Finlandssvensk samling

Finlandssvensk samling on suomenruotsalaisuuden asemaa ajava vuonna 2001 perustettu rekisteröity yhdistys ja puoluepolitiikasta riippumaton etujärjestö. Sen tavoitteena on parantaa ruotsin kielen asemaa ja kehittää sen puhujien yhteishenkeä. Yhdistyksen puheenjohtaja on nykyään Juha Janhunen. Aiempia puheenjohtajia ovat olleet muun muassa Gösta von Wendt, joka on yhdistyksen perustaja ja kunniapuheenjohtaja, sekä Ida Asplund.

Järjestön ja sen edustajien tavoitteita ja mielipiteitä
Konkreettisia yhdistyksen esittämiä vaatimuksia ovat muun muassa
 Kielilain rikkomisesta on määrättävä sanktiot (l. rangaistus).
 Nykyiset ruotsinkieliset hallintoalueet ja tuomioistuimet on säilytettävä. 
 Ruotsin on otettava nykyistä suurempi rooli suomenruotsalaisten asioissa. Ruotsista voitaisiin hankkia esimerkiksi koulukirjoja ja terveyspalveluita.
 Ruotsin vallan aika on tuotava nykyistä näkyvämmin esille koulujen historianopetuksessa.
 On perustettava ruotsinkielinen arkeologian yliopistollinen oppituoli.
 Kielellisesti perusteltuun väkivaltaan on puututtava.
 On perustettava kieliasiamiehen virka.
 Suomenruotsalaiset on tunnustettava Ruotsin seitsemänneksi kansalliseksi vähemmistöryhmäksi.

Yhdistys on toiminut käytännössä muun muassa tekemällä eduskunnan oikeusasiamiehelle kanteluita kielilain rikkomisesta ja järjestämällä vaalitilaisuuksia.

Yhdistyksen puheenjohtaja Juha Janhunen on vaatinut suomenruotsalaisten määrittelemistä kansalliseksi vähemmistöksi sekä toisen kotimaisen kielen pakollisen opetuksen poistamista suomalaisista kouluista. Janhusen mielestä suomen- ja ruotsinkieliset voisivat viestiä keskenään englanniksi tai tulkkien välityksellä. Janhunen toteaa suomenruotsalaisten aseman näyttävän hyvältä paperilla, mutta käytäntö on hänen mukaansa huomattavasti heikommalla tolalla, koska vähemmistölainsäädäntöä ei noudateta; Janhusen mielestä jopa Kiinassa useilla vähemmistöillä asiat ovat paremmin kuin suomenruotsalaisilla . 

Järjestö on myös syyttänyt Suomea sen ratifioimien kansainvälisten vähemmistösopimusten rikkomuksista etenkin niiden kunnallishallinnollisten uudistusten osalta, joissa ruotsinkielisen vähemmistön asuttamia alueita on pilkottu tai liitetty  hallinnollisiin yksiköihin, joissa suomi on valtakieli. Järjestö ajaakin ruotsin kielelle vahvempaa alueellista suojaa. 

Yhdistyksen aikaisemmat puheenjohtajat ovat vuosina 2005 ja 2008 vaatineet suomenruotsalaisille omaa itsehallintoa, Svenskfinlandia.

Jupakka suomenruotsalaisuuden määrittelystä vuonna 2005 

Vuonna 2005 yhdistyksen silloinen puheenjohtaja Ida Asplund vaati Helsingin Sanomien Nyt-liitteen haastattelussa, että suomenruotsalaisiksi saisivat itseään kutsua vain ne, joiden etninen tausta oikeuttaa tämän. Eräät merkittävät suomenruotsalaisia edustavat järjestöt ja tiedotusvälineet, kuten RKP ja Hufvudstadsbladet, vastustivat näkemystä. Ruotsalaisen kansanpuolueen silloinen puheenjohtaja Jan-Erik Enestam kutsui Asplundia suomenruotsalaisuuden pahimmaksi viholliseksi.. Ida Asplund kommentoi jälkikäteen viitanneensa NYT-liitteen haastattelussa suomenruotsalaisten juridiseen statukseen. Hänen tulkintansa mukaan suomenruotsalaisten  juridiseen statukseen kuuluu kansainvälisissä vähemmistölain tulkinnoissa usein sovellettu periaate sukusiteestä.

Yhdistys on ottanut näkemykseen etäisyyttä ja katsoo, että suomenruotsalaisuuden tulee perustua itseidentifikaatioon.

Järjestön herättämää kritiikkiä ja keskustelua
Sekä suomen- että ruotsinkieliset ovat arvostelleet yhdistystä voimakkaasti svekomaniasta ja kieliriidan lietsomisesta. Vasabladetin toimittaja Kenneth Myntti katsoo, että Folktingetin ja RKP:n suhtautuminen suomenruotsalaisten intresseihin on muuttunut 2000-luvulla ruotsinkielisten hallintorakenteiden noustua keskustelun aiheeksi. Hän näkee tässä yhteyden Finlandssvensk samlingin perustamiseen vuonna 2001.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Yhdistyksen sivut 
 Yle Arkivet: Ida Asplund och Finlandssvensk samling 

Suomenruotsalaiset järjestöt
Kielipolitiikka