Suomen VII armeijakunta

Suomen VII Armeijakunta oli Suomen maavoimien armeijakunta jatkosodassa.

Komentaja 
Armeijakunnan komentajana oli muodostamisesta 20. kesäkuuta 1941  lakkauttamiseen 16. kesäkuuta 1943 kenraalimajuri Woldemar Hägglund, joka ylennettiin kenraaliluutnantiksi 16. tammikuuta 1942.

Joukot 
Armeijakuntaan liitettiin muodostettaessa 7. ja 19. divisioona.

Armeijakunnan tie jatkosodan hyökkäysvaiheessa 

VII armeijakunta oli aluksi ryhmitetty linjalle Pyhäjärvi-Värtsilä. Se aloitti hyökkäyksensä muun Karjalan Armeijan tavoin 10. heinäkuuta 1941. Armeijakunnan tavoitteena olisi ollut Sortavala, mutta hyökkäys pysähtyi jo pian Matkaselälle ja Hämekoskelle. Heikon hyökkäysmenestyksen takia armeijakunta sai vahvennuksena 11. divisioonan. Tämäkään ei riittänyt, sillä neuvostodivisioona piti asemansa. Elokuun puolivälissä päämaja joutui perustamaan I armeijakunnan Sortavalan suunnalle. Yhdessä I Armeijakunnan kanssa armeijakunta valtasi Sortavalan elokuun loppupuoliskolla. 

Sortavalan taistelujen jälkeen armeijakunta siirrettiin Itä-Karjalaan Vieljärvelle. Elokuun lopussa se eteni Säämäjärvelle ja samalla siihen liitettiin 1. divisioona. Syyskuun puolivälissä armeijakunta valtasi Prääsän ja Petroskoihin armeijakunnan joukot saapuivat 1. lokakuuta. Lokakuun puolivälissä VII armeijakuntaan kuuluivat Osasto Lagus, 1., 11. ja 4. divisioona. Lokakuun lopussa pääosa armeijakunnan joukoista siirrettiin muualle ja uudelleen järjestettyn armeijakunnan muodostivat lopulta vain 4. divisioona ja Ryhmä Oinonen. Armeijakunta valtasi Kontupohjan 2. marraskuuta. Armeijakunnan viimeiseksi hyökkäysvaiheen sotatoimeksi jäi Songunniemen valtaus, jonka jälkeen armeijakunta siirrettiin reserviksi Äänislinnaan.

Lähteet 
 

Jatkosodan suomalaiset armeijakunnat
Karjalan Armeija