Kuusa

Kuusa, harvemmin Kuusaa, on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Kylässä on noin 450 vakituista asukasta 170 taloudessa.

Kuusan kylän maamerkki ja tärkein nähtävyys on Kuusaankoski, jonka kohdalla leikkaavat toisensa maantie, rautatie sekä Keiteleen kanava sulkuineen. Kuusa valittiin Suomen vuoden kyläksi vuonna 2004.

Historia 
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kuusan elämä alkoi vilkastua, ja Kuusasta tuli palveluiltaan monipuolinen taajama. Kuusa sijaitsi keskellä tärkeää uittoväylää, jonka vuoksi Kuusa oli vilkas uittokeskus. Jyväskylä–Suolahti-rautatien valmistuttua vuonna 1898 Kuusasta tuli myös vilkas rautatieasemapaikkakunta. On väitetty, että rautatien tulo poisti viimeisen 'a'-kirjaimen kylän nimestä. Suomi kuului tuohon aikaan Venäjään, ja Inkerinmaalla oli Kuusaa-niminen rautatieasema lähellä Laukaanjokea (). Koska Venäjän valtakunnassa ei saanut olla kahta saman nimistä rautatieasemaa, uusi asema nimettiin Kuusaksi. Vanha venäjänkielinen asemakyltti löytyy edelleen kotiseutumuseo Kalluntalolta. Myös vanha nelostie (nyk. seututie 637 ja 642) kulki Laukaan kirkonkylästä Kuusan kautta Tervatehtaalle ja Korkeakosken tienhaaraan.

1800-luvulla syntyneitä kuusaalaisia olivat kauppias Eino Häyrinen ja Neuvostoliiton johtoon edennyt Otto-Wille Kuusinen. Tunnettuja Kuusassa vaikuttaneita henkilöitä ovat Kuusassa opettajina toimineet Vilho Tynkkynen ja hänen puolisonsa Lempi Tynkkynen sekä tutkija ja tohtori Pentti Hänninen.

Tunnetuimmat 1900-luvulla syntyneet kuusalaiset ovat toimittaja Anna-Kaisa Hermunen (o.s. Hänninen) ja hänen sisarensa, ensimmäisenä naisena maanviljelysneuvoksen arvonimen saanut agronomi Marja Kallio (o.s. Hänninen), sekä Kuusan kanavateatterin isä Erkki Kauppinen, suuren yleisön paremmin tuntema Asseri Kantonen Pirunpelto-televisiosarjasta.

Vanhaa ja uutta
Saraveden virallinen nimi julkisissa rekistereissä ja Maanmittaushallituksen kartoissa on Saraavesi, mutta paikalliset ovat tottuneet käyttämään nimen lyhyempää muotoa. Suomesta löytyy myös toinen Saravesi, Vehmersalmelta. 

Saraakallio, joka on tunnettu kalliomaalauksistaan sijaitsee Saraaveden rannalla. Vastarannalla on Laukaan kirkonkylä. Kallion lähellä on asunut tunnettu laukaalainen kansanparantaja ja velho Kuuvalon Jussi. Saraaveden ja Saraakallion nimen alkuperästä on paikallislehdessä käyty aika ajoin vilkastakin keskustelua. Nils Berndtsonin Laukaan historia käyttää muotoa Saravesi, mutta saman kirjan vanhoissa kartoissa (1600–1700-luvuilla) järvi esiintyy nimillä Saraavesi ja kerran myös muodossa ”Saarivesi”. Myös nimimuoto ”Sarajavesi” tunnetaan.

Kuusan merkittävimpiä matkailukohteita ovat Kanavateatteri ja tilaustoimintaan keskittynyt matkailutila Varjola. Varjola on perustettu 1800-luvun loppupuolella, ja sen ensimmäinen isäntä toimi samalla viereisen Kuusaan kosken uittopäällikkönä. Varjola toimi aktiivisena maatilana aina 1990-luvulle saakka.

Kuusassa toimi karjanhoitokoulu ainakin 1920-luvulta 1960-luvulle.

Toimintaa 
Kuusalla on oma kyläyhdistys, Kuusan Kipinä. Lisäksi Kuusassa toimii Kuusaan Nuorisoseura ja Kanavateatteri. Muita paikallisia järjestöjä ovat Kuusan Martat ry ja Kuusan Erämiehet.

Paikallinen Kuusan koulu järjestää opetusta 1.–6. luokille. Naapurikylä Haapalan läheisyydessä sijaitseva Haapalan koulu on virallisen aluerajauksen mukaan myös Kuusan puolella, mutta se ei järjestä opetusta kuusalaisille.

Talous

Suurimpia työnantajia 
Yritykset:
 LH Lift Oy
 Keox Oy
 Kuljetusapu Korhonen Oy
 Varjolan Tilan Matkailu Oy
 Laukaan Laatulavat Oy
 Keski-Suomen Parvekelasitus Oy
 Laukaan Tupaswilla Oy

Katso myös
Tervatehtaan kylä

Lähteet

Aiheesta muualla
 Karttatiimin sivut Kuusa, Tervatehdas, Leinola, Kuusvesi 
 Tietoja kyläyhdistyksestä ja valokuvia Kuusasta 
 Varjola
 Vanhakartta.fi -sivustolla olevia Kuusankosken karttoja: vuosien 1873/1872/1896 kartta, vuoden 1827 kartta, ilman vuosilukua oleva kartta
 Kuusa Karttapaikan kartalla

Kirjallisuutta
Luokomaa, Timo: Kuusan kuohut : kyläkirja. Kuusan Kipinä -kyläseura, 2005. ISBN 952-91-8358-5.

Laukaan kylät
Keski-Suomen maakunnan taajamat