Päämajan reserviupseerikoulu

Päämajan reserviupseerikoulu myöhemmin Sotavänrikkikoulu oli Mannerheimin 14. maaliskuuta 1918 antaman käskyn mukaan perustettu koulu reserviupseerien kouluttamista varten. 

Koulu toimi 20. maaliskuuta – 28. huhtikuuta 1918  välisenä aikana. Koulu käynnistyi Seinäjoen yhteiskoululla, josta siirtyi Pääamajan mukana Kotiniemen kasvatuslaitokseen lähellä Vippulaa ja edelleen Mikkeliin VPK:n taloon. Ensimmäiset vänrikit valmistuivat Mikkelissä 26. huhtikuuta 1918. Tässä yhteydessä koulun nimi muutettiin Sotavänrikkikouluksi. Päämajan Reserviupseerikoulun johtajana toimi eversti Karl Emil Berg ja komppanianpäällikkönä jääkärikapteeni A. K. A. Lang sekä opettajana muun muassa jääkärivaravääpeli Juhani Toro.
 
Vaikka koulutuksen ta voitteena oli tuottaa reserviupseereita valkoiseen armeijaan, Mannerheim ylensi kurssilaiset koulun päättymispäivänä 26. huhtikuuta aktiivi vänrikeiksi. Oppilaita Päämajan Reserviupseerikoulussa oli 118, jotka suorittivat sen hyväksytysti. Koulun seuraava kurssi aloitettiin Sotavänrikkikoulun nimellä Mikkelissä 10. Toukokuuta 1918, mutta siirrettiin kurssin kuluessa Helsinkiin. Koulun päälliköksi nimitettiin jääkärimajuri Nils Gadolin. Kurssin päätyttyä koulu lakkautettiin.

Myöhemmin kurssin suorittaneet teettivät erityisen kurssimerkin, josta tunnetaan kaksi erilaista versiota.

Lähteet 
 Donner–Svedlin–Nurmio (toim.): Suomen vapaussota VIII, Jyväskylä: Gommerus 1927. 
 Ignatius–Theslöf–Palmén–Grotenfelt–Nordenstreng–Soikkeli (toim.): Suomen vapaussota vuonna 1918 IV, Helsinki: Otava 1923.
 Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
 Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.

Viitteet 

Sotilaskoulutus
Suomen sisällissodan valkoiset erillisyksiköt