Rail Baltica

Rail Baltica on Baltian maiden, Puolan ja Suomen yhteinen liikennehanke, jossa rakennetaan Euroopan unionin tuella uusi noin 1 000 kilometrin pituinen ratayhteys Tallinnasta Baltian maiden läpi Puolan Varsovaan. Lisäksi hankkeeseen liittyy meritieyhteys tai rautatietunneli Tallinnasta Helsinkiin.

Hankkeen historiaa

Taustaa 
Suurhankkeen taustalla on vuosien 1991, 1994 ja 1997 yleiseurooppalaisissa liikennekonferensseissa esitetyt ajatukset Baltian rataverkkojen kehittämisestä ja liittämisestä Euroopan yhteisön liikennejärjestelmään ja -käytäviin.  Jo vuonna 1997 hahmoteltiin eurooppalaisen raideliikenteen liikennekäytävä 1:tä, joka alkaisi Viron Tallinnasta, kulkisi Latvian  Riian ja Liettuan  Kaunasin kautta Puolan Białystokiin ja edelleen Varsovaan. Vuonna 2004 EU:n liikennekomissaari Karel Van Miertin johdolla Rail Baltica -ratayhteys nostettiin EU:n prioriteettiprojektiksi numero 27 . Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanoviraston (TEN-T EA) perustamisen myötä hankkeen valvonta ja seurantavastuu selkeytyi.

Kustannukset 
Vuonna 2008 Rail Baltica -hankkeen kokonaisbudjetiksi arvioitiin lähes 3,2 miljardia euroa. Tästä aikavälin 2007–2013 investoinneiksi arvioitiin 1,556 miljardia ja vuosien 2014–2020 osuudeksi 1,592 miljardia euroa.  Hankkeen kohtaloa epäiltiin vuonna 2010.  Sittemmin hankkeen kustannusarvio on tarkentunut ylöspäin noin 5,8 miljardiin euroon.

Radan reitti 
Vuoden 2009 heinäkuussa ratahankkeen linjaus oli kiteytynyt seuraavanlaiseksi ja hankkeen edistymisestä raportoitiin EU:n hankekuvauksissa syksyllä 2010 seuraavasti:
 Puola: Varsova–Białystok–Ełk–Suwalki–Liettuan raja (raideleveys 1 435 mm)
 Liettua: Puolan raja–Šeštokai–Marijampolė (1 435 mm)
 Liettua: Marijampolė–Kaunas–Šiauliai–Joniškis–Latvian raja (1 520 mm) 
 Latvia: Liettuan raja–Lalvai–Jelgava–Riika–Valmiera–Valka/Valga (1 520 mm)
 Viro: Valka/Valga–Tartto–Tapa–Tallinna (1 520 mm)

Baltian maiden teettämän ja vuonna 2011 julkaistun kansainvälisen AECOM-suunnitteluyrityksen laatiman toteuttamisarvion mukaan myöhemmässä vaiheessa, kun liikennöintinopeutta pyritään kasvattamaan, rata voitaisiin oikaista sekä Tallinnan ja Riian (mahdollinen kulku suorempaa reittiä Pärnun kautta) että Riian ja Kaunasin (mahdollinen reitti Bauskan-Panevėžysin kautta) välillä. Oikorataa ja siirtymistä eurooppalaiseen raideleveyteen perustellaan tiivistelmäraportissa painokkaasti.

Nykyisen suunnitelman mukaan rata toteutetaan koko pituudeltaan 1435 mm raideleveydellä.

Rautatieliikenne ennen Rail Balticaa 
Baltian alueen rapistuneen rataverkon ohella keskeinen hidaste sujuvalle junaliikenteelle on raideleveyden vaihtuminen Etelä-Liettuassa normaaliraideleveydestä (1 435 mm) Baltiassa ja Suomessa käytettyyn leveämpään rataan (1 520 mm, Suomessa 1 524 mm). Raideliikenne on toistaiseksi myös organisoitu ensisijaisesti kansallisiksi liikenneverkoksi. Jonkun verran yli rajojen ulottuvaa henkilöliikennettä kuitenkin on, sillä esimerkiksi Latvijas dzelzceļš (LDz) ajaa myös Liettuan läpi kulkevia reittejä. 

Suunnitellulla Rail Baltican reitillä liikennöivät tärkeimmät rautatieyhtiöt ovat:
 Puolan valtionrautatieyhtiö  Polskie Koleje Państwowe SA
 Liettuan rautatieyhtiö AB Lietuvos Geležinkeliai
 Latvian rautatieyhtiö Latvijas dzelzceļš
 Viron rautatieyhtiö AS Eesti Liinirongid (Elron)

Rail Baltican rakentaminen

Puolan-osuus 
Puolan-osuuden uudistaminen ei ole vielä alkanut.

Rail Baltica I 
Ensimmäinen osa Rail Balticasta Puolan–Liettuan rajalta Mockaista Šeštokaihin ja edelleen Kaunasiin otettiin käyttöön lokakuussa 2015. Yhteys on pituudeltaan 119 kilometriä. Hankkeen kustannukset olivat noin 380 miljoonaa euroa.

Rail Baltica II 
Latvia, Liettua ja Viro sopivat lokakuussa 2014 Kaunas–Tallinna-yhteyden rakentamisesta ja yhteistyöyhtiön perustamisesta. RB Rail -yhtiön tehtävänä on hankkeen kehitystyö, koordinointi ja markkinointi. Maakohtaiset projektiyhtiöt, Rail Baltica Statyba Liettuassa, Eiropas Dzelzcela Linijas Latviassa ja Rail Baltic Estonia Virossa, omistavat kukin kolmanneksen RB Railista.

Rautatien pituus on arviolta 728 kilometriä. Hankkeen alustava kustannusarvio on 5,8 miljardia euroa. Kukin valtio rahoittaa rakennushankkeen alueellaan. EU:n tuki hankkeelle on noin 85% ja tulee enimmäkseen Euroopan unionin Connecting Europe Facility hankkeesta. Varsinainen rakennustyö aloitettiin marraskuussa  2020 Riian aseman pohjatöillä. Hankkeen arvioitiin alun perin valmistuvan vuonna 2026, mutta valmistumisajankohtaa on sittemmin lykätty 2030-luvulle.

Helsinki–Tallinna-yhteys 
Liityntä Suomeen, Helsingin Vuosaareen on ajateltu toteuttaa ainakin aluksi meriteitse, vaikka visiointia ja keskustelua on käyty ja myös esitutkimuksia laadittu EU:n hanke- ja työllistämisrahojen hakemisen yhteydessä myös Suomenlahden alittavan tunnelin rakentamisesta. Suunnitelmassa tunnelin pituudeksi on arvioitu Tallinnasta Helsinkiin 83 kilometriä tai Porkkalaan 67 kilometriä. Vuonna 2010 tunnelin kustannuksiksi arvioitiin 6–7 miljardia euroa, mutta vuonna 2015 esitetyn esiselvityksen mukaan 9–13 miljardia. Suuret laivavarustamot ovat pyrkineet vastustamaan tunnelihanketta, joka voisi merkitä heidän liiketoimintansa kannalta merkittävän tavara- ja kassavirran siirtymistä tunneliin.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 
 

Ratasuunnitelmat Suomessa
Viron rautatieliikenne
Liettuan rautatieliikenne
Puolan rautatieliikenne
Latvian rautatieliikenne