Nâzım Hikmet

Nazım Hikmet Ran (20. marraskuuta 1902 Thessaloniki, Kreikka –  3. kesäkuuta 1963 Moskova, Neuvostoliitto) oli turkkilainen runoilija, "romanttinen kommunisti", joka vietti vuosia karkotettuna tai vankiloissa. Nykyisin hänet yleisesti tunnustetaan Turkin parhaaksi 1900-luvun runoilijaksi, vaikka kotimaassaan hän on maineeltaan marginaalissa poliittisten mielipiteittensä takia.  Runoilijan sukunimeä Ran käytetään harvoin.

Elämä 
Nazim Hikmet syntyi 1902 Osmanien valtakunnassa Thessalonikissa. Isä  toimi ulkoministeriössä, äiti oli taidemaalari. Nazim oli lapsena usein Aleppossa isoisänsä, kenraalin ja sulttaanin paššan hoivissa. Isoisä oli puolalaisen aatelisen poika, ja myös Nazim hankki puolan kansalaisuuden paettuaan Turkista 1951.  Käytyään Istanbulissa ranskankielistä koulua hän meni 15-vuotiaana merisotakouluun, mutta erotettiin 17-vuotiaana joko huonon terveyden tai sodanvastaisuuden takia. Jo 14-vuotiaasta hän oli harjoittanut runoilijan ammattia.

Kun Osmanien valtakunta kukistettiin ensimmäisessä maailmansodassa, sen alueet olivat osittain armenialaisten miehittämiä idässä ja kreikkalaisten lännessä. Turkkilaiset taistelivat vapaudesta Mustafa Kemal Pashan (Atatürk) johdolla. Nazim, jolla oli vahvoja kansallisia tunteita, matkusti Anatoliaan ala-asteen opettajaksi vuonna alkuvuodesta 1921. Siellä hän sai tietää bolševikkivallankumouksesta, joka oli levinnyt myös Kaukasukselle. Hän matkusti Bakuun, sitten Moskovaan, missä liittyi kommunistiseen puolueeseen. Palattuaan kotiin vuonna 1924 hän liittyi marxilaiseen piiriin Istanbulissa ja työskenteli siellä puoliksi laittomasti vuoteen 1925 asti. Hän kirjoitti muutaman kaavamaisen artikkelin historiallisesta materialismista.  

Yhtenä Turkin kommunistisen puolueen (TKP) johtajista Nazim tuomittiin poissaolevana 15 vuodeksi vankeuteen vuonna 1925. Nazim pakeni tällöin Moskovaan, missä hän alkoi saavuttaa mainetta runoilijana ja näytelmäkirjailijana.

Turkissa 1928 lähtien 
Hän palasi Istanbuliin loppuvuodesta 1928. Seuraavana vuonna maan alla toimiva Turkin kommunistinen puolue (TKP) kärsi laajoista pidätyksistä. Nazim tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen maaliskuussa 1933, mutta armahdettiin jo elokuussa 1934. Nazim erotettiin puolueesta vuoden 1935 lopulla, mutta hän jatkoi poliittista toimintaansa. Hän kirjoitti myös runoja ja näytelmiä ja osallistui elokuvantekoon käsikirjoittajana.

Vuoden 1938 alussa hänet pidätettiin ja häntä syytettiin kapinaan yllyttämisestä laivastossa; toinen oikeusjuttu koski ​​kommunistisen propagandan levittämistä laivastossa. Näistä hänet tuomittiin 28 vuodeksi vankilaan, mutta kansainvälisen painostuksen vuoksi hänet vapautettiin kaksitoista vuotta myöhemmin vuonna 1950. Hän kuitenkin menetti Turkin kansalaisuuden.   Hänet oli otettu takaisin puolueeseen hänen ollessaan vielä vankilassa.

Paluu Neuvostoliittoon 

Salamurhaa pelkäävä Nazim pakeni Neuvostoliittoon ja Moskovaan, missä vietti loppuelämänsä. Hänestä tuli Maailman Rauhaneuvoston jäsen ja hän toimi myös TKP:ssä ulkomailta käsin. 

Syynä Nazimin erottamiseen TKP:sta 1930-luvun puolivälissä oli hänen ”trotskilaisuutensa”, mikä oli tavallinen syytös.  Nazim uskoi kiihkeästi tasa-arvoon ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja levitti ajatuksiaan suurelle yleisölle taiteensa avulla. Hän vastusti Neuvostoliitossa vallinnutta Stalinin henkilökulttia. Jos hän olisi asunut Venäjällä 1930-luvulla, hän olisi mahdollisesti päätynyt vankilaan tai tullut teloitetuksi. Myöhemmin hän totesi: "minua onnisti - tietysti minäkin istuin vankilassa, mutta minut sulkivat sinne viholliset".

Tuotanto 
Nazim on Turkin tunnetuimpia runoilijoita. Moskovassa opiskellessaan hän sai vaikutteita Vladimir Majakovskin futuristisesta tuotannosta. Hän käytti ensimmäisenä turkkilaisena runoilijana vapaata mittaa ja slangia ja vapautui näin turkkilaisen runouden klassisista runomitoista. Hänen tuotantonsa oli Turkissa kielletty vuoteen 1965.

Nazimin kreikaksi käännettyjä runoja on sävelletty lauluiksi. Muun muassa turkkilaissäveltäjä Zülfü Livaneli on säveltänyt  runoja kreikkalaiselle Maria Farantourille. Myös Ultra Bran laulu ”Lähettäkää minulle kirjoja” on tehty Nazimin Rubai-nimisen runon pohjalta.

Tunnustuksia 
Nazim Hikmet oli Neuvostoliiton rahoittaman ja ohjaileman Maailman rauhaneuvoston jäsen ja sai vuonna 1950  sen jakaman rauhanpalkinnon samaan aikaan Pablo Nerudan ja Pablo Picasson kanssa.

Suomennetut teokset 
 . Kurki-kirja
 . Kurki-kirja

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 Luettelo Nazim Hikmetin suomennetuista runoista,  Linkki maailman runouteen, runotietokanta, Lahden kaupunginkirjasto.
Nâzım Hikmet Ran Poet du monde 
N. Hikmet lukee runonsa Kerem Gibi. Exil Archiv (mp3)
Nâzım Hikmet; kokoelma runoja ja mietteitä. 

Turkkilaiset runoilijat
Vuonna 1902 syntyneet
Vuonna 1963 kuolleet