Peter Rosegger

Peter (Petri) Kettenfeier Rosegger(31. heinäkuuta 1843 Alpl, Steiermark – 26. kesäkuuta 1918 Krieglach) oli itävaltalainen kirjailija. Alkuperäisen nimensä Roßegger hän muutti Roseggeriksi julkaistuaan ensimmäiset työnsä ja huomattuaan, että samalla seudulla asuu viisi samannimistä miestä, joista kukaan ei ollut hänelle sukua.

Peter Rosegger syntyi metsänhoitaja Lorenz Roßeggerin ja tämän vaimon Marian pojaksi. Koska Alplissa ei ollut oppivelvollisuutta, monet, kuten myös Roseggerin isä, olivat lukutaidottomia. Niinpä hän oppi paljon äidiltään, joka oli saanut oppia paikkakunnalla opettaja toimineelta isoisältään. Rosegger sai vain vähän kouluopetusta. Vanhemmat toivoivat pojastaan pappia, mutta koulutus olisi tullut liian kalliiksi. Koska Rosegger oli ruumiiltaan liian heikko maanviljelijäksi, hän aloitti 17-vuotiaana opinnot Sankt Kathrein am Hauensteinissa. Hänen tulonsa olivat pienet, ja hän sai elantonsa myymällä kirjoja, enimmäkseen kylätarinoita, ovelta ovelle. Näin hän tutustui erilaisiin ihmisiin ja alkoi pian itsekin kirjoittaa.

Rosegger oli harras katolilainen ja noudatti aina uskollisesti opinkappaleita, sulkematta kuitenkaan silmiään katolisen kirkon epäkohdilta. Hän oli kaksi kertaa naimisissa, ensin Anna Pichlerin kanssa vuodesta 1873 vuoteen 1875, jolloin vaimo kuoli vähän toisen lapsen syntymän jälkeen. Vuonna 1879 Rosegger avioitui toisen vaimonsa Anna Knaurin kanssa, ja heille syntyi kolme lasta.

Rosegger oli vuosina 1911, 1913 ja 1918 ehdolla Nobel-palkinnon saajaksi. Hän oli tuottelias kirjoittaja ja aikansa luetuimpia kirjailijoita.

Peter Rosegger kuoli 26. kesäkuuta 1918 Krieglachissa 74-vuotiaana. Hänen hautakivensä on Krieglachin hautausmaalla. Hän itse halusi ”yksinkertaisimman haudan, kuten jokaisella alplilaisella maanviljelijällä, sillä siinä on jo aivan tarpeeksi, jos joku 50 vuoden päästä tietää kuka Rosegger oli.”

Roseggerin syntymätalo, koulu Alplissa, kuten myös asuin- ja kuolintalo Krieglachissa toimivat nykyään museoina.

Rosegger kirjoitti esikoisrunonsa "Zither und Hackbrett" (1869) Steiermarkin murteella ja kirjoitti murteella myös kertomuksen "Tannenharz und Fichtennadeln" (1870). Hän perusti 1876 kuukausilehden Heimgarten, jossa hän julkaisi tuotantoaan. Hän kuvaa  teoksissaan kotiseutunsa  Steiermarkin luontoa ja kansaa tunteikkaasti, mutta hän hallitsee aiheensa myös taiteellisesti. Häntä pidetään yhtenä ensimmäisistä saksankielisistä kansankuvaajista, missä hän muistuttaa Berthold Auerbachia.

Teokset

Suomennetut teokset
 Hadrian raukka; Hätäkaste. Kaksi kertomusta Ylä-Steiermarkista, suom. ja tekijän elämäkerralla varustanut Onni R. Hamara. Hämeenlinna: Karisto, 1910. Sarja: Kirjallisia pikkuhelmiä, 37. Tekijänimellä: Peter Rosegger
 I.N.R.I. ilosanoma kurjalle syntiselle, suom. Uno Brummer. Helsinki: K. E. Holm, 1905 Tekijänimellä: Petri Kettenfeier Rosegger
 Kertomuksia Alppilaaksoista, novellikokoelma, valikoima kokoelmasta Villivesoja. Jyväskylä: K. J. Gummerus, 1905 (eripainos Kyläkirjastosta, Jyväskylä 1905.)
 Kurjalan Maria. Porvoo: WSOY, 1912. Sarja: Lehtiä maailmankirjallisuudesta, n.o 7. Tekijänimellä: Peter Rosegger
 Poikavuosiltani, suom. Vihtori Peltonen. Porvoo: WSOY, 1896 Tekijänimellä: Petri Kettenfeier Rosegger
 Poikavuosiltani, suom. Salme Setälä, Helsinki: Otava, 1923. Sarja: Mailta ja meriltä, 4. Tekijänimellä: Peter Rosegger
 Poikavuosiltani. 2. osa, suom. Salme Setälä, Helsinki: Otava, 1925. Sarja: Mailta ja meriltä. Uusi sarja, 8. Tekijänimellä: Peter Rosegger
 Tapaturma alpeilla, ; suom. A. O. Porvoo: WSOY, 1903.Välipalaksi, 14. Tekijänimellä: Petri Kettenfeier Rosegger
 Lapsuudenmuistoja (Kindheitserinnerungen); suomensi Impi Sirkka. Porvoo: WSOY 1911. Sarja: Suomen lasten kirjoja, 7. Tekijänimellä: Peter Rosegger (Verkossa)
Novelli
 Sateenvarjo, teoksessa: Hyvää yötä, Kolmas "Hyvää yötä": hetki lepoa kunnes nukutte'', toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1936 Tekijänimellä: Peter Rosegger

Alkuperäisteokset
Runoja:
 Zither und Hackbrett, 1870 
 Mein Lied, 1911 

Romaaneja: 
 Heidepeters Gabriel, 1882 
 Der Gottsucher, 1883 
 Jakob der Letzte, 1888 
 Peter Mayr, Der Wirt an der Mahr, 1891 
 Das ewige Licht, 1897 
 Erdsegen, 1900 
 Inri, 1905 
 Die Försterbuben, 1907 
 Die beiden Hänse, 1911 

Kertomuksia:
 Geschichten aus Steiermark, 1871 
 Geschichten aus den Alpen, 1873 
 Streit und Sieg, 1876 
 Mann und Weib, Liebesgeschichten, 1879 
 Allerhand Leute, 1888 
 Der Schelm aus den Alpen, 1890 
 Durch!, 1897 
 Als ich noch der Waldbauernbub war, 1902 
 Wildlinge, 1906 
 Lasset uns von Liebe reden, 1909 
 Der erste Christbaum 

Omaelämäkertoja: 
 Die Schriften des Waldschulmeisters, 1875 
 Waldheimat, 1877 
 Mein Weltleben, 1898,1914 
 Schriften in Steirischer Mundart, 1907 
 Gesammelte Werke (40 Bde.), 1913-1916

Lähteet

Aiheesta muualla

 Books Online by Peter Rosegger, University of Pennsylvania
 "Peter+Rosegger"&sort=title Books by Peter Rosegger Internet Archive
 Books by Peter Rosegger Project Gutenberg

Itävaltalaiset kirjailijat
Vuonna 1843 syntyneet
Vuonna 1918 kuolleet