Rieti Itkonen

Fredrik (Rieti) Wilhelm Itkonen (5. maaliskuuta 1889 Lappeenranta – 1. heinäkuuta 1951 Lauritsala) oli suomalainen asianajaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. 

Itkosen vanhemmat olivat veturinlämmittäjä Peter Fredrik Itkonen ja Kustaava Koski.  Hän pääsi ylioppilaaksi 1910 ja suoritti alemman hallintotutkinnon 1915.  Itkonen oli aluksi toimittajana eri työväenlehdissä: Kansan Ääni -lehdessä Lappeenrannassa ja Kansan Työ -lehdessä Viipurissa 1911–1912 ja viimeksi vastaavana toimittajana Työläinen-lehdessä Porvoossa 1912–1914.

Itkonen toimi asianajajana Lappeenrannassa 1914–1917 ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton lakimiehenä ja Kuluttajain lehden toimitussihteerinä Helsingissä 1917–1919. 1920-luvulla hän oli SDP:n kunnallissihteerinä 1919–1922, Maalaiskuntien liiton lakimiehenä ja apulaisjohtajana 1922–1926, Hyvinkään kauppalanjohtajana 1926–1928, asianajajana Hyvinkäällä ja Helsingissä 1928–1930 ja  Helsingin kaupungin sosiaali- ja opetusasiain apulaiskaupunginjohtajana 1930–1931. Vuodesta 1934 lähtien Itkosella oli oma asianajotoimisto ensin Helsingissä, sitten vuodesta 1942 Anttolassa ja vuodesta 1947 Lauritsalassa.  Itkonen hoiti myös valtioneuvoston määrämän selvitysmiehen tehtäviä Jyväskylän ja Lappeenrannan esikaupunkiliitoksissa, Lauritsalan kauppalan perustamisessa 1927–1931 ja Imatran kauppalan perustamisessa 1945–1946.

Itkonen oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1919–1929 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä 1919-1922, Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä 1922-1927 ja Uudenmaan läänin vaalipiiriä 1927-1929. ja hän oli sisäasianministerinä Väinö Tannerin sos.dem. vähemmistöhallituksessa 1926–1927.  

Itkonen oli eduskunnan 1. varapuhemies 1928-1929 ja 2. varapuhemies 1927-1928. Hän oli eduskunnan laki- ja talousvaliokunnan puheenjohtajana 1921 sekä 1927 ja hän toimi sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Kunnallispolitiikassa Itkonen oli mukana kunnanvaltuuston jäsenenä Hyvinkäällä ja Anttolassa sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä Helsingissä.

Itkonen oli naimisissa Beda Vilhelmiina Rantalan kanssa 1915–1924, jäätyään leskeksi hän meni uudelleen naimisiin Kirsti Aliina Mäntyvaaran kanssa 1928. Avioliiton päättymisestä Mäntyvaaran kanssa ei ole tarkkaa tietoa, mutta kolmannen avioliittonsa Itkonen solmi 1937 leskeksi jääneen Maria (Maija) Vuoren (o.s. Hakala) kanssa. Aviossa he olivat Itkosen kuolemaan saakka.

Teokset
Kunnallistiedon opiskelu.  1921
Kunnalliset verolait, toimittanut ja selityksin varustanut Rieti Itkonen.  1922
Työväen kunnallisoppi. 1923
Kunnallislait, selityksin varustanut Rieti Itkonen.  WSOY 1925
Kunnallisverot – kuka ne maksaa ja miten ne saadaan oikeudenmukaisemmiksi?.  1926
Kunnallislaki selitettynä. 1929
Kunnallisverotus selitettynä.  WSOY 1931, uudet painokset 1940, 1944
Kunnallismiehen käsikirja.  1934, uudet painokset 1939, 1945, 1955
Kunnallistieto : opiskeluohjeet opintokerhoille.  1936 (Helli Suomisen kanssa)
Yhdistystoiminnan opas. Gummerus 1938
Tunti, josta tuli neljä vuotta: kohtalovuosien kokemuksia. 1939
Tee taiten tuloilmoituksesi.  WSOY 1945
Väärä välitön verotus.  1946
Tuloilmoitus ja sen tarkistuskeinot.  1947
Kunnallistiedon oppikirja.  1949

Aiheesta muualla 
 
 

Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Kansanedustajat
Suomen sisäministerit
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Hyvinkään kaupunginvaltuutetut
Anttolan kunnanvaltuutetut
Hyvinkään kauppalan- ja kaupunginjohtajat
Viipurin läänin läntinen vaalipiiri
Pohjois-Karjalan vaalipiiri
Uudenmaan vaalipiiri
Suomalaiset asianajajat
Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1889 syntyneet
Vuonna 1951 kuolleet