Qantassaurus

Qantassaurus (nimen merkitys: "Qantasin lisko") oli ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sukuun kuuluu yksi laji, Q. intrepidus, joka on samalla suvun tyyppilaji. Qantassaurus eli liitukaudella Apt-vaiheella. Qantassauruksen fossiileja on löydetty Victoriasta Australiasta.

Nimi 
Qantassaurus tarkoittaa "Qantasin liskoa". Nimi annettiin Qantas -nimisen lentoyhtiön mukaan, tunnustuksena siitä, että yhtiö toimitti työtä ja rahoitusta tukeakseen museonäyttelyitä ja suorittaakseen paleontologisia kaivauksia.

Koko ja ulkonäkö 
Qantassaurus oli pienikokoinen ornithopodi, joka tunnetaan vain alaleukojen ja hampaiden perusteella. Koska Qantassauruksesta ei ole löydetty muita fossiileja, siitä ei tiedetä sen kokoa, raajojen pituuksia tai hännän tyyppiä. Valistunut veikkaus voidaan tosin tehdä muiden pienten ornithopodien yleisiin ominaisuuksiin perustuen. Muihin samankaltaisiin sukuihin tehdyn vertailun perusteella Qantassaurus oli karkeasti arvioituna noin 1,8 metriä pitkä.

Qantassaurus oli ainutlaatuinen, koska sillä oli epätavallisen lyhyt alaleuka. Qantassauruksella oli vain kymmenen poskihammasta. Qantassauruksen hampaita on melkein mahdoton erottaa toisen pienen, Victoriasta löydetyn ornithopodin, Atlascopcosauruksen hampaista, vaikka sillä oli pitkä leuka, kuten muilla ornithopodeilla. Qantassauruksen hampailla on huomattu olevan yhdennäköisyyksiä myös myöhäisliitukaudella Argentiinassa eläneen Gasparinasauran kanssa. Qantassauruksen ja Atlascopcosauruksen yläleuan hampaisiin on kehittynyt ainakin kahdeksan harjannetta, ja yksi huomattava, ensisijainen harjanne.

Koska Qantassauruksesta ei ole löydetty pitkiä luita, sen vuosittaisesta kasvusta ei ole tietoa. Jotkut muiden pienten, Victoriassa eläneiden ornithopodilajien pitkät luut kuitenkin näyttävät, että niissä ei ole merkkejä pysähtyneestä kasvusta, mikä ehdottaa että ne olivat aktiivisia ympäri vuoden. Ne olivat myös luultavasti lämminverisiä.

Käyttäytyminen 
Pienet ornithopodit olivat huomattavan yleisiä ja monenlaisia liitukauden Australiassa, erityisesti eteläisessä Victoriassa. Ne saattoivat liikkua pienissä laumoissa. Dinosaurusten tekemiä koloja, mahdollisesti näiden pienten ornithopodien, on löydetty pitkin etelä-Victorian rannikkoa. Ehkä Qantassaurus ja muut pienet ornithopodit viettivät vuoden kylmät kuukaudet maan alla.

Qantassaurus saattoi olla nopea juoksija.

Fossiililöydöt 
Kuten monet muut Australiasta löydetyt dinosaurukset, Qantassaurus tunnetaan vain turhauttavan epätäydellisistä jäänteistä. Qantassauruksen fossiileja on löydetty Victoriasta Australiasta. Löydettyihin jäänteisiin kuuluu vain epätavallisen lyhyitä ja matalia alaleukoja sekä kymmenen poskihammasta. Leuan palaset ovat silti tarpeeksi selviä uuden dinosauruksen tunnustamiseen. 

Qantassauruksen jäänteet löydettiin Flat Rocks -nimisestä fossiilipaikasta lähellä Inverlochia, etelä-Victorian rannikolla noin 150 kilometriä Melbournesta kaakkoon. Qantassauruksen holotyyppi on täydellinen leuan luu, jossa on säilynyt hampaita 7–10 hampaankolossa. Viitattuihin näytteisiin kuuluu lisäksi täydellinen leuan luu, jossa on neljä hammasta ja kaikki hampaankolot säilyneet, sekä sirpaleinen leuan luu. Qantassauruksen fossiileja pidetään Melbournessa, Australiassa.

Luokittelu 
Qantassaurus on luokiteltu hypsilophodontiksi. Samalla kun Qantassauruksen on varmistettu olevan samankaltainen kuin hypsilophodontit, on sittemmin ollut spekulointia, että Qantassaurus ja sen kanssa samankaltaiset dinosaurukset Australiasta ja Etelämantereelta saattavat itse asiassa tarvita oman erillisen ryhmänsä.

Elinympäristö 
Etelä-Victoria oli varhaisliitukaudella repeämälaakso, joka oli syntynyt Australian ja Etelämantereen välille, kun nämä olivat hitaasti jakautuneet erilleen. Punoutuneet purot ja joet muodostivat laajoja tulvatasankoja. Suurien, pitkin etelä-Victorian rannikkoa löydettyjen fossiloituneiden tukkien perusteella alueen lähistöllä oli metsiä, joissa kasvoi araukarioita ja podokarpuksia. Myös neidonhiuspuita esiintyi. Metsien aluskasvillisuudessa oli saniaisia ja sammalia. Purojen penkereitä vuorasi kortteet ja ruo’ot.

Liitukaudella Victoria sijaitsi eteläisen napapiirin eteläpuolella. Vaikka ilmasto oli maailmanlaajuisesti tuolloin paljon lämpimämpi kuin nykyään, alueella oli äärimmäistä päivänvalon määrän vaihtelua napa-alueiden tapaan. Todiste merellä olleesta jäästä ja tutkimukset kausittaisen maaperän jäätymisen ja sulamisen aiheuttamista sedimenttien epämuodostumista ehdottavat, että ilmasto saattoi alueella olla ajoittain varsin kylmä, jolloin oli jäätä ja maaperä oli jäässä. Keuhkokalojen ja krokotiilien läsnäolo kuitenkin ehdottaa, että ilmasto oli yleensä leuto.

Ravinto 
Qantassaurus oli kasvinsyöjä. Se söi pieniä, matalakasvuisia kasveja, kuten saniaisia ja kortteita.

Muuta 
Qantassaurus oli osa pienten australialaisten ornithopodien momimuotoista joukkoa, joka saattoi olla osa jurakauden jälkeistä, australialaista dinosauruseläimistöä.

Lähteet 

Ornithopoda