Tärkkelysperuna

Tärkkelysperuna kuuluu perunalajikkeisiin, jotka ovat erittäin tärkkelyspitoisia ja siksi sopivia elintarvike- ja kemianteollisuuden raaka-aineiksi. Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka määrittelee Euroopan unionin jäsenvaltioille suurimmat tuotantomäärät perunantärkkelyksen osalta.

Euroopan unionin säädösten mukaan ei perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on alle 13 prosenttia, voida pitää tärkkelysperunoina. 

Tärkeimmät tärkkelysperunalajikkeet Suomessa ovat Hankkijan Tanu, Kardal, Posmo ja Saturna. Jonkin verran viljellään myös merkittävässä määrin Serestraa  ja Van Goghia.

Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia.

EU-maille on jaettu tärkkelysperunan osalta markkinointivuoden 2006–2007 loppuun saakka enimmäiskiintiöt tärkkelysperunantuotantoa varten:

Saksa, 656 298 000 kg
Alankomaat, 507 403 000 kg
Ranska, 265 354 000 kg
Tanska, 168 215 000 kg
Puola, 144 985 000 kg
Suomi, 53 178 000 kg, josta Finnamyl, 39 554 000 kg, Järviseudun Peruna, 8 306 000 kg, Evijärven Peruna, 5 318 000 kg
Itävalta, 47 691 000 kg
Tšekki, 33 660 000 kg
Latvia, 5 778 kg
Espanja, 1 943 000 kg
Liettua, 1 211 000 kg
Slovakia, 729 000 kg
Viro, 250 000 kg

Tärkkelysperunaa viljellään Suomessa noin 8 000 hehtaarin pinta-alalla. Sitä tuottaa noin 850 perunanviljelijää pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Tärkkelysperunanviljely on noin 4-6 kertaa niin työllistävää kuin viljanviljely.

Teollisuuden käyttöön tärkkelysperunaksi menevät Kardal 1994- (Raisio Yhtymä) tärkkelysteollisuus, Posmo 1986- (S. G. Nieminen), Saturna 1977- (Raisio Yhtymä tärkkelysteollisuus) ja Hankkijan Tanu 1990- (Boreal Kasvinjalostus) sekä sitä korvaamaan Hankkijan Tomppa (Boreal Kasvinjalostus), Ute 1993- (S. G. Nieminen). 

Tärkkelysperunan hinta on ollut 2006 noin 0,22 € / kg tärkkelykselle laskettuna.

Muuta 

Kemira GrowHow on kehittänyt LORIS Expert-menetelmän, jolla tärkkelysperunan viljelyä voidaan seurata peltolohkoittain. Kerättävän tiedon analysoinnilla uskotaan voitavan parantaan tärkkelysperunan tärkkelyspitoisuutta viljelyssä.

Perunantutkimuslaitos koeviljelee BASF:n Amfloraa ja toista geenimanipuloitua tärkkelysperunaa Suomessa 2010.

Lähteet