Selainsodat

Selainsodiksi sanotaan verkkoselainten aggressiivista kilpailua johtavasta markkina-asemasta. Sodan asteelle sen katsotaan kiihtyneen kahdesti: 1990-luvun lopussa Internet Explorer vastaan Netscape, ja vuodesta 2004 alkaen Internet Explorer vastaan Mozilla Firefox.

Ensimmäinen selainsota 

Netscape ja Internet Explorer perustuivat kumpikin ensimmäiseen laajalle levinneeseen selaimeen, Mosaiciin. Kilpailun kiristyessä  molemmat selainvalmistajat julkaisivat nopeasti yhä uusia versioita, ja monilla sivustoilla ilmoitettiin "Tätä sivustoa katsot parhaiten selaimella xxx, jonka voit ladata viereisestä linkistä". Sodassa oli kyse enemmästäkin kuin vain pelkkien selainten markkinaosuuksista: eri hakukoneet halusivat päästä oletushakukoneiksi selaimiin, ja eri yhtiöt halusivat omat linkkinsä ensiasennetun selaimen oletuskirjanmerkkilistaan. Selainsodassa pyrittiin lisäämään selaimiin uusia ominaisuuksia sen sijaan että olisi korjattu selaimiin tekovaiheessa jääneitä virheitä eli bugeja. Selaimia ei myöskään toteutettu W3C:n määräämien sääntöjen mukaan, vaan sekä Netscape että Microsoft lisäsivät selaimiin omia ei-standardisoituja toimintojaan.

Ensimmäiset selaimet 

Internetin World Wide Web kehitettiin vuonna 1991 ja sen ensimmäinen selain WorldWideWeb kehitettiin NeXT-alustalla. Vuoden 1992 loppuun mennessä oli ilmestynyt monia selaimia lähinnä ammattilaisten ja koulujen käyttämään Unix-ympäristöön. Näitä oli muun muassa ViolaWWW ja Line-node. WWW pysyi parina ensimmäisenä vuonnaan harvojen huvina, kun sen selaimet toimivat harvinaisilla laitteilla ja käyttöjärjestelmillä. Kaiken kukkuraksi selaimet eivät olleet täysin graafisia.

Huhtikuussa 1993 julkaistiin Windowsissakin toimiva Mosaic, jossa oli uutta muun muassa se että se pystyi ensi kertaa näyttämään kuvia tekstin seassa samassa ikkunassa. Koska Windows oli yleinen järjestelmä, siinä toimiva selain räjäytti WWW:n suosion pilviin ja yli 90% siellä toimivista selaimista oli vuoden 1994 alussa Mosaic-pohjaisia. Mosaicin omistus siirtyi NCSA:lta Spyglass, Inc.:lle.

Netscapen valta-asema 

Mutta vuoden 1994 edetessä Mosaicin suosio laski nopeasti, kun nouseva uusi yritys Netscape myi Mosaicia parempaa selainta lokakuusta 1994 alkaen. Siinä tekstiä ja kuvia näytettiin ensi kertaa sitä mukaa kun sivu latautui. Netscapen perustaja Marc Andreessen oli kehittänyt Mosaicia, mutta lähti omille teilleen. Netscapesta tuli vakioselain melko pian. Microsoftin johdossa tajuttiin selainmarkkinoiden mahdollisuudet. Microsoft yritti turhaan hankkia Netscapen lisenssin. Microsoft hankki pian Spyglassilta Mosaicin lisenssin ja kehitti Mosaicin pohjalta oman selaimensa, Internet Explorer 1.0:n.

Netscape jakoi selaintaan ilmaiseksi ei-kaupallisille käyttäjille. Netscapen sai monille tunnetuille käyttöjärjestelmille ja laitealustoille. Netscape oli käyttäjämäärien mukaan 1995–1996 huipulla kun siitä julkaistiin versiot 2.0 ja 3.0. Netscapea arvosteltiin siitä, että se pyrki luomaan verkkoon omia standardejaan neuvottelematta verkkoa koordinoivan komitean W3C:n kanssa. Näitä olivat muun muassa JavaScript. Tällä tavoin Netscape heikensi kilpailijoiden mahdollisuuksia. Netscapella oli muutamia pieniä kilpailijoita, joista yksi oli Microsoftin Windows 95+ -päivityspaketin mukana vuonna 1995 jakama Internet Explorer 1.0.

Internet Explorerin nousu 

Vuoden 1995 lopuilla Microsoft laittoi Internet Explorer 2.0:n vapaaseen jakoon sivulleen, mutta tämäkään ei horjuttanut Netscapen valta-asemaa. Elokuussa 1996 Microsoftin julkaisema Internet Explorer 3.0 alkoi kilpailla vuoden 1997 loppuun mennessä Netscapen kanssa.

Netscape hävisi selainsodan lähinnä sen takia, että Microsoft myi Internet Explorer-selainta uusien Windows-käyttöjärjestelmien kanssa samassa paketissa. Lokakuussa 1997 Microsoft julkisti selaimensa version 4.0. Netscapen käyttäjämäärä romahti rajusti vuosina 1998–1999, jolloin Windows 98 levisi maailmalla. Vuonna 1999 julkaistu edeltäjäänsä vakaampi Internet Explorer 5.0 oli selain, joka kukisti Netscapen markkinoilla.

Vuoden 1998 puolivälissä joka toinen selain oli Internet Explorer. Netscape-selainta valmistanut yritys lopetti virallisesti toimintansa vuonna 2003, ja Netscapen tuotemerkki siirtyi toiselle yritykselle. Vuonna 2006 Microsoft ei enää virallisesti julistanut selaimiensa olevan Mosaicin markkinoijan Spyglassin lisenssiin pohjautuvia.

Toinen selainsota 

Vuoden 2004 lopulla entisten Netscapen ohjelmoijien perustama Mozilla-säätiö julkaisi Firefox 1.0:n, jonka lähdekoodi on ohjelman kehittäjille avoin. Julkaisustaan lähtien Firefoxin osuus on kasvanut aaltoillen, mutta jatkuvasti. Firefox ylitti 200 miljoonan latauksen rajapyykin 31. heinäkuuta 2006.

Joulukuussa 2008 Firefoxin käyttöosuus oli maailmassa jo noin 21%, ja Suomessa miltei puolet käytti Firefox-selainta. Valtaosa Windows-käyttäjistä käyttää yhä Internet Explorer-selainta, jota pidetään tietoturvan kannalta huonompana kuin Firefoxia. Muita selaimia, kuten Operaa ja Safaria, käytetään vähemmän kuin Exploreria ja Firefoxia.

BrowserChoice.eu

Selainvalinta (engl. browser choice) on Microsoft Corporationin Windows -käyttöjärjestelmiin saapuva päivitystieto. Selainvalinta näkyy mm. työpöydälle ilmestyvänä erillisenä kuvakkeena eli ikonina.

Euroopan unioni teki Microsoftille vaatimuksen valinnaisuuden esittämisestä, omalle tuotteelleen eli IE -selaimelle. Päätös sinetöitiin EU:n omassa tuomioistuimessa. Ensimmäiset päivitystiedot saapuivat myöhään syksyllä 2010, ja ovat aktiivisti toiminnassa Microsoftin Windows -käyttöjärjestelmissä, vielä keväällä 2011.

Seuraavat 12 Internet-selainta on valittu selainvalinnan vaihtoehdoiksi, lista noudattaa valintaikkunan järjestystä ensimmäisestä viimeiseen:

 Google Chrome
 Safari
 Internet Explorer eli IE (on yleensä valmiiksi asennettuna kaikkiin Windows -käyttöjärjestelmällä toimiviin tietokoneisiin)
 Mozilla Firefox
 Opera
 Maxthon
 Lunascape (Lunascape Orion)
 SRWare Iron
 Avant
 SlimBrowser
 K-Meleon
 Flock

Lähteet 

Selaimet