Smolna

Smolna on Helsingin Kaartinkaupungin kaupunginosassa sijaitseva empiretyylinen rakennus, joka nykyään toimii valtioneuvoston juhlahuoneistona. Vuonna 1822 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel. Smolna on historiansa aikana toiminut muun muassa Suomen kenraalikuvernöörin ja valtionhoitajan virka-asuntona, Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston päärakennuksena sekä Helsingin punakaartin päämajana, jolloin rakennus sai kansan suussa sitkeästi säilyneen Smolna-nimen pietarilaisen esikuvansa mukaan.

Historia

Venäjän vallan aika 
Carl Ludvig Engel suunnitteli rakennuksen Suomen sotaväen ylitarkastajan eli divisioonankomentajan virkataloksi. Rakennuksen pohjakerrokseen sijoitettiin virastohuoneita ja ylempään kerrokseen divisioonankomentajan asunto sekä edustustilat. Engel teki rakennuksesta pienen mutta hienostuneen yksityispalatsin, jonka julkisivulle joonialainen pylväikkö ja pitkä edustusparveke antavat arvokkaan leiman. Toisen kerroksen edustushuoneisto koostui suurista saleista ja salongeista, jotka oli asetettu peräkkäin, niin että huoneiden väliset pariovet avaamalla voitiin luoda talon päästä päähän ulottuva näkymä. Talo valmistui vuonna 1822 ja sen ensimmäinen asukas oli divisioonankomentaja Gustaf Adolf Ehrnrooth.

Divisioonankomentaja joutui muuttamaan pois komeasta virkatalostaan jo 1828, kun se annettiin tilapäisesti Turusta Helsinkiin muuttaneen yliopiston käyttöön. Tilat vapautuivat jälleen yliopiston päärakennuksen valmistuttua 1832. Divisioonankomentajan virka oli kuitenkin tällä välin lakkautettu, ja talo jäi ilman käyttäjää. Helsingin porvaristo ehdotti sen muuttamista raatihuoneeksi, sillä vanha raatihuone oli määrä purkaa Senaatintorin rakentamisen tieltä, mutta tätä ehdotusta ei hyväksytty. Lopulta tehtiin kompromissiratkaisu ja talosta tuli Suomen kenraalikuvernöörin virka-asunto. Kenraalikuvernöörin käytössä aiemmin ollut Bockin talo puolestaan muutettiin raatihuoneeksi. Kenraalikuvernöörien aikana talo oli Helsingin seuraelämän keskus ja sitä uudistettiin ylellisemmäksi. Arkkitehti Carl Albert Edelfelt muutti 1860-luvulla Engelin aikaisen pelkistetyn sisustuksen muodikkaammaksi ja loistokkaammaksi. Ensimmäisen sortokauden aikana 1890-luvulla taloon rakennettiin ortodoksinen kappeli, joka sai lempinimen "Bobrikovin kirkko".

Itsenäisyyden aika 
Suomen itsenäistymisen jälkeen Smolna toimi sisällissodan aikana Helsingin punakaartin päämajana. Rakennus sai tuolloin myös nykyisin tunnetun nimensä Pietarissa sijaitsevan Smolnan palatsin mukaan. Helsingin vallanneiden saksalaisjoukkojen komentaja kenraalimajuri Rüdiger von der Goltz piti myös päämajaansa Smolnassa vuonna 1918. Tämän jälkeen Smolna toimi valtionhoitaja C. G. E. Mannerheimin virka-asuntona vuoteen 1919 saakka. Hänen jälkeensä talon sai käyttöönsä valtioneuvosto, ja siinä sijaitsi muun muassa ulkoministerin virka-asunto.

Vuonna 1964 Smolna entisöitiin ja rakennuksesta tehtiin valtioneuvoston juhlahuoneisto. Talossa pidettiin edustustilaisuuksien lisäksi vuosikymmenien ajan myös hallitusneuvotteluja, hallituksen iltakouluja ja budjettiriihiä, kunnes hallitus 1990-luvulla sai käyttöönsä Säätytalon.

Kirjallisuutta

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Johanna Luhtala & Markus Manninen: Smolna – valtioneuvoston juhlahuoneisto. Rakennushistoriaselvitys. PDF-tiedosto, 194 s.

Helsingin suojellut rakennukset
Kaartinkaupunki
Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset
Valtioneuvoston toimi- ja edustustilat
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat