Eino Railo

Kustaa (Gustaf) Eino Railo (sukunimi vuoteen 1903 Nyman; 23. tammikuuta 1884 Taivalkoski – 2. joulukuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija, kirjallisuusarvostelija ja kustantaja. Railo julkaisi kirjoituksiaan ainakin nimimerkeillä Osmo Iisalo, Sissi ja Argus.

Henkilöhistoria
Railon vanhemmat olivat Taivalkosken kappalainen, pastori Gustaf Edward Nyman (1848–1892) ja Anna Helander. Perhe muutti Taivalkoskelta Suomussalmelle vuoden kuluttua Railon syntymästä. Hän kävi talvet koulua Oulussa ja vietti kesät Pudasjärvellä. Railo kirjoitti ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta lyseosta vuonna 1904. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1907 ja filosofian tohtoriksi 1925. Hän toimi yliopiston kirjallisuuden historian dosenttina vuodet 1924–1948. Railon väitöskirja Haamulinna (1925) käsitteli englantilaista kauhuromanttista kirjallisuutta.

Railo toimi aluksi lehtialalla Lahden Lehden päätoimittajana ja sitten toimitussihteerinä Helsingin Sanomissa vuoteen 1914 saakka. Hän oli Kustannus Oy Kirjan toimitusjohtajana ja kirjallisena johtajana 1914–1931 ja sen jälkeen WSOY:n palveluksessa 1931–1937. Railo oli sitten 1937–1939 Uuden Suomen kirjallisuustoimittajana ja 1941–1948 Kauppalehden kirjallisuusarvostelijana. Hän sai professorin arvonimen 1948.

Railo julkaisi tutkimuksia muun muassa Englannin kauhuromantiikasta (väitöskirja Haamulinna, 1925) sekä kirjailija Kyösti Wilkunasta. Hän julkaisi kuusiosaisen Yleisen kirjallisuuden historia -teoksen 1933–1937. Hän oli mukana perustamassa Kirjallisuudentutkijain Seuraa vuonna 1927 ja toimi seuran puheenjohtajana 1935–1936. Railo oli kirjailijoiden sananvapausjärjestön Suomen PENin puheenjohtaja vuosina 1934–1936  ja Kirjailijaliiton varapuheenjohtaja 1934–1938. Railo julkaisi vuonna 1944 kirjan Uusi Päivä -lehdestä, johon hän oli vuosina 1917–1918 kirjoittanut pakinoita nimimerkillä Sissi.

Railo oli paikalla, kun kirjailija Algoth Untolaa (Maiju Lassila) lähdettiin viemään 21. toukokuuta 1918 yhdessä muiden punavankien kanssa laivalla Helsingin kauppatorin rannasta Santahaminaan teloitettavaksi. Laivamatkalla Untola hyppäsi laivasta mereen ja joutui ammutuksi. Railo oli toiminut Untolan kirjojen kustantajana.

Railon puoliso oli Eva Elisabeth Ekholm. Heidän pojastaan Juhani Eljas Railosta (s. 1920) tuli kirurgiaan erikoistunut lääketieteen ja kirurgian tohtori, joka avioitui arkkitehti Rafael Blomstedtin tyttären Brita Maria Charlotta Blomstedtin (s. 1921) kanssa.

Kirjallinen tuotanto
Railo julkaisia teoksia sekä omalla nimellään että nimimerkeillä ja oli myös suomentaja.

Teokset
Omalla nimellä
 Kynällä ja kiväärillä: ”sissin” pakinoita itsenäisyys- ja vapaustaistelumme ajalta. WSOY 1918
 Haamulinna: aineistohistoriallinen tutkimus Englannin kauhuromantiikasta, väitöskirja. Helsinki 1925, ilmestynyt englanniksi nimellä The haunted castle: a study of the elements of English romanticism. E. P. Dutton, New York 1927, Gordon Press, New York 1974
 Kyösti Wilkuna ylioppilaana: lehti kirjailijan elämäkerrasta. Kirja, Helsinki 1927
 Kyösti Wilkuna ihmisenä, kirjailijana, itsenäisyysmiehenä I–II. Kirja, Helsinki 1930
 Mennyt kesä, muistelmateos. WSOY 1932
 John Milton: Kadotettu paratiisi: runoelma, suomentanut Yrjö Jylhä; elämäkerran ja selitykset kirj. Eino Railo. WSOY 1933, 3. p. WSOY 2000
 Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja, sarjassa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja. WSOY 1933
 Silkkihuivi ja virsikirja: romaani. WSOY 1933, 4. p. 1949
 Yleisen kirjallisuuden historia: Ensimmäinen osa: Itämaat-Antiikin kansat: Varhaiskristillinen kirjallisuus. WSOY 1933
 Havuseppele: romaani. WSOY 1934, 5. p. 1946
 Suomen kansan eläinkirja: kertomus Metsolan ja Ilmolan väestä ja elämästä, kansansaduista sommitellut Eino Railo. WSOY 1934
 Yleisen kirjallisuuden historia: Toinen osa: Keskiaika-Varhaisrenessanssi. WSOY 1934
 Kuin uni ja varjo: romaani. WSOY 1935, p. 1936
 Yleisen kirjallisuuden historia: Kolmas osa: Renessanssi ja barokki. WSOY 1934
 Yleisen kirjallisuuden historia: Neljäs osa: Ranskalainen klassillisuus, valistuksen aika ja varhaisromantiikka. WSOY 1934
 Koti virran rannalla I–III: romaani. WSOY 1937, yksiosainen tekijän lyhentämä versio WSOY 1945
 Yleisen kirjallisuuden historia: Viides osa: Valtaromantiikka. WSOY 1934
 Yleisen kirjallisuuden historia: Kuudes osa: Realismi ja naturalismi, uusin aika. WSOY 1934
 Kesäinen kylämaisema. Oulu 1939
 Kevätsade: romaani. WSOY 1939
 Puhe Oulun lyseon toverikunnan 50-vuotisjuhlassa Oulussa 11.12.1938. Oulun lyseo, Oulu 1939
 Elämänpuu: romaani vanhoista inhimillisistä ja epäinhimillisistä asioista. WSOY 1940
 Kuninkaantytär ja puoli valtakuntaa eli köyhän osa. WSOY 1941
 Pyhiinvaeltaja: kuvia ja kuvitelmia Aunuksesta ja Vienan-Karjalasta. WSOY 1942
 Salamahyökkäys Itä-Karjalaan. Helsinki 1942
 Itsenäisyyslehti Uusi päivä 1917–1918: vaiheet – sisällys – merkitys. Uuden päivän rahasto, Helsinki 1944
 Valittu kansa ja luvattu maa: kertomus suomalaisista. WSOY 1944
 Kuolemattomuuden puutarha eli runouden uskonto. WSOY 1945
 Laulamaton tuska: kertomus. WSOY 1948
Nimimerkillä Osmo Iisalo
 Murhisaari: taru rajavainojen ajoilta. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1914
 Pyhiinvaeltaja: kuvitelmia Karjalasta. Kirja, Helsinki 1915
 Vorna. WSOY 1916
 Soljalan emäntä. WSOY 1919
 Ontrein tarinoita. WSOY 1920
 Kolme miestä matkalla: kertomus Juhanin, Tuomaan ja Simeonin pikaretkestä pyramiideille. Kirja, Helsinki 1921
 Suomen kansan eläinkirja: kertomus Metsolan ja Ilmolan väestä ja elämästä, kansansaduista sommitellut Osmo Iisalo. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia n:o 167. Kirja, Helsinki 1921
 Suomalaisia legendoja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia n:o 169. Kirja, Helsinki 1923
Nimimerkillä Pohjalainen
 Työmiehen isänmaa ja mitä se häneltä nykyhetkellä vaatii: vakavia sanoja Suomen työväelle, kirj. Pohjalainen. Kansan ystävät, Helsinki 1917
Nimimerkillä Sissi
 De bildade klassernas uppgift och plikter under nuvarande förhållanden af Sissi. Stockholm 1902
 Presidentin vaali Suomelassa, kirjoittanut Sissi. Uuden Suomen turvaamiskomitea, Helsinki 1918

Suomennoksia 
 Hermann Hesse: Alppien poika: romaani. 1. p. nimellä Peter Camenzind WSOY 1908, 2. p. WSOY 1947, 3. p. WSOY 1979

Aiheesta muualla
Kirjasampo.fi: Eino Railo
Vapaasti ladattavia Eino Railon e-kirjoja Project Gutenbergilta ja Projekti Lönnrotilta.
 4365 kirjoitustuntia. Kirjailija Eino Railo ja hänen "työpäiväkirjansa", Seura, 6.11.1935, nro 45, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Lähteet
 Taivalkoskelaisia kirjailijoita 
 Kirjallisuuden tutkijain seuran historiaa
 Maiju Lassilan viimeiset hetket

Viitteet 

Suomalaiset kirjailijat
Suomentajat
Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Suomalaiset kustantajat
Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Suomen sisällissodan valkoiset
Vuonna 1884 syntyneet
Vuonna 1948 kuolleet