Jalmari Sauli

Jalmari Verneri Sauli (vuoteen 1908 Saxelin) (17. elokuuta 1889 Hämeenlinna – 22. huhtikuuta 1957 Tampere) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja olympiaurheilija.

Elämäkerta 

Saulin vanhemmat olivat tehtaanjohtaja Carl Otto Saxelin ja Zaida Maria Blåfield. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911. Sauli toimi vuosina 1911–1914 Aamulehden päätoimittajana ja Hämeen Sanomien päätoimittajana 1914–1917. Myöhemmin hän oli G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa Mäntässä 1917–1920, Varsinais-Suomen Vartion päätoimittajana sekä Järviseutu-lehden toimittajana 1937–1945.

Sauli kirjoitti nelisenkymmentä kaunokirjallista teosta ja oli aikanaan tunnettu erityisesti nuortenkirjoistaan. Jälkimmäisiä Otava julkaisi uusintapainoksena vielä vuonna 1984.

Saulilla oli sivupääosa elokuvassa Muurmannin pakolaiset, joka on ensimmäisen maailmansodan vuosiin sijoittuva seikkailutarina. Saulin roolihahmo oli Väinö Taipale -niminen opas ja hänet tunnistaa kuvista paljon muita miesnäyttelijöitä pidempänä (193,5 cm).

Sauli osallistui Lontoon olympiakisoihin vuonna 1908. Hän sijoittui siellä keihäänheitossa ja kuulantyönnössä seitsemänneksi sekä vapaan tyylin keihäänheitossa kahdeksanneksi. Lisäksi hän osallistui kiekonheittoon sekä normaalityylin että antiikkisen tyylin kilpailussa. Vuonna 1908 hän saavutti Tukholmassa maailmanennätyksen kuulantyönnön molempien käsien yhteistuloksessa. Vuonna 1908 Sauli työnsi kuulassa uuden Suomen-ennätyksen 14,06, joka paransi Elmer Niklanderin vanhaa ennätystä 32 senttimetriä. Niklander otti ennätyksen takaisin seuraavana vuonna.

Sauli oli naimisissa vuosina 1909–1929 Lyyli Allaksen kanssa ja vuodesta 1931 Kaarina Pirjolan kanssa. Hänen poikansa Jaakko Sauli (1911–1940) voitti kaksi Suomen-mestaruutta viestijuoksuissa ja kaatui Säkkijärvellä talvisodan viime hetkillä. Jalmari Saulin veli Jonni Sauli (1881–1957) toimi Helsingin yliopiston maanviljelysopin dosenttina ja professorina.

Teoksia 

 Valkoinen varjo, seikkailuromaani kansalaissodasta 1919
 Isäin pahat teot, romaani 1920
 Suursaaren sissit, seikkailuromaani nuorisolle 1922
 Ketunlukon oravapojat, seikkailuja talvisella salolla 1923
 Erämaan kasvatit, seikkailuja suvisilla selillä 1923
 Metsän poika, romaani 1924
 Ruohomaiden ruhtinaspari : rakkautta ja rautaa aarniometsissä 1924
 Ajojahti, seikkailukertomus Ison Vihan ajoilta 1925
 Merten huuhkajat, historiallinen seikkailuromaani 1925
 Kukat ja keijut, Satukirja. Kuvittaja Joseph Alanen  1925 
 Kahden tulen välissä, seikkailukertomus Anjalan liiton ajoilta 1926
 Sepi ja minä 1926
 Tunturitulva, nuorisoromaani 1927
 Amiraali Spoofin rumpalipoika,historiallinen seikkailukertomus  1927
 Appiukko ja allekirjoittanut kesäleirillä 1927
 Himmeli, kertomuksia luonnosta ja luonnonlapsista 1928
 Sydän ja miekka, historiallinen seikkailuromaani Itämaisen sodan ajoilta 1929
 Vaakalauta, romaani.  1929
 Joulupuuro, huumorilukemisto kaikelle kansalle 1929
 Ihmishuuhkain, seikkailuromaani 1930
 Hopeamaja 1931
 Kuolleen kaupungin kuningatar, romaani 1931
 Joulupuuro, huumorilukemisto kaikelle kansalle 1931
 Käpylintu ja urpiainen, romaani erämaasta 1932
 Erämaa ottaa ohjakset, seikkailukertomus 1932
 Kolme elämän koululaista : tuonkokoisille tytöille ja pojille 1933
 Kuu-Joonas käy sotaa, seikkailuromaani Suomen sodan ajoilta 1933
 Lainahöyhenissä, yksinäytöksinen ilveily 1934
 Siniristi ja punatähti, seikkailuromaani 1934
 Auttakaa Ahoskaa!, 1-näytöksinen huvinäytelmä 1935
 Pormestari pakenee yhteiskuntaa, romaani 1935
 Lipeäkala 1935
 Metsä on miehensä mittapuu!  Keskinäinen vakuutusyhtiö Sampo, Turku 1936
 Vanha savenvalaja, romaani 1936
 Yli orapihlaja-aidan : humoristinen romaani huvilakylästä 1936 (Salanimellä Heikki Hernesmaa)
 Nuori Kijl, historiallinen romaani Nuijasodan ajoilta 1937
 " Lakeus ja sen lapset" Etelä-Pohjanmaan Sotilaspiirin 20-vuotisjuhlajulkaisu 1937
 Kotka ja nahkatakki, romaani 1938
 Mustat ketut  1938
 Tynylän Eeron kana Suomen säästöpankkiliitto 1938
 Puppe Pörrösen seikkailut, kuvasatu, kuvittanut Rudolf Koivu 1939
 Sotarosvon poika,, historiallinen seikkailukertomus 1940
 Ballaadi Lailalle ja Eskolle 3.6.44  1944
 Päivä katsoo taakseen, kertomuksia luonnosta ja luonnon lapsista 1947

Suomennoksia 
 Georges Rodenbach : Kuollut Brügge : romaani. Karisto 1915 (alkuteos Bruges-la-morte)
 Marie Corelli : Thelma : romaani 1-2. Karisto 1915
 Nils Christiernsson : Hindenburgin rintamalla. Karisto 1917
 Elisabeth Werner : Naissydämiä. Karisto 1919
 Marie Corelli : Kaksi maailmaa. Karisto 1920 (alkuteos A Romance of two Worlds)
 Jack London : Erämaa kutsuu. Otava 1925 (alkuteos The call of the wild)
 H. Rider Haggard : Kummitus : seikkailuromaani. Otava 1928
 Gustaf Johansson : Erämaan aarretta etsimässä, romaani. Gummerus 1932

Lähteet 

 Kuka Kukin on 1954
 Kuka Kukin on 1960
 Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
 Jalmari Sauli: Amiraali Spoofin rumpalipoika (Otava 1984)

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Kirjailija-maisteri, Teerinevan raivaaja, Suomen Kuvalehti, 09.02.1935, nro 6, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset keihäänheittäjät
Suomalaiset kuulantyöntäjät
Vuonna 1889 syntyneet
Vuonna 1957 kuolleet