Iivari Leiviskä

Iivari Gabriel Leiviskä (22. elokuuta 1876 Oulu – 2. syyskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen maantieteilijä ja Helsingin yliopiston maantieteen professori. Leiviskä kirjoitti monia maantieteen oppikirjoja ja oli myös mukana perustamassa Akateemista Karjala-Seuraa vuonna 1922. 

Leiviskän vanhemmat olivat seppä Juho Leiviskä ja Maria Kujala. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta lyseosta 1896 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1901 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1907. Leiviskä teki opintomatkan Müncheniin 1909 ja myöhemmin kaksi tutkimusmatkaa Islantiin 1927 ja 1928. 

Leiviskä tuli tunnetuksi erityisesti Salpausselkää ja muita Suomen poikittaisharjusysteemejä koskeneista tutkimuksistaan. Ne perustuivat kymmenvuotiseen työhön, joka valmistui vuonna 1920. Teos sai laajalti tunnustusta, mutta myös ankaraa vastustusta, sillä geologiselta kannalta asiaa arvioineet arvostelijat kiistivät maanpinnanmuotoja koskevan osuuden tutkimuksesta. – Edistääkseen suomenkielisiä yliopisto-opintoja hän laati maantieteen kaikilta osa-alueilta kattavat yliopistolliset oppikirjat. Oppikouluja varten tehty maantieteen oppikirja oli käytössä vielä 1960-luvulla.

Leiviskä aloitti uransa toimien Keski-Pohjanmaan kansanopiston johtajana 1902–1905 ja Suomen liikemiesten kauppaopiston opettajana 1907–1909. Hän oli Helsingin yliopiston maantieteen dosenttina 1908–1921, professorin sijaisena 1914–1917 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina 1921–1945. Leiviskä toimi myös Pohjois-Pohjalaisen osakunnan inspehtorina 1921–1931 ja oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1921 alkaen. Hän piti tärkeänä edistää suomen kielen asemaa yliopistossa ja politiikassa, ja hän oli mukana perustamassa Akateemista Karjala-Seuraa 1922 ja oli sittemmin seuran kunniajäsen. Leiviskä oli myös Aitosuomalaisten liiton esimiehenä 1931 ja 1937–1938. 

Leiviskä oli naimisissa vuodesta 1902 Sofia Castrénin (1880–1950) kanssa; heillä oli kolme lasta.

Teoksia 
Über die Küstenbildung des Bottnischen Meerbusens zwischen Tornio und Kokkola.  1905
Über die Oberflächenbildung Mittel-Ostrobottniens und ihre Entstehung, väitöskirja.  1907
Ûber den See Oulujärvi und seine Uferformen. Annales Academiae Scientiarum Fennicae. Sec A. Tom. III. N:o 12. Suomalainen tiedeakatemia 1913.
Der Salpausselkä. 1920
Maanpinnan muodot ja niiden synty (geomorfologia).  WSOY 1925
Koulun maantieto.  WSOY 1927, 1930, 1933, 1953, 1957
Über die Ose Mittel-Finnlands, die Enstehung des Materials und der Formen der Ose.  Societas geographica Fenniae, Helsinki 1928
Islanti, kuvauksia tulivuorten ja jäätikköjen maasta.  WSOY 1930
Maailman maat ja valtiot I-III.  WSOY 1930, 1931
Kansakoulun maantieto 1: alaluokkien oppimäärä.  WSOY 1930, 1932, 1935, 1937, 1941
Kansakoulun maantieto 2: yläluokkien oppimäärä.  WSOY 1930, 1935, 1937, 1941
Kauppa- ja talousmaatiede.  WSOY 1931, 1935, 1938, 1943, 1945, 1951, 1954, 1959
Ruotsalaisuuden taakka ja sen aiheuttamat kustannukset.  Aitosuomalaisten liitto 1933
Suomen maa ja kansa.  WSOY 1934
Geographical survey.  1936
Home Market Industry.  1936
Luonto ja kulttuurit.  WSOY 1936
Maailman kulttuurit ja maantiede.  WSOY 1936
Nykypäivien maat ja kansat.  WSOY 1937
Onko tieteellinen keskuslautakunta tehtävänsä tasalla?  1937
Guide to Finland.  1938
Matemaattinen maantiede.  WSOY 1938
Poliittinen maantiede (geopolitiikka).  WSOY 1938
Suomen matkailuopas.  Suomen Kirja 1938
Suomen kirja, eri alojen asiantuntijain avustamana toimittanut Iivari Leiviskä.  Suomen Kirja 1938
Finnland Reisführer.  1939
Finland Resehandbook.  1939
Suomi kuvina.  WSOY 1939
Finnland.  1940
Meret ja mannerten vedet, hydrologia.  Suomen Kirja 1940
Itä-Karjala, maa ja kansa.   WSOY 1942
Finnland in der Welt.  1943
Maantieteelliset tosiseikat historiallisten kysymysten selvittämisessä.  SKS 1943
Uusi kansakoulun maantieto.  1943, 1953
Raaka-aineet,niiden alueellinen jakautuminen ja tuotanto.  Suomen Kirja 1944
Jatkoluokkain talousmaantiede.  WSOY 1948, 1949, 1952, 1956
Koulun maantiede.  1949
Maapallon kasvillisuus (kasvimaantiede).  Otava 1949
Maantiede, sen historia, olemus ja tehtävät. 1949
Suomen maantieto.  WSOY 1949, 1952
Yleismaantiede oppikouluja varten.  WSOY 1950, 1953, 1960, 1965
Drei Eiszeitliche Randmoränen.  1951
Maapallo ja sen luonnonolot.  1951

Lähteet 
 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917: osa H–O.

Viitteet

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset maantieteilijät
Helsingin yliopiston professorit
Vuonna 1876 syntyneet
Vuonna 1953 kuolleet
Suomalaiset professorit