Fidžinintialaiset

Fidžinintialaiset ovat Fidžin intialaisperäisiä asukkaita. Heitä oli 311 591 vuonna 2007 eli 37,6 % väestöstä. He ovat brittien saarille tuomien työläisten jälkeläisiä, joita tuotiin työskentelemään sokeriplantaaseilla vuosina 1879–1916. Fidžinintialaiset ovat huonommassa asemassa kuin alkuperäisasukkaat. Huonommat olot ovat johtaneet maastamuuttoon Yhdysvaltoihin ja Australiaan.

Historia 
Brittiläiset vallanpitäjät eivät halunneet häiritä fidžiläisten perinteistä elämäntapaa, mutta he tarvitsivat työvoimaa saaren sokeriplantaaseille. Britit alkoivat värvätä ihmisiä Intiasta uskotellen, että Fidži sijaitsi aivan lähellä, vaikka todellisuudessa sinne oli 1 000 kilometrin matka. Ihmisiä myös kaapattiin ja tuotiin väkisin saarelle. 

Kun työläiset olivat olleet maassa viisi vuotta, he saivat päättää halusivatko he takaisin Intiaan vai jäädä saarelle, suurin osa päätti jäädä. Monet vuokrasivat maata alkuperäisasukkailta (maata ei saanut myydä alkuperäisasukkailta maahanmuuttajille) ja alkoivat viljellä omia sokeriviljelmiään, toiset muuttivat kaupunkeihin. Fidžillä hävisi intialaisten perinteinen kastijärjestelmä, tämä johtui siitä, että naiset olivat lähinnä alemmasta kastista ja ylempien kastien naisia ei juuri ollut. Kun ylemmän kastin miehet menivät naimisiin alempien kastien naisten kanssa kastierot unohtuivat vähitellen.

Väestö 
Suurin osa fidžinintialaisista  asuu niin sanotulla sokerivyöhykkeellä ja suurimmissa kaupungeissa. Suurin osa heistä puhuu fidžinhindiä, mutta pienempienkin intialaisten kielten puhujia löytyy. 76,7 % heistä on hinduja, 15,9 % on muslimeja ja 0,9 % on sikhejä, loput ovat kristittyjä tai ateisteja.

Lähteet

Fidžin etniset ryhmät