Wiurilan kartano

Wiurilan kartano on Salon kaupungin Halikossa sijaitseva kartano.

Historia
Vanhimmat maininnat Wiurilan kartanosta ovat 1400-luvulta, jolloin sen omistajaksi mainitaan Magnus Johansson till Wiorela 1400-luvulla. Kartanon peri hänen tyttärensä Elseby, ja kartano periytyi äidiltä tyttärelle vuoteen 1787 saakka. Omistajasukuihin kuuluivat Fleming-, Mannersköld- ja Cronstedt-suvut. Vuoden 1787 jälkeen kartanon ovat omistaneet Armfelt-, Standertskjöld- ja Aminoff-suvut.  

Vapaaherra, kenraalimajuri Magnus Wilhelm Armfelt osti kartanon vuonna 1787. Hänen nuorempi poikansa August Filip Armfelt peri Wiurilan ja Vuorentaan kartanot ja rakennutti Wiurilaan uuden päärakennuksen. Seuraava kartanonherra oli August Philipin poika Magnus Reinhold Armfelt, joka rakennutti kartanon talouskeskuksen. Wiurilassa on ollut 1800-luvulla oma saha ja tiilitehdas ja kartanossa on toiminut 1800-luvun loppupuolelle saakka olutpanimo sekä viinatehdas. Kartano oli lähes täysin omavarainen. Magnus Reinholdin pojan August Magnus Gustaf Armfeltin aikana Wiurilan kartanoon kuului noin 48 000 hehtaaria maata, tosin osa siitä Karjalassa Hiitolan pitäjässä. Kartanoalueen pinta-ala on nykyisin noin 150 hehtaaria. 

Wiurilan kartanon viimeinen kreivi oli Carl August Reinhold Lars Armfelt. Hänen tyttärentyttärestään Anna Louise Standertskjöld-Brüninghausista tuli kartanon omistaja vuonna 1951. Myöhemmin kartano siirtyi hänen tyttärelleen Anne Marie Aminoffille. Alexander Aminoff on kartanon tuleva isäntä. 

Nykyisin kartanon yhteydessä toimii vaunumuseo, puoti, juhlasali, ravintola, hotelli ja vuokra-asuntoja. Alueella on myös golfkenttä sekä ratsastuskoulu. 

Kartanossa järjestetään Wiurilan kesä -taidetapahtuma.

Rakennushistoria
Wiurilan päärakennus oli pitkään puinen. Uusklassista tyylisuuntaa edustavan kivisen päärakennuksen on suunnitellut August Philip Armfeltin tilauksesta italialainen Carlos Bassi, ja se valmistui 1810-luvulla. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1806 turkulaisen muurarimestari Johan Sundstenin johdolla, ja rakennus valmistui 1811. Kartanon talouskeskuksen suunnitteli C. L. Engel, ja se valmistui vuosina 1835–1845. Museovirasto on määritellyt Wiurilan kartanon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Lähteet

Kirjallisuutta
Montonen, Pia Maria: Wiurilan Anna Lisa : arkea ja juhlaa Armfeltien kotikartanossa. Kartanon emännän Anna Louise Standertskjöld-Brüninghausin muistelmat. Tammi, 2018. ISBN 978-951-31-9507-6.

Aiheesta muualla
Wiurilan kartanon tarina, toim. Sini Sovijärvi, Yle Radio 1, audio 43 min
Kartanokeitoksia Wiurilassa
 Anna Lisa otti 21-vuotiaana keski­aikaisen kartanon hoitaakseen. Ilta-Sanomat 3.11.2018

Salon kartanot
Halikko
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat