Heikki Helin

Henrik (Heikki) Reinhold Helin (24. huhtikuuta 1868 Hämeenlinna – 4. joulukuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Helinin vanhemmat olivat maalari Henrik Helin ja Olga Maria Nyholm. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1888 ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1892.

Helin oli merkittävä maatalousrakentamisen kehittäjä, joka toimi Hämeenlinnassa Alexander Rogatus Nyströmin kanssa vuodesta 1897 alkaen. Rakennuspiirustuksissa oli usein merkintä Helin & Nyström. Helin opetti rakennusoppia Mustialan maatalousoppilaitoksessa vuodesta 1896 alkaen ja oli Helsingin yliopistossa maanviljelys-taloudellisen osaston ylimääräisenä opettajana sekä Teknillisessä korkeakoulussa rakennusopin vt. professorina vuosina 1917–1921 Onni Tarjanteen toimiessa ylijohtajana yleisten rakennusten ylihallituksessa. Helin kirjoitti maatalousrakentamisen oppikirjoja ja toimi myös maanviljelyhallituksen arkkitehtina.

Töitä 
 Lukiokatu 9, asuinrakennus, Hämeenlinna. 1890. 
 Porin VPK:n talo. 1894. Suunnittelukilpailun voittanut työ. Rakennusmestari F. K. Eriksson laati voittaneesta ja toiseksi parhaasta luonnoksesta lopulliset piirustukset.
 Santamäen kartano, Loppi. 1894. Puinen päärakennus.
 Mustialan maataloushistoriallinen museo. Mustiala, Tammela. 1895. Puinen päärakennus.
 Päivölän Kansanopisto. Tarttila. 1895. Puinen päärakennus.
 Kaivokadun lastentalon länsisiipi, Hämeenlinna. 1895.
 Turuntie 1, Hämeenlinna. 1898. (Helin & Nyström)
 Hallituskatu 26, Hämeenlinna. 1899. 1800-luvun empirerakennuksen muutostyö.
 Anniskeluyhtiön talo, Raatihuoneenkatu. Hämeenlinna. 1899.
 Kylmäkosken kirkko 1900. Punatiilinen. (Helin & Nyström)
 Ypäjän kirkko. 1901–1902.
 Hallituskatu 19, Hämeenlinna. 1902. 2-kerroksinen Jugend-tyylinen kivirakennus. 
 Myllymäenkatu 12, Hämeenlinna. 1902.
 Schmausserin huvila, Hämeenlinna. 1902. 
 Lahden kansakoulu, Vuorikatu, Lahti. 1902. Rakennusta laajennettiin jo 1909, jolloin suunnittelun teki arkkitehti Uno Alanko. 
 Tyrvännön kirkon korjaus. 1902.
 Tenholan kartano, Hattula. 1903. Jugend-tyylinen päärakennus.
 Lahden kansanopisto. Lahti. 1903–1904.
 Raittiusseuran talo. Hämeenlinna. 1904.
 Mustialan museolato. 1905.  
 Suomen suoviljely-yhdistyksen Leteensuon koeasema, johtajan asuinrakennus. 1910. (epävarma tieto) 
 Suomalainen yhteiskoulu, Hämeenlinna. 1906. 2-kerroksinen Jugend-tyylinen kivirakennus. 
 Maanviljelystaloudellisen koelaitoksen rakennukset, Ånäsin tila, Jokiniemi, Vantaa. 1909. Lauri Kristian Relander asui Paviljonki-rakennuksessa vuosina 1909–1917. Suojeltu asemakaavalla.
 Lepaan puutarhaoppilaitoksen opistorakennus. Tyrväntö. 1910–1912. Tuhoutui tulipalossa 1934.
 Meijerirakennus. Ylistaro. 1908. Suojeltu ympäristöministeriön päätöksellä.

Julkaisuja 
 1915. Huonerakenteiden oppikirja maatalouskouluja varten, Otava. 186 s. Kuva antikvariaati.net
 1931. Evert von Konow. Edellisen pohjalta laadittu: Maatalouden rakennukset. oppi- ja käsikirja maatalousoppilaitoksille ja maanviljelijöille. Otava. 435 s.

Lähteet 
 
 Hämeenlinnan kaupungin rakennuskulttuuriselvitys Kartanoiden Hämettä Liitteet
 Hämeen maakunnallisesti arvokkaat rakennusperintökohteet. Hattula.
 Satakunnan rakennusperinto. Liite 3.

Viitteet

Aiheesta muualla 

Suomalaiset arkkitehdit
Vuonna 1868 syntyneet
Vuonna 1923 kuolleet