Kuohattijärvi



Kuohattijärvi on Nurmeksen itäosassa sijaitseva kahdeksan kilometrin pituinen ja kahden kilometrin levyinen järvi. Se kuuluu Saramojoen vesistöalueeseen, sen Kuohatinjoen reittiin, jonka latvajärvi se on. Järvi laskee Miihkelinjokea ja Kuohattijokea pitkin Saramojokeen.

Kuohattijärvi on melko kirkasvetinen ja karuhko, keskikokoinen järvi. Kuohattijärven pinta-ala on 10,8 km², tilavuus 0,06 km³, suurin syvyys 18 metriä ja keskisyvyys 5,6 metriä. Valuma-alueen pinta-ala on 54,5 km². Kuohattijärven veden keskimääräinen viipymä on neljä vuotta.

Kalasto 
Kuohattijärvestä on ennen saatu merkittävästi muikkua, mutta 1960-luvun jälkeen  sen kanta on taantunut ja nuottakalastus tyrehtynyt. Järveen on istutettu siikaa. Muita merkittäviä saaliskaloja ovat ahven, särki, kiiski ja kuha.

Kuohattijärven veden tila 
Kuohattijärven veden laatu luokitellaan hyväksi. Sen vesi on melko humuspitoista ja lievästi hapanta. Järvi on rehevöitynyt suo- ja metsäojitusten seurauksena, kun eloperäistä ainesta on kertynyt järven pohjalle. Metsätalous on Kuohattijärven merkittävin fosforikuormittaja. Luonnontilainen Kuohattijärvi on ollut alun perin hyvin karu järviekosysteemi.

Järven tutkimus 
Järveä on tutkittu monissa tutkimuksissa ja sitä tutki Ympäristökeskus eräänä Vuoksen vesistön kohdejärvistä v. 2001-2004. Järvi kuuluu Eurowaternet-seurantaverkkoon kuormitettuna järvenä. Järven tutkimus on selvittänyt merkittävästi metsätalouden vaikutuksia vesiluontoon, koska järven rannoilla ei ole erityisemmin asutusta ja maatalouskuormitusta.

Järven valuma-alueen kunnostus 
Kuohattijärvi-hanke toteutettiin Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksen vetämänä vuosina 1996–1997. Hankkeen keskeiset tavoitteet olivat metsätalouden hajakuormituksen pienentäminen sekä kalataloudelliset kunnostustyöt. Hajakuormituksen vähentämiseksi metsäojitusalueiden laskuojiin rakennettiin lähes 100 pintavalutuskenttää ja ojakatkosta. Tehtyjen tutkimusten mukaan menetelmillä pystytään pidättämään ainevirtaamista lähes kolmannes. Kuohattijärveen laskevia puroja kunnostettiin vuonna 1997 ja eräitä purokunnostuskohteita täydennettiin syksyllä 1998. Kunnostusmenetelminä oli purouomien täyttö sekä veden johtaminen alkuperäiseen uomaan. Kunnostettuja purokohteita oli 30 ja niiden kokonaispituus oli 3 000 m.

Lähteet 

 Tossavainen, Taisto: Nurmeksen Kuohattijärven vesiensuojeluopas. Pohjois-Karjalan Ympäristökeskus. 1996
 Pohjois-Karjalan Ympäristökeskus. Pohjois-Karjalan vesistökunnostukset 

Nurmeksen järvet
Pielisen reitin valuma-alue