Kersti Bergroth

Kersti Solveig Bergroth (24. tammikuuta 1886 Viipuri – 24. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka nykyään muistetaan parhaiten karjalanmurteella kirjoitetuista näytelmistä Anu ja Mikko sekä Kuparsaare Antti. Hänen kirjailijanuransa oli harvinaisen pitkä, yli 60 vuotta.

Henkilöhistoria 
Bergrothin vanhemmat olivat rehtori Adiel Bergroth ja Lydia Petterson. Kirjailija Eva Hirn oli hänen vanhempi ja kirjailija Anna Inkeri Relander nuorempi sisarensa. Bergroth valmistui ylioppilaaksi 1904 ja filosofian kandidaatiksi 1910. Vuosina 1924–1934 hän toimi Uuden Suomen viikkoliitteen toimittajana. Vuosina 1927–1930 hän toimitti kirjallista aikakauslehteä Sininen kirja ja vuosina 1934–1938 Päiväkirjaa.

Bergroth muutti 1950-luvulla asumaan Italiaan Roomaan ja julkaisi monia Roomaa käsitteleviä esseitä. Roomasta hän palasi kotimaahan vuonna 1972. Seuraavana vuonna, jolloin hän oli jo 87-vuotias, hän julkaisi vielä muistelmateoksen Löytöretki ja aforismikokoelman Meidän elämämme täällä. Vuonna 1971 hän oli valikoinut saksan kielellä kirjoittamiaan runoja kokoelmaksi Neue Romantik.

Bergroth sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1950. Hän oli maailmankatsomukseltaan antroposofi ja toimi myös Suomen antroposofisen liiton puheenjohtajajana. Yle TV1 esitti dramatisoidun dokumentin Meidän elämämme täällä vuonna 1986, jolloin kirjailijan syntymästä oli kulunut sata vuotta. Suomessa ja Italiassa kuvattu ohjelma perustui Bergrothin omiin teksteihin. Ohjelman käsikirjoitti ja ohjasi Laura Lilja-Haataja. Kirjailijaa esitti Maija-Liisa Sutinen, jonka ohjaama Eevan luokasta kertoviin kirjoihin perustuva draamasarja oli aikaisemmin esitetty TV 1:ssä.

Kirjallinen tuotanto 
Bergroth kirjoitti vuoteen 1920 saakka ruotsiksi ja kuului tällöin Oscar Wildeä ja Hjalmar Söderbergiä ihanteenaan pitäneeseen Dagdrivare-kirjailijaryhmään. Suomen kielellä Bergroth kirjoitti näytelmät Anu ja Mikko (1932) ja Kuparsaare Antti (1956). Tällöin hänen pyrkimyksenään oli käyttää kansankieltä elävöittämään ja tehostamaan ilmaisuaan. Näytelmien innoittajina olivat Bergrothin lapsuudessaan ja nuoruudessaan Antreassa viettämät kesät. Bergroth kirjoitti nuorille tyttöromaaneja salanimellä Mary Marck ja julkaisi myös kirjoja ja pakinoita eri nimimerkeillä kuten Eli Ahonen, Arja Anger, Asser, Betty Cross, Kersti Hagelin, Mirjam Heino, K.B., Verna Kangas, K.L.Oire, L.K. Oire, Vilma Reino ja Tet.

Bergroth oli tarkka ihmiskuvaaja sekä tapojen ja käyttäytymisen havainnoija. Hänen 1940- ja 1950-luvulla kirjoitetut pakinansa tuntuvatkin edelleen ajankohtaisilta. Ne sisältävät arkista kodin, perheen ja ihmisluonnon kuvailua. Hän ilakoi sosiaalisten normien hassunkurisuuksista muttei säästä itseäänkään kuvatessaan esimerkiksi oman rahankäyttönsä hillittömyyttä. Myös satiiria Bergroth käyttää varsinkin kuvatessaan kulttuurielämää. Pakinavalikoima Kersti Bergrothin parhaat pakinat (1958) antaa hyvän läpileikkauksien hänen pakinatuotannostaan. 

Bergroth kirjoitti Valentin Vaalalle useita elokuvakäsikirjoituksia, kuten Morsian yllättää (1941), Tositarkoituksella (1943) ja Dynamiittityttö (1944). Elokuvascenaristina Bergroth käytti nimimerkkiään Tet. Lisäksi hänen teostensa pohjalta on tehty käsikirjoituksia, muun muassa elokuvaan Rikas tyttö.

Teokset 

 Augusti, novelli. Söderström 1911
 Aptit, novelli. Söderström 1914
 Nanna, berättelse för unga flickor. Söderström 1915 (nimellä Mary Marck, suom. versio Nanna ilmestyi 1922)
 Sixtus, romaani Helsingin Sanomat 1916
 Eevan luokka, Otava 1917 (nimellä Mary Marck, ruots. versio Evas klass ilmestyi 1917)
 Vähän enemmän Eevasta, Otava 1918 (nimellä Mary Marck, ruots. versio Lite mer om Eva ilmestyi 1918)
 Urbans väg, Norstedt & Söner, Stockholm 1919. 
 Helena, Kristian ja taulu, Otava 1920 (ruots. versio Helena, Kristian och en tavla ilmestyi 1920)
 Herra Vento, näytelmä. 1921 (ruots. versio Willy Wallén 1922)
 Högsta klassen, nuorisoromaani. Schildt 1921
 Rikas tyttö, romaani. Otava 1921 (nimellä Verna Kangas)
 Yhteiskoululaisia, nuorisoromaani. Otava 1921 (nimellä Mary Marck)
 Kiirastuli, romaani. Otava 1922
 Ensimmäinen taivas, romaani. Otava 1923
 Hyvästi, Eeva!, nuorisoromaani. Otava 1923 (nimellä Mary Marck, ruots. versio Första året ilmestyi 1923)
 Elisabeth, nuorisoromaani. Schildt 1925 (nimellä Mary Marck)
 Luokan ikävin tyttö, nuorisoromaani. Otava 1925 (nimellä Mary Marck)
 Miellyttämisen taito, oppikirja "epäonnistuneille", pakinoita. Otava 1925 (nimellä Mirjam Heino)
 Oikea morsian, kaksinäytöksinen näytelmä. Karisto 1925
 Ilojen tie, romaani. Otava 1926 (nimellä Mirjam Heino)
 Minnan syyslukukausi, nuorisoromaani. Otava 1926 (nimellä Mary Marck, ruots. versio Minnas hösttermin ilmestyi 1926)
 Miten elät? 52 omaa sisintä ajatustasi. 1926 (nimellä Asser) (uusi versio nimellä Miten elät? 104 omaa sisintä ajatustasi ilmestyi 1950)
 Maa huojuu, kolminäytöksinen näytelmä. 1926
 Miten elät? Toinen sikermä. 1927 (nimellä Asser)
 Kannaksen lumous, yksinäytöksinen näytelmä. Karisto 1928
 Suurin hulluus auringon alla, 1928 (nimellä Tet)
 Jukka ja Laila, ikuisesti naisellista kaksinpuhelua. 1929

 Otollinen hetki, radiokuunnelma. 1929
 Sissin ja Lailan vuoropuheluja, radiokuunnelma. 1929
 Uusia sieluja, romaani. Otava 1930
 Anu ja Mikko, karjalainen idylli, kolminäytöksinen näytelmä. 1932
 Elämänhalua juhannuksena, radiokuunnelma. 1932
 Toverien kesken, kertomus. 1933 (nimellä Mary Marck, ruots. versio Kamrater emellan ilmestyi 1933)
 Jääkärit, kolme kuvaelmaa jääkäriliikkeestä. 1933 (L. Grandellin kanssa)
 Heräjä armas synnyinmaa. Otava 1935
 Suloisia aikaihmisiä, pakinoita. Otava 1936 (nimellä Tet)
 Kuinka saisin elämäni hauskaksi. Otava 1. p 1938, 2. p 1939, 3. p nimellä Kuinka teen elämäni onnistuneeksi 1955 (nimellä Tet)
 Luokan merkkihenkilöitä. Otava 1938 (nimellä Mary Marck)
 Et liv på jorden. Terra 1939
 Ministerin kihlaus, romaani. Otava 1939 (nimellä Vilma Reino)
 Kielletty ystävä, romaani. Otava 1940 (nimellä Vilma Reino)
 Nuoren lotan päiväkirja. Otava 1940 (ruots. versio En ung lottas dagbok ilmestyi 1940)
 Ainoastaan ystävä, romaani. Otava 1941 (nimellä Arja Anger)
 Sievempi sisar, romaani. Otava 1941 (nimellä Arja Anger)
 Esterin kilpailija, romaani. Otava 1942 (nimellä K. L. Oire)
 Oma muotokuva. Otava 1942
 Eva på egen hand. Schildt 1943 (nimellä Mary Marck)
 Hymyile kanssani, pakinakokoelma. Otava 1943
 Tunnen erään miehen ... , hienostonaisen taistelu rakkaudestaan. Fennia 1944 (nimellä Betty Cross)
 Eläviä ja kuolleita, romaani. Otava 1945
 Epäonnistunut tyttö, romaani. Otava 1945 (nimellä K. L. Oire)
 Susan Leijonamieli. Fennia 1946 (nimellä Betty Cross)

 Luutnantin sydän. Lehtipalvelu 1948 (nimellä Eli Ahonen)
 Salainen päiväkirja. Lehtipalvelu 1948 (nimellä Eli Ahonen)
 Tämä elämä, romaani. Otava 1948
 Anja, romaani. Otava 1949
 Kuninkaita, satuja. Otava 1949
 Sinä ja minä, pakinoita. Otava 1949
 Esseitä. Otava 1950
 Katseita maailmaan, esseitä. Otava 1950
 Rakas kaupunki. Otava 1951 (Lempi Jääskeläisen ja Viljo Kojon kanssa)
 Teokset 1-5. Otava 1952-1953
 Prinssi tornissa, kolminäytöksinen komedia. 1952 (ruots. versio Prinsen i tornet esitetty 1956)
 Kirje taivaaseen, runoja. Otava 1955
 Muistiinpanoja. Otava 1955
 Salaisuutemme, romaani. Otava 1955
 Kuparsaare Antti, kolminäytöksinen näytelmä. 1955-1956
 Vi människor, små essäer om livet. Lantbruksförbundets Tidskrift, Örebro 1956
 Maailman Rooma, esseekokoelma. Otava 1957. (ruots. versio Rom – romare och romfarare ilmestyi 1960)
 Kersti Bergrothin parhaat pakinat. Otava 1958
 Neljä viidesluokkalaista, koululaisromaani. Otava 1958 (nimellä Mary Marck)
 Kerhon seikkailuja, koululaisromaani. Otava 1959
 Tervetuloa Roomaan, opaskirja. Karisto 1960 (Liisa Ottosen kanssa)
 Neiti tohtori, romaani. Otava 1961 (nimellä Verna Kangas)
 Luokkakokous, romaani. Otava 1970
 Alkusoitto, muistelmia. Otava 1971
 Neue Romantik, gedichte. J. Ch. Mellinger 1971
 Löytöretki, muistelmia. Otava 1973
 Meidän elämämme täällä, aforismeja. Otava 1973

 Palkinnot 
 Valtion kirjallisuuspalkinto 1922, 1930
 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinto 1933
 Rosendahlin näytelmäpalkinto 1933
 Pro Finlandia -mitali 1950
 Suomen näyttämötaiteen kultainen ansiomerkki 1961

 Lähteet 
 Lappeenrannan maakuntakirjaston Carelica-kirjailijat-sivusto. 
 
 Mahlamäki, Tiina: Kaikki maallinen on vain vertauskuvaa. Kirjailija Kersti Bergrothin elämäkerta.'' Partuuna 2017.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset novellikirjailijat
Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Suomalaiset runoilijat
Suomalaiset esseistit
Aforistikot
Suomalaiset käsikirjoittajat
Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Pakinoitsijat
Suomalaiset toimittajat
Pro Finlandia -palkitut
Vuonna 1886 syntyneet
Vuonna 1975 kuolleet