Rhyton

Rhyton () on antiikin aikainen sarven muotoinen juoma-astia. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti minolais-mykeneläisestä ja kreikkalaisesta keramiikasta.

Historia ja käyttö 

Rhyton-muoto oli peräisin Lähi-idästä. Sitä käytettiin minolaisessa ja mykeneläisessä kulttuurissa pidoissa ja niihin liittyneissä kulttitoimituksissa, kuten juomauhreissa. Rhytonien arvellaan symboloineen yhteyttä ihmisten maailman ja jumalten maailman välillä.

Rhyton-muoto yleistyi uudelleen kreikkalaismaailmassa klassiselta kaudelta 400-luvulta eaa. lähtien. Sitä esiintyy erityisesti 400-luvun eaa. attikalaisessa punakuviokeramiikassa. Kreikkalaisessa kulttuurissa rhytonit yhdistettiin erityisesti barbaareihin, kuten traakialaisiin, ja toisaalta heeroksiin samoin kuin kantharokset. Tätä kautta ne kytkettiin myös heeros-vainajiin. Erityisesti rhytoneita tulkitaan käytetyn Dionysokseen ja kuolleisiin liittyneissä kulttitoimituksissa.

Rhytonin nimi on peräisin kreikan sanasta rhytos (), ’virtaava’.

Muoto ja tyypit 

Rhyton oli alun perin eläimen sarvesta tehty kaatoastia tai juomamalja. Myöhemmin rhytoneita tehtiin myös kivestä, terrakotasta ja metallista. Alun perin neste saattoi virrata sarven päästä olleesta reiästä. Myöhemmin rhytonit muuttuivat enemmän juomamaljoiksi.

Rhytoneita esiintyi hyvin erilaisissa muodoissa. Eräitä tärkeimpiä tyyppejä olivat kartiomainen muoto sekä eläimen päähään päättyvä muoto.

Kartiomainen rhyton

Kartiomainen muoto muistutti suurta mutta suoraa sarvea.

 

Eläimenpäärhyton

Eläimenpäärhytoneiden maljaosa muotoiltiin jonkin eläimen tai ihmisen pääksi. Attikalaisessa keramiikassa suosituimpia eläinpääaiheita olivat muun muassa pässi, lammas, aasi, muuli, kauris ja koira. Ihmishahmoina esiintyi muun muassa naisia, afrikkalaisia ja satyyrejä.

Muunlaisia muotoja

Esimerkkejä muunlaisista muodoista:

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreikan vaasien muodot
Kreikankieliset sanat ja sanonnat