Karamanlit

Karamanli (myös Qaramanli) oli turkkilaisperäinen suku, joka hallitsi Libyaa vuosina 1711–1835.

Karamanin kaupungista peräisin oleva suku oli ilmeisesti saapunut Libyaan ensimmäisten janitsaarien mukana 1500-luvun lopulla. Dynastian perustaja Ahmed Karamanli otti vallan Tripolissa vuonna 1711, alisti Kyrenaikan ja Fezzanin vuosina 1713–1716 ja perusti valtion, joka oli vain muodollisesti Turkin sulttaanin alainen. Ahmedin kuoltua vuonna 1745 vallan peri hänen poikansa Muhammad, jota seurasivat Ali I vuonna 1754 ja Jusuf vuonna 1795.

Karamanlien talous perustui kansainväliseen kauppaan ja merirosvoukseen. Monet valtiot maksoivat heille veroa vastineeksi vapaasta merenkulusta. Ali I:n aikana maa ajautui sisällissotaan, ja vuosina 1793–1795 se oli algerialaisten miehittämä. Jusuf Karamanli alisti sisämaan heimot, uhmasi turkkilaisten ja brittien laivastoja ja tuki Napoleonia vuoden 1799 Egyptin sodassa. Vuosina 1801–1805 hän kävi tappiollisen sodan Yhdysvaltoja vastaan.

Napoleonin sotien jälkeen Euroopan suurvallat tekivät lopun barbareskivaltioiden merirosvouksesta. Ulkomailta saatujen tulojen loppuminen aiheutti talouskriisin, joka pakotti karamanlit nostamaan maan sisäisiä veroja ja tullimaksuja. Brittien ja ranskalaisten myöntämien lainojen takaisin maksua varten säädetty ylimääräinen vero johti laajaan kapinaan, jonka seurauksena Jusuf luovutti vallan pojalleen Ali II:lle vuonna 1832. Turkin laivasto palautti osmanien vallan Libyassa vuonna 1835, ja suvun viimeinen hallitsija karkotettiin Istanbuliin.

Lähteet

Hallitsijasuvut
Libyan historia