Kyllikki Mäntylä

Maija Kyllikki Mäntylä, o.s. Wanninen, nimimerkki Maija-Kyllikki (18. elokuuta 1907 Sortavala – 5. tammikuuta 1979 Kuopio) oli suomalainen pääasiassa karjalaisaiheista kirjoittanut kirjailija.

Henkilöhistoria 
Mäntylän vanhemmat olivat tukkuliikkeen johtaja Pekka Wanninen ja Helena Waittinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Sortavalan tyttökoulusta 1926 ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1930. Mäntylä oli naimisissa vuodesta 1931 lääninneuvos Eero Kustaa Mäntylän kanssa. Heidän lapsensa oli historiantutkija Ilkka Mäntylä. Hän toimi Yleisradion maaseutuohjelmapäällikkönä Kuopiossa 1941–1952, joskin 1942–1944 hän oli myös englannin kielen opettaja Kuopion kauppaoppilaitoksessa.

Kirjallinen tuotanto
Mäntylä aloitti kirjallisen uransa pakinoitsijana ja kirjoitti lastenkamaripakinoita. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös novelleja, näytelmiä ja kuunnelmia. Tunnetuimmat Mäntylän teoksista ovat karjalaisesta evakkonaisesta Oprista kertovat näytelmät Opri (1953; kantaesitetty Tampereen Työväen Teatterissa) sekä Opri ja Oleksi (1955; kantaesitys Tampereen Työväen Teatterissa). Edellisestä ohjasi Edvin Laine Opri-nimisen elokuvan 1954. Sen toisena käsikirjoittajana oli Kyllikki Mäntylä. Jälkimmäisestä on Tauno Pylkkänen säveltänyt 3-näytöksisen oopperan Opri ja Oleksi 1984. Oprista ja Oleksista on myös tehty pitkä televisioelokuva vuonna 1980. Sen ohjasi Markku Onttonen. Opri sekä Opri ja Oleksi on myös ruotsinnettu. Mäntylä suomensi  ruotsin-, englannin- ja saksankielistä kaunokirjallisuutta.

Teokset 
 Kirja lastenkamarista, Hallituksesta ja meistä, pakinoita. WSOY 1942
 Betlehemin ahkera seppä ja hänen sokea tyttärensä, kuunnelma. 1943
 Meitä ja muita, pakinoita. WSOY 1943
 Portti sulkeutuu y.m. lapsinovelleja. WSOY 1944
 Merelletuijottajat, novelli. WSOY 1945
 Joutsenet ja muita novelleja. WSOY 1946
 Kootut jutut Lastenkamarista, Hallituksesta ja meistä, pakinoita. WSOY 1947
 Myöhäinen ukonilma, novelleja. WSOY 1947
 Punaisen sillan kylä. Ihmiskuvia. WSOY 1948
 Voittaja, kuunnelma. 1948
 Kellonsoittaja, ihmismosaiikki, romaani. WSOY 1950
 Elämäntapaus, kuunnelma. 1950
 Laituripoika ja Lady Morley, kuunnelma. 1950
 Tapahtui Betlehemissä, 2-osainen legendanäytelmä koulujen joulujuhliin. WSOY 1950
 Unennäkijä tulee, kuunnelma. 1950
 Uni ja elämä, kuunnelma. 1950
 Elämän puolipäivä, novelleja. WSOY 1951
 Lastenkamari ja me, pakinoita. Pellervo 1953
 Opri, kolmiosainen komedia. WSOY 1953
 Kun elämä hiljenee, kuunnelma. 1954
 Nukkenainen, kaksitoista lyhytmuotoista novellia. WSOY 1954
 Anna uneksija, näytelmä. 1954–1955
 Kala-Tirri, viisiosainen näytelmä. WSOY 1955
 Opri ja Oleksi, 4-osainen (5-kuvaelmainen) näytelmä. WSOY 1955
 Feutora ja muut "monumentit", 3-osainen (4-kuvaelmainen) näytelmä. WSOY 1956
 Lastenkamaripakinat. WSOY 1956
 Tuulisänky, kahdeksan novellia ja pienoisnäytelmä. WSOY 1957
 Laatokan ajaja., valitut karjalaisnovellit. WSOY 1958
 Leikin maa, 3-näytöksinen musiikkisatu. 1958–1959
 Samassa maisemassa, kuunnelma. 1959
 Latu, näytelmä. 1961
 Puolensapitäjä, näytelmä. 1961
 Huominen päivä, näytelmä Larin Parasken elämästä. 1962–1963

Palkinnot 
 Bergbomin palkinto, 1958
 Pro Finlandia -mitali, 1958

Lähteet 
 Suomen kirjailijat-tietokanta  (toimimaton linkki)

Viitteet

Suomalaiset kirjailijat
 Suomalaiset näytelmäkirjailijat
 Suomalaiset novellikirjailijat
 Suomalaiset käsikirjoittajat
 Pakinoitsijat
Pro Finlandia -palkitut
Vuonna 1907 syntyneet
Vuonna 1979 kuolleet