Brestin alue

Brestin alue (, ) on Valko-Venäjän lounaisosassa sijaitseva maakunta (oblasti). Maakunnan tunnuseläimenä on visentti.

Perustietoja 

Brestin alue on perustettu 1939 ja nykyiset rajansa se sai 1954. Alueen pinta-ala on 32 800 neliökilometriä. Vuoden 2009 väestönlaskennan perusteella alueella asui 1 401 177 ihmistä.

Alueen naapurina on etelässä Ukraina ja lännessä Puola. Pohjoispuolella sijaitsevat Valko-Venäjän Hrodnan ja Minskin alueet ja idässä Homelin alue.

Suurimmat kaupungit ja taajamat 

Brestin alue jakautuu 16 piiriin (raion). Alueen suurimmat kaupungit ovat Brest, Baranavitšy, Pinsk ja Kobryn.

Oheisessa taulukossa Brestin alueen yli 10 000 asukkaan taajamat ovat asukasluvun mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Väkiluvut perustuvat vuoden 2009 lokakuun väestönlaskentaan.

Alle 10 000 asukkaan kaupunkeja tai hallintopiirin keskustaajamia Brestin alueella ovat mm. Davyd-Haradok (David-Gorodok), Kamjanets (Kamenets), Kosava (Kossovo) ja Vysokaje (Vysokoje).

Maakunnan osa-alueet 
Aluehallinnollisesti suoraan Brestin alueen alaisuuteen kuuluu kolme suurinta kaupunkia ja 16 hallintopiiriä (raion). Nämä maakunnan osa-alueet ovat (asukasluvut 2009 väestönlaskennasta):

Liikenneyhteyksiä 

Brestin alueen läpi kulkevat suurimmat valtatiet ovat:

 M1 eli E30-moottoritie, joka kulkee lounaasta koilliseen reitillä Brest–Baranavitšy–Minsk–Orša koko Valko-Venäjän. Tätä eurooppatietä pidetään laadultaan Valko-Venäjän parhaimpana tienä. Se jatkuu lännempänä Puolan Varsovaan ja idässä Moskovaan. Moottoritiellä on tietullauspisteitä, joissa ulkomaisilta ajoneuvoilta peritään tienkäyttömaksua. (Välimatka Brest–Minsk 348 km)
 M10 eli itä-länsisuuntaisesti Valko-Venäjän eteläosat halkova valtatie (Brest–Kobryn–Pinsk–Homel 535 km, josta Brest–Pinskin liittymä 174 km). Täsmällisemmin: tämä valtatie alkaa lännessä Kobrynin kaupungista, Kobrynin etelä- ja länsipuolella yhteyttä nimitetään M1 (E30) -moottoritieksi. 
 M11 (eurooppatie E85) vajaa 70 km Baranavitšyn lounaispuolelta pohjoiseen Lidaan suuntautuva ja Liettuan rajalle kohti Vilnaa jatkuva valtatie. 
 Eurooppatie E85, joka alkaa pohjoisessa Liettuan Klaipėdan satamasta, kulkee Valko-Venäjän länsiosien yli Ukrainan länsiosiin, ja jatkaa edelleen mm. Romanian Bukarestiin. Valko-Venäjällä tämän eurooppatien pohjoisosa kulkee nimellä M11, keskiosa kantatienä P2 (kulkee moottoritien M1 suuntaisesti sen pohjoispuolella satakunta kilometriä) ja eteläosa on numeroitu M12:ksi.
 M12 (E85) Kobrynin kaupungista etelään Ukrainaan johtava valtatie (Kobryn–Ukrainan raja 56 km).

Rautatieyhteyksistä merkittävimpiä ovat Minsk–Baranavitšy–Brest ja poikittaisyhteys Brest–Pinsk–Homel. Brestistä ratayhteys jatkaa Puolaan. Vilna–Lida–Baranavitšy-rata kulkee pohjois-eteläsuuntaisesti Brestin alueen itäosien poikki ja jatkaa etelässä Ukrainan länsiosiin.

Vesiliikenneyhteyksistä Dneprin sivujoki Pripet ulottuu navigoitavana Pinskin kaupunkiin. Sieltä liikennöitävä jokireitti jatkuu Pina-haaraa pitkin jonkin matkaa.  Pripetin ja Bugin välille aikanaan rakennettu, Mustanmeren ja Itämeren vesistöalueet yhdistävä kanavayhteys jatkaa reittiä Muhavetš-joelle, jota pitkin pääsee Kobrynin kaupungista Brestiin. Lisäksi Puolassa Itämereen laskevan Veikselin sivuhaara Bug kulkee Brestin länsipuolitse ja muodostaa rajajoen Puolan kanssa. Yhteys Brestin satamasta Bug-joelle ei ole toistaiseksi liikennöitävissä. 

Brestissä on myös lentoasema.

Lähteet

Aiheesta muualla

Brest Region. Summary.  
Brestin maakuntaan keskittynyt sivusto  (ja hiukan myös )
Brestin maakuntaan liittyviä yhteystietoja turisteille 
Kattavasti tietoa Brestin alueen hallintopiireistä ja niissä olevista kaupungeista karttoineen  (dorogiby.info)
Karttoja Brestin alueen hallintopiireistä 
Karttoja Brestin alueen hallintopiireistä  , osaksi 
Kuvia Brestin alueesta paikkakunnan nimen mukaan luokiteltuna   (globus.tut.by)

Regiony  (president.gov.by)
Brestkaja oblast   (by.all.biz)