Boije af Gennäs

Boije af Gennäs ) on suomalainen aatelissuku. Suku on kotoisin Pohjasta Uudeltamaalta ja tunnetaan 1400-luvun alusta. Suvun vanhin tunnettu jäsen on Anders Boije (k. 1537), joka mainitaan vuonna 1503 maakuntakatselmusmiehenä (landssyneman). Hän avioitui Rötker Olofsson Dieknin tyttären Britan kanssa ja peri apeltaan Gennäsin tilan Pohjassa sekä suvun vaakunan. Ruotsin ritarihuonetta perustettaessa vuonna 1625 suomalainen Boijen suku sai nimen Boije af Gennäs ja järjestysnumeron 16. Suomen Ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 Boije-suku introdusoitiin suomalaisena sukuna numerolla 1. Suvun vapaaherrallinen haara on sammunut mieslinjalta vuonna 1930 ja kokonaan vuonna 1948. Suku on hallinnut muun muassa Lahdentaan kartanoa Tyrvännössä vuosina 1696–1831 sekä Hakoisten kartanoa Janakkalassa vuosina 1812–1930 ja Ilolan kartanoa Porvoon maalaiskunnassa vuodesta 1850 lähtien.

Gennäsin kartano 
Gennäsin kartano Degersjö-järven itärannalla siirtyi Fiskarsin ruukin omistukseen. Nykyinen puinen päärakennus on 1800-luvulta. Rakennuksessa on kuitenkin 1500-luvun alusta peräisin oleva kivinen holvikellari, jota inventoitiin Museoviraston johdolla 1980-luvulla. Kartano on nykyään yksityisomistuksessa.

Suvun jäseniä

Suomessa 
 Nils Boije (noin 1490–1568), Suomen käskynhaltija, Anders Boijen poika
 Yrjö Boije (n. 1540–1617), valtaneuvos, laamanni, Nils Boijen poika
 Göran Boije († 1660), Yrjö Boijen pojanpoika, introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen 1625 ensin aatelisena sukuna numero 77, korotettiin vuonna 1629 ritariluokkaan ja sai numeron 16.
 Krister Boije (af Gennäs) († 1679), vara-amiraali
 Hugo Eberhardt Gustaf Boije (1709–1750), venäläinen kenraalimajuri, Göran Boijen pojanpoika, introdusoitiin Liivinmaan ritarihuoneeseen vuonna 1747 nimellä von Boye sukuna numero 59.
 Otto Christer Boije af Gennäs (1745–1823), everstiluutnantti ja valtiopäivämies
 Adolf Vilhelm Boije af Gennäs (1801–1865), eversti ja valtiopäivämies, Otto Christer Boije af Gennäsin poika
 Axel Fredrik Boije af Gennäs (1805–1876), juristi, pankinjohtaja, virka-ja valtiopäivämies, Otto Christer Boije af Gennäsin poika
 Betty Boije (1822–1854), laulaja, Claës Otto Boijen tytär
 Karl Anders Herman Boije af Gennäs (1837–1905), maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Constantin Boije af Gennäs (1854–1934), Suomen Pelastusarmeijan ensimmäinen johtaja, Adolf Vilhem Boije af Gennäsin poika
 Knut Adolf Boije af Gennäs (1856–1918), sotilas- ja virka- ja valtiopäivämies, Adolf Vilhem Boije af Gennäsin poika
 Oskar Boije (1868–1941), lääkäri ja professori
 Maria Boije af Gennäs (1900–1983), suomalainen tekstiilitaiteilija
 Christer Boije af Gennäs (s. 1938), Porvoon kunnanvaltuuston jäsen (KD), Presidentin valitsijamies 1978 Raino Westerholmin takana

Vapaaherrat 

 Vapaaherra Hans Henrik Boije (1716–1781), Hatanpään ja Tammerkosken kartanoiden omistaja, kohotettiin vapaaherraksi 1771
 Otto Ernst Boije, Kuopion läänin ensimmäinen maaherra vuosina 1775–1781
 Vapaaherra Otto Abraham Boije (1797–1865), Mikkelin läänin maaherra
 Vapaaherra Gustaf Reinhold Boije af Gennäs (1769–1836), Hallandin garnisonirykmentin päällikkö 1812–1815, Hakoisten kartanon omistaja
 Vapaaherra Hans Gustaf Boije af Gennäs (1828–1903), Tammikuun valiokunnan jäsen, varamaamarsalkka, Hakoisten kartanon omistaja, Gustaf Reinhold Boijen poika
 Vapaaherra Johan Fredrik Boije af Gennäs (1795–1856), Lepaan kartanon omistaja
 Vapaaherra Axel Fredrik Boije af Gennäs (1828–1903), kontra-amiraali, Johan Fredrik Boijen poika
 Rolf Boije af Gennäs (1863–1930), kirjailija
 Anna Mathilda Boije af Gennäs († 1878), ministeri Otto Åkessonin äiti

Ruotsissa 
 Margaretha Boije af Gennäs (1913–2003), ruotsalainen näyttelijä
 Louise Boije af Gennäs (s. 1961), ruotsalainen kirjailija ja yksi Varustamo-sarjan käsikirjoittajista.

Katso myös
Luettelo Suomen aatelissuvuista

Lähteet

Aiheesta muualla 
 runeberg.org: Svenska adelns ättar-taflor
 runeberg.org: Boije af Gennäs
 riksarkivet.se: Boije (af Gennäs), släkt

Suomalaiset aatelissuvut
Suomen keskiaikaiset suvut