Neuvostoliiton 8. armeija

Neuvostoliiton 8. armeija oli puna-armeijan yhtymä. Se perustettiin Novgorodin Operatiivisena Ryhmänä elokuussa 1939 ja sen nimi muutettiin 8. Armeijaksi Leningradin Sotilaspiirin sotaneuvoston 26. lokakuuta 1939 antamalla päätöksellä. Armeija siirrettiin ensin 23. syyskuuta Pihkovaan ja siitä 26. lokakuuta Petroskoihin, ja jonne se saapui lokakuun lopulla. Armeija siirrettiin Novgorodiin huhtikuun 1940 lopulla ja liitettiin osaksi Itämeren sotilaspiiriä kesällä 1940.

Suomen Talvisota 

Talvisodan alkaessa armeija oli keskitetty Laatokan ja Repolan välille. Armeija käsitti yhteensä kuusi jalkaväkidivisioonaa ja yhden panssariprikaatin, jolloin sen vahvuus oli noin 120 000 miestä, noin 400 panssaroitua ajoneuvoa ja lähes 600 tykkiä tai kranaatinheitintä. Armeijan komentajana toimi divisioonakomentaja Ivan Nikititš Habarov. Se oli jaettu kahteen armeijakuntaan, joista LVI armeijakunta hyökkäsi Laatokan rannan suunnassa ja I armeijakunta siitä pohjoiseen.

Armeijan ensimmäisenä tehtävänä oli lyödä edessään olevat suomalaisjoukot ja edetä aluksi Karjalan radalle Sortavalan ja Joensuun tasalle. Tämän jälkeen sen olisi tullut hyökätä päävoimillaan Karjalankannaksella taistelevien suomalaisjoukkojen selustaan ja osalla voimistaan kohti keskistä Suomea.

Suomalaisten onnistuttua saartamaan kärjessä edenneet kaksi divisioonaa ja hyökkäysvaunuprikaatin puna-armeijan hyökkäys Laatokan Karjalassa pysähtyi. Neuvostoliiton Pääsotaneuvosto joutui toteamaan hyökkäyksen Suomeen epäonnistuneen muuallakin. Tästä syystä neuvostojohto perusti Suomea vastaan uuden, Luoteisen Rintaman, jolle alistettiin kaikki alueella toimivat joukot. Rintaman komentajaksi määrättiin 1.luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samalla vaihdettiin myös 8. armeijan komentajaksi armeijakuntakomentaja Grigori Štern ja armeijan eteläinen osa erotettiin omaksi 15. armeijaksi, jonka komentajaksi tuli armeijakomentaja M. Kovalev.

Kokoonpano 
I Armeijakunta (prikaatinkomentaja Roman I Panin) oli Viron rajalla, josta käsketty 18. marraskuuta 1939 Petroskoin kautta Vohtozeroon, liitetty samalla 8. Armeijaan.
139. Jalkaväkidivisioona (prikaatinkomentaja Nikolai Iivanovitš Beljajev) liitettiin I Armeijakuntaan 18. marraskuuta Volhovstroissa. Sodan päättyessä liitetty XIV Armeijakuntaan.
Jalkaväkirykmentti 364
Jalkaväkirykmentti 609
Jalkaväkirykmentti 718
Kenttätykistörykmentti 354
155. Jalkaväkidivisioona (prikaatinkomentaja Pjotr Aleksandrovitš Aleksandrov) liitettiin I Armeijakuntaan Porajärvellä 5. marraskuuta. Sodan päättyessä liitetty XIV Armeijakuntaan.
Jalkaväkirykmentti 436
Jalkaväkirykmentti 659
Jalkaväkirykmentti 786
Kenttätykistörykmentti 306
Panssaripataljoona 421

LVI Armeijakunta (divisioonankomentaja Ivan N. Tsherepanov) oli perustettu Petroskoissa 1939 ja liitetty 8. Armeijaan. 8. Armeijaa jaettaessa liitetty 15. Armeijaan 11. helmikuuta 1940.
18. Jalkaväkidivisioona perustettu Petroskoissa ja siirretty 17. syyskuuta 1939 raja-alueelle. Divisioona oli Salmissa 5. marraskuuta, jossa joutui saarroksiin lukuun ottamatta JR 97:ää, joka liitettiin VIII Armeijakuntaan. Divisioona liitettiin 8. Armeijan jakamisen yhteydessä 15. Armeijaan 11. helmikuuta 1940. Divisioona hajotettiin talvisodan loputtua. (Huom! samannumeroinen divisioona perustettiin 8. huhtikuuta 1940 111. Divisioonan rungolle).
Jalkaväkirykmentti 97
Jalkaväkirykmentti 208
Jalkaväkirykmentti 316
Kenttätykistörykmentti 3
Haupitsirykmentti 12
Panssaripataljoona 381
56. Jalkaväkidivisioona.
Jalkaväkirykmentti 37
Jalkaväkirykmentti 184
Jalkaväkirykmentti 213
Kenttätykistörykmentti 113
Haupitsirykmentti 247
Panssaripataljoona 410
168. Jalkaväkidivisioona.
Jalkaväkirykmentti 367
Jalkaväkirykmentti 402
Jalkaväkirykmentti 462
Kenttätykistörykmentti 453
Haupitsirykmentti 392
Panssaripataljoona 378
Panssaripataljoona 456
Armeijajoukot
75. Jalkaväkidivisioona.
Jalkaväkirykmentti 28
Jalkaväkirykmentti 34
Jalkaväkirykmentti 115
Kenttätykistörykmentti 68
Haupitsirykmentti 235
Panssaripataljoona 274
34. Panssariprikaati.
Panssaripataljoona 76
Panssaripataljoona 82
Panssaripataljoona 83
Panssaripataljoona 86
Motorisoitujalkaväkipataljoona 179
108. Järeä Haupitsirykmentti
315. Ylijohdon järeä patteristo

Talvisodan jälkeen 
8. armeijan joukot ottivat osaa Luoteisrintamalla osaa saksalaisten Panssariryhmä 4:n torjuntaan.

Kokoonpano 22.6.1941 
Armeijankomentajana oli 22. kesäkuuta 1941 kenraalimajuri P. P. Sobennikov ja komissaarina S. I. Shabalov. Esikuntapäällikkönä oli kenraalimajuri G. A. Larionov.
Armeijaan kuuluivat:
X armeijakunta kenraalimajuri I. F. Nikolaev
10. kivääridivisioona
48. kivääridivisioona
50. kivääridivisioona
XI armeijakunta kenraalimajuri M. S. Shurnilov
11. kivääridivisioona
125. kivääridivisioona
XII mekanisoitu armeijakunta kenraalimajuri N. M. Shestopalov
23. panssaridivisioona
28. panssaridivisioona
202. mekanisoitudivisioona
10. moottoripyörärykmentti
9. panssarintorjuntaprikaati

Lakkauttaminen 
8. Armeija lakkautettiin syyskuussa 1945, jolloin siitä muodostettiin Länsi-Siperian sotilaspiirin esikunta Novosibirskiin.

Komentajat 

divisioonankomentaja Ivan Nikititš Habarov 14. syyskuuta 1939 – 13. (14.) joulukuuta 1939.
2. luokan armeijankomentaja (kenraalieversti) Grigori Mihailovitš Štern 13. joulukuuta 1939 (16. joulukuuta 1939) – 10. helmikuuta 1940, joka oli Espanjan sisällissodan veteraani ja teloitettiin vuonna 1941.
kenraalimajuri Sobennikov maaliskuu – kesäkuu 1941
kenraaliluutnantti F S Ivanov kesäkuu – heinäkuu 1941
kenraalimajuri I M Libotsev heinäkuu – elokuu 1941
kenraaliluutnantti Pjotr Stepanovitš Pšennikov, elokuu – syyskuu 1941
kenraalimajuri V I Zerbakov syyskuu 1941
kenraaliluutnantti T I Shevadin syyskuu – marraskuu 1941
kenraalimajuri A L Bondarev marraskuu 1941 – tammikuu 1942
kenraalimajuri A V Sukhomin tammikuu-huhtikuu 1942
kenraaliluutnantti F N Starikov huhtikuu 1942–1945

Lähteet 
 Gordijenko, Anatoli: Kuoleman divisioona, Gummerus: Jyväskylä 2007 ISBN 978-951-20-6958-3.

Viitteet 

Neuvostoliiton 08. Armeija
Neuvostoliittolaiset sotilasyksiköt talvisodassa