Suomen Kansallisbaletti

Suomen Kansallisbaletti on Suomen ainoa ammatillinen täysimittainen balettiryhmä. Suomalainen baletti perustettiin vuonna 1922. Se toimii Suomen Kansallisoopperan yhteydessä Helsingin Töölönlahdella. Vuonna 2021 Kansallisbaletissa oli 76 tanssijaa, jotka edustivat 21 eri kansalaisuutta. Kansallisbaletin taiteellisena johtajana on elokuusta 2022 alkaen toiminut Javier Torres. Häntä edelsi tehtävässä elokuusta 2018 alkaen ruotsalainen Madeleine Onne. Vuonna 2023 oopperabaletti lähti kiertueelle, jossa on viisi Suomen kaupunkia: Oulu, Joensuu, Rovaniemi, Helsinki ja Tampere.

Tanssijat

Tähtitanssijat 
 Michal Krčmář
 Tiina Myllymäki
 Sergei Popov
 Samuli Poutanen

Ensitanssijat 
 Ilja Bolotov
 Linda Haakana
 Violetta Keller
 Rebecca King
 Hanako Matsune
 Florian Modan
 Edita Raušerová
 Abigail Sheppard
 Frans Valkama
 Jun Xia

1. solistitanssijat 
 Shunsuke Arimizu
 Zhiyao Chen
 Alfio Drago
 Elena Ilyina
 Antti Keinänen
 Atte Kilpinen
 Johan Pakkanen
 Tuukka Piitulainen
 Lucie Rákosníková
 Jonathan Rodrigues
 Anna Sariola
 Terhi Talo

2. solistitanssijat
 Xiaoyu He
 Sari Ikonen
 Mai Komori
 Nikolas Koskivirta
 Miao Miao Liu
 Yuka Masumoto
 Sara Saviola
 Claire Teisseyre

Tanssijat 

 Evaldas Bielinis
 Vilhelm Bjersér
 Federico Bruccoleri
 Thomas Brun
 Stefania Cardaci-Krčmář
 Kamill Ariston Chudoba
 Juntaro Coste
 Hatice Çağla Ertürk
 Mafalda Fideles
 Sofia Gustafsson

 Lilliana Hagerman
 Nao Harada
 Taru Hiitola
 Lucas Jerkander
 Kailey Kaba
 Hye Ji Kang
 Seo Yeun Kim
 Min Young Kim
 Aapo Kokkonen
 Iga Krata

 Vanessa Lai
 Phoebe Liggins
 Francesca Loi
 Viola Länsivuori
 Giuseppe Martino
 Aino Matikka
 Jevgenija Modan
 Elvis Nudo
 Martin Nudo
 Olga Pentikäinen

 Lamin Pereida
 Amanda Pérez Duarte
 Valeria Quintana
 Heidi Salminen
 Sara Saviola
 Charlotte Schauman-Mäki
 Emilia Števik
 Samuel Števik
 Emrecan Taniş
 Hasan Topçuoğlu
Lähde

Kansallisbaletin historiaa 

Kansallisbaletin johdossa ovat olleet muun muassa George Gé, Alexander Saxelin, Irina Hudova (1972–1973) ja Doris Laine (1984–1992).

Jorma Uotisen kausi 1992–2001 
Jorma Uotinen valittiin Kansallisbaletin johtajaksi vuonna 1990. Hän kuitenkin aloitti johtajana vasta tammikuussa 1992.  Uotisen kauden avasi John Neumeierin Kuten haluatte. Uotisen kauden aikana tapahtui Kansallisbaletin odotettu muutto Aleksanterin teatterista uuteen Oopperataloon Töölönlahdelle. Uuden talon avajaisia vietettiin marraskuussa 1993. Vuonna 1997 Kansallisoopperan säätiö jatkoi Uotisen kautta vuoteen 2001.

Dinna Bjørnin kausi 2001–2008 
Uotisen seuraajaksi valittiin vuonna 2000 tanskalainen Dinna Bjørn, joka aloitti tehtävässä elokuussa 2001. Bjørn siirtyi Suomen kansallisbalettiin Norjan kansallisbaletista, jonka johtajana hän oli ollut 11 vuotta. 

Dinna! – Suuri jäähyväisgaala järjesttiin Kansallisbaletissa 30. toukokuuta 2008. Gaalassa esitettiin Björnin seitsenvuotisen kauden otteita muun muassa Jean Sibeliuksen säveltämästä teoksesta Andante festivo, Sergei Prokofjevin baletista Tuhkimo, Jorma Elon teoksesta Offcore ja August Bournonvillen baletista Napoli.

Kenneth Greven kausi 2008–2018 
Tanskalainen Kenneth Greve aloitti Suomen Kansallisbaletin taiteellisena johtajana vuonna 2008. Kansallisoopperan säätiön hallitus perusteli valintaansa Greven vahvalla klassisen baletin tuntemuksella ja kokemuksella nykytanssista sekä hänen erinomaisilla kansainvälisillä kontaktiverkostoillaan.

Greven alun perin Prahan baletille tekemä versio Joutsenlammesta esitettiin Kansallisbaletissa syksyllä 2009. Vuonna 2010 Kansallisbaletissa ensi-iltansa sai Greven luoma baletti Scheherazade. Samana vuonna osa Kansallisbaletin tanssijoista kritisoi Yleisradion jutussa Greveä tanssijoiden ylikuormittamisesta. Jutun tanssijat kertoivat sairauslomapäiviensä kaksinkertaistuneen vuotta aiemmasta ja kuvailivat Greven johtamistyyliä mielivaltaiseksi ja oikukkaaksi. Kansallisoopperan ja -baletin silloinen pääjohtaja Päivi Kärkkäinen kertoi keskustelleensa Greven kanssa tämän johtamistyylistä. Vuonna 2010 keskustelua herätti huoli suomalaisten tanssijoiden työllistymisestä Kansallisbaletissa. Greven mukaan tanssijat valittiin taitojen eikä kansalaisuuden perusteella. Kansallisbaletin entinen johtaja Jorma Uotinen toivoi taloon lisää suomalaisia tanssijoita. Vuonna 2014 alle puolet Kansallisbaletin tanssijoista oli Ylen mukaan suomalaisia.  

Vuonna 2012 ensi-iltansa sai Greven luoma kokoillan baletti Lumikuningatar, joka oli sekä yleisö- että arvostelumenestys. Se oli vuosikymmeniin ensimmäinen Suomen Kansallisbaletille tehty kotimainen kokoillan balettiteos. 

Vuonna 2013 Greven sopimusta taiteellisena johtajana jatkettiin vuoteen 2018. Kansallisoopperan säätiön hallituksen mukaan Greven kaudella yleisön kiinnostus balettia kohtaan oli pysynyt korkealla ja Kansallisbaletin taiteellinen taso oli noussut.

Greven kauden viimeinen kantaesitysteos oli vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Greven teos Kalevanmaa, joka oli osa virallista Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmistoa.

Maaliskuussa 2018 seitsemän Kansallisbaletin tanssijaa kertoi Helsingin Sanomissa Greven epäasiallisesta käytöksestä. Tanssijat syyttivät Greveä vuosia jatkuneesta kiusaamisesta, manipuloinnista, koskettelusta ja seksuaalista häirinnästä. Greve vapautettiin esimiestehtävistä 26. maaliskuuta 2018, mutta hän jatkoi johtajana kautensa loppuun 31. heinäkuuta 2018 asti. Greven kymmenvuotisen kauden kunniaksi suunniteltu jäähyväisgaala ”Kiitoksin, Kenneth” sai uuden nimen ”Tanssin tähden”, eikä Greveä eikä hänen koreografioitaan esitetty gaalassa.

Madeleine Onnen kausi 2018–2022 
Ruotsalainen Madeleine Onne aloitti Greven seuraajana Kansallisbaletin johtajana elokuussa 2018. Vuonna 2020 Kansallisbaletti joutui perumaan kevään esitykset koronaviruspandemian takia. Onne jätti baletin nelivuotisen kauden jälkeen kesällä 2022.

Javier Torresin kausi 2022–
Meksikolais-suomalainen Javier Torres aloitti nelivuotiskauden Kansallisbaletin taiteellisena johtajana 1. elokuuta 2022. Torres työskenteli Kansallisbaletin tanssijana 1991–2008.

Merkittäviä entisiä tanssijoita 

Aku Ahjolinna
Jukka Aromaa
Kirsi Aromaa
Margaretha von Bahr
Jaakko Eerola
Sorella Englund
George Gé
Liisi Hallas
Ulrika Hallberg
Karl Hedman
Eva Hemming
Laila Jokimo
Kari Karnakoski
Timo Kokkonen
Irja Koskinen
Doris Laine
Arja Nieminen
Lucia Nifontova
Mikko Nissinen
Uno Onkinen
Mary Paischeff

Maj-Lis Rajala
Jarmo Rastas
Marianna Rumjantseva
Tero Saarinen
Sami Saikkonen
Alf Salin
Iris Salin
Klaus Salin
Alexander Saxelin
Seija Silfverberg
Seija Simonen
Marita Ståhlberg
Elsa Sylvestersson
Airi Säilä
Minna Tervamäki
Matti Tikkanen
Telma Tuulos
Jorma Uotinen
Anu Viheriäranta
Susanna Vironmäki
Virve Olsson

Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitos 

Balettioppilaitos sai alkunsa yksityisenä oppilaitoksena. Se siirtyi Kansallisoopperan yhteyteen 1942, ja 1958 siitä tuli ammattiin johtava oppilaitos.

Katso myös
 Suomen Kansallisooppera ja -baletti

Lähteet

Kirjallisuutta
 Almi, Heidi – Pitkänen, Minna (toim.): Suomen Kansallisbaletti 75 vuotta. 75 years of Finnish National Ballet. Suomen Kansallisooppera 1997
 
 Vienola-Lindfors Irma – Hällström, Raoul af: Suomen Kansallisbaletti 1922–1972. Musiikki Fazer 1981. ISBN 951-757-096-1

Aiheesta muualla 

 Kansallisbaletin virallinen sivusto
 

Balettiseurueet
Suomalaiset tanssiryhmät