Suomen vaalirahoituskohu

Suomen vaalirahoituskohu tai Suomen vaalirahakohu oli keväällä 2008 noussut kohu vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ehdokkaille annetusta vaalituesta. Useissa ehdokkaiden vaalirahailmoituksissa oli puutteita. Ilmoituksia korjattiin ja lahjoituksia palautettiin vielä vuoden 2008 keväällä.

Kohu jatkui vuosia ja uudet paljastukset johtivat vaatimuksiin pääministeri Matti Vanhasen erosta ja uusien eduskuntavaalien järjestämisestä. Keskusrikospoliisi ja oikeuskansleri harkitsevat rikostutkinnan aloittamista Vanhasen asemasta vaalirahoituksen järjestäjänä ja vastaanottajana.

Vaalirahoitukseen liittyvistä rikoksista epäiltiin useita kansanedustajia.

Kohun alku
Kehittyvien Maakuntien Suomen (KMS) roolin vaalirahoituksessa paljasti muun muassa Ilta-Sanomat joulukuussa 2007. Varsinainen kohu syntyi toukokuussa 2008 keskustan kansanedustaja Timo Kallin todettua A-Talk-ohjelmalle jättäneensä tarkoituksella kertomatta tukijoitaan vaalirahailmoituksessaan, koska ilmoittamatta jättämisestä ei ole seurauksia. Nousseen keskustelun myötä hän kuitenkin myöhemmin kertoi muiden tavoin tukijoitaan, joita olivat Ruukki Group, Ajanta ja Kehittyvien Maakuntien Suomi.

Monet kansanedustajat kertoivat olevansa tietämättömiä siitä, että joidenkin heidän saamiensa lahjoitusten takana olivat esimerkiksi suursijoittajat tai kaupan suuryksiköt. Helsingin Sanomien toimittaja Unto Hämäläisen arvion mukaan kokoomuksen ja keskustan ehdokkaiden saamat vaalirahat saattoivat jopa ratkaista vaalituloksen puolueiden eduksi. Vaalirahailmoitusten mukaan 200 kansanedustajan omiin kampanjoihin kului rahaa yli 7,7 miljoonaa euroa. Lisäksi rahaa kului myös puolueiden ja niiden ehdokkaiden kampanjoihin, jotka eivät tulleet valituiksi.

Euroopan neuvoston korruptionvastainen elin GRECO piti Suomen puoluerahoituksen valvontaa ongelmallisena joulukuussa 2007. Greco suositteli Suomelle lahjontaa koskevan lainsäädännön tehostamista ja rangaistusten koventamista. Valtiovarainministeriön projektipäällikkö Markku Hirvosen mukaan vaalirahoitusjärjestelmän suuri ongelma on valvonnan puute.

Kehittyvien maakuntien Suomen tuet ja liike-elämän muut tuet

Kehittyvien maakuntien Suomi
Suurimmaksi keskustelunaiheeksi nousi Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistyksen jakama 400 000 euron kampanjaraha. Yhdistyksellä oli vaaleissa viisi eri rahoittajaa, mutta 90 prosenttia varoista saatiin kolmelta yrittäjältä, jotka olivat Nova Groupin toimitusjohtaja Tapani Yli-Saunamäki (osuus 145 000 € eli 36 %), Tokmanni-konsernin toimitusjohtaja Kyösti Kakkonen (osuus 120 000 € eli 30 %) ja Maskun Kalustetalon sekä Lempäälän Ideaparkin omistaja Toivo Sukari (osuus 100 000 € eli 25 %). Yhdistyksen puheenjohtajana toimi juristi Pekka Lind ja avustusten jakajana Yli-Saunamäki. Keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro oli yhdistyksen varatilintarkastajaja. Keskustan kehittämispäällikkö Lasse Kontiolalla puolestaan oli yhdistyksen antama tilinkäyttöoikeus.

Eniten tukea annettiin keskustalle, mutta myös kokoomusta ja SDP:tä tuettiin. Tukea sai noin 40 ehdokasta. Yli-Saunamäen mukaan tuettujen ehdokkaiden tuli uskoa yritteliäisyyteen, kotimaiseen työhön ja isänmaallisuuteen. Vuosi vaalien jälkeen kahdeksan valituksi tullutta ehdokasta oli nimennyt KMS:n yhdeksi tukijoistaan.

Yhdistyksen vaaliavustukset 
Oman ilmoituksensa tai lehtitietojen mukaan ainakin seuraavat ehdokkaat saivat vaalirahoitusavustusta Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistykseltä:

 Keskusta: Hannu Hoskonen 2 000 €, Liisa Hyssälä 5 000 €, Timo Kalli 10 000 €, Anne Kalmari 5 000 €, Oiva Kaltiokumpu 5 000 €, Juha Korkeaoja 5 000 €, Seppo Kääriäinen 5 000 €, Mika Lintilä 10 000 €, Paula Lehtomäki 15 000 €, Hannes Manninen 5 000 €, Juha Mieto 5 000 €, Lauri Oinonen 5 000 €, Markku Pakkanen 2 000 €, Mauri Pekkarinen 10 000 €, Antti Rantakangas 5 000 €, Eero Reijonen 5 000 €, Paula Sihto 5 000 €, Markku Uusipaavalniemi 5 000 €, Matti Vanhanen 10 000 €, Anu Vehviläinen 10 000 €, Paavo Väyrynen 10 000 €
 Kokoomus: Merikukka Forsius 5 000 €, Juha Hakola 5 000 €, Jyri Häkämies 10 000 €, Ilkka Kanerva 10 000 €, Jyrki Katainen 10 000 €, Sampsa Kataja 5 000 €, Jari Koskinen 5 000 €, Suvi Linden 5 000 €, Sauli Niinistö 10 000 €, Pekka Ravi 10 000 €, Paula Risikko 5 000 € , Petri Salo 10 000 €, Marja Tiura 20 000 €, Henna Virkkunen 5 000 €
 SDP: Matti Ahde 10 000 €, Eero Heinäluoma 10 000 €, Lauri Kähkönen 2 000 €, Päivi Lipponen 5 000 € 
 RKP: Stefan Wallin 10 000 €

Muiden yhtiöiden tuki
Yhtiöiden puoluetukeen sisältyy vuosina 2006–2009 neljässä vaalissa: Kesko 21 900 € (2008), SRV alle 10 000 €, YIT muutama tuhat/vaali, Nordea muutama tuhat per vaali 2006–2007, OP-Pohjola 2007 14 000 €, 2006 8 000 € (tarkista), Elisa joitakin tuhansia vaaleja kohti, CapMan 2009 3500 €, 2007 5000 €.

Ylen keväällä 2008 tekemässä kyselyssä Suomen 20 suurimmasta yrityksestä kaksi kertoi antaneensa suoraa rahaa ehdokkaalle tai taustayhteisölle. 12 yritystä kertoi antaneensa epäsuoraa tukea lähinnä osallistumalla seminaareihin tai ostamalla mainostilaa.

Helsingin Mekaanikontalo Oy on Alma Median hallituksen jäsenen ja Ruukki Group Oy:n hallituksen jäsenen Ahti Vilppulan määräysvaltayhteisö: Jyri Häkämies 10 000 €, Jyrki Katainen 10 000 €.
Ruukki Group myönsi tukea Satakunnan Parhaaksi ry:lle 20 000 €, Savo on kotimme -tukiryhmälle 10 000 €, Lohikosken työväenyhdistykselle 3 000 €, Keskustan Keski-Espoon paikallisyhdistykselle 2 000 € sekä Eheän Suomen Tuki ry:lle 10 000 €. Eheän Suomen Tuki ry sai myös Helsingin Mekaanikontalo Oy:ltä 10 000 €. Lisäksi Mekaanikontalo tuki Kansallista kokoomusta ja Kymenlaakson talousseuraa 10 000:lla eurolla.
Ajanta Oy:n taustalla on suursijoittaja Ari Salmivuori: Anu Vehviläinen 5 000 €.
Winsome Oy on Tuomo Raasion sijoitusyhtiö. Yhtiö on Capmanin 3. suurin omistaja. Capman on Kyösti Kakkosen Tokmanni-konsernin enemmistöosakas.

Kiinteistöalan yritys Kiinteistö Oy Karihaara on antanut SDP:lle 11 000 € taulumyynnin kautta. Suomen Viestintärahoitus Oy:n kanssa käyty taulukauppa tuotti SDP:lle 5 000 € SDP:n mukaan.

Suomi-Soffa tuki keskustan Mauri Pekkarisen vaalityötä 5 000 eurolla tammikuussa 2007. Ongelmallisen tuesta teki se, että Pekkarinen oli myöntänyt marraskuussa 2006 Suomi-Soffalle investointitukea 842 490 €. Pekkarinen pyysi 30. toukokuuta 2008 oikeuskansleri Jaakko Jonkkaa tutkimaan tapauksen. Oikeuskansleri antoi puhtaat paperit.

Valtionyhtiöt
Suurin tukija valtion enemmistöomisteisista yhtiöistä oli tierakennusalan Destia. Suurin osa rahoista päätyi SDP:lle, joka sai Destialta 11 600 €. Keskustalle annettiin 5 300 € ja kokoomukselle 3 000 €. Destian jälkeen suurin oli Patria, joka oli antanut kolmelle suurimmalle 6 000 € jokaiselle. Lahjoitusten aikaan Patrian ohjauksesta vastasi Mauri Pekkarinen. Finanssikonserni Sampo, josta valtio omistaa vain pienen vähemmistöosuuden, oli tukenut puolueita 125 000 €. Destia antoi puolueille 20 000 €, Patria 19 000 €, Itella 9 000 – 18 000 € ja Suomen teollisuussijoitus 7 000 €. Lisäksi Outokumpu rahoitti puolueita noin 6 000 eurolla.
Rahoitus- ja vakuutuskonserni Sampo, jonka osakkeista valtio omistaa 14 %, tuki eduskuntavaalien yhteydessä kokoomusta yhteensä 75 000 eurolla vuosina 2006 ja 2007, vuonna 2008 50 000 eurolla, sekä RKP:n edustajaa 3 000 eurolla. Muille puolueille annetut lahjoitukset olivat Sammon mukaan vähäisiä. Kokoomuksen hallintojohtaja Jarmo Pekkala kertoi keskustelleensa lahjoituksesta konserninjohtaja Björn Wahlroosin kanssa.

Teollisuussijoituksesta oli valunut rahaa enimmäkseen SDP:lle. SDP:tä tuettiin 3 730 eurolla, Kokoomusta 1 840 eurolla ja Keskustaa 1 670 eurolla. Lisäksi valtionyhtiöiden puoluetukeen sisältyy Finnvera 1800 €, Ekokem 3000 €, Gasum 2500 € puoluetta kohti, Outokumpu 5300 € (2006), Rautaruukki 2000 € (2006–2008), Itella seminaarimaksuja (ei kerro summaa), ja Fortum 1 500 €.
VR Group oli tukenut Keskustaa noin 6 000 eurolla. Grecon mukaan valtionyhtiöiden ei tulisi rahoittaa puolueita. Vihreiden puheenjohtaja ja keskustan ja Sdp:n puoluesihteerit tukevat puoluetukikieltoa valtionyhtiöille.

Ammattiliittojen tuet
 Suurin osa suomalaisista vastustaa ammattiyhdistysten vaalitukia. Ay-vaalitukia eivät hyväksy edes vasemmistoliiton tai SDP:n äänestäjät. Ay-jäsenmaksuja maksavat ihmiset ovat vieläkin tiukemmin ay-vaalitukia vastaan.

SAK
SAK:n ammattiyhdistysliitot eivät kerro puolueille jakamastaan tuesta, ellei sitä erikseen kysytä. SAK:n johto kiistää antavansa suoraa puoluetukea.

SAK:n johto on ohjannut liiton varoja SDP:lle 1970-luvulta lähtien. Lisäksi SAK:n noin kahtakymmentä soppatykkiä on käytetty SDP:n vaalityössä, esimerkiksi eduskuntavaaleissa 2007. Aikaisemmin presidentinvaaleissa 2006 SAK osti mainostoimistoilta satojen tuhansien eurojen mainoskampanjoita, jotka laajasti nähtiin SDP:n yrityksinä mustamaalata muita puolueita. SAK:n televisiomainos nähtiin niin vastenmielisenä, että SAK joutui sensuroimaan sen. SAK osti sen tilalle uuden mainoksen. SAK:n uusi mainos nousi Youtuben katsotuimmaksi videoksi.

MOT-ohjelma sai käsiinsä kuitin, josta näkyy SDP:n saavan ammattiliitoilta vuodessa 400 000 euroa. SAK:n mukaan kysymys on ammattiyhdistysväen koulutukseen ja kokouksiin tarkoitetuista rahoista.

JHL
Julkisten ja hyvinvointialojen liitto kertoi keväällä 2009, että se on tukenut puolueita vuosittain hieman yli sadalla tuhannella eurolla. Yhteensä olemassaolonsa aikana liitto on tukenut eri puolueita noin 450 000 eurolla. Esimerkiksi vuonna 2007 liiton tuki Suomen Sosialidemokraattiselle puolueelle oli noin 100 000 euroa ja Vasemmistoliitolle 11 000 euroa. Liiton mukaan kysymys on vuosittain maksettavasta summasta, joka on tarkoitettu muun muassa yhteiskuntavaikuttamiseen, sekä kokousten ja koulutusten rahoittamiseen. Vaalitukea annetaan ehdokkaille, jotka ovat liiton jäseniä.

JHL:n yhteisöjäsen Aliupseeriliitto oli yllättynyt tuen suuruudesta. Aliupseeriliitto tukee 70 000 – 80 000 eurolla SAK:ta ja JHL:aa, jotka puolestaan jakavat vaalitukea puolueille ja ehdokkaille. Liiton puheenjohtaja Petteri Leino ei usko jäsenkunnan hyväksyvän ay-liikkeen tukea puolueille. Jäsenien rahaa menee vasemmistolle vaikka aliupseerit eivät lain mukaan saa osallistua poliittiseen toimintaan.

Tulliliiton puheenjohtaja Markku Kosonen vaati täyttä avoimuutta vaalirahoitukseen niin saajien kuin antajien osalta, ja arvioi että tulliliiton hallituksessa tullaan käymään kunnollinen neuvonpito SDP:n suurtuesta. Merivartioliiton puheenjohtaja Juha Masalin puolestaan arveli ammattiyhdistysten olevan SDP-mielisiä, ja jäsenistön tietävän asian.

Julkisten ja hyvinvointialojen liiton puheenjohtaja Tuire Santamäki-Vuori on myöntänyt Ilta-Sanomille, että JHL:n maksamat tukieurot tupsahtivat SDP:n tilille automaattisesti.

Kaikki JHL:n 220 000 jäsentä eivät ole vasemmiston takana ja JHL:n jäsenmaksut ovat verovähennyskelpoisia.

Metalliliitto
Metallityöväen liitto kertoi tukeneensa SDP:tä ja Vasemmistoliittoa, mutta kieltäytyi aikaisemmin antamasta tarkempia tietoja MTV3:lle. SDP:n ilmoitettua tukijansa elokuussa 2009 selvisi, että Metallin tuki SDP:lle oli noin 100 000 euroa vuonna 2007 ja 135 000 euroa vuonna 2008. Metalliliitto oli Vasemmistoliiton suurin ammattiyhdistysliikkeeseen kuuluva tukija, tuki oli kymmeniä tuhansia.

Muut
SDP ilmoitti omat rahoittajansa itse oma-aloitteisesti. SDP:n vaalibudjetti oli muita suuria puoleita selvästi pienempi. Merkittäviin rahoittajiin lukeutuivat palkansaajajärjestöt. Vuonna 2007 JHL antoi tukea 113 000 €, Metallityöväen liitto 101 301 euroa, Palvelualojen ammattiliitto (PAM) 76 800 €, Paperiliitto 24 401 €, PAU 16575 €, Puu- ja erityisalojen liitto 14 862 €, Toimihenkilöunioni 12 920 €, Viestintäalan ammattiliitto 8 771 €, Rautatieläisten liitto 7 729 € ja Kemianliitto 6 190 €.

Vuonna 2008 SDP:n ilmoituksen mukaan JHL antoi tukea 113 000 €, Metallityöväenliitto 135 069 €, PAM 54 900 €, Paperiliitto 18 899 €, PAU 15 045 €, Puu- ja erityisalojen liitto 14 914 €, Viestintäalan ammattiliitto 8 512 €, Rautatieläisten liitto 7 328 € ja Kemianliitto 3 600 €.

Elintarviketyöläisten liitto ilmoitti antaneensa rahaa eri puolueiden ehdokkaille 25 500 € vuoden 2007 vaaleissa.

"Työväen Lehdistön Kannatusyhdistys ry" -nimiseltä yhdistykseltä SDP sai 100 000 euron lahjoituksen vaalivuonna 2007.

Välikäsiä
Vasemmistoliiton rahoitusta kanavoitiin Ohjelmatyö ry:n kautta. Eduskuntavaaleissa 2007 Ohjelmatyö tuki valitsemiaan noin 50 ehdokasta yli 100 000 eurolla.

Ohjelmatyö-yhdistys sai rahaa Suomen kommunistisen puolueen perustajajäsenen Yrjö Sirolan säätiöltä, jonka puheenjohtaja on Vasemmistoliiton entisen puheenjohtajan Martti Korhosen naisystävä. Korhonen puolestaan sai vaalirahoitusta Ohjelmatyöltä. Turun yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professorin Pekka Viljasen mukaan Korhonen saattoi olla Ohjelmatyöltä saamansa tuen suhteen esteellinen.

Toinen vasemmistoliittolaisten rahavirtoja kanavoinut järjestö on Punajuuri, jonka kautta aiemmin ohjattiin SAK:n rahoja.

Ammattiliittojen suhde vasemmistopuolueisiin
Poliittisen historian professorin Pauli Kettusen mukaan vasemmistopuolueilla ja SAK:laisella ammattiyhdistysliikkeellä on yhteinen menneisyys työväenliikkeen puitteissa. Nykyisin yhteyksiä on vaikeampaa nähdä.

Yhteiskunnallisten toimijoiden antamat tuet

Raha-automaattiyhdistys

Raha-automaattiyhdistyksen tukemat yhdistykset ja säätiöt ovat myös myöntäneet vaalitukea vaalitaideostojen muodossa. Tällaisia yhdistyksiä ovat Nuorisosäätiö, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Meripelastusseura.

Urheiluopistosäätiö
Urheiluopistosäätiöltä SDP kertoo saaneensa 5 000 euroa taulumyynnissä. Urheiluopistosäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja on SDP:n Paavo Lipponen.

Tradeka
Elokuussa 2009 puolueiden julkistaessa rahoituksensa ilmeni, että Tradeka tuki Vasemmistoliittoa vuosien 2007-2009 aikana runsaalla 100 000 eurolla, ja SDP:tä vuosina 2007–2008 yhteensä 80 000 eurolla. Näitä rahoja on käsitelty kirjanpidossa ja verotuksessa verovähennyskelvottomina lahjoituksina. Tradekan mukaan tuki on "hyödyttänyt molempia".

Yhteensä suuryritykseltä on tullut näiden tietojen mukaan SDP:lle ja Vasemmistoliitolle noin neljännesmiljoona euroa vuodesta 2007 lähtien.

Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland
Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland antoi RKP:lle 800 000 euroa vuoden 2007 eduskuntavaaleja varten.

Kohun seuraukset

Vaalirahailmoitusten täydentäminen ja palautukset 
Vaalirahailmoitusten takaraja oli toukokuussa 2007. Ministereistä ainakin Mauri Pekkarinen (kesk) ja Mari Kiviniemi (kesk) tulkitsivat vielä 24. toukokuuta 2008 väärin vaalirahoituslain ilmoitusvelvollisuutta siten, että heidän mielestään yhdeltä tukijalta saatua yli 1700 euron seminaari- tai taulumyyntituloa ei tarvitse kertoa. Mauri Pekkarinen täydensi ilmoitustaan 27.5.2008.

Helsingin Sanomat piti joidenkin edustajien, esimerkiksi Timo Kallin ja Matti Ahteen tekemää vaalirahojen palautusta kaunisteluna, koska rike oli siinä, että saadut vaalirahat oli lainvastaisesti salattu 2007.

Vaalirahoituksen valvonta ja mediahuomio
Vaalirahailmoitusten valvonnasta tehtiin kantelu ja oikeusministeriö joutui tekemään selvityksen oikeuskanslerille. Ministeriön selvityksen mukaan oikeusministeriö ei voi määrätä poliitikkoa tekemään ilmoitusta vaalirahoituksesta, jos se on jäänyt tekemättä eikä määrätä uhkasakkoa. Oikeusministeriön mukaan vaalirahailmoitusten valvonta jää tiedotusvälineiden vastuulle ja poliitikot kantavat virheellisistä ilmoituksista poliittisen vastuun.

Keskustelun käynnistyttyä blogimerkintöjen herättämän mielenkiinnon myötä tiedotusvälineet ryhtyivät selvittämään vaalirahoituksen perusteita. Erityisesti Helsingin Sanomat sekä iltapäivälehdet julkaisivat useita laajoja artikkeleita asiaan liittyen. Esimerkiksi Mauri Pekkarisen kampanjan yhteydessä myytyjä tauluja vaadittiin näytteille. Keskisuomalaisen päätoimittaja Erkki Laatikainen puolestaan arvosteli etenkin helsinkiläismediaa asenteellisuudesta ja teloitusmentaliteetista, jonka edessä eduskunnan ja hallituksen ei ole syytä alistua.

Suurin osa kohusta keskittyi Kehittyvien maakuntien Suomi- järjestöön, vaikka esimerkiksi RKP sai suurimman osan vaalirahoituksestaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland -säätiöltä, ja sen saama 600 000 euron tuki oli Kehittyvien maakuntien Suomen jakamaa tukea suurempi. Säätiörekisteristä löytyvän vuoden 2005 selvityksen mukaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland sai lahjoituksia 800 000 euroa ja jakoi avustuksia 600 000 euroa. Kun Helsingin Sanomat kysyi asiasta RKP:n ministeri Stefan Wallinilta, hän sanoi, ettei halunnut tietää puolueensa rahalähteitä.

 Taloustutkimuksen toukokuun 2008 lopussa tekemän kyselyn mukaan kolme neljästä suomalaisesta uskoo, että poliitikkojen mielipiteitä voidaan ostaa vaalirahoituksella. Vastanneista 60 prosenttia hyväksyi poliitikoille annettavan vaalirahoituksen tuli se yrityksiltä tai ammattiliitoilta. Kolmannes kertoi vaalirahakohun vähentäneen heidän luottamustaan poliittiseen järjestelmään.

Anu Kantolan johtamassa  Helsingin Sanomain säätiön rahoittamassa Helsingin yliopiston Viestinnän tutkimuskeskuksen ja Tampereen yliopiston Journalismin tutkimusyksikön tutkimusprojektissa selvitettiin vaalirahoituskohua kolmesta eri näkökulmasta; keskeisten toimijoiden haastatteluilla, median sisältöjen analyysilla ja yleisötutkimuksella. Tutkimuksen tuloksia on raportoiti Anu Kantolan toimittamassa Hetken hallitsijat, jJulkinen elämä notkeassa yhteiskunnassa kirjassa sekä Sinikka Torkkolan tutkimusraportissa Vaaliraha ja lautakasa journalismissa - kohun lietsoja vai vastuullinen arvioija?

Vaalirahoitussääntöjen uusiminen
Eduskuntapuolueet sopivat, että vaalirahoitussäännöt uusitaan ennen vuoden 2008 kunnallisvaaleja. Uusia, kaikkia vaaleja koskevia sääntöjä valmisteltiin Tarastin toimikunnassa jouluun asti. Hallituspuolueet ehdottivat ilmoitusrajan laskemista 1 700:sta 1 000 euroon ja ehdokkaille vaatimusta erotella avustusten ohella vaalikampanjansa kulut. Opposition mielestä hallituksen kaavailemat uudistukset eivät olleet riittäviä vaan yksittäisille lahjoituksille olisi tullut määrätä yläraja ja vaalirahoituslain rikkominen säätää rangaistavaksi teoksi jo seuraaviin kunnallisvaaleihin mennessä. Oikeusministeri Tuija Brax piti näin nopeaa aikataulua mahdottomana muun muassa perustuslaillisten kysymysten vuoksi.

Vaalirahoituslaki 

Korkeimman hallinto-oikeuden eläkkeellä oleva tuomari Lauri Tarasti valmisteli aikoinaan nykyistä vaalirahoituslakia. Tarasti pitää rahoituksesta syntynyttä kohua osoituksena lain toimivuudesta. Hänen mukaansa julkisuus on poliitikoille tehokkaampi kannustin noudattaa lakia kuin pienehköt rikosoikeudelliset rangaistukset, esimerkiksi sakot.

Transparency International -järjestön mukaan Suomen poliittisen rahoituksen avoimuuden puutetta on hämmästelty kansainvälisestikin. Järjestö vertasi vaalirahoitusta koskevassa raportissaan Suomea Valko-Venäjään. Grecon vaalirahoituksen maa-arvioinnin mukaan korruptio sen vakavassa muodossa voi hyvin uhata Suomen yhteiskunnan oikeus- ja perusarvoja. Grecon mukaan se tulisi ottaa määrätietoisemmin huomioon Suomen vaalirahoituslaissa.

Helsingin Sanomien mukaan kansanedustajien lahjonnan kieltävät pykälät ovat yhtä suurta porsaanreikää. Kansanedustajat ovat laatineet itse itseään valvovan lain. Ennen vaaleja annetut lahjat ovat vaalirahoitusta ja sen jälkeen annetut lahjat ovat rahoitusta seuraavia vaaleja varten. Rikoslaissa on vuodesta 2002 kielletty kansanedustajan lahjominen ja kansanedustajalta lahjuksien vastaanottaminen. Sitä ennen oli kiellettyä vain ulkomaisten kansanedustajien lahjominen. Rikoslakia piti muuttaa Euroopan neuvoston rikosoikeussopimuksen vuoksi. Monissa muissa maissa kansanedustajien lahjominen oli kielletty jo aiemmin. Perustusvaliokunta vastusti lakia. Eduskunta piti lakia tarpeettomana. Se muotoiltiin siten, että Turun yliopiston rikosoikeuden professorin Pekka Viljasen mukaan käytännössä näyttöä lain rikkomisesta on mahdotonta saada.

Tutkija Tomi Vehon mukaan Suomessa puolueilla on laajat oikeudet ja vähän velvoitteita muihin maihin verrattuna. Ruotsissa vuosisadan alun vertailussa oli säädöksiä vielä vähemmän, mutta Ruotsin puolueet ovat sopineet pelisäännöistä ja rahoittajista saa tietoa enemmän kuin Suomessa. Suomi ei ollut mukana tutkimuksessa. Tomi Vehon mukaan 2003 ilmoituksissa oli toivomisen varaa, ja vuonna 2007 ne olivat vielä huonompia. Lain perustelujen mukaan yhdistysten saama tuki on eriteltävä.

Vaalirahoituskohun tapahtumat 
2007
 23.5.2007 poliittisen historian tutkija Markku Jokisipilä pohtii Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistyksen (KMS) tukirahoja blogissaan. Keskustelua käydään myös Internetin keskustelupalstoilla.
 25.5.2007 Iltalehdessä toimittaja Teppo Koskinen kertoo KMS:n putkahtaneen esiin monen kansanedustajan vaalirahoitusilmoituksessa. Yhdistyksen "rahanlähteeksi on esitetty nimenomaan liikemiesten yhteisö, jossa Kyösti Kakkonen on merkittävin jäsen".
 3.12.2007 Ilta-Sanomat paljastaa jutussaan, jonka tekijä on toimittaja Juha-Pekka Tikka, että mm. liikemiehet Kyösti Kakkonen ja Toivo Sukari ovat kasanneet KMS:n rahapottia, Nova Groupin varatoimitusjohtaja Tapani Yli-Saunamäki on kasannut itse yhdistystä, pääministeri Matti Vanhanen ja "kymmenet" kärkipoliitikot saivat varoja, yhdistyksen postiosoite kuuluu keskustan kehittämispäällikkö Lasse Kontiolalle, sekä muita taustoja. Jutusta tulee vaalirahoituskohun "ground zero" toukokuun 2008 Kalli-haastattelun ohessa.

Toukokuu 2008
 3.5.2008 Asuntoministeri Jan Vapaavuori vastusti Toivo Sukarin Ideaparkia Vihtiin Helsingin Sanomissa
 7.5.2008 Sukari vastasi Vapaavuorelle kovin sanoin
 7.5.2008 Nova Groupin Arto Merisalo ilmoittaa sähköpostilla 27 liikemiehelle keskustan tukevan heidän asiaansa. Ryhmä haluaa estää lainmuutoksen tiukkenemisen.
 7.5.2008 Keskustan ryhmänjohtaja Timo Kalli myöntää A-Talkissa, että hän on vastoin lain edellytystä jättänyt erittelemättä yli 1700 euron vaalitukia. Toimittaja on Ylen Kirsi Skön. Kalli sanoo pitävänsä tukea sen antajan ja itsensä välisenä asiana. Kalli sanoo olevansa vain poliittisessa vastuussa, kun asiaa ei ole sanktioitu laissa.
 11.5.2008 Yle TV1:n lähettämässä toimittaja Arvo Tuomisen dokumenttielokuvassa Suomalainen korruptio väitettiin hyvin kärjekkäästi, että Suomessa yritys voi ostaa itselleen kansanedustajan, joka sitten ajaa maksajansa etua. Ohjelmassa haastateltiin mm. Suomen Transparency Internationalin puheenjohtajaa. Ohjelmassa kysyttiin, onko korruptio Suomessa niin yleistä, ettei kukaan kiinnitä siihen enää mitään huomiota. Esimerkkeinä mainittiin harmaa rakentaminen ja lääkeyritysten niin kutsutut ilmaiset tiedotusseminaarit.
 14.5.2008 Timo Kalli kertoo saaneensa rahaa Ruukki Groupilta, Ajantalta, ja Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistykseltä. Myöhemmin paljastuu, että yhdistys on jakanut vaalirahaa lähes 400 000 euroa.
 14.5.2008 illalla Ilta-Sanomien verkkolehdessä toimittaja Tikka kertoo Ideaparkista kirjoittaneen Matti Vanhasen Kehittyvien maakuntien Suomelta eli osin Sukarilta saamasta rahasta.
 15.5.2008 Ilta-Sanomat kertoo lehdessään pääministeri Vanhasen saaneen varoja KMS:ltä
 16.5.2008 16 kansanedustajaa täydentää ilmoituksia. Jyri Häkämies ja Jan Vapaavuori tuhansia euroja ruotsalaiselta investointipankki Öhmanilta.
 15.5.2008 Vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan (oikeusministeriö) kansanedustajien vaalirahoituslain rikkominen on melko yleistä. Tavallisin tapa lainkiertoon on oma tukiyhdistys, ilman että ehdokas lain mukaisesti selvittää, mistä tukiyhdistys rahoituksensa hankkii.
 16.5.2008 Vanhasen kampanjapäällikkö Jari Flinck ja pääministeri kiistävät tienneensä rahoittajien henkilöllisyyttä.
 16.5.2008: IS: Kohuyhdistys tuki Sdp:n puheenjohtaja Heinäluomaakin.
 16.5.2008 Kokoomus ja keskusta vastustivat Vanhasen ehdottamaa yksittäisen lahjoituksen ylärajaa
 17.5.2008 Matti Vanhanen palaa Etelä-Amerikan matkaltaan. Hänen mielestä vaalirahoituskriisissä on ainekset hyvin vakavaan tilanteeseen.* 
 19.5.2008 Oikeusministeri Tuija Brax haluaa siirtää vaalirahoituksen valvonnan pois oikeusministeriöstä.
 19.5.2008 Huonekaluyritys Suomi-Soffa (Kajaani) 15 000 € KMS:lle (tj Harri Toivainen)
 19.5.2008 Tapani Yli-Saunamäki ilmoittaa päättäneensä tuen saajat. Ilmoitustaan on muuttanut 21 kansanedustajaa.
 20.5.2008 IS: Mauri Pekkarinen myi KMS-yhdistykselle tauluja 
 20.5.2008 Iltalehti paljastaa, että monet merkittävät poliitikot ovat hakeneet vuorineuvoksen arvonimeä Tokmannin johtajalle Kyösti Kakkoselle. Tapani Yli-Saunamäki ”Ei tämä ihan vastikkeetonta rahan antoa ollut, vaan kuin aarrearkku". 

 20.5.2008 Jyrki Katainen: ”vakava tilanne”, Matti Vanhanen: ”legitimiteettikriisi” 
 22.5.2008 Oppositio kiirehtii lakiuudistusta. Pääministeri ja oikeusministeri: uudet säännöt syksyn vaaleihin
 23.5.2008 26 kansanedustajaa täydentänyt vaalirahoitustaan, puolueet pohtivat lain uudistamista
 25.5.2008 Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen kertoo Ilta-Sanomille olleensa Matti Vanhasen kanssa taustavaikuttajana, kun KMS perustettiin.
 26.5.2008 Oikeusministeriö: Taulumyynti puoluetukea. Mauri Pekkarinen jättänyt ilmoittamatta. Keskustan kerrotaan suositelleen vaalirahaa Merikukka Forsiukselle. Korhonen sanoo puheitaan käsitetyn väärin.
 27.5.2008 Kuntavaaleihin 3000 € katto, eduskuntavaaleihin 6000 € katto, keskusta luopuu tv-mainonnasta
 27.5.2008 Kyösti Kakkonen pyytänyt keskeyttämään vuorineuvoksen nimitysprosessin. Arvonimeä hakivat myös useat KMS:n tukemat huippupoliitikot. Lautakuntaa johtaa Matti Vanhanen.
 29.5.2008 Kimmo Tiilikainen haastaa Korhosen puoluesihteerikilpailuun
 30.5.2008 Arto Merisalon sähköposti 9.5. kerrotaan, liikemiehet peruvat tapaamisen Vapaavuoren kanssa, eduskuntavaalien aikaistamisesta keskustellaan, KMS julkaisee 53 ehdokkaan tukilistan
 31.5.2008 Korhonen pitää Merisalon väitettä mielikuvituksellisena: Keskusta saatu lobatuksi liikemiesten puolelle MRL-lain tulkinnassa
 30.5.2008 Oppositio vaatii hallitukselta selvitystä vaalirahoituksesta.
 30.5.2008 Bjarne Kallis (krist) vaatii uusia vaaleja vaalirahoituskohun vuoksi.
 30.5.2008 Vanhanen: Näkemykseni eivät ole ostettavissa 
 2.6.2008 Vanhanen: Pääministeriltä eikä hallitukselta ei tiedonantoa eduskunnalle.

Kesäkuu 2008
 2.6.2008 Ilta-Sanomat: Vasemmistoliitolla oli "oma KMS" eli Ohjelmatyö ry. Yhdistyksen takana on valtakunnallisia työväenjärjestöjä tai ammattiyhdistysjärjestöjä.
 3.6.2008 Tutkintapyyntö poliisille Porin kunnallisvaalien rahoitusilmoitusten katoamisesta kuukausiksi. Lainaajaa ei tiedetä. Ilmoitukset palautettiin postiluukusta 31.5.2008.
 4.6.2008 Jarmo Korhonen kiistää KMS-kytkennän jyrkästi, mutta myöntää, että KMS perustettiin Keskustan puoluetoimistossa
 4.6.2008 keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro KMS:n varatilintarkastaja
 4.6.2008 Ohjelmatyö ry vasemmistoliiton KMS 
 4.6.2008 Pekkarinen palauttaa Suomi-Soffalta taulukaupoilla saamansa 5000 euron vaalituen. Hän oli kolme kuukautta aiemmin edellisen hallituksen kauppa- ja teollisuusministerinä päättänyt 800 000 euron investointiavustuksesta saman konserniin kuuluvan Suomi-Sohva Tehtaan hankkeelle Kajaaniin. Pekkarinen kertoi selvittäneensä tapahtunutta oikeuskanslerille, jolla ei ollut huomauttamista asiasta.
 5.6.2008 Sdp:n puoluevaltuuston puheenjohtaja, kansanedustaja Matti Ahde kertoi Ahteen vaalityötä tukeneen Oulun Työväenyhdistyksen saaneen Kehittyvien maakuntien Suomi r.y:ltä 10.000 euroa. Ahde kertoi myös päättäneensä palauttaa rahat vaalirahoituskohun alettua sen sijaan että täydentäisi vaalirahoitusilmoitustaan.
 5.6.2008 Rikosoikeuden professori Pekka Viljasen (Turun yliopisto) mukaan nykylailla kansanedustajan lahjomista olisi mahdoton näyttää toteen. Myös rikosoikeuden professorit Kimmo Nuotio ja Raimo Lahti (Helsingin yo) arvostelevat nykyistä lahjontalakia.
 5.6.2008 Keskustan kehittämispäällikkö ja vaalisuunnittelija Lasse Kontiola kertoo medialle olleensa mukana KMS-yhdistyksen perustamisessa ja tilien avaamisessa yhdistystä perustettaessa 18.1. 2007. Hän suoritti 10 maksua. Hän ilmoittaa jäävänsä sairauslomalle 5.6.2008.
 12.6.2008 IS: Vain 38 kansanedustajaa tehnyt parhaan luokan vaalirahailmoituksen

heinäkuu 2008
 29.7.2008 Hallitus haluaa karsia kuntalaisten oikeuksia asemakaavavalituksiin kaupunkien asemakaavojen nopeuttamiseksi 

elokuu 2008
 14.8.2008 Oikeusministeriön lisäselvitys Jaakko Jonkalle. Vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan hänen lähettämissään ohjeissa ei vaadittu tukiyhdistysten rahoituslähteitä.
 23.8.2008 Oikeuskansleri Jaakko Jonkka vaati ex-ministereiltä Johannes Koskinen (sd) ja Leena Luhtanen (sd) selvityksen vaalirahasta. Leena Luhtanen sanoi itse pyytäneensä selvitystä. Leena Luhtasen mukaan Tuija Brax (vihr.) on vastuussa kaikista vaalirahalain laiminlyönneistä.
 29.8.2008 Julkisen sanan neuvosto JSN käsitteli seitsemän kantelua Nova-konsernin ja sen johtajien ja Lauri Oinosen (kesk) aloitteesta. Ne käsittelivät Kehittyvien maakuntien Suomi ja Nova-konsernin uutisointia. Kuusi seitsemästä kanteesta olivat vapauttavia. Kuusi kohdistui MTV:n uutisointiin ja yksi Helsingin Sanomiin. JSN sai tammi-helmikuussa 2008 yhteensä 133 kantelua eli puolet enemmän kuin vuonna 2007. Vuonna 2008 moitteita sai 26 % kanteluista ja aiemmin 12–25 %.
 28.8.2008 Rovaniemen kaupunginvaltuusto tyytyy Kuntaliiton lausunto, jonka mukaan Nova Groupin kaupunginhallituksen puheenjohtajalle Ari Ruotsalaiselle myöntämällä 10 000 euron vaalituella ei ole henkilökohtaista vaikutusta Nova Groupin tonttikaupoissa. Kaupunginvaltuusto ei pidä Ari Ruotsalaista esteellisenä tonttikauppoihin. Tarkastuslautakunta pyysi ulkopuolisilta tilintarkastajilta ja asiantuntijoilta selvityksen Rovaniemen liike- ja teollisuustonttikaupoista vuoden 2006 alusta lähtien
 29.8.2008 Julkisen sanan neuvoston mukaan seitsemän uutiset rikkoi hyvää journalistista tapaa vaalirahauutisessa. MTV3 kertoi, että Nova-konsernin johtaja on tuomittu törkeästä petoksesta. Tv-kanava ei kertonut, että hovioikeus kumosi käräjäoikeuden tuomion.

syyskuu 2008
 5.9.2008 KMS lähtee kuntavaaleihin, Toivo Sukari on varmuudella mukaan
 9.9.2008 Kunnallisvaalien vaalirahoituslain pikamuutos läpi yksimielisesti. Laki ei sisällä rangaistuksia virheellisistä ilmoituksista.

Lukuja vuoden 2007 eduskuntavaalien vaalirahoituksesta

Vaalibudjetti
Suurimmat vaalibudjetit vuoden 2007 vaaleissa olivat: kokoomuksen Eero Lehti (119 335 €) ja Sauli Niinistö (117 287 €). Paljon vaalirahaa käyttivät myös Sdp:n Eero Heinäluoma (84 720 €) ja keskustan Paula Sihto (102 155 €).

Eduskuntavaaleissa 2007 läpi päässeitten kansanedustajien vaalibudjetit puolueittain:

Vaalibudjetit kuvaavat ehdokkaiden vaalikampanjakustannuksia. Ne sisältävät ehdokkaiden oman rahoituksen ja muut, ulkopuoliset rahalähteet. Vaalibujetit eroavat paitsi puoluekannan, myös sukupuolen mukaan: läpi päässeiden miesten vaalibudjetti oli keskimäärin 41 000 euroa/edustaja, naisten keskimäärin 35 000 euroa/edustaja..

Riippuvuus varainhankinnasta
Ainoastaan RKP:ssa oman varainhankinnan tuotto oli suurempi kuin valtiolta tuleva rahoitus.

Oman varainhankinnan ja valtion rahoituksen suhde:
 RKP: 106%
 SDP: 13,5%
 Kokoomus: 13,3%
 Vasemmistoliitto: 7,7%
 Keskusta: 7,1%
 Vihreät: 5,6%
 Kristillisdemokraatit: 2.7%
 Perussuomalaiset: 1,6%

Seminaarit
Kokoomus keräsi seminaarituloja 438 100 €, keskusta 284 000 €, SDP 192 000 €, RKP 81 650 € ja vihreät 8 200 €. Vain Jyri Häkämies myi lippuja isommissa erissä, joissa ilmoitusvelvollisuusraja 1700 euroa täyttyi. Jyri Häkämiehen seminaareja tukivat Helsingin Mekaanikontalo Oy 10 000 €, Kehittyvien maakuntien Suomi 10 000 €, Pankkiiriliike Öhman 4 000 € ja Seppo Sairanen 2 500 €. Yritykset voivat vähentää seminaarikulut verotuksessa. Eero Heinäluoma uskoo seminaarituottojen olevan riippumatonta rahaa. Eniten vaalirahaa seminaareilla keräsivät:
 Eero Heinäluoma (sd) 53 160 €, Puhujat: Sauli Niinistö, Anne Brunila ja Anders Blom, Hinta: 900 € Vieraita: < 100
 Ilkka Kanerva (kok) 50 710 €, Puhujat: Teija Tiilikainen, Jarmo Riski ja Esko Aho Vieraita: 112
Jyri Häkämies (kok) 45 450 €, Puhujat: Esko Aho, Heikki Talvitie, Jarmo Pihonen, Jussi Järventaus, Tapio Välinero Vieraita:
 Tanja Karpela (kesk) 44 300 €, Puhujat: Matti Vanhanen, Tanja Karpela Hinta: 1200 €, Vieraita: 40, 30 yritystä
 Tapani Mäkinen (kok) 39 990 €, Puhujat: Jussi Pajunen, Arto Hiltunen, jussi Järventaus, Jussi Perälä, [Olavi Honko, Kaarina Dromberg Vieraita: 70, 60 yritystä
 Markku Laukkanen (kesk) 38 564 €, Puhujat: Vieraita: 20/seminaari
 Leena Harkimo (kok) 35 500 €, Puhujat: Björn Wahlroos, Sauli Niinistö, Mikael Lilius Vieraita: 71

Edustajien vaalirahoitus

Ministerien vaalirahoitus

Suurimpia vaalibudjetteja

Katso myös
 Korporatokratia

Lähteet

Aiheesta muualla
 Greco. Korruptionvastainen järjestö.
 Vaalit. Oikeusministeriö.
 OM: Taidemyynti hankala osa vaalirahoitusta YLE 26.5.2008
 Vaalirahoituksesta nousi kohu YLE kooste 16.-28.5.2008
 KMS-Lind kytköksissä keskustaan YLE 13.6.2008
 Vanhanen myöntää keskustan tehneen virheitä vaalirahoitusasiassa YLE 13.6.2008
 SDP:n suosio hiipunut vaalirahoituskohun aikana YLE 13.6.2008
 Rovaniemellä tutkintapyyntö vaalirahasotkusta YLE 13.6.2008

Vuoden 2007 vaalit
Vuoden 2008 politiikka
Vaalirahoituskohu
Vaalirahoituskohu