Västeråsin hiippakunta

Västeråsin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. 

Maantieteellisesti se käsittää Taalainmaan läänin, suurimman osan Västmanlandin lääniä sekä Örebron läänin pohjoisosan ja se on kolmanneksi laajin Ruotsin hiippakunnista. Hiippakunta on muodostettu 1100-luvun alussa. Hiippakunnan ensimmäisenä piispana on tradition mukaan pidetty englantilaistia David-munkkia, joka toi kristinuskon Västmanlantiin. Kuitenkin ensimmäinen varmasti nimeltä tunnettu piispa on Robertus (1219-1225).   

Hiipakunta jakaantuu kahdeksaan rovastikuntaan ja siihen kuuluu 76 seurakuntaa. Sen alueella asuu noin 590 000 ihmistä ja noin 70 prosenttia asukkaista kuuluu Ruotsin kirkkoon. 

Västeråsin piispana on ollut vuodesta 2015 Mikael Mogren ja hän on 67. piispa Våsteråsissa. 

Hiippakunnan tuomiokirkko on Västeråsin tuomiokirkko. Nykyisen tuomiokirkon vanhin osa on perimätiedon mukaan viihitty 16. elokuuta 1271, ja nykyiset mittansa se on saanut vuoteen 1517mennessä. Keskiajalla kirkko oli pyhitetty Neitsyt Marialle ja Johannes Kastajalle. 

Hiippakunta omistaa kaksi hiippakuntakartanoa; Rättvikin hiippakuntakartanon ja Finnåkerin kurssikartanon.

Rovastikunnat 
Västeråsin hiippakunnan rovastikunnat ovat:
 Tuomiorovastikunta
 Etelä-Västmanlandin rovastikunta
 Bergslagenin rovastikunta
 Västerbergslagenin rovastikunta
 Pohjois-Taalainmaan rovastikunta
 Tunan rovastikunta
 Falu-Nedansiljanin rovastikunta
 Pohjois-Västmanlandin rovastikunta

Piispat

Katoliset piispat 

 1219–1225: Robertus 
 1232–1258: Magnus
 1258–1283: Carolus
 1284–1299: Petrus
 1299: Öiarus
 1299–1300: Haquinus
 1300–1308: Nicolaus Catilli
 1309–1328: Israel Erlandi
 1329–1352: Egislus Birgeri
 1353–1369: Magnus Augustini
 1370: Laurentius Boberg
 1371–1379: Mathias Laurentii
 1379–1383: Hartlevus Hartlevi
 1383–1394: Beno Henrici Korp
 1395–1403: Nicolaus

 1403: Andreas Johannis
 1403–1414: Petrus Ingevasti
 1414: Ingemarus Ingevaldi
 1414–1421: Nafno Johannis Gyrstinge
 1421–1442: Olaus Jacobi Knob
 1442–1453: Achatius Johannis
 1453–1454: Petrus Mathiae de Vallibus
 1454–1461: Olaus Gunnari
 1461–1462: Benedictus Magni
 1462–1464: Birgerus Magni
 1465–1487: Ludechinus Abelis
 1487–1501: Olaus Andreae de Vallibus
 1501–1522: Otto Svinhufvud
 1523: Peder Sunnanväder
 1523–1534: Peder Månsson

Luterilaiset piispat 

 1534–1556: Henricus Johannis
 1557–1562: Peder Swart
 1562–1574: Johannes Nicolai Ofeegh
 1574–1580: Erasmus Nicolai Arbogensis
 1583–1588: Petrus Benedicti Ölandus
 1589–1606: Olaus Stephani Bellinus
 1606: Nicolaus Petri
 1608–1618: Olaus Stephani Bellinus
 1619–1646: Johannes Rudbeckius
 1647–1670: Olavus Laurentii Laurelius
 1670–1676: Nicolaus Johannis Rudbeckius
 1677–1680: Johannes Petri Brodinus
 1680–1708: Carolus Carlson
 1708–1710: Petrus Malmberg
 1711–1725: Matthias Iser
 1725–1729: Sven Cameen
 1731–1733: Nils Barchius
 1733–1750 Andreas Kallsenius
 1751–1760: Samuel Troilius

 1760–1800: Lars Benzelstierna
 1800–1808: Johan Gustaf Flodin
 1809–1811: Eric Waller
 1811–1825: Gustaf Murray
 1829–1839: Sven Wijkman Casparsson
 1839–1849: Gustaf Nibelius
 1849–1866: Erik Fahlcrantz
 1866–1884: Carl Olof Björling
 1884–1898: Gottfrid Billing
 1898–1900: Johan August Ekman
 1900–1920: Nils Lövgren
 1920–1939: Einar Billing
 1940–1962: John Cullberg
 1962–1975: Sven Silén
 1975–1988: Arne Palmqvist
 1988–2008: Claes-Bertil Ytterberg
 2008-2015: Thomas Söderberg
 2015- Mikael Mogren

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Viralliset sivut