Schatelowitz

Schatelowitz, (, myös Schatelowitsch) on suomalainen suku, jonka ainakin yksi sukuhaara on aateloitu. Gustaf Erik Schatelowitzin poika Johan Gustaf Schatelowitz aateloitiin vuonna 1863 ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 235. Tämä sukuhaara sammui Johan Gustafin pojan Gustaf Woldemar Schatelowitzin kuollessa vuonna 1913.

Suvun vanhin varmuudella tunnettu jäsen on majoitusmestari, kornetti, Jääsken Hyppälän Kartanon omistaja Jonas Schatelowitz (s. 1660-1665, k. 1736). Suvun alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Sukuperinteen mukaan suku on lähtöisin Puolasta. Jonas Schatelowitzin pojan poika Hans Henrik Schatelowitz vanhemman pojat Gustaf Erik Schatelowitz ja Hans Henrik Schatelowitz nuorempi on merkitty yliopiston matrikkeliin puolalaisen aatelisuvun edustajaksi (Szatyłowicz). Nykyajan sukututkijat pitävät kuitenkin todennäköisempänä, että suku on kotoisin Ruotsin Skatelövin pitäjästä. Jonas Schatelowitzin isän esitetään olevan Dädesjön kirkkoherra Petrus Andreae Schatelovius (162?-1676)

Stockforsin kartano 
Ruotsalainen Hans Henrik Schatelowitz vanhempi († 1779) avioutui rajan yli Venäjälle Vanhaan Suomeen ja osti vuonna 1769 appensa Erik Niceliuksen avustuksella Stockforsin ratsutilan Pyhtäältä Kymijoen varrelta. Hän sai Venäjän kansalaisuuden samana vuonna.

Hans Henrikin poika Gustaf Erik Schatelowitz toimi isänsä tapaan kapteenina Venäjän armeijassa ja kunnostautui Tavastilan taistelussa Kustaa III:n sodassa.

Gustaf Erik Schatelowitzin kasvattipoika Fredrik Wilhelm Baeckman (aiemmin Bäckman, † 1853) kohosi Venäjän armeijassa everstiluutnanttiksi. Hän osallistui Napoleonin sodissa muuna muassa Leipzigin taisteluun vuonna 1813. Pariisista palattuaan hän nai Gustaf Erikin tyttären Sophia Elisabeth Schatelowitzin ja hankki omistukseensa Harjun hovin läntiseltä Virolahdelta.

Gustaf Erikin poika maanviljelysneuvos Johan Gustaf Schatelowitz kunnostautui maatalouden kehittäjänä. Hän joutui kuitenkin ottamaan lainaa lunastaakseen kolmen sisarensa perintöosuuden kartanoon ja ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Johan Gustafin ajauduttua konkursiin vuonna 1869 myytiin Stockforsin tila pakkohuutokaupalla 190 000 markan hintaan kalastusoikeuksien vuokraaja Terikoffille.
Stockforsin tila koskineen siirtyi vuonna 1898 norjalaisille sahanomistajille Olaf Bülowille ja Ole Nerdrumille, jonne he perustivat 1903 puuhiertämön. Perustettu Aktiebolaget Stockfors siirtyi vuonna 1984 Enso-Gutzeit Oy:lle.

Schatelowitz-suvun jäsenet ovat hallinneet 1700-luvulla myös Lapilan kartanoa Keravalla.

Suvun jäseniä 
 Gustaf Erik Schatelowitz (1761–1827), kapteeni Venäjän armeijassa.
 Johan Gustaf Schatelowitz (1807–1871), maanviljelysneuvos, Stockforsin kartanon omistaja, Gustaf Erikin S:n poika
 Woldemar Baeckman (1818–1901), suomalainen kansakoululaitoksen kehittäjä ja kartanonomistaja, Johan Gustaf Schatelowitzin sisarenpoika
 Alfhild Schatelowitz (1849–1875), oopperalaulaja, Johan Gustaf S:n tytär

Lähteet 

Suomalaiset aatelissuvut