Vilhelm Krag

Vilhelm Andreas Wexels Krag (24. joulukuuta 1871 Kristiansand, Norja – 10. heinäkuuta 1933 Ny-Hellesund, Søgne, Norja) oli norjalainen prosaisti, runoilija ja teatterinjohtaja. Kirjallisen tuotantonsa ohella hänet tunnetaan muun muassa Sørlandet-käsitteen alkuunpanijana ja puolestapuhujana.

Kragin ja Sigbjørn Obstfelderin runoja pidettiin 1900-luvun vaihteen Norjan lyriikan merkittävimpinä saavutuksina. Kragilla yhtyy laulava ja melodinen muoto tunnelman alakuloisen herkkään, hieman romanttiseen haaveellisuuteen. Lyyristen kokoelmien lisäksi Krag on julkaissut suorasanaisia teoksia ja näytelmiä.

Tausta 
Vilhelm syntyi Kristiansandissa seitsenlapsisen perheen kuopukseksi. Hänen isänsä oli tieinsinööri ja kansanedustaja Peter Rasmus Krag. Perhe oli ennen Vilhelmin syntymää asunut useilla paikkakunnilla Etelä-Norjassa. Samassa korttelissa asui muun muassa kenraali Oscar Wergeland. Kragin lapsuudenkoti paloi Kristiansandin suuressa tulipalossa 1892. Hänen veljensä on kirjailija Thomas P. Krag, ja suvussa on useita muitakin merkittäviä jäseniä.

Vilhelm aloitti toimittajanuransa jo 13-vuotiaana syksyllä 1885, jolloin hän kirjoitti artikkelin Lister og Mandals Amtstidende -lehteen Kristiansandissa pidetystä maatalousnäyttelystä. Vuonna 1889 hän kirjoitti Farsunds avisiin, ja vuonna 1890 hän kirjoitti Fædrelandsvenneniin kirja-arvostelun Knut Hamsunin romaanista Nälkä. Hamsun lähetti Kragille henkilökohtaisen kiitoskirjeen.

Runoilija, prosaisti, teatterinjohtaja 
Krag aloitti runokirjan kirjoittamisen 15-vuotiaana. Seuraavana vuonna ilmestyi Fædrelandsvennen-lehdessä hänen ensimmäinen runonsa. Bjørnstjerne Bjørnson ja Henrik Ibsen vaikuttivat paljon hänen tyyliinsä. Muuttaessaan kesällä 1889 Kristiansandista Kristianiaan (nykyinen Oslo) hän oli kirjoittanut ja julkaissut jo useita runoja. Kragin läpimurto tapahtui, kun Jens Thiis luki hänen eksoottisen runonsa ”Fandango” Studentersamfundetissa 25. lokakuuta 1890.

Kragin esikoisteos Digte julkaistiin 1891, ja kirjasta tuli heti arvostelumenestys, joka nosti Kragin erääksi Norjan kirjallisuuden tärkeimmistä uusromantikoista. Kragin runoutta kuvattiin melodiseksi, ja muun muassa Edvard Grieg sävelsi niitä mielellään. Lähes sata säveltäjää on tehnyt musiikin yli kolmeensataan Kragin runoon, ja hän on siten sävelletyimpiä norjalaisia runoilijoita.

Krag kirjoitti 43 kirjaa, runojen lisäksi myös proosaa, kuten novelleja ja matkakertomuksia, sekä näytelmiä. Hän toimi 22 vuotta kustannustoimittajana Aschehoug-kirjakustantamossa. Hän toimi vuosina 1908–1911 Nationaltheatretin johtajana.

Sørlandet 
Krag käytti ensimmäisenä nimitystä Sørlandet Etelä-Norjan, eritoten Agderin, rannikkoalueesta 16. maaliskuuta 1902 Morgenbladet-lehdessä.

Kulttuurivaikuttaja 
Kragin jo vuonna 1895 käynnistämä kampanja johti lopulta Kristiansandin maakunta-arkiston perustamiseen kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen 1935. Hän toimi myös aktiivisesti Länsi-Agderin maakuntamuseon perustamiseksi sekä Christianholm Festning -linnoituksen suojelemiseksi.

Kirjallinen tuotanto

Runoteokset 
Digte, 1891
Nat. Digte i prosa, 1892
Sange fra syden: Reiseindtryk og stemninger, 1893
Nye Digte, 1897
Vestlandsviser, 1898
Norge: Dikt, 1903
Sange. Et Udvalg, 1917
Sange fra min Ø, 1919
Viser og Vers, 1919

Näytelmät 
Vester i Blaafjeldet, 1893
De gode gamle: To enaktere: De gamles juleaften – Solnedgang, 1895
Den sidste Dag, 1897
Baldevins bryllup, 1900 (suomentanut Evert Suonio, Baldevinin häät: idylli 3 näytöksessä, Kuopio: U.W. Telén & C:o, 1907)
Livet en Leg, 1901
Situationens herre, 1903
Sangen om Florens, 1906
Jomfru Trofast, 1906
Slangen i Paradis, 1914
Vanitas, 1915

Romaanit ja novellit 
Hjemve, 1895
Den glade løitnant (romaani), 1896
Fra de lave Stuer, 1897
Rachel Strømme Kristiania, 1898
Jul i skrivergaarden (novellikokoelmia), 1899
Marianne (romaani), 1899 (suomentanut Oskar Liljefors, Marianne: kertomus, Helsinki: Emil Vainio, 1905)
Isaac Seehusen (romaani), 1900
Isaac Kapergast (romaani), 1901
Lille Bodil (romaani), 1902
Den gamle Garde (romaani), 1903
Thea Marie (romaani), 1904
Hos Maarten og Silius, 1906
Major von Knarren og hans Venner (novellikokoelma ja romaani), 1906
Krøniken om Hr. Villum (romaani), 1913
Stenansigtet (romaani), 1918
Verdensbarn (romaani), 1920

Muistelmat 
 Min barndoms have, erindringer Oslo, 1926
 Dengang vi var tyve Aar, erindringer Oslo, 1927
 Heirefjæren, erindringer Oslo, 1928
 De skinnende hvide Seil, erindringer Oslo, 1931

Muita teoksia 
 Holmerne de graa (matkakertomus) Kristiania, 1905
 Vandringsmand (matkakertomus) Kristiania, 1907 (kaksi painosta)
 Fra det blaa Bryggerhus: Af en Digters Optegnelser (matkakertomus) Kristiania, 1911 (kaksi painosta)
 Hos Maarten og Silius (matkakertomus) Kristiania, 1912 (kaksi painosta)
 Sange fra min Ø (runo) Kristiania, 1918
 Christianssands Sparebank 1824–1924: Et jubilæumsskrift (yrityshistoriikki) Kristiania, 1924
 Baldevin. To idyller: Baldevins bryllup. Slangen i Paradis (näytelmä) Oslo, 1925
 Skrifter I–IV, Oslo, 1930
I Major von Knarren
II Thea Marie og Stenansiktet
III Maarten og Silius og andre noveller fra Holmerne de graa, Vandringsmann, Fra det blå bryggerhus, Fra de lave stuer og Marianne
IV Dikt fra Digte, Nye digte, Vestlandsviser, Sange fra min ø og Viser og vers (toim. Nils Collett Vogt)
Digte, separatutgave av Skrifter IV Oslo, 1930

Suomennetut teokset
 Marianne: kertomus, suom. Oskar Liljefors, Helsinki: Emil Vainio 1905. Sarja: Helsingin Kaiun kertomuskokoelma, 1
 Baldevinin häät: idylli 3 näytöksessä, suomentanut Evert Suonio, Kuopio: U. W. Telén & C:o 1907. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 92.
Runot
 Heleä heila, suom. Eino Leino, teoksessa: Eino Leino: Maailman kannel, Otava 1913 ja Eino Leino: Runot IV: 1908–1915 (Leino)
 Miksi ulvovat mustat koirat?, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1930 ja Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa, Otava, Helsinki, 1954
 Runous, suom. Eino Leino, teoksissa: Maailman kannel ja Runot IV: 1908–1915 (Leino) 
 Syys nummella, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta Tunis, suom. Yrjö Jylhä, teoksissa: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja ja Veri ja kulta''

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vilhelm Krag Dagbladetin kirjailijasivuilla 

Norjalaiset kirjailijat
Vuonna 1871 syntyneet
Vuonna 1933 kuolleet