Lyyrypyrstö

Lyyrypyrstö (Menura novaehollandiae) on suurikokoinen australialainen lintu. Lajin koiraiden tuntomerkkinä on näyttävä pyrstö. Lyyrypyrstö kykenee matkimaan täydellisesti erilaisia ääniä.

Ulkonäkö ja laulu 
Lyyrypyrstö on fasaanin kokoinen, se kasvaa noin metrin pitkäksi. Se on väriltään ruskea, mutta koiraalla pyrstön reunasulat ovat pidentyneet, voimakaskuvioiset ja kaartuvat sen laulaessa ruumiin ylle. Pienemmän naaran pyrstö on vaatimattomampi.

Lyyrypyrstön ääntely vaihtelee yksilöstä toiseen. Ne pystyvät matkimaan monia erilaisia ääniä. Lyyrypyrstö laulaa lähellä maata ja aloittaa noin puoli tuntia ennen auringonnousua. Asutusten lähellä lyyrypyrstön ääntely voi olla riesaksi.

Levinneisyys 
Lyyrypyrstöä tavataan yleisenä sademetsissä ja muissa rehevissä metsissä Australian itärannikolla Tasmaniasta Etelä-Queenslandiin.

Lisääntyminen 
Molemmat sukupuolet valtaavat reviirin ja etsivät useita parittelukumppaneita. Koiras yrittää vallata mahdollisimman monta naarasta. Naaras rakentaa pesän huhti- lokakuussa matalalle ja vuoraa sen sammaleilla. Se munii yhden munan jota se hautoo yksin kuusi viikkoa. Poikaset pysyvät pesässä 6-10 viikkoa ja itsenäistyvät 9 kuukauden ikäisinä.

Ravinto 
Lyyrypyrstö syö hyönteisiä, kotiloita, matoja ja hämähäkkejä joita se nokkii lehtikarikkeen joukosta.

Lähteet

Aiheesta muualla
ITIS: Menura novaehollandiae 

Lyyrypyrstöt