Juha-Pekka Haataja

Juha-Pekka Haataja (s. 31. lokakuuta 1982 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Oulun Kärpissä, Rauman Lukossa, Helsingin IFK:ssa ja KooKoossa yhteensä 881 runkosarjaottelua tehopistein 256+326=582, 99 playoff-ottelua tehopistein 25+24=49 ja seitsemän playout-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän on kauden 2019–2020 jälkeen SM-liigan kaikkien aikojen runkosarjan pistepörssissä yhdeksäntenä. Haataja teki runkosarjassa yhteensä 102 ylivoimamaalia, joilla hän johtaa SM-liigan kaikkien aikojen ylivoimamaalipörssiä. 

Haataja voitti Suomenmestaruuden Kärpissä vuosina 2004 ja 2005 sekä HIFK:ssa vuonna 2011, SM-hopeaa Kärpissä vuonna 2003 sekä SM-pronssia Kärpissä vuonna 2006 ja HIFK:ssa vuonna 2018. Hän voitti Kärpissä kaudella 2012–2013 koko SM-liigan piste- ja maalipörssin tehoilla 28+31=59 ja Haataja valittiin samalla kaudella SM-liigan tähdistökentälliseen. Hän kuului yhteensä kuudella kaudella joukkueensa kapteenistoon sekä Kärpissä, KooKoossa että HIFK:ssa. Haataja pelasi urallaan myös vuoden KHL:ssä ja kahtena kautena Ruotsissa. Hän edusti myös Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2013. Haataja laukoi oikealta. 

Haataja toimii nykyään pelaaja-agenttina 3Goals Promotion -agenttitoimistossa.

Ura

Seuraura

Uran alku Kärpissä 
Haataja on Oulun Kärppien kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2000. Kaudella 2000–2001 Haataja sijoittui 28 maalilla A-nuorten SM-liigan maalipörssissä kuudenneksi. Kaudella 2001–2002 hän voitti Kärppien A-nuorten sisäisen syöttöpörssin ja jakoi tehoilla 16+20=36 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Tomi Mustosen kanssa. Haataja teki samalla kaudella myös SM-liigadebyyttinsä pelaten yhteensä 15 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua, tehden neljä maalia. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 4. lokakuuta 2001 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan ja teki samassa ottelussa myös ensimmäisen liigamaalinsa. Huhtikuussa 2002 Haataja teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa.

Ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2002–2003 Haataja pelasi runkosarjan kaikissa 56 ottelussa tehden 10 tehopistettä (4+6). Hän voitti liigassa hopeaa keväällä 2003. Kaudella 2003–2004 Haatajan runkosarjaa lyhensi hieman lokakuussa 2003 tullut polvivamma. Hän voitti Suomenmestaruuden keväällä 2004. Saman vuoden toukokuussa Haataja teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa. Keväällä 2005 hän voitti toisen Suomenmestaruutensa ja keväällä 2006 SM-pronssia.

Siirto Lukkoon ja läpimurto SM-liigassa 
Huhtikuussa 2006 Haataja teki kaksivuotisen sopimuksen Rauman Lukon kanssa. Samalla joukkueeseen siirtyivät myös Kärpistä tutut joukkuetoverit Pekka Saarenheimo ja Henrik Juntunen. Haataja ja Saarenheimo muodostivat Lukossa hyökkäysketjun Shayne Toporowskin kanssa ja pidensivät sopimuksiaan vuodella kevääseen 2009 saakka tammikuussa 2007. Haatajalle kausi oli todellinen läpimurto, sillä hän sijoittui 59:llä tehopisteellä (27+32) koko SM-liigan pistepörssissä kolmanneksi Espoo Blues Martin Kariyan ja joukkuetoverinsa Josef Strakan jälkeen. Haataja sijoittui samalle sijalle myös maalipörssissä Jokereiden Jani Ridan ja Kärppien Mika Pyörälän jälkeen. Hänen toinen Lukko-kautensa 2006–2007 päättyi kuitenkin jo joulukuussa 2007 jalkavammaan, kun Bluesin Erkki Rajamäki kaatui hänen jalkansa päälle Haatajan mennessä vaihtoaitioon. Hänen kautensa jäi 33 runkosarjaottelun mittaiseksi. 

Kausi 2008–2009 oli Haatajalle taas ehjä ja hän voitti 50:llä tehopisteellään (24+26) Lukon sisäisen pistepörssin. Haataja oli myös koko SM-liigan toiseksi paras maalintekijä HIFK:n Ilkka Pikkaraisen, Kärppien Jonas Anderssonin sekä JYPin Jarkko Immosen ja Tuomas Pihlmanin kanssa. Hänet valittiin SM-liigan syyskuun 2008 parhaaksi pelaajaksi.

Mestariksi Helsingin IFK:ssa 
Kaudeksi 2009–2010 Haataja siirtyi yksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Syyskuussa 2009 hän sai käsivamman, joka lyhensi Haatajan runkosarjaa noin puolellatoista kuukaudella. Hän teki runkosarjassa 16 maalia, joilla Haataja oli HIFK:n kolmanneksi paras maalintekijä. Hän jakoi neljällä maalillaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Petteri Wirtasen kanssa kevään 2010 pudotuspeleissä. Maaliskuussa 2010 Haataja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa. Kaudella 2010–2011 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä tehden 38 pistettä (16+22). Haataja jakoi koko kevään 2011 pudotuspelien pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Mikael Granlundin kanssa 16:lla tehopisteellä (8+8). Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.

Paluu Kärppiin 
Haataja palasi Kärppiin kaudeksi 2011–2012 2+1+1+1-vuotisella sopimuksella. Tämä tarkoittaa, että kahden kauden jälkeen hän voi käyttää sopimuksesta vuoden option. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Haataja pelasi maaleitta 26. marraskuuta 2011 asti, kunnes hän teki kauden avausmaalinsa Tapparaa vastaan muodostaessaan Kärppien ykkösketjun Jari Viuhkolan ja Ivan Humlin kanssa. Haataja vakiinnutti ketjussa roolinsa ja hän teki tammikuun 2012 kolmessatoista ottelussa kaksitoista maalia sekä kaksi syöttöpistettä. Haataja valittiin SM-liigan tammikuun kuukauden pelaajaksi. Hän teki kauden aikana kaikkiaan tehopisteet 24+16=40, ollen joukkueensa paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Ivan Humlin jälkeen. Hän jakoi koko SM-liigan maalipörssin toisen sijan HIFK:n Ville Peltosen, KalPan Sakari Salmisen ja Pelicansin Ryan Laschin kanssa. Haataja oli Kärppien paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies myös kevään 2012 pudotuspeleissä tehoilla 4+2=6. Hän onnistui tekemään kypärätempun puolivälierien neljännessä ottelussa Pelicansia vastaan.

Alkukaudella 2012–2013 Haataja muodosti Ivan Humlin kanssa tehokkaan tutkaparin ja teki kauden ensimmäisestä ottelustaan vähintään pisteen per ottelu, kunnes putki katkesi kauden 14. otteluun. Tuohon mennessä hän oli tehnyt jo myös 12 maalia. Haataja oli tehnyt Karjala-turnaukseen asti mennessä 20 ottelussa tehot 14+12=26 ja johti SM-liigan maaottelutauolle lähtiessä liigan piste- ja maalipörssiä tehoilla 14+12=26. Haataja sai Karjala-turnauksessa paikan Suomen joukkueesta, jonne hän palasi takaisin kolmen kauden jälkeen. Haataja teki ennen maaottelutaukoa myös kolmen vuoden jatkosopimuksen Kärppien kanssa ja valittiin SM-liigan lokakuun 2012 kuukauden pelaajaksi. Yhteispeli Humlin kanssa sujui hyvin; Haataja pelasi kaikki runkosarjan 60 ottelua ja voitti lopulta koko runkosarjan piste- (Veli-Pekka Ketola -palkinto) ja maalipörssin (Aarne Honkavaara -palkinto) tehopistein 28+31=59. Hänet valittiin kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentälliseen.

Kaudeksi 2013–2014 Haataja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL-seura Atlantiin. Hän teki 42 runkosarjaottelussa häneen kohdistuneisiin odotuksiin nähden varsin vaatimattomat 14 tehopistettä. Lisäksi Atlantilla oli vaikeuksia maksaa Haatajan palkkaa. Heinäkuussa 2014 seura purki hänen sopimuksensa. Seuraavana päivänä hänen kerrottiin palaavan kaksivuotisella sopimuksella Kärppiin. Haatajan kesäharjoittelu ei kuitenkaan onnistunut toivotunlaisesti ja hänen liikkeensä ei riittänyt tilanteisiin odotetulla tavalla. Haataja jäi lopulta Kärppien päävalmentaja Lauri Marjamäen "koirankoppiin", eli ei saanut peliaikaa vaikka oli rosterissa. Hän ei mahtunut sopimuksensa viimeisillä hetkillä joukkueen kokoonpanoon. Haataja teki 32 pelaamassaan ottelussa tehot 7+11=18, kunnes hänen sopimuksensa purettiin yhteisymmärryksessä tammikuussa 2015.

Ruotsin kautta KooKoohon 
Haataja siirtyi jatkamaan uraansa kevääseen 2016 asti ulottuvalla sopimuksella Ruotsiin, SHL-joukkue MODO Hockeyn riveihin. Hän oli kevään 2015 karsintasarjassa joukkueen paras pistemies Simon Önerudin ja Emil Petterssonin kanssa tehoilla 1+3=4. Kaudeksi 2015–2016 MODO:n päävalmentajaksi vaihtui kanadalainen Larry Huras, jonka pelitapaan Haataja ei lopulta sopeutunut ja hän jätti joukkueen vain neljän runkosarjaottelun jälkeen. Lokakuussa 2015 Haataja siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella SM-liigan nousijajoukkue KooKoon riveihin. Häntä oli houkuttelemassa sinne joukkueen kapteeni, Haatajalle aiemmin Kärpistä tuttu joukkuetoveri Ari Vallin. Haataja oli KooKoon toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+19=33. Maaliskuussa 2016 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.

Kaudeksi 2016–2017 Haataja nimettiin KooKoon varakapteeniksi. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 20+21=41. Haataja jakoi liigan maalipörssin kuudennen sijan Pelicansin Vili Sopasen ja TPS:n Tomi Kallion kanssa. Hän oli myös Oscar Eklundin ohella joukkueen ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Haataja palasi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Haataja jakoi 13 osumallaan HIFK:n sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Juhani Tyrväisen ja Joonas Raskin kanssa. Pudotuspeleissä hän voitti tehoilla 4+6=10 joukkueen sisäisen maalipörssin sekä jakoi sisäisen pistepörssin voiton Jarkko Malisen ja Patrik Carlssonin kanssa. Haataja jakoi koko pudotuspelien tehotilaston voiton Tapparan Niko Mikkolan kanssa lukemalla +9. Kuudennessä puolivälieräottelussa 29. maaliskuuta 2018 JYPiä vastaan hän ratkaisi joukkueelle välieräpaikan tehtyään HIFK:n 2–1-voittomaalin kahden miehen ylivoimalla. Haataja voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.

Haataja palasi kaudeksi 2018–2019 kaksivuotisella sopimuksella KooKoohon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Kaudella 2019–2020, 20. marraskuuta 2019 Haataja teki liigauransa 95. ylivoimamaalin, jolla hän nousi SM-liigan kaikkien aikojen eniten ylivoimamaaleja runkosarjassa tehneeksi pelaajaksi ohittaen Janne Ojasen. Haataja jakoi tehoilla 17+33=50 KooKoon sisäisen pistepörssin voiton Kim Strömbergin kanssa ja he jakoivat koko SM-liigan pistepörssin kahdeksannen sijan.

Kesäkuussa 2020 Haataja kertoi MTV Uutisten haastattelussa halustaan jatkaa pelaajauraansa. Hän kertoi olleensa kiinnostunut sekä ulkomaan että kotimaan sarjoista. Syyskuussa Haataja kuitenkin kertoi sanomalehti Kalevalle lopettaneensa pelaajauransa. Samalla hän kertoi aloittaneensa pelaaja-agenttina 3Goals Promotion -agenttitoimistossa.

Maajoukkueura 
Haataja edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2013. Hän pelasi yhteensä 32 A-maaottelua tehopistein 6+5=11. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 31. elokuuta 2006 Česká Pojišťovna Cupin avausottelussa Liberecissä Tšekkiä vastaan. Haatajan ensimmäinen A-maajoukkuemaali syntyi 16. joulukuuta 2007 Channel One Cupissa Ruotsia vastaan.

Palkinnot, saavutukset ja ennätykset

Jääkiekon SM-liiga 
 Oulun Kärpät:
 Mestaruus (Kanada-malja): 2003–2004, 2004–2005
 Runkosarjan paras maalintekijä (Aarne Honkavaara -palkinto): 2012–2013
 Runkosarjan pistepörssin voittaja (Veli-Pekka Ketola -palkinto): 2012–2013
 Kuukauden pelaaja: 9/2008, 1/2012, 10/2012
 HIFK Hockey:
 Mestaruus (Kanada-malja): 2010–2011
 Jatkoaikamaalit: 8 kpl
 Haataja on eniten jatkoaikamaaleja Liigan runkosarjahistoriassa tehnyt pelaaja

Yksityiselämä 
Haatajalla on avioliitostaan ex-vaimonsa Sinin kanssa lapset Inka (s. 2005), Emil (s. 2007) ja Samuel (s. 2011). Vuosina 2014–2015 hän omisti neljänneksen oululaisesta Urheiluravintola Kentästä.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Veli-Pekka Ketola -palkinnon voittajat
Aarne Honkavaara -palkinnon voittajat
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt