti, Oulu; Windhoek, Martti Ahtisaari Primary School; Sudan, Martti Ahtisaari School

Presidenteistä kertovat elokuvat 

 C. G. E. Mannerheim: Mannerheim – Suomen marsalkka (dokumentti), ohjaaja Kari Uusitalo, 1968
 Tarja Halonen: Rouva presidentti (dokumentti), ohjaaja Aleksi Bardy, 2012

Presidentit, joiden kuva on ollut setelissä 

 K. J. Ståhlberg: 50 markan seteli 1963, 5 000 markan seteli, 50 markan seteli 1977.
 J. K. Paasikivi: 1000 markan seteli 1955, 10 markan seteli 1963, 1980
 Urho Kekkonen: 500 markan seteli 1975

Presidentit, joiden kuva on ollut postimerkissä 

 K. J. Ståhlberg: 1945, 1965
 Lauri Kristian Relander: 1983
 P. E. Svinhufvud: 1931, 1944
 Kyösti Kallio: 1941, 1973
 Risto Ryti: 1941
 Gustaf Mannerheim: 1937, 1941, 1952, 1967
 J. K. Paasikivi: 1947, 1950, 1970
 Urho Kekkonen: 1960, 1970, 1980, 1986
 Mauno Koivisto: 1983, 1993
 Martti Ahtisaari: 1997, 2008
 Tarja Halonen: 2003
 Sauli Niinistö: 2013

Presidentti, jolla on ollut myös valtioneuvoksen arvo 

  J. K. Paasikivi 1930

Presidentti, joka on saanut Nobelin palkinnon 

  Martti Ahtisaari 2008 (rauhanpalkinto)

Presidenttien asunnot 

 Presidentit, jotka asuivat Presidentinlinnassa
K. J. Ståhlberg
Lauri Kristian Relander
P. E. Svinhufvud
Kyösti Kallio
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Mauno Koivisto
 Presidentit, jotka asuivat Tamminiemessä
Risto Ryti
Gustaf Mannerheim
Urho Kekkonen
 Presidentit, jotka ovat asuneet Mäntyniemessä
Mauno Koivisto
Martti Ahtisaari
Tarja Halonen
Sauli Niinistö

Presidenttien perheet (puolisot ja lapset)

Presidenttien yksityisarkistot
Itsenäisen Suomen valtionpäämiesten yksityisarkistot

Lähteet 

 
 Tasavallan presidentit. Sarjan päätoimittaja: Raimo Väyrynen, Espoo, Weilin+Göös, Koko sarjan ISBN 951-35-5426-0
Tasavallan presidentit. Tasavalta perustetaan 1919–1931 : Ståhlberg, Relander, Weilin+Göös, 1992 222 s., ISBN 951-35-5425-2
Tasavallan presidentit. Murrosten ja kasvun vuodet 1931–1940: Svinhufvud, Kallio, Weilin+Göös, 1993, 221 s., ISBN 951-35-5427-9
Tasavallan presidentit. Sodan ja rauhan miehet 1940–1956 : Ryti, Mannerheim, Paasikivi, Weilin+Göös, 1993, 224 s. ISBN 951-35-5428-7
Tasavallan presidentit. Tasavalta kasvaa ja kansainvälistyy 1956–1981 : Kekkonen, Weilin+Göös, 1994 , 207 s., ISBN 951-35-5429-5
Tasavallan presidentit. Kohti yhdentyvää maailmaa 1982–1994 : Koivisto, Weilin+Göös, 1994, 237 s., ISBN 951-35-5430-9

Viitteet 

Tiedot