Anders Fredrik Granstedt


Anders Fredrik Granstedt (24. tammikuuta 1800 Hankoniemi – 26. marraskuuta 1849 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja Helsingin ensimmäinen kaupunginarkkitehti. Hänen isänsä Pehr Granstedt oli Suomeen muuttanut ruotsalaissyntyinen linnoitusupseeri, joka toimi myöhemmin myös siviiliarkkitehtina. Hänen äitinsä oli Johanna Fredrika Du Bois.

Granstedilla ei ollut muodollista arkkitehdin koulutusta, mutta hänen isänsä järjesti Tukholmassa koulua käyneen poikansa Carl Ludvig Engelin oppilaaksi vuonna 1816, kun tämä nimitettiin Helsingin uudelleenrakentamiskomitean arkkitehdiksi. Vuonna 1822 Granstedt nimitettiin Yleisten rakennusten intendentinkonttoriin toiseksi konduktööriksi. Granstedtista ei koskaan tullut intendentinkonttorin päällikköä, mutta hänet nimitettiin erivapaudella konttorin ensimmäisen konduktöörin virkaan 1845. Hän osallistui muun muassa Helsingin yliopiston, Nikolainkirkon sekä Lapinlahden sairaalan rakennuslautakuntiin.

Arkkitehtina Granstedt noudatti Engelin empiretyyliä jopa niin tarkasti, että hänen töitään on vaikea erottaa oppi-isän töistä. Varmuudella tiedetään, että hänen töitään ovat nykyinen Ruotsin Helsingin-suurlähetystö Pohjoisesplanadilla, Kerimäen kirkko ja uusgoottilainen Ylistaron kirkko.

A. F. Granstedt kuoli 1849. Hänen puolisonsa vuodesta 1827 oli Wilhelmina Theodora Plantin (k. 1850). Myös heidän pojastaan Theodorista tuli arkkitehti, tytär Hilda Granstedtista sen sijaan taidemaalari ja piirustuksenopettaja.

Työt 

 Limingan kirkko – 1826 (yhdessä A. W. Arppen kanssa)
 Luumäen kirkko – 1833
 Palmqvistin talo, Helsinki – 1838
 Ruotsin suurlähetystö, Helsinki – 1839
 Raahen raatihuone – 1839
 Artjärven kirkko 1840
 Oulun kihlakunnan kruununmakasiini 1841–1847
 Kerimäen kirkko – 1847
 Taivalkosken kirkko (Jokijärven kirkko) – 1844:1848 (palanut 27. heinäkuuta 1925)
 Erkylän kartano, Hausjärvi – 1845–1851
 Ylöjärven kirkko
 Pikkalan kartano, Siuntio – 1851
 Karstulan kirkko – 1853
 Villilän kartanon päärakennus, Nakkila – 1853

Granstedt suunnitteli myös Viipurin kaupunginteatterin ja seurahuoneen, Jääsken, Leppävirran ja Ruskealan kirkot sekä Nastolan Seestan kartanon eräät rakennukset. Interiöörin eli sisustuksen hän suunnitteli muun muassa tuolloiseen keisarilliseen palatsiin (Presidentinlinna) ja Helsingin seurahuoneelle (Helsingin kaupungintalo).

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 

Suomalaiset arkkitehdit
Vuonna 1800 syntyneet
Vuonna 1849 kuolleet