Usko Nyström

Sakris Usko Nyström (6. syyskuuta 1861 Virrat – 6. tammikuuta 1925 Kotka) oli suomalainen arkkitehti ja arkkitehtuurin opettaja.

Nyströmin vanhemmat olivat kruununvouti Johan Abraham Nyström ja Clara Charlotta Vikman. Hänen veljensä oli valokuvaaja, kirjailija ja toimittaja I. K. Inha. Nyström kirjoitti ylioppilaaksi ja aloitti ensin matematiikan ja sitten humanististen aineiden opinnot Helsingin yliopistossa 1880, mutta siirtyi vuonna 1885 yliopistosta Polyteknillisen opiston (sittemmin vuodesta 1908 Teknillinen korkeakoulu) arkkitehtilinjalle, josta valmistui arkkitehdiksi 1888. Opiskeluaikanaan Nyström työskenteli sekä Josef Stenbäckin että Gustaf Nyströmin arkkitehtitoimistoissa. Valmistumisensa jälkeen hän jatkoi valtion apurahan turvin opintojaan Pariisin École des Beaux-Artsissa vuosina 1890–1891. Hän toimi Polyteknillisessä opistossa ensin piirustuksen ja sitten arkkitehtuurin apuopettajana 1892–1908 ja Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin lehtorina vuodesta 1908. Taideteollisuuskeskuskoulussa hän toimi tyyliopin ja ornamentiikan opettajana 1893–1902. Häntä pidettiin erittäin innostavana opettajana ja taitavana piirtäjänä. Professorin arvonimi Nyströmille myönnettiin 1922.

Nyströmillä oli toimisto yhdessä arkkitehtien Albert Petreliuksen ja Vilho Penttilän kanssa vuosina 1895–1907. Toimisto suunnitteli ympäri Suomen jugendtyylisiä taloja, joissa oli vielä vaikutteita vuosisadan lopun kertaustyyleistä.

Nyström kuoli naimattomana vuonna 1925. Hänen oppilaansa Alvar Aalto suunnitteli hänelle vuonna 1930 Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä paljastetun hautamuistomerkin. Suomen Arkkitehtiliitto oli julistanut 1928 kilpailun muistomerkistä. Voittanut työ on valkoista marmoria ja esittää tyyliteltyä arkkitehtiliiton tunnusta, akantusornamenttia. Siinä on teksti Bene latuit, filosofi René Descartesin mietelmästä Bene vixit qui bene latuit ”itseään korostamaton on elänyt hyvin”.

Tuotantoa

Usko Nyström 
 Länsi-Suomen opisto, Aino Voipion tie 30, Huittinen – 1895
 Uudenmaankatu 17, Helsinki – 1898
 Suviranta, Eero Järnefeltin taiteilijakoti Tuusulanjärvi – 1901
 Vanhakartano, aateliskoti. Kirkkokankaantie, Pori – 1902
 Schalinin talo, Vuorimiehenpuistikko, Helsinki – 1902
 Virtain uuden hautausmaan siunauskappeli, Virrat – 1902
 Imatran Valtionhotelli, Imatra – 1903
 Städet, Meritullinkatu 9, Helsinki – 1905
 Mielikki, Kapteeninkatu 20–22, Helsinki – 1906
 Vilhola, Vilhonkatu 9, Helsinki – 1907
 As Oy Kointähti, Pietarinkatu 9, Helsinki – 1907
 As Oy Kotirinne, Pohj. Rautatiekatu 11 – Nervanderinkatu 1 – Ainonkatu 4, Etu-Töölö 1911 
 Cygnaeuksen koulu, Pori – 1912
 Lammin kirkko, Lammi – 1920

Arkkitehtuuritoimisto Usko Nyström-Petrelius-Penttilä 
 Fredrikinkatu 19 – Merimiehenkatu 6, Helsinki – 1896
 Uudenmaankatu 9, Helsinki – 1900
 Kansallis-Osake-Pankki (KOP-talo), Oulu – 1900, Kirkkokatu 6 – Pakkahuoneenkatu 11 (purettu kesällä 1960)
 As Oy Kataja, Kauppiaankatu 2, Katajanokka, Helsinki – 1902
 Kristianinkatu 1, Kruununhaka, Helsinki – 1902
 Oikokatu 13, Kruununhaka, Helsinki – 1903
 Kotkan suomalainen yhteiskoulu, nykyään Kotkan Lyseon lukion Arcus-rakennus – 1905
 Koiton talo, Helsinki – 1907
 As Oy Linnankatu 5, Linnankatu 5, Katajanokka, Helsinki – 1906

Lähteet 
  Sivu 555.
  Sivut 65-69.
 Länsi-Suomen opisto

Viitteet

Aiheesta muualla 

 
 
 Kansallis-Osake-Pankki, Oulu – 1900 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1861 syntyneet
Vuonna 1925 kuolleet