Ammunta kesäolympialaisissa 1952

Helsingin kesäolympialaisissa 1952 Ammunta oli mukana kymmenettä kertaa olympiatasolla. Helsingissä ammunnassa kilpailtiin seitsemässä eri lajissa.

Kilpailuihin osallistui ennätykselliset 218 ampujaa 44 maasta. Malmin ampumaradan vaikeista tuuliolosuhteista huolimatta kilpailut olivat korkeatasoiset, sillä Helsingissä ammuttiin muutama maailmanennätyskin.

Ammuntaa on pidetty yleensä kokeneempien urheilijoiden lajina, mutta Helsingissä moni nuori urheilija oli palkintopallilla. Haulikkoammunnan voitti vasta 17-vuotias kanadalainen George Genereux ja tämän ikätoveri Szilard Kun oli hopealla kuvioammunnassa. Vapaakiväärin voittaja Anatoli Bogdanov oli hänkin vasta 20-vuotias.

Kilpailutapahtumat 
Ensimmäinen Helsingin ammunnan kultamitalisti oli yhdysvaltalainen Huelet Benner vapaapistoolissa. Vain kaksi viikkoa aikaisemmin maailmanmestaruuden voittanut ja Lontoon olympialaisten voittoa puolustanut ruotsalainen Torsten Ullman jäi vasta kuudenneksi kymmenen pisteen päähän Benneristä. Haulikkoammunnassa yllätysvoittajaksi nousi viimeisten 25 kiekon aikana kanadalainen George Genereux, joka ampui alas kaikki 25 kiekkoa. Ennen viimeistä sarjaa johtanut ruotsalainen Hans Liljedahl sai alas vain 21 kiekkoa ja putosi kolmanneksi. Tämän maanmies Knut Holmqvist oli vielä tasoissa Genereux'n kanssa toiseksi viimeisellä kiekolla, mutta ammuttuaan hudin Holmqvist jäi hopealle.

Vapaakiväärissä Sveitsin Robert Bürchler oli paras sekä makuu- että polviasennolta, mutta jäi yhteistuloksissa Neuvostoliiton Anatoli Bogdanovin taakse toiseksi. Bogdanov oli pystyasennossa omaa luokkaansa ja voitti Bürchlerin yhteistuloksissa kolmella pisteellä. Vapaapistoolin kuvioammuntaa johti ensimmäisen päivän jälkeen yhdysvaltalainen William McMillan ja Lontoossa neljä vuotta sitten kultaa voittanut Unkarin Károly Takács oli viidentenä kolmen pisteen päässä. Toisena päivänä Takács kuitenkin oli kärkiampujista varmin ja nousi kullalle. Toinen unkarilainen Szilard Kun oli toisen päivän paras ja nousi jaetulle toiselle sijalle Romanian Gheorghe Lichiardopolin kanssa. Kun voitti hopeamitalin toisen lisäammunnan jälkeen.

Hirviammunnassa oli vähiten osallistuja ja sen voitti selvästi norjalainen maailmanmestari John Larsen. Pienoiskiväärin makuuammunnassa Romanian Iosif Sîrbu ja Neuvostoliiton Boris Andrejev ampuivat täyden 400 pisteen tuloksen. Romanialainen voitti kultaa, sillä hänen laukauksistaan 33 osui sisimpään renkaaseen, kun Andrejevin laukauksista sinne osui 28.

Pienoiskiväärin makuuammunnasta lähdettiin kilpailemaan asentojen kokonaiskilpailun voitosta. Polvelta suomalainen Vilho Ylönen ampui maailmanennätyksen 394 ja siirtyi kärkeen kokonaistilastoissa. Pystyasennossa norjalainen Erling Asbjørn Kongshaug nousi tasapisteisiin. Kongshaugin voitti varmistui vasta tunnin kestäneen tarkastuslaskennan jälkeen. Yleisradiossa ehdittiin soittamaan jo Porilaisten marssi Ylösen voiton kunniaksi. Lontoossa ja neljä vuotta myöhemmin Melbournessa Ylönen olisi voittanut suuremmalla kymppien määrällä. Helsingissä voiton ratkaisi kuitenkin napakymppien määrä, joka oli Kongshaugilla suurempi.

Mitalistit

Mitalitilasto

Suomalaiset

Lähteet

Viitteet