Generaattorikaasu

Generaattorikaasu on polttoaineena käytettävä kaasu. Sitä muodostuu kaasugeneraattorissa silloin kun kaasuuntuminen tapahtuu osittain veden vaikutuksesta. Vesi pelkistyy generaattorin kuumuudessa vedyksi, joka nostaa tuntuvasti kaasun lämpöarvoa, sekä parantaa palo-ominaisuuksia. Syötetty vesihöyry jäähdyttää kaasugeneraattoria ja systeemin hyötysuhde nousee huomattavasti verrattuna ilmakaasun valmistukseen. Generaattorista poistuvan kuuman kaasun lämpö käytettiin höyrykattilan kuumennukseen, joten systeemi oli itseään säätelevä.

Generaattorikaasu on tunnettu myös nimellä voimakaasu, koska kaasumoottorit käyttivät sitä lähes yksinomaan polttoaineena.

Kaasugeneraattorien polttoaineena käytettiin lähes yksinomaan kivihiiltä, mutta pieniä puulla toimivia on ollut myös laajassa käytössä. Ne tunnetaan paremmin nimellä häkäpönttö.
Häkäpöntöissä vesi tulee puun kosteuden mukana, niissä ei ole erillistä höyrykattilaa, toiseksi puussa on liiaksi vettä kemiallisesti sitoutuneena. Kaikki vesi ei reagoi puukaasuttimissa, vaan jää höyryksi puukaasun sekaan. Jäähdyttimissä höyry poistuu kondenssivetenä.

Karburoimalla generaattorikaasua saatiin valokaasuksi kelpaavaa kaasua, jota jaeltiin kaupunkikaasuna. Menetelmä syrjäytyi kivihiilen kuivatislauksen yleistyessä.

Nestemäiset polttoaineet ja maakaasu syrjäyttivät generaattorikaasun melko pitkälle. Nykypäivänä käyttö on lisääntymään päin, koska synteettiset biopolttoaineet valmistetaan synteesikaasusta, jota voidaan helposti tuottaa kaasugeneraattoreissa. Mahdollisesti häkäpönttö myös palaa liikennekäyttöön.

Polttoaineet