Draugr

Draugr tai draug on skandinaavisessa mytologiassa vainaja, joka on jäänyt kummittelemaan aaveena esimerkiksi röykkiöhaudassa (muinaisnorjaksi haugbúi). Draugreja esiintyy sekä kirjallisuudessa että pohjoisnorjalaisessa kansanperinteessä.

Myöhemmässä norjalaisessa kansanperinteessä draugr käsitettiin suppeammassa merkityksessä vainajaksi, joka oli hukkunut merellä eikä ollut päässyt haudatuksi kristittyyn maahan. Hän oli siksi jäänyt pahansuovaksi kummittelevaksi hengeksi, joka ei saanut rauhaa. Jos joku kuuli tai näki draugrin, se enteili kuolemaa. Draugr kuvattiin yleensä nahkavaatteisiin pukeutuneeksi mieheksi, jolla oli merileväpäähine ja joka purjehti puolikkaalla veneellä. Draugr saattoi myös ulvoa verkoissa tai esiintyä kivenä, jonka päällä kasvoi merilevää, joten kalastajat eivät halunneet ottaa "merileväkiveä" painolastiksi.

Suomessa 'raukka' (esim. meriraukka), (alun perin muinaisnorjan monikossa draugar tai draugen (norjaksi, ruotsiksi ja tanskaksi sanan draug määräisessä muodossa) on skandinaavisessa mytologiassa esiintyvä epäkuollut olento. Muinaisnorjan kielen sanan draugr merkitsi alun perin kummitusta, ja vanhassa kirjallisuudessa meri-draugrin ja maa-draugrin välille tehdään selvä ero. Draugrien uskottiin olevan kuolleiden viikinkien haudoissa eläviä kalmoja.

On olemassa erilaisia mielipiteitä siitä, säilyvätkö kuolleen luonne ja sielu draugrissa. Korkea-arvoisten miesten haudat sisälsivät usein arvokkaita esineitä, joten draugrien uskottiin vartioivan aarteitaan tarkoin jopa kuoleman jälkeen.

The Elder Scrolls V: Skyrim -videopelissä ja The Elder Scrolls III: Morrowindin Bloodmoon- lisäosassa, jotka sijoittuvat muinaisskandinaavisen kaltaiseen fantasiamaailmaan, Draugrit ovat yksi vihollistyyppi. Yleisen olettamuksen mukaan, rangaistuksena lohikäärmeiden palvelemisesta, heidät on kirottu vartioimaan hautaholveja ikuisesti.

Lähteet 

Elävät kuolleet
Skandinaavinen mytologia