Didymos Khalkenteros

Didymos Khalkenteros (, ) (n. 63 eaa. – 10 jaa.) oli hellenistinen kreikkalainen grammaatikko ja oppinut, joka vaikutti Ciceron ja Augustuksen aikana.

Elämä 

Didymos eli ja vaikutti Aleksandriassa sekä Roomassa, jossa hänestä tuli Varron ystävä. Hän oli merkittävässä osassa aleksandrialaisen oppineisuuden välittämisessä roomalaisille. Didymos kuului Aristarkhos Samothrakelaisen koulukuntaan.

Didymos sai lisänimensä Khalkenteros, ”pronssisuolet”, tuotteliaisuutensa vuoksi: hänen sanottiin kirjoittaneen niin monta teosta, ettei hän pystynyt muistamaan, mitä varhaisimpiin oli kirjoitettu — siksi hänen kirjoituksensa olivat usein ristiriidassa keskenään. Athenaioksen mukaan hän kirjoitti 3500 kirjaa, Seneca nuoremman mukaan 4000. Samasta syystä hän sai myös toisen lisänimen Bibliolathēs (), ”kirjanunohtaja”.

Teokset 

Didymos kirjoitti tutkielman Aristarkhoksen Homeros-laitoksesta, nimellä Aristarkhoksen laitoksesta (). Siitä on säilynyt katkelmia Iliaan Venetus A -käsikirjoituksessa.

Didymos kirjoitti myös kommentaareja monista muista kreikkalaisista runoilijoista ja proosakirjailijoista, mukaan lukien Bakkhylides, Pindaros, Sofokles, Aristofanes, Euripides, Ion, Frynikhos, Kratinos ja Menandros, sekä puhujista, mukaan lukien Demosthenes, Isaios, Hypereides ja Deinarkhos.

Näiden kommentaarien lisäksi hänen mainitaan kirjoittaneen seuraavat teokset, joista yksikään ei ole säilynyt:

 Tragedian fraseologiasta (), joka koostui ainakin 28:sta kirjasta
 Komiikan fraseologia (), jota Hesykhios hyödynsi paljon
 Kolmas lingvistinen teos sanoista, joilla on moniselitteinen tai epäselvä merkitys; koostui ainakin seitsemästä kirjasta
 Neljäs lingvistinen teos vääristä tai turmeltuneista ilmaisuista
 Kokoelma kreikkalaisia sananlaskuja (), joka koostui kolmestatoista kirjasta; suurin osa Zenobioksen kokoelman sananlaskuista on otettu tästä teoksesta
 Solonin laeista (), Plutarkhoksen mainitsema teos
 Vastine Ciceron teokseen Valtiosta (De re publica), kuusi kirjaa; teos sai myöhemmin Suetoniuksen kirjoittamaan vastineensa Didymokselle

Lisäksi Didymokselta on säilynyt maanviljelyä ja kasvitiedettä käsitteleviä katkelmia osana teosta Geoponica, maininta Hippokratesta käsitelleestä kommentaarista, sekä kokonaisena säilynyt tutkielma Kaikista marmorin ja puun lajeista (). Koska nämä teokset käsittelevät täysin erilaisia aiheita kuin aiemmin mainitut teokset, on mahdollista, että ne on kirjoittanut joku muu Didymos.

Lähteet 

 Smith, William: ”Didymus” (1.) , Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1867)

Viitteet 

Antiikin kreikkalaiset grammaatikot
60-luvulla eaa. syntyneet
Vuonna 10 kuolleet