Syldaavi

Syldaavi on kuvitteellinen kieli, jota puhutaan Hergén Tintti-sarjakuvissa esiintyvässä Syldavian valtiossa. Kielelle pohjana oli hollannin murre marol, jota on puhuttu Brysselin ympäristössä. Kielen on analysoinut Mark Rosenfelder. Syldavian kieltä esitellään ensi kerran vuosina 1938–1939 ilmestyneessä Tintti-seikkaulussa Kuningas Ottokarin valtikka. Tarinassa on paljon horjuntaa sen suhteen, kirjoitetaanko syldaavia latinalaisilla vai kyrillisillä aakkosilla. Esimerkiksi nimikilvistä ja tienviitoista osa käyttää latinalaisia ja osa kyrillisiä aakkosia.

Äänteet 

Vokaalit

a – [a] 
ä – ehkä [æ] tai [ɛ] 
â – epävarma 
e – [e] 
i – [i] 
ï – epävarma 
o – [o] 
ô – [ɔ] 
ö – [ø] 
u – [u] 
û – [ʊ] 
ü – [y] 
y – [ɪ]

Digrafit

oe – [ø] 
ou – [ou] 
eu – epävarma: ehkä [œ] tai [ø], ehkä diftongi [eu] tai [ɛu]. Se esiintyy vain sanassa: teuïh (”ovi”). 
ei – [ei]

Konsonantit

Klusiilit: b [b], p [p], t [t], d [d], k [k], g [g] 
Frikatiivit: f [f], w [v], s [s], z [z], sz [ʃ], zs [ʒ], kh [x], gh [ɣ], h [h] 
Affrikaatat: tz [ʦ], dz [ʣ], cz [ʧ], dj[ʤ] 
Nasaalit: m [m], n [n] 
Lateraalit: l [l] 
Approximantit: ph [ɸ], v [β], r [r], rz [rʒ] 
Semivokaalit: j [j]

Kielioppi 

Monikko

Kotoperäisten sanojen monikko muodostetaan päätteellä -en (kuten monien hollanninkin sanojen): klebczen (koira); fläszen (pullo)
Lainasanojen monikko muodostetaan päätteellä -es: zigarettes (savuke)

Määräinen artikkeli

Epämääräinen artikkeli 

Yksikkö: on

Monikko: onegh

Persoonapronominit

Demonstratiivipronominit 

czei – tämä 
tot – tuo

Aiheesta muualla
Syldaavin kielioppia ja sanastoa (ranskaksi ja englanniksi)

Tintti-sarjakuvat
Taidekielet