Itä-Turkestanin itsenäisyysliike

Itä-Turkestanin itsenäisyysliike on uiguurien asuttaman, Kiinan kansantasavaltaan kuuluvan Itä-Turkestanin eli Sinkiangin autonomisen maakunnan itsenäisyyttä ajavista liikkeistä käytetty yhteisnimitys. Näitä liikkeitä ovat Itä-Turkestanin islamilainen liike ETIM ja Turkestanin islamilainen puolue TIP. Joidenkin liikkeitä kannattavien ryhmien toimintamuodot ovat väkivaltaisia.

Kiinan hallintoon kohdistuu monimuotoista poliittista liikehdintää Sinkiangin alueella. Rauhanomaisen toisinajattelun lisäksi siihen katsotaan sisältyvän myös terrorismia. Liikehdinnän perimmäisenä tavoitteena saattaa olla Itä-Turkestanin muodostaminen Kiinan kansantasavallasta irtautuneeksi itsenäiseksi valtioksi. Uiguurit ovat islaminuskoinen ja turkinsukuista kieltä puhuva kansa.

Useimmat uutiset alueelta kertovat Kiinan keskushallinnon harjoittamasta voimakkaasta sorrosta, ja samaa kertovat muun muassa Amnesty International ja Human Rights Watch. Keskushallinto pelkää islamilaisen kansan pyrkivän irti emä-Kiinasta. Riippumaton tiedonvälitys alueen tapahtumista on rajoitettua. Toisaalta aktivistienkin otteet ovat koventuneet, ja sekä Yhdysvallat että YK ovat luokitelleet ETIM:in terroristijärjestöksi. Kiinan viranomaiset ovat epäilleet julkisesti aktivisteja mellakoiden järjestämisestä, salamurhista, aseiden salakuljettamisesta, sadoista pommiräjäytyksistä sekä linja-autojen räjäyttämisistä Pekingissä ja Wuhanissa. Pakistanin tiedustelupalvelua ISI:tä epäillään uiguurien aseellisen koulutuksen tukemisesta.

Kansan vapautusarmeija järjesti elokuussa 2001 Kangsharissa paraatin, jossa esiteltiin myös sotilaallista kalustoa. Päivällä järjestetyn paraatin seuraamiseksi myönnettiin työpaikoilta vapaata. Kiinan kansantasavallan ulkoasiainministeri Tang Jiaxuan epäili lokakuussa 2001 julkisesti uiguuriaktivisteja yhteyksistä Osama bin Ladenin johtamaan al-Qaida-järjestöön Afganistanissa.

Yhdysvallat on kansainvälisen terrorin vastaisen sodan nimissä pitänyt 17 uiguuria Guantanamo Bayn vankileirillä. Kesällä 2009 neljä heistä vapautettiin. Vankileiriltä aiemmin vapautuneita uiguureja Yhdysvallat pyrki sijoittamaan myös Euroopan unioniin, muun muassa Suomeen. Kun suunnitelma ei toteutunut, miehet päätyivät Albaniaan, koska eivät katsoneet pystyvänsä palaamaan aikaisemman terroriepäilyn vuoksi enää Kiinan kansantasavaltaan.

Uiguurien alueella on ollut levottomuuksia jo 1970-luvulla ja sitäkin aikaisemmin.  Terrorismia oli 1990-luvulla. TIP:n terrorismi aktivoitui uudestaan vuonna 2008. Kesäkuun lopulla 2009 puhjenneita Urumtsin levottomuuksia pidettiin vakavimpina pitkiin aikoihin. Kiina syytti väkivallan lietsomisesta ulkomailla toimivia uiguurijärjestöjä. Presidentti Xi määräsi vuonna 2014 armottoman koston uiguureille.

Uiguuriseparatistit jatkoivat terroristi-iskujaan. Toisaalta tarkkailijat syyttivät Kiinan hallitusta laajoista ihmisoikeusrikkomuksista. 

Kiinan hallinto vastasi vuodesta 2017 uiguurijärjestöjen kapinointiin kovin toimin sulkemalla uiguureja "uudelleenkoulutusleireille". Vuonna 2018 leireillä sanottiin olleen miljoona uiguuria.Hallitus myös rajoittui uskonnon harjoittamista. Tavoitteena oli uiguurien pitäminen hallitukselle uskollisena. Monet ulkomaiset tahot tuomitsivat uiguureihin kohdistuneet ihmisoikeusrikkomukset.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Uyghur American Association
 Uyghur Human Rights Project
 World Uyghur Congress 
 The Uyghur Information Agency 
 East Turkistan Information Center
 East Turkistan National Freedom Center 
 Swedish Uygur Committe 
 Terrorism - In the Spotlight: ETIM
 Center for Contemporary Conflict:  Constituting the Uyghur in U.S.-China Relations: The Geopolitics of Identity Formation in the War on Terrorism

Xinjiang
Uiguurit