Havaijilaiset

Havaijilaiset ovat Havaijisaarten polynesialaisia alkuperäisasukkaita.

Havaijin alkuperäisasukkaista käytetään usein nimitystä "alkuperäisväestö" () tai vain Kanaka. Näin erotetaan toisistaan etniset havaijilaiset ja Havaijin osavaltion asukkaat. Muita havaijilaisten itsestään käyttämiä termejä ovat mm. Kanaka ‘Ōiwi, Kanaka Hawai‘i tai Hawai‘i maoli. Englanninkielisessä termissä "Havaijin alkuperäisasukas" () tehdään ero sen perusteella, täyttääkö henkilö ns. 50 % verikiintiön: mikäli hän on vähintään 50-prosenttisesti havaijilaistaustainen, "native" kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella. Mikäli henkilöllä on edes jotenkin taustaltaan havaijilainen, "Native" kirjoitetaan isolla alkukirjaimella.

Historia ja lukumäärät 
Heidän esi-isänsä tulivat saarille Tahitista ja Marquesassaarilta kahdessa erässä: ensin noin 400 jaa. ja sitten viimeistään 900-luvulla. Yhdysvaltojen väestöviraston mukaan Yhdysvalloissa oli 401 162 henkilöä, joilla oli havaijilaiset juuret, ja 140 652 henkilöä, joilla oli vain havaijilainen alkuperä. Suurin osa havaijilaisista asuu Havaijilla ja Kaliforniassa. 2/3 asuu Havaijilla ja loput muualla Yhdysvalloissa. Havaijilaiset puhuvat useimmiten englantia, mutta jotkut osaavat edelleen havaijia. Ennen eurooppalaisten saapumista havaijilaisten määräksi arvioitiin noin 300 000. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan havaijilaisia oli 619 855. Havaijilaiset ovat suurin Tyynenmeren alkuperäisasukkaiden ryhmä Yhdysvalloissa.

Vuonna 1921 säädetyn lain nojalla ainoastaan sellaiset henkilöt, jotka täyttävät verikiintiön, eli ovat etniseltä taustaltaan vähintään 50-prosenttisesti havaijilaisia, voivat hakea havaijilaisille tarkoitettuun vuokraohjelmaan, jossa nämä saavat vuokrata osavaltion omistamaa maata, joka on varattu nimenomaan verikiintiön täyttäneille havaijilaisille. Vuokrattava havaijilaisten kotimaa () on edullisempaa vapaisiin markkinoihin verrattuna, koska vuokra on 1 $ vuodessa 99 vuoden ajan (voidaan tarvittaessa jatkaa 100 vuodella) ja 7 vuoden vapaus kiinteistöverosta. Vuonna 2022 Kaiali‘i Kahele teki Yhdysvaltain kongressissa aloitteen, jonka tarkoitus olisi laskea verikiintiö 1/32-osaan, koska eri etnisten ryhmien välisten liittojen myötä vanhaa kiintiötä on vaikea soveltaa.

Länsimaista tulleiden kolonialistien vaikutuksesta havaijilainen kulttuuri ja havaijin kieli ajautuivat ahtaalle ja lähes katosivat kokonaan. Kielen opettaminen kouluissa oli kiellettyä aina vuoteen 1978 saakka. Julkisissa kouluissa havaijin kielen opetus alkoi kielikylpyjen kautta vuonna 1987. Havaijilaisen kulttuurin renessanssi alkoi 1970-luvulla. Vuonna 2007 Havaijin yliopisto (Hilon kampus) alkoi tarjota tohtorin koulutusohjelmaa havaijin kielestä, mikä oli ensimmäinen kerta, kun jossain amerikkalaisessa yliopistossa saattoi väitellä tohtoriksi jostakin maan alkuperäiskielestä.

Nykyään 
Alkuperäisväestö käyttää toisinaan omaa kelta-viher-punaista lippua, jossa on kuvattuna kaksi melaa sekä kāhili. Kolme eriväristä raitaa kuvaavat Havaijin kolmea kastia: aatelisto (), maanomistajat () ja tavalliset kansalaiset (). Lippu on suosittu mm. siksi, että siinä ei ole kolonialismiin liittyvää symboliikkaa.

Yhdysvaltain liittovaltio ei laske havaijilaisia kuuluvaksi Amerikan alkuperäiskansoihin, minkä vuoksi esim. Bureau of Indian Affairs ei edusta havaijilaisia, vaan tätä varten Havaijilla toimii erillinen virasto nimeltä Office of Hawaiian Affairs.

Havaijin kieltä puhutaan edelleen pääkielenä, mutta ainoastaan Ni‘ihaun saarella, jonka murre eroaa huomattavasti muiden saarten havaijista.

Sekä Havaijin osavaltio että Yhdysvaltain liittovaltio ovat pyytäneet anteeksi havaijilaisiin ja näiden kulttuuriin kohdistuvaa sortoa. Vuonna 1993 presidentti Bill Clinton allekirjoitti päätöslauselman, jossa Yhdysvallat myönsi ja pahoitteli osuuttaan vuoden 1893 vallankaappaukseen. Vuonna 2022 osavaltion lainsäädäntöelin puolestaan hyväksyi päätöslauselman, jossa se pyysi anteeksi havaijin kielen opettamiskieltoa.

Lähteet

Aiheesta muualla