Turun kaupunginjohtaja

Turun kaupunginjohtaja oli vuoteen 2021 asti käytössä ollut virka, jonka haltijan tehtävänä oli johtaa Turun kaupungin hallintoa ja taloutta sekä toimielinten, virastojen ja laitosten ja kaupungin henkilökunnan toimintaa ja muuta kaupungin toimintaa. Kaupunginjohtaja toimi Turun kaupunginhallituksen alaisena. Turun kaupunginjohtaja työskenteli kaupungin konsernihallinnossa. Viimeisenä virkaan valittiin Minna Arve, joka aloitti 9. marraskuuta 2017. Vuonna 2021 siirryttiin pormestarimalliin ja kaupunginjohtaja korvatiin pormestarilla. Minna Arve valittiin myös tähän tehtävään.

Kaupunginjohtajan toimialaan kuuluvat:

 kunnalliset ja valtiolliset vaalit
 kaupungin johtaminen ja strateginen suunnittelu 
 kaupungin hallinto
 kaupungin talous, tietohallinto, hallinnon ja talouden sisäinen tarkastus, verotus sekä hankintatoimi
 kaupungin henkilöstöhallinto ja henkilöstöpolitiikka
 elinkeino-, tiedotus- ja suhdetoiminta, kansainvälinen yhteistyö sekä yhteistyökysymykset kaupunkien, maakuntien, muiden kaupungin hallinnon ulkopuolisten organisaatioiden ja valtion kanssa
 pelastustoimi
 asiat, jotka eivät kuulu apulaiskaupunginjohtajien hoidettaviin
 toimialan yhteisöt ja säätiöt

Turun kaupunginjohtajat

Aiemmat kunnallis- ja oikeuspormestarit 

Raatilaitos sekä siihen liittyvät pormestarin ja raatimiehen virkanimikkeet tulivat Ruotsin valtakuntaan Saksasta 1300-luvulla. Raadin tehtävä oli hoitaa kaupungin yleistä hallintoa ja taloutta, ylläpitää järjestystä ja jakaa oikeutta. Sen jäseninä istui kaupungin porvareita jotka kantoivat raatimiehen virkanimikettä, ja sen toimintaa johti pormestari. Maunu Eerikinpojan kaupunginlaissa vuodelta 1349 raati määrättiin jokaisen Ruotsin valtakunnan kaupungin hallintoelimeksi. Suomalaisista kaupungeista ensimmäinen maininta raadin ja pormestarin olemassaolosta on Turusta vuodelta 1324.

Pormestarin ja raatimiesten toimenkuvat oli kaupunginlaissa määritelty sangen väljästi. Pormestari johti raadin työskentelyä ja oli vastuussa kaupunginhallinnosta. Virallisia pätevyysvaatimuksia ei pormestareille laissa asetettu. Kaupunkilain mukaan jokaisella kaupungilla tuli olla kolmekymmentä raatimiestä ja kuusi pormestaria, mutta tätä kyettiin noudattamaan ainoastaan Tukholmassa. Lakia uudistettaessa 1600-luvulla määrä supistettiin 24 raatimieheen ja neljään pormestariin. Käytännössä Turun ja Viipurin kaltaisissa suurissa kaupungeissa oli useita pormestareita, mutta pienemmissä vain yksi. 

1600–1700-lukujen aikana ruotsalainen kaupunginhallinto uudistui ja pormestarin ja raadin tehtävät määriteltiin tarkemmin. Vanhaa hallintoa ja oikeudenkäyttöä hoitanut raati jakautui Turussa ja muissa suurissa kaupungeissa kahdeksi eri elimeksi: maistraatiksi, joka hoiti kaupungin hallinnon, ja raastuvanoikeudeksi, joka jakoi oikeutta. Myös pormestarin virka jakautui kahteen toimeen: maistraatin puheenjohtajaan eli kunnallispormestariin ja raastuvanoikeuden ylimpään tuomariin eli oikeuspormestariin. Raastuvanoikeuden puheenjohtajana toimineilta oikeuspormestareilta alettiin vaatia juridista koulutusta, aluksi epävirallisesti ja vuodesta 1749 lain voimalla. 

Vuoden 1873 kunnallisasetuksessa kaupunkeihin määrättiin perustettavaksi vaaleilla valittavat kaupunginvaltuustot, jotka saivat perinteisesti maistraateille kuuluneen ylimmän kunnallisen päätösvallan. Tämän jälkeen kunnallispormestarin johtama maistraatti toimi valtuustopäätösten valmistelijana ja toimeenpanijana. Tämänkin aseman maistraatti kuitenkin menetti vuoden 1927 kunnallislain muutoksessa, kun valmistelu- ja toimeenpanotyötä varten perustettiin uusi toimielin kaupunginhallitus. Samalla kunnallispormestari menetti asemansa kaupungin korkeimpana hallintovirkamiehenä kaupunginhallituksen puheenjohtajalle eli kaupunginjohtajalle.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Turun kaupunginjohto 

Turun kaupunginjohtajat ja pormestarit