Keijo Petäjä

Keijo Petäjä (21. joulukuuta 1919 Kuortane – 9. toukokuuta 1988 Helsinki) oli teoreetikkona ja suunnittelijana tunnettu suomalainen arkkitehti, jota pidetään modernin arkkitehtuurin edelläkävijänä Suomessa. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1980.

Ura 
Petäjällä oli vuosina 1949–1952 yhteinen arkkitehtitoimisto Viljo Revellin kanssa. He osallistuivat vuonna 1949 palkitulla ehdotuksellaan Kansaneläkelaitoksen päätoimitalon suunnittelukilpailuun ja voittivat kilpailun Helsingin Teollisuuskeskuksesta, joka rakennettiin heidän suunnitelmansa pohjalta. Rakennuksessa on vaikutteita Le Corbusier’ltä. Petäjä ja Revell suunnittelivat myös asuinrakennuksia Helsingin Maunulaan vuosina 1949–1953.

Revellin jälkeen Petäjällä oli arkkitehtitoimisto yhdessä vaimonsa arkkitehti Marja Petäjän (s. 1923) kanssa kuolemaansa asti. Heidän yhteisiä suunnittelutöitään Helsingissä ovat muun muassa Lauttasaaren kirkko (1958), lukuisat asuintalot Lauttasaaressa (1957–1975), Koneen ja Partekin pääkonttori Munkkiniemessä (1973), Vuosaaren telakka (1974) ja toimistotalo Brondankulma (1975). Muualle Suomeen he suunnittelivat muun muassa Jyväskylän keskusammattikoulun (1957–1963), Turengin seurakuntakodin (1965) sekä Janakkalan (1963), Ilmajoen (1965) ja Kuusamon kunnantalot (1979).

Petäjä toimi myös Helsingin Yhtenäiskoulun ensimmäisenä piirustuksenopettajana.

Yksityiselämä 
Keijo Petäjän isä oli kirjailija ja kansakouluntarkastaja Juhani Petäjä. Purjehtija Tuuli Petäjä-Sirén on hänen lapsenlapsensa. Professori Eila Alahuhta oli puolestaan Keijo Petäjän sisar.

Töitä
Teollisuuskeskus, Eteläranta 10 (Viljo Revellin ym. kanssa), Helsinki, 1948
Maunulan Kansanasunnot Oy:n rakennusryhmä (Viljo Revellin kanssa), 1949–1953
Keski-Suomen keskusammattikoulu (Marja Petäjän kanssa), Jyväskylä, 1951–1957
Lauttasaaren kirkko, Helsinki, 1958
Janakkalan kunnantalo, 1959
Asunto-osakeyhtiö Albertinkatu 16 – Iso Roobertinkatu 48–50, Helsinki, 1961
Tiirismaan koulu, Lahti, 1964
Yhtenäiskoulu, Helsinki, 1962
Ilmajoen kunnantalo, 1965
Kone Oy:n entinen pääkonttori, Munkkiniemi, Helsinki, 1973
Brondankulma (Eteläesplanadi 20), Helsinki, 1975
Kuusamon kaupungintalo, Kuusamo, 1979

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1919 syntyneet
Vuonna 1988 kuolleet