Cygnus X-1

Cygnus X-1 eli Joutsen X-1 (usein lyhennetty muotoon Cyg X-1) on Joutsenen tähdistön suunnalla, noin 7200  valovuoden päässä sijaitseva voimakas röntgenlähde, jonka uskotaan olevan musta aukko. Se löydettiin 1960-luvulla, ja oli eräs ensimmäisistä löydetyistä mahdollisista mustista aukoista ja on yhä yksi tähtijärjestelmistä, joiden kaikkein luotettavimmin uskotaan sisältävän mustan aukon. Greenwichin kuninkaallisessa observatoriossa työskennelleet Louise Webster ja Paul Murdin tunnistivat Cygnus X-1:n seuralaistähden tavalliseksi superjättiläiseksi vuonna 1971. Cygnus X-1:n massan uskotaan olevan noin 21 kertaa auringon massa, mikä on liikaa jopa neutronitähdelle. Tämä tukee olettamusta, että Cygnus X-1 olisi musta aukko.

Cygnus X-1 kuuluu röntgenkaksoistähtijärjestelmään. Sen optinen seuralaistähti, HDE 226868, on sininen jättiläinen, jonka näennäiskirkkaus on 8,9 (nähtävissä hyvillä kiikareilla hyvissä havainto-olosuhteissa), rektaskensio  ja deklinaatio . Cygnus X-1 kiertää tähteä noin 0,2 AU:n päässä. Cygnus X-1:n ja tähden välille on syntynyt kertymäkiekko.

Tähtijärjestelmä 
Cygnus X-1 on kaksoistähti, joka sisältää O9-B0 -spektriluokan ylijättiläisen (pintalämpötila 31 000 kelviniä) ja kompaktin kohteen. Ylijättiläisen massa on noin 19,2 auringon massaa. Kompaktin kohteen massa on 14,8 auringon massaa ja koska neutronitähden suurin mahdollinen massa ei voi ylittää kolmea Auringon massaa, sen uskotaan olevan musta aukko. Kertymäkiekon sisäosat tuottavat röntgensäteitä, joita muokkaa Comptonin sironta kiekon koronassa ja heijastuminen kiekon pinnasta. Vaihtoehtoisesti röntgensäteet voivat joutua Comptonin sirontaan suihkun perustassa kiekon koronan sijasta. Cygnus X-1 on kirkkain pysyvä röntgensäteiden lähde (E > 20 keV) taivaalla.

Katso myös 
 Musta aukko
 Röntgenkaksoistähti

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Euroopan avaruusjärjestö:  Taiteilijan näkemys Cygnus X-1:stä

Mustat aukot
Röntgenkaksoistähdet
Seulonnan keskeiset artikkelit