ASLAK (kuntoutus)

ASLAK eli ammatillisesti syvennetty lääketieteellinen kuntoutus on työelämässä oleville tarkoitettua Kelan järjestämää harkinnanvaraista varhaiskuntoutusta, jonka ensisijaisena tavoitteena on työkyvyn säilyttäminen ja parantaminen. Aslak-kuntoutus toteutetaan kuntoutuslaitoksissa kiinteässä yhteistyössä työterveyshuollon ja työyhteisön kanssa. Aslak-kuntoutus on harkinnanvaraista (määrärahasta riippuvaista), kun sitä lähellä oleva toinen Kelan kuntoutuksen muoto Tyk-toiminta (Työkykyä ylläpitävä ja parantava valmennus) on tietyin edellytyksin työntekijän subjektiivinen oikeus.

Aslak-kuntoutukseen käytetään vuosittain 33 miljoonaa euroa, joka vastaa 12 prosenttia Kelan koko kuntoutusbudjetista.

Aslak-kuntoutuksen vaikuttavuus

Mikhail Saltychev seurasi vuonna 2012 ilmestyneessä väitöstutkimuksessaan kahdeksan vuoden ajan yli 3000 Aslak-kuntoutukseen osallistunutta henkilöä. Tuloksena oli, ettei Aslak vähentänyt työkyvyttömyyseläkkeelle joutumisen tai pitkien sairauspoissaolojen riskiä. .
ASLAK-kuntoutukseen osallistuminen ei lisännyt myöskään liikuntaa, vähentänyt alkoholinkäyttöä, alentanut painoindeksiä tai vähentänyt merkittävästi tupakointia. Tutkimukseen osallistuneiden somaattinen ja psyykkinen terveys ei myöskään parantunut kontrolliryhmään verrattuna. 

Vuonna 2012 laadittiin myös katsaus ASLAK-kuntoutuksesta aiemmin tehtyihin tutkimuksiin. Katsauksessa havaittiin, että aiempien tehtyjen tutkimusten tulokset olivat keskenään hyvin ristiriitaisia. Niistä saattoi kuitenkin vetää kokonaisuudessaan sen johtopäätöksen, että näyttö Aslak-kuntoutuksen vaikuttavuudesta on vähäistä ja kuntoutus on osoittautunut kustannustehokkuudeltaan heikoksi. 

Vuonna 2009 ilmestyneessä 2 000 kuntoutujan tutkimuksessa ilmeni, että työkyvyttömyyden riski pieneni 8 vuoden seuranta-aikana neljän ensimmäisen seurantavuoden aikana, mutta kohosi sen jälkeen samaksi kuin niillä, jotka eivät olleet osallistuneet kuntoutukseen. Säästyneiden sairauslomapäivien aiheuttama taloudellinen säästö oli kuitenkin todennäköisesti kuntoutuksesta koituvia kuluja pienempi.

Aslak-kuntoutuksen historia 

Aslak-kuntoutuksen nimellä tunnettu kuntoutuksen muoto käynnistyi 1980-luvun alkupuolella, aluksi metsurien ja siivoojien laitoskuntoutuksena laajentuen siitä sitten nopeasti kaikkiin ammattiryhmiin. Aslak-kuntoutuksen kohderyhmänä ovat työssä käyvät henkilöt, joiden työssä suoriutumiseen liittyvät haitat ja oireet eivät vielä ole kehittyneet niin pitkälle, että lakisääteinen ammatillinen kuntoutus työkyvyttömyyden välttämiseksi olisi tarpeen. 

Vuoden 1990 tulopoliittisen kokonaisratkaisun yhteydessä tehty työkykyä ylläpitävää toimintaa (tyky) koskeva sopimus (ns. TMJ-TS-sopimus) loi laajemman perustan siinä vaiheessa vielä kehittyvälle Aslak-kuntoutukselle. Sopimuksessa todettiin muun muassa, että toimenpiteiden lähtökohta on, että kuntoutuja jatkaa omassa työssään. Tukitoimenpiteistä vastuussa oleva henkilö laatii yhdessä työntekijän tai toimihenkilön ja tarvittaessa yrityksen yhteistoimintatahojen kanssa yksilöllisen toimenpidesuunnitelman, jossa voivat tulla kysymykseen esimerkiksi 
työn suorittamisen muutokset, jotka selvitetään työosastolla, kuten ergonomiset parannukset 
työaikamuutokset, kuten osa-aikatyö, osaeläke, osa-aikaeläke, siirtyminen yötyöstä päivätyöhön 
uudelleen työhön sijoittaminen 
ammatillinen työpaikkakoulutus työosaston ja koulutusorganisaation yhteistyönä 
tarvittaessa työterveyshuollon aloitteesta lääkinnällinen kuntoutus
ammatillisen kuntoutuksen muodot työpaikalla tai työpaikan ulkopuolella, jotka tukevat työkykyä ylläpitävää toimintaa 
työpaikan tiedotuksen ja koulutuksen kehittäminen tuki- ja liikuntaelinten kunnon ylläpitämisen tärkeydestä

Aslak-kuntoutuksen nykyinen säädöspohja 

Ammatillisesti syvennetty lääketieteellinen kuntoutus kohdistuu työssä olevaan väestöön ja se toteutetaan työpaikan, työterveyshuollon, kuntoutuksen palvelujen tuottajan ja Kelan yhteistyönä. Tavoitteena on työkyvyn pitkäaikainen parantaminen ja työkyvyn säilyttäminen, kun työkyvyn heikkenemisen riskit ovat jo todettavissa. Aslak-kuntoutus on luonteeltaan ennalta ehkäisevää ja suunnattu työntekijöille ja ammattialoille, joilla työstä johtuva fyysinen, henkinen ja sosiaalinen kuormitus on poikkeuksellisen suuri ja johtaa helposti terveysongelmien kasautumiseen.

Hyväksyessään jonkin kuntoutuslaitoksen kuntoutusta toteuttamaan Kela edellyttää laitoksen noudattavan palvelustandardia. Kelan standardien mukaan Aslak-kuntoutuksen tavoitteena on 
parantaa ja ylläpitää työ- ja toimintakykyä sekä asettaa niihin liittyvät henkilökohtaiset kuntoutustavoitteet 
luoda oppimisprosessin avulla edellytyksiä kuntoutujan työkyvyn säilyttämiselle ja pitkäaikaiselle parantamiselle 
edistää terveyttä
auttaa kuntoutujaa arvioimaan ja kehittämään omia työmenetelmiään 
käsitellä työn kehittämistä ja siihen liittyvää osaamista sekä yksilöllisesti että työyhteisöllisesti 
nivoa kuntoutusprosessi työpaikalla ja työterveyshuollossa tapahtuvaan toimintaan 
hyödyntää tukiverkostoa kuntoutuksen aikana, esimerkiksi välitehtävien avulla

Palveluntuottajan aloitteesta voidaan kuntoutusprosessin aikana esille nousseista työhön tai työolosuhteisiin liittyvistä asioista keskustellaan työpaikalla ja/tai työterveyshuollossa.

Aslak-kurssi toteutetaan jaksoissa yhden vuoden aikana. Kurssi voi olla avo- ja laitosjaksojen yhdistelmä. Tavallisimmin kurssi jakaantuu kolmeen osaan: alkujaksoon, perusjaksoon ja seurantajaksoon. Kurssilla on yksi työpaikan ja työterveyshuollon kanssa järjestettävä yhteistyöpäivä.

Aslak-kuntoutuksen kehittäminen 

Kela toteutti Työhönkuntoutuksen kehittämishankkeen ajanjaksolla 1.4.2007-30.6.2010. Hanke kattoi harkinnanvaraisen Aslak-kuntoutuksen ja lakisääteiseen ammatilliseen kuntoutukseen kuuluvan Tyk-toiminnan. Hankkeeseen osallistui viisi valtakunnallista palveluntuottajaa: 
Kuntoutussäätiö (Tuukka-hanke) 
Oulun Diakonissalaitos (Hypro-hanke) 
Kuntoutuskeskus Petrea (Jysi-hanke) 
Kuntoutus Peurunka (Kokonaiskuntoon-hanke) 
Verve (Modulo-hanke). 

Hankkeessa keskeisintä oli kuntoutustarpeen varhainen toteaminen, kuntoutuksen oikea-aikaisuus ja kuntoutuksen menetelmien ja toimintamallien kehittäminen. Tarkoituksena oli saada Kelan käyttöön työikäisille parhaiten sopivia kuntoutuksen muotoja ja samalla kehittää kuntoutuksen yhteistyötä ja erikoisosaamista.

Vuonna 2016 Kela uudistaa työikäisten kuntoutusta ja samalla myös Aslak- ja Tyk-kuntoutukset korvataan uudella AURA-kuntoutusmallilla. AURA-kuntoutuksessa kuntoutus kytkeytyy aiempaa voimakkaammin kuntoutujan omaan työhön.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla  
Kelan kotisivu, Kuntoutus

Kuntoutus
Henkinen tuki