Norovirukset

Norovirukset (Norovirus) ovat viruksia, jotka aiheuttavat ripuli- ja oksennustauteja. Ne tarttuvat yleensä kosketus- tai pisaratartuntana ihmisestä toiseen, mutta voivat levitä myös saastuneen veden ja ruoan välityksellä. Norovirus on yleisin taudinaiheuttaja veden välittämissä epidemioissa.

Historia
Lääketiede on tuntenut norovirukset ainakin vuodesta 1929, jolloin ensimmäistä kertaa kuvattiin "talvikauden oksennustauti".
Vuonna 1968 epidemia peruskoulussa Norwalkissa Ohiossa yhdistettiin virukseen, joka sai nimen "Norwalk virus". Viruksen geenit ja proteiinit kartoitettiin 1990-luvulta lähtien jolloin tunnistettiin Norwalkin olevan noin 150 viruksen ryhmä, jolle annettiin nimi norovirukset.

Tartuntamekanismi ja oireet 
Noroviruksen itämisaika on 12–48 tuntia, ja oireet alkavat äkillisesti. Virus säilyy kylmissä vesissä kuukausia. Tyypillisiä oireita ovat kouristavat vatsakivut, pahoinvointi, oksentelu ja ripuloiminen. Myös lievää lämmönnousua voi esiintyä. Ripuli on yleensä lyhytkestoista. Noroviruksen voi Suomessa saada muun muassa tuontipakastemarjoista ja juomavedestä, ja pienikin määrä riittää aiheuttamaan taudin. Hyvä käsihygienia hidastaa taudin leviämistä.

Useimmiten norovirustaudin saa tartuntana sitä sairastavalta tai hiljattain sairastaneelta. Kypsentämättömänä syötävät kasvikset ja ulkomailta tulleet pakastemarjat ovat myös aiheuttaneet epidemioita. Koska norovirus tarttuu herkästi, se voi aiheuttaa tautiryppäitä. Jo 100 norovirusta riittää aiheuttamaan taudin. Yhdessä grammassa ripuliulostetta on miljoonia viruksia. Koska virusta erittyy runsaasti, voi tartunnan saada myös esineistä, joita tautia sairastava on koskettanut. Tällaisia ovat esimerkiksi valokatkaisijat ja ovenkahvat.

Norovirusta erittyy ulosteisiin vielä 1–3 viikkoa ripulin loppumisen jälkeen. Tartunnan saanut voi olla myös oireeton, mutta tietämättään tartuttaa infektiota eteenpäin. Useimmiten virus leviää ihmisestä toiseen kosketus- tai pisaratartuntana. Norovirus voi levitä myös saastuneiden elintarvikkeiden tai veden välityksellä. Jos marjoja, hedelmiä tai kasviksia kastellaan ihmisen ulosteella saastuneella vedellä, voi virus levitä näihin elintarvikkeisiin. Norovirus voi siirtyä elintarvikkeisiin myös käsien välityksellä. Norovirus on poikkeuksellisen lämmönkestävä. Se sietää pakastamista ja alhaista pH:ta. Virus tuhoutuu kuitenkin kuumennettaessa elintarvike +90 °C:een kahdeksi minuutiksi.

Norovirus tarttuu herkästi ihmisestä toiseen. Tärkeimmät tartuntareitit ovat kosketustartunta ulosteesta käteen ja suuhun sekä aerosolitartunta oksennuksesta hengitysilmaan tai limakalvoille. Sairaalaolosuhteissa käytetään suojakäsineitä aina koskettaessa potilaaseen, hänen vuodevaatteisiinsa tai huoneen pintoihin. Vaipan vaihdossa ja eritteitä siivottaessa olisi hyvä käyttää suu-nenäsuojusta. Lähihoidossa käytetään suojaesiliinaa tai -takkia samoin kuin koskettaessa vuodevaatteisiin.

Hoito 
Ripulointivaiheessa kannattaa juoda runsaasti nesteitä, joissa on suoloja ja sokeria sopivassa suhteessa. Ripulijuomia saa apteekeista. Maitotuotteita kannattaa välttää, koska ne aiheuttavat helposti vatsavaivoja. Maitohappobakteerivalmisteet voivat rauhoittaa oireita. Lepo on tärkeää. Aterioiden tulisi olla pieniä ja helposti sulavia ja esimerkiksi marjakeitot sopivat ripulipotilaalle hyvin. Sairastelu kestää noin 1–3 vuorokautta. Lääkehoitoa ei ole, mutta nestehoito saattaa joissain tapauksissa olla tarpeen. Lääkäriin kannattaa ottaa yhteyttä, jos on vatsakipua ja arkuutta. Vanhuksilla ja lapsilla elimistön kuivumistila saattaa vaatia sairaalahoitoa. Jos kunto ei parane muutamassa päivässä tai kuumeilu jatkuu korkeana, on aihetta mennä lääkäriin. Lääkärin tutkimus on myös tarpeen, jos lapsi tai vanhus muuttuu väsyneeksi, apaattiseksi tai ärtyisäksi. Pitkittyneen ripulin syy on aina selvitettävä.

Genetiikkaa 
Norovirukset ovat yksijuosteisia RNA-viruksia, jotka kuuluvat Caliciviridae-perheeseen. Norovirukset voidaan jakaa geneettisten ominaisuuksiensa perusteella seitsemään genoryhmään (GI-GVII). Norovirus-genoryhmät GI, GII ja GIV voivat infektoida ihmisiä. Tämän lisäksi genoryhmät GI ja GII, voidaan vielä jakaa vastaavasti 9- ja 22-genotyyppiin. GII.4-virukset ovat merkittävimpiä gastroenteriittipandemian aiheuttajia.

Kun uusi variantti ilmaantuu, vanha yleensä häviää pois noin vuoden kuluessa. Noroinfektion jälkeen ihmiselle syntyy suojaavat vasta-aineet. Syntyvä infektiosuoja jää kuitenkin merkitykseltään lyhytaikaiseksi, koska GII.4-viruksissa tapahtuu antigeenistä muuntelua. Näin ihmisen hankkima aiempi immuniteetti ei suojaa enää uusilta infektioita aiheuttavilta varianteilta. Virusvarianttien tartuntareitit vaihtelevat. Ihmisestä toiseen leviävät pääasiassa GII.4-tyypin variantit. Muut norovirusgenotyypit leviävät hyvin myös ruoan ja veden välityksellä. Desinfektioaineiden vaikutus noroviruksiin on epävarmaa.

Tartunnan ehkäisy 
Norovirukset voivat säilyä pakkasessa. Ne myös kestävät happamuuden (pH:n) vaihtelua välillä 9,5–2,5. Norovirukset kestävät kuumennustakin 65 °C puoli tuntia. Viruksen tuhoamiseksi elintarvikkeista suositellaan 90 °C:n lämpötilaa vähintään kahden minuutin ajan. Ulkomaisista pakastemarjoista norovirusepidemioita on levinnyt erityisesti pakastevadelmasta. Ulkomaisista pakastemarjoista on annettu erillissuositus, jonka mukaan marjoja tulisi kuumentaa kauttaaltaan vähintään viisi minuuttia +90 °C:ssa tai keittää ainakin kaksi minuuttia ennen käyttöä. Ennaltaehkäisyssä on tärkeää käsien huolellinen pesu saippualla, koska se vähentää virusten määrää merkittävästi. Käsihuuhde ei hävitä virusta riittävästi. Likaantuneet pyykit pestään pyykinpesukoneessa vähintään 60 °C:n lämpötilassa. Vihannekset ja hedelmät täytyy pestä aina huolellisesti, huuhteluveden tulee olla puhdasta. Noroviruksella likaantuneet pinnat puhdistetaan ja desinfioidaan hyvin. Tartunnan ehkäisemiseksi esimerkiksi terveydenhuollossa työssä olevien sallitaan palata töihin vasta, kun ripulin ja oksennusten päättymisestä on vähintään kaksi vuorokautta. Norovirustartunnan saaneet eivät myöskään saa käsitellä pakkaamattomia elintarvikkeita.

Norovirusepidemian rajoittaminen on tarpeen erityisesti sellaisissa olosuhteissa, joissa sairastumisvaarassa olevien henkilöiden määrä on suuri tai vaihtuu tiheästi (esimerkiksi majoituslaitokset ja risteilylaivat). Noroviruksen leviämisen ehkäisemiseksi sairastuneet ja altistuneet pyritään sijoittamaan tai majoittamaan omiin tiloihinsa erilleen terveistä henkilöistä. Tällöin olisi hyvä, jos sairastuneilla olisi omat WC:t. Oireilevien henkilöiden pitäisi välttää oleskelua yhteisissä tiloissa. Siivotessa pitäisi käyttää desinfektioaineita eritetahroille ennen perussiivousta. Tartuntaa levittävät kosketuspinnat ja esineet voidaan desinfektioida vielä normaalin siivouksen jälkeen. Eritetahroille suositellaan hypokloriittiliuosta desinfektioon. Esimerkiksi kaakelipinnoille voidaan käyttää myös kuumaa höyryä.

Sairaalaolosuhteissa tarvitaan nopea tilannearvio ja ryhdytään torjuntatoimiin epidemian hallitsemiseksi. Heti ensimmäisten ripulitapausten jälkeen otetaan yhteys hygieniahoitajaan. Infektioilmoitus noroviruksesta tehdään erikoissairaanhoidossa. Rivilista sairastuneista ja heidän oireistaan toimitetaan viikoittain sairaalahygieniayksikköön. Sairastuneet, altistuneet ja terveet (uudet) potilaat eristetään omiin ryhmiinsä omiin huoneisiin tai osaston osaan. Jokaisella ryhmällä tulee olla omat WC- ja suihkutilat. Uusien potilaiden huoneet täytyy desinfioida. Pyritään mahdollisuuksien mukaan tilanteeseen, että oireilevia ja oireettomia potilaita hoitavat eri hoitajat. Potilaita ei pitäisi sijoittaa käytäväpaikoille. Potilaiden kulkemista käytävillä vältetään. Mikäli kohortointitoimenpiteet eivät auta, harkitaan potilassulkua (uusia potilaita ei oteta osastolle ennen kuin noroepidemia on hallinnassa). Potilaita ja omaisia opastetaan käsihygieniassa, suojautumisessa ja eristyshuoneessa käyttäytymisessä.

Kuparipintojen, joiden kuparipitoisuus on yli 60 % on havaittu tappavan noroviruksia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Laji.fi: Norovirus
 Tietoja noroviruksesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) sivuilla
 Norovirus Terveyskirjastossa
  Merja Roivainen (dos) Terveyden ja hyvinvoinnin laitos: Norovirusinfektiot, virusten tyypitys (3.11.2010)
 Leena Maunula (dos) Helsingin yliopisto: Norovirukset vesi- ja elintarvikevälitteisten epidemioiden aiheuttajina (2.11. 2010 Tartuntatautipäivät)
  Smittskyddsinstitutet 2010-12-30 Sjukdomsinformation om calicivirus (noro- och sapovirus)
 Ripulitietopaketti Terve.fi
 HS/TIEDE 22.8.2015: Oksennuskoje todisti: Norovirus voi nousta oksennuksesta ilmaan
Viral zone: Norovirus 
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Norovirus 

RNA-virukset
Seulonnan keskeiset artikkelit