Jaakko Räikkönen

Jaakko Räikkönen (5. lokakuuta 1830 Tipuna, Valkeasaari – 22. helmikuuta 1882 Tipuna, Valkeasaari; päivämäärät Venäjällä tuolloin käytetyn juliaanisen kalenterin mukaisia) oli Inkerissä elänyt suomalainen kansanrunoilija.

Räikkösen vanhemmat olivat Abraham Jaakonpoika Räikkönen (Repsi) ja Maria Vitikka. Räikkönen syntyi avioliiton ulkopuolella sillä hänen vanhempansa eivät olleet naimisissa, koska Abraham Räikkösellä ei ollut varaa maksaa maaorjana eläneestä Maria Vitikasta tämän isännän ruhtinas Lopuhinin määräämää 300 ruplan hintaa. Kun Lopuhin myi tiluksensa kreivi Levashoville vuonna 1844, kirkkoherra Konstantin Schröder vapautti Maria Vitikan orjuudesta. Jaakko Räikkösen vanhemmat saattoivat nyt mennä naimisiin laillisesti, mutta Jaakko itse jäi maaorjaksi. Räikkönen oppi isältään kirjoittamaan venäjää, ja suomea hän oppi kirjoittamaan kirkkoherra Schröderin avulla. Räikkönen toimi sittemmin kylänvanhimpana, kirkonmiehenä ja sunnuntaikoulun opettajana.

Kun keisari Aleksanteri II kumosi maaorjuuden vuonna 1861, Räikkönen yritti huonolla menestyksellä sovitella entisten maaorjatalonpoikien ja heidän isäntiensä välille syntyneitä erimielisyyksiä päivätöiden tekemisestä kahden vuoden siirtymäkauden aikana. Venäjän kielen taitoinen Räikkönen valittiin 1861 kylänvanhimmaksi, 1865 kunnanvanhimmaksi, ja 1866 hänestä tuli talonpoikaissäädyn edusmies maalaishallintoon ja 1868 piirioikeuden lautamies. Hän luopui näistä luottamustehtävistä 1869 ja keskittyi sitten kotitalonsa hoitamiseen.

Räikkönen hankki itselleen suomenkielisiä kirjoja ja tilasi myös suomenkielisiä lehtiä muun muassa Maamiehen Ystävää. Räikkösen tekemiä runoja julkaistiin Suomettaressa, Ilmarinen-lehdessä ja eniten Pietarin Sanomat -lehdessä.

Jaakko Räikkösen runoja 
 Suomelle, vastine August Ahlqvist-Oksasen runoon Meidän vieraissa käynnit
 Kenpä tuon on kaiken tehnyt, iloruno Suomen kielen edistymisestä
 Iloinen sanoma, maaorjien vapauttamisen johdosta 1862
 Ammattien valio
 Liekö totta vai valetta?
 Runoni
 Viinasta
 Mietteitäni
 Tyytymättömät
 Paavin maallisen vallan loppu v. 1870
 Miete
 Virsi jouluaattona

Lähteet 
 Kustavi Grotenfelt: Kahdeksantoista runoniekkaa. Valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. SKS:n kirjapaino 1889 (e-tekstinä Projekti Lönnrotin sivulla 

Suomalaiset runoilijat
Inkeriläiset henkilöt
Vuonna 1830 syntyneet
Vuonna 1882 kuolleet