Franz Augsberger

Franz Augsberger (10. lokakuuta 1905, Wien, Itävalta-Unkari – 19. maaliskuuta 1945, Neustadt, Sleesia, Saksa) toisen maailmansodan aikainen SS-kenraalimajuri (Brigadeführer), joka komensi vuosina 1942-1945 kaatumiseensa asti virolaista 20. Waffen-SS:n krenatööridivisioonaa.

Nuoruus 
Hän oli syntynyt hotellinomistajan pojaksi Wienissä Itävalta-Unkarissa. Hän liittyi SA:han 30. lokakuuta 1930 ja Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen samana päivänä. Vuoteen 1932 hän työskenteli arkkitehtina Wienissä. Hän oli jonkin aikaa työssä Norjassa ja oppi norjan kielen. Vuoteen 1933 hän työskenteli Wienissä Saksan kansallissosialistisen puolueen propagandapäällikkönä, kunnes puolue kiellettiin. Hän liittyi 1932 SS:ään ja muutti pian Saksaan. Hän eteni SS-rivimiehestä SS-kapteeniksi (Hauptsturmführer) vuoteen 1937 mennessä.

Toinen maailmansota 
Toisen maailmansodan alettua hän työskenteli aluksi Konstantin von Neurathin adjutanttina Böömissä ja Määrissä. Hänet ylennettiin SS-majuriksi (Sturmbannführer) 1. elokuuta 1939. 10. helmikuuta 1941 hänestä tuli SS:n Standarte-7 pataljoonan komentaja. 1. joulukuuta 1941 hänet ylennettiin SS-Sturmbannführeriksi. Hän ansaitsi ensimmäisen ja toisen luokan rautaristit 1941 ja jalkaväen hyökkäysmerkin seuraavana vuonna. Hän sai myös ylennyksen everstiluutnantiksi (Obersturmbannführer) esimiehensä kenraalimajuri Karl-Maria Demelhuberin esityksestä.

Viron legioona 
Lokakuussa 1942 Adolf Hitler nimitti hänet virolaisen vapaaehtoislegioonan komentajaksi ja hänet siirrettiin Viroon. Hänet myös ylennettiin SS-everstiksi (Standartenführer). Tammikuussa 1944 prikaati laajennettiin 20. Estnische SS-Freiwilligen-divisioonaksi ja toukokuussa samana vuonna 20. Waffen-SS:n krenatööridivisioonaksi (1. virolainen). Augsberger ylennettiin SS-Oberführeriksi tammikuussa 1944 ja SS-Brigadeführeriksi kesäkuussa 1944.

Viimeiset vaiheet 
Augsberger johti divisioonansa peräytymistä Sleesiaan. 10. maaliskuuta 1945 Franz Augsberger kaatui taistelussa lähellä Neustadtia ulosmurtautumisyrityksessä neuvostojoukkojen piirittämästä Oppelnin kaupungista. Kaksi päivää aikaisemmin hän oli ansainnut ritariristin marsalkka Ferdinand Schörneriltä Oppelnin kaupungin puolustuksesta.

SS-kenraalit
Vuonna 1905 syntyneet
Vuonna 1945 kuolleet