Erityistuomioistuin

Erityistuomioistuin eli erikoistuomioistuin on tuomiovaltaa käyttävä valtion viranomainen, joka tutkii ja ratkaisee erityisasiantuntemusta vaativia riita- ja rikosasioita. Erityistuomioistuimen toimivalta on rajattu vain tiettyjen asioiden käsittelyyn ja tuomioistuimen kokoonpano poikkeaa yleisistä tuomioistuimista. Erityistuomioistuinten kokoonpanoon kuuluu lakimiesten lisäksi tuomioistuimen alan asiantuntijoita. Tuomioistuimeen saatetaan valita myös eri etupiirien edustajia. Suomessa esimerkki tällaisesta on työtuomioistuin, jonka kokoonpanoon tuomarien lisäksi kuuluu sekä työnantajien että työntekijöiden edustajat.

Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen useassa Euroopan maassa lakkautettiin erityistuomioistuimia ja oikeudenkäyttöä yhtenäistettiin siirtämällä asiat yleisiin tuomioistuimiin. Erityistuomioistuimia alettiin perustaa uudelleen 1900-luvulla. Koko maailmassa erityistuomioistuimia on lähes mittaamaton määrä.

Suomen erityistuomioistuimet
Ruotsin vallan aikana erityistuomioistuimiksi katsottavia elimiä syntyi 1600-luvulla, kun hallintoa järjestettäessä annettiin tuomiovaltaa keskusvirastoille niiden toimialaan kuuluvissa asioissa. Tällöin luotiin aksiisi-, halli-, posti-, tulli- ja vuorioikeus. Aatelia ja pappissäätyä koskevat riita- ja rikosasiat käsiteltiin henkilöperusteisissa oikeusistuimissa (). Vuoden 1734 lain mukaan nämä asiat tuomitsi ensimmäisenä oikeusasteena hovioikeus. Tämä aatelin erioikeus kumottiin Suomessa vuonna 1867. Suomen autonomian alkuaikana vanhat erityistuomioistuimet vähitellen lakkautettiin ja niiden tehtävät siirrettiin alioikeuksille. 1800-luvun loppupuolella perustetuille hallintovirastoille annettiin harvoin tuomiovaltaa.

Nykyiset erityistuomioistuimet
Nykyisin suomalaisia erityistuomioistuimia ovat
 markkinaoikeus 2002– 
 työtuomioistuin 1947–
 vakuutusoikeus 1942–
 valtakunnanoikeus 1922–

Lisäksi eräät käräjäoikeudet toimivat tarvittaessa maaoikeuksina.

Aiempia erityistuomioistuimia

Aiempia erityistuomioistuimia ovat olleet
 asunto-oikeudet 1974–2002
 erikoissotaoikeudet 1920–1945
 kenttäoikeudet 1939–1945
 liikevaihtovero-oikeus 1970–1994
 lääninoikeudet 1955–1999
 maanjako-oikeudet 1766–1972 ja niiden seuraajina maaoikeudet 1973–2001
 markkinatuomioistuin 1.9.1978 – 28.2.2002
 merisotaoikeudet 1920–1945
 painoasiain ylihallitus 1865–1919
 pikaoikeus 1939–1945
 rykmentinsotaoikeus 1920–1945
 sotaoikeudet 1920–1983
 sotasyyllisyysoikeus 1945–1946
 sotaylioikeus 1920–1952
 talousdeputaatiot 1757–1766
 vakuutusneuvosto 1918–1942
 valtiorikosoikeus 1918–1919
 vankilaoikeus 1932–2006
 vesioikeudet 1962–2000
 vesistötoimikunta 1934–1962
 vesiylioikeus 1962–1999
 virkaylioikeus 1926–1987

Aiemmin oli myös tuomiovaltaa käyttäviä viranomaisia, mutta niitä ei yleensä pidetty varsinaisina erityistuomioistuimina.
 järjestysoikeudet –1978
 koulutoimen ylihallitus 1870–1918
 maistraatit
 tuomiokapitulit
 yleinen revisionioikeus 1824–1923
 yliopiston konsistori

Ruotsin erityistuomioistuimet
 kiinteistötuomioistuin ()
 maahanmuuttotuomioistuimet (migrationsdomstolar)
 maanvuokralautakunta (arrendenämnd)
 markkinatuomioistuin (marknadsdomstol)
 painovapaustuomioistuin (tryckfrihetsdomstol)
 patenttivalitusoikeus (patentbesvärsrätten)
 työtuomioistuin (arbetsdomstol)
 vuokralautakunta (hyresnämnd)
 ympäristötuomioistuimet (miljödomstolar)
 ympäristöylioikeus (miljööverdomstol)

Lähteet
 Iso tietosanakirja, WSOY 1995
 Tietosanakirja, Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917
 Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1995, osa IV p. 65–68

Viitteet

Tuomioistuimet