Aleksanterin kimnaasi

Aleksanterin kimnaasi (ruots. Alexandersgymnasiet) oli Helsingissä vuosina 1870–1928 toiminut poikakoulu, joka oli Suomen ensimmäinen venäläinen oppilaitos.

Koulurakennukset
Alun perin Aleksanterin kimnaasi toimi Helsingin ortodoksisen seurakunnan omistamassa niin sanotussa Tabunovin talossa silloisella Heikinkadulla (nyk. Mannerheimintie 8). Talossa toimi myös venäläinen alakoulu.

Aleksanterin kimnaasin ensimmäinen oma koulurakennus valmistui vuonna 1884 arkkitehti Frans Anatolius Sjöströmin piirustusten mukaan. Se sijaitsi Tabunovin talon viereisellä tontilla, nykyisessä osoitteessa Mannerheimintie 6. Oppilaitos toimi rakennuksessa vuoteen 1913 asti. 

Kun koulun tilat kävivät ahtaaksi, rehtori Victor V. Belevitš anoi vuonna 1908 kaupungilta tonttia. Kimnaasi sai tontin Arkadiankadulta Etu-Töölöstä, joka oli juuri asemakaavoitettu uudelleen. Uuden koulurakennuksen vihkiäiset pidettiin 28. joulukuuta 1913. Uusi kimnaasirakennus omistettiin Venäjän keisari Aleksanteri II:lle. Pääoven yläpuolta koristivat keisarilliset tunnukset, kruunu ja monogrammi. Rakennus oli pyhitetty Pyhälle Kazanin Jumalanäidille. Suomen itsenäistyttyä kimnaasi joutui jättämään rakennuksen, ja vuodesta 1919 lähtien siinä toimi kadettikoulu. Nykyään rakennuksessa on Helsingin Luonnontieteellinen museo.

Vuosina 1919–1927 Mannerheimintie 6:n rakennuksessa oli Gösta Stenmanin taidepalatsi ja vuosina 1932–2005 ravintola Mikado. 1930-luvulla sanomalehti Uusi Suomi muutti toimituksensa rakennukseen. Rakennus vahingoittui tulipalossa 1976, minkä jälkeen Uusi Suomi siirtyi Ruoholahteen. Rakennus kunnostettiin Kalle Vartolan suunnitelmien mukaan. Kunnostustyöt valmistuivat 1977.

Katso myös
Tabunovin koulu
Luettelo Aleksanteri II:n patsaista ja muistomerkeistä

Lähteet

Helsingin rakennukset ja rakennelmat
Helsingin oppilaitokset