Athanasius Kircher

Athanasius Kircher (2. toukokuuta 1602 – 27. tai 28. marraskuuta 1680) oli saksalainen jesuiitta ja oppinut, joka julkaisi noin 40 teosta eri aloilta, muun muassa orientalismista, geologiasta ja lääketieteestä. Hän teki myös varhaisen tutkimuksen Egyptin hieroglyfeistä. Hän oli myös ensimmäisiä jotka tarkkailivat mikrobeja mikroskoopilla, ja esitti että rutto on bakteerien aiheuttamaa. Kircheriä on tuotantonsa laadun ja laajuuden takia pidetty viimeisenä, joka yritti tietää kaiken. Nykynäkökulmasta hän oli välillä oikeassa, välillä väärässä ja usein hänen näkemyksenä ovat naurettavia. Kircherin asema ja merkitys oppineena ajatella väistyi rationalismin yleistymisen myötä.

Kircherin ajatuksia eri aloilta

Kulttuuritutkimus

Egyptologia 

Kircher muistetaan nykyään lähinnä Egyptiä koskevista uskomuksistaan. Hän piti muinaisegyptiä kielenä, jota Aatami ja Eeva puhuivat, ja hieroglyfejä okkultistisina symboleina. Kircher luuli kykenevänsä lukemaan ja kääntämään hieroglyfejä ja julkaisi aiheesta neljä teosta. Kaikki käännökset ovat kuitenkin osoittautuneet vääriksi.

Sinologia 

Kircher oli kiinnostunut Kiinasta ja julkaisi aiheesta epätasaisena pidetyn ensyklopedian. Siinä julkaistu Kiinan kartta on hyvätasoinen. Sen sijaan lukua lohikäärmeistä ei pidetä yhtä pätevänä. Kirja pohjautui pitkälti jesuiittalähetyssaarnaajien kokemuksiin. Kircher piti kiinalaisia Haamin jälkeläisinä, tulkitsi Konfutsen olevan Mooses ja arveli kiinalaisten kirjoitusmerkkien perustuvan hieroglyfeihin.

Raamatuntutkimus 

Kircher kirjoitti teoksen Nooan arkista. Hänen käsityksensä mukaan arkki on voinut realistisesti olla riittävän kokoinen, jotta siihen olisivat mahtuneet kaikkien tunnettujen eläinlajien edustajat. Lisäksi hän spekuloi sillä, oliko arkissa eläimiä lihansyöjien ravinnoksi, ja miten eläinten ruokkiminen oli järjestetty. Kircherin näkökulma liittyi vastauskonpuhdistukseen liittyneeseen raamatun kirjaimelliseen tulkitsemiseen.

Luonnontieteet

Geologia 

Vuonna 1638 Kircher kävi Etelä-Italiassa ja tutustui Vesuviukseen, jonka kraatteriin hänet laskettiin. Hänen luonnontieteelliset ajatuksensa tuli kirjattua Mundus Subterranus -teokseen, jossa hän mm. esittää, että vuorovesi-ilmiö johtuu veden virtauksesta maanalaisiin meriin ja niistä pois. Samassa kirjassa Kircher julkaisi myös Atlantiksen kartan.

Biologia 

Arca Noëssa Kircher esitti ajatuksensa, että vedenpaisumuksen jälkeen eläinlajit muuttuivat toisiksi vaeltaessaan uusiin ympäristöihin: esimerkiksi peuroista tuli pohjoisessa poroja. Lisäksi olisi syntynyt uusia lajeja risteytymällä, kuten kilpikonnasta ja piikkisiasta vyötiäinen.

Lääketiede 

Kircherillä on melko moderni asenne lääketieteeseen. Hän tutki mm. ruttoon kuolleiden verta mikroskoopilla. Scrutinium Pestis -teoksessa hän kirjoittaa, että veressä on pieniä matoja ja arveli, että mikro-organismit aiheuttavat sairauden. Päätelmä oli sinänsä oikea, mutta todennäköistä on, että Kircher näki mikroskoopilla verisoluja eikä ruton aiheuttajaa Yersinia Pestistä.

Tekniikka 
Vuonna 1646 Kircher julkaisi Ars Magna Lucis et Umbrae -teoksen, jossa hän kuvasi taikalyhdyn toimintaperiaatteen. Kyseessä on koje, jonka avulla voi heijastaa lasilevylle maalattuja kuvia seinälle. Kircher ei keksinyt laitetta mutta esitti joitakin parannuksia aiempiin malleihin. Kircherin ansio on mystiikan vieminen pois kuvien heijastamisesta. Kircher kirjoitti, että kuvia esitettäessä yleisölle tulee selittää, että kyseessä on täysin luonnollinen ilmiö.

Kircher rakensi myös magneettisen kellon. Sen mekanismin hän kuvasi kirjassa Magnes (1641). 

Kircher suunnitteli tai kuvasi myös puhetorven, ikiliikkujan, tuuliharpun ja kissapianon, kuvitteellisen soittimen, johon kissat olisi järjestetty niiden äänenkorkeuden mukaan, ja haluttu kissa saataisiin ääntelemään painamalla kosketinta, johon sidottu lanka vetäisi kissan häntää.

Teokset 

Kircherin päätyöt ikäjärjestyksessä:

 1631 Ars Magnesia
 1635 Primitiae gnomoniciae catroptricae
 1636 Prodromus coptus sive aegyptiacus
 1637 Specula Melitensis encyclica, hoc est syntagma novum instrumentorum physico- mathematicorum
 1641 Magnes sive de arte magnetica
 1643 Lingua aegyptiaca restituta
 1645–1646 Ars Magna Lucis et umbrae in mundo
 1650 Obeliscus Pamphilius
 1650 Musurgia universalis, sive ars magna consoni et dissoni
 1652–1655 Oedipus Aegyptiacus
 1654 Magnes sive (third, expanded edition)
 1656 Itinerarium extaticum s. opificium coeleste
 1657 Iter extaticum secundum, mundi subterranei prodromus
 1658 Scrutinium Physico-Medicum Contagiosae Luis, quae dicitur Pestis
 1660 Pantometrum Kircherianum ... explicatum a G. Schotto
 1661 Diatribe de prodigiosis crucibus
 1663 Polygraphia, seu artificium linguarium quo cum omnibus mundi populis poterit quis respondere
 1664–1678 Mundus subterraneus, quo universae denique naturae divitiae
 1665 Historia Eustachio-Mariana
 1665 Arithmologia
 1666 Obelisci Aegyptiaci ... interpretatio hieroglyphica
 1667 China Monumentis, qua sacris qua profanis
 1667 Magneticum naturae regnum sive disceptatio physiologica
 1668 Organum mathematicum
 1669 Principis Cristiani archetypon politicum
 1669 Latium
 1669 Ars magna sciendi sive combinatorica
 1673 Phonurgia nova, sive conjugium mechanico-physicum artis & natvrae paranympha phonosophia concinnatum
 1675 Arca Noe
 1676 Sphinx mystagoga
 1676 Obelisci Aegyptiaci
 1679 Musaeum Collegii Romani Societatis Jesu
 1679 Turris Babel, Sive Archontologia Qua Primo Priscorum post diluvium hominum vita, mores rerumque gestarum magnitudo, Secundo Turris fabrica civitatumque exstructio, confusio linguarum, & inde gentium transmigrationis, cum principalium inde enatorum idiomatum historia, multiplici eruditione describuntur & explicantur. Amsterdam, Jansson-Waesberge 1679. 
 1679 Tariffa Kircheriana sive mensa Pathagorica expansa
 1680 Physiologia Kicheriana experimentalis

Kirjallisuutta

Lähteet

Aiheesta muualla 

 An extensive subcategorized link directory about A. Kircher 

Jesuiitat
Saksalaiset filologit
Saksalaiset keksijät
Saksalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1602 syntyneet
Vuonna 1680 kuolleet