Näkövammaisten liitto

Näkövammaisten liitto ry () on Suomen näkövammaisyhdistysten kattojärjestö, joka edistää ja valvoo sokeiden ja heikkonäköisten ihmisten oikeuksien toteutumista, tuottaa erityispalveluja ja toimii Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa. Liiton tavoitteena on minimoida näkövamman haittavaikutuksia ja edistää näkövammaisten mahdollisuutta elää tasaveroista ja sisältörikasta elämää muiden kansalaisten tavoin. Järjestö on perustettu vuonna 1928. Näkövammaisten liitto on SOSTEn jäsenjärjestö.

Näkövammaisten liiton päätoimipaikkana on näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiris Helsingin Itäkeskuksessa.

Näkövammaisten liiton jäsenyhdistykset 
Näkövammaisten liitolla on 23 jäsenyhdistystä. Näistä 14 on alueyhdistyksiä, jotka huolehtivat näkövammaisten asioista toiminta-alueellaan yleisyhdistyksinä. Alueellisten yhdistysten alaisuudessa toimii noin 100 paikallista alaosastoa. Valtakunnallisia toimialayhdistyksiä on 9, ja kukin niistä on erikoistunut tietyn erityistehtävän hoitamiseen koko valtakunnassa. Jäsenyhdistyksillä on noin 10 000 jäsentä.

Alueyhdistykset 
 Etelä-Savon Näkövammaiset ry 
 Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry 
 Kaakkois-Suomen Näkövammaiset ry 
 Kainuun Näkövammaiset ry 
 Keski-Suomen Näkövammaiset ry 
 Lapin Näkövammaiset ry 
Pohjois-Pohjanmaan Näkövammaiset ry
 Pohjanmaan Näkövammaiset ry 
 Pohjois-Karjalan Näkövammaiset ry 
 Pohjois-Savon Näkövammaiset ry 
 Päijät-Hämeen Näkövammaiset ry 
 Satakunnan Näkövammaiset ry 
 Tampereen seudun Näkövammaiset ry 
 Varsinais-Suomen Näkövammaiset ry

Toimialayhdistykset 
 Fysioterapia-alan Näkövammaiset ry 
 Näkövammaiset Käsityöntekijät ry 
 Näkövammaisten Kirjastoyhdistys ry 
 Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry 
 Näkövammaiset lapset ry, www.silmatera.fi
 Opaskoirayhdistys ry 
 Sokeainopetuksen Tuki ry 
 Steleto ry 
 Suomen Kuurosokeat ry

Näkövammaisten liiton tehtävät ja keskeiset tavoitteet 
Näkövammaisten liiton tehtävänä on edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista hyvää elämää. Tätä tehtävää liitto toteuttaa
 toimimalla näkövammaisten oikeuksien edistäjänä ja valvojana
 toimimalla Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa
 tuottamalla näkövammaisten palveluja
 tuottamalla näkövammaisten yhdessäolo- ja harrastepalveluja
 tukemalla jäsenyhdistystensä toimintaa
Suomessa on arviolta 50 000–60 000 näkövammaista. Heistä suurin osa on heikkonäköisiä ja alle 10 000 on sokeita. Näkövammaisten liiton palvelut ovat kaikkien näkövammaisten käytettävissä, jäsenyydestä ja vamman vaikeusasteesta riippumatta.

Näkövammaistyön arvot 
Näkövammaistyön päämääränä on yhteiskunta, jossa näkövammaisten elämänlaatu on hyvä, kaikilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet ja näkövammainen ihminen voi elää omaehtoista, itsenäistä elämää ja toteuttaa itseään omien valintojensa mukaan.

Liiton tekemä työ perustuu arvoille, joita ovat:

 Luotettavuus: Toiminta on luotettavaa, avointa ja läpinäkyvää. Kuka tahansa liiton ja sen jäsenyhdistysten puoleen kääntyvä saa nopeasti asiantuntevaa tukea ja palvelua.
 Oikeudenmukaisuus ja yhdenvertaisuus: Toiminnassa noudatetaan YK:n vammaisten oikeuksien sopimuksen periaatteita edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille ihmisille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Liitto asettuu aina heikommassa asemassa olevien puolelle.
 Osallisuus: Näkövammaisten tulee voida osallistua yhdenvertaisesti ja tarpeidensa mukaisesti yhteiskunnan ja lähiyhteisönsä toimintaan.
 Turvallisuus: Näkövammaiset voivat elää itsenäisesti tuntematta fyysisistä, psyykkisistä tai sosiaalisista syistä aiheutuvaa pelkoa ja turvattomuuden tunnetta.

Toiminta

Kuntoutus 
Kuntoutus auttaa näkövammaisia suoriutumaan työstä, opiskelusta, harrastuksista ja muista jokapäiväisen elämän toiminnoista mahdollisimman itsenäisesti ja omatoimisesti. Palveluja suunnataan myös omaisille, näkövammaisten henkilöiden kanssa läheisesti työskenteleville ja muille yleisten palvelujen työntekijöille.

Oikeuksienvalvonta 
Näkövammaisten liitto tekee esityksiä, antaa lausuntoja ja pitää yhteyksiä eri viranomais- ja päättäjätahoihin näkövammaisia koskevissa asioissa.

Ohjaus ja erityispalvelut 
Näkövammaisten liiton valtakunnalliset ja alueelliset työntekijät antavat neuvoja ja ohjausta sosiaaliturvaan, kuntoutukseen, apuvälineisiin, koulutukseen, työllisyyteen ym. näkövammaistoimintaan liittyvissä kysymyksissä. Liiton hoidettavana on monet yhteiskunnan peruspalveluihin verrattavat näkövamaisten palvelut
 kuntoutuspalvelut lapsista vanhuksiin
 apuvälineiden maahantuomnti, myynti ja lainaus
 näkövammaisten työllisyyden tukeminen avoimille työmarkkinoille ja oma näkövammaisia työllistävä toiminta
 pistekirjoitus-, isokirjoitus- ja äänitemateriaalituontato ja lehtien ym. painotuotteiden välittäminen tietotekniikkaa hyväksi käyttäen
 atk-koulutus ja -ohjaus
 opaskoirakoulutus

Yhdessäolo- ja harrastuspalvelut 
Näkövammaisten liitto ja sen jäsenyhdistykset ylläpitävät eri puolilla Suomea loma- ja kurssikeskuksia, jotka tarjoavat näkövammaisille mahdollisuuksia sekä kuntouttavaan että tavalliseen lomanviettoon. Liitto organisoi näkövammaisten nuorisotoimintaa sekä järjestää mahdollisuuksia kulttuurin harrastamiseen. Alueelliset ja paikalliset yhdistykset pitävät kerhotilaisuuksia, järjestävät retkiä ja matkoja ja tuottavat äänilehtiä.

Kansainväliset yhteydet ja kehitysyhteistyö 
Näkövammaisten liiton kansainvälisen yhteistyön tavoitteena on hankkia tietoa eri maiden näkövammaistyöstä oman maan näkövammaisten palvelujen parantamiseksi. Toisaalta yhteistyön tavoitteena on antaa muiden maiden näkövammaistyössä oleville tietoa suomalaisesta näkövammaistyöstä. Kehitysyhteistyössä pyritään soveltamaan omia kokemuksia ja osaamista näkövammaisten olosuhteiden parantamiseksi. 

Näkövammaisten liitto on jäsenenä Maailman Sokeain Unionissaa () ja Euroopan Sokeain Unionissa (). Pohjoismainen yhteistyö koordinoituu Pohjoismaisen yhteistyökomitean () ja sen alaisten toimikuntien kautta.

Kehitysyhteistyötä on tehty 1960-luvulta lähtien. Kohdemaita ovat Etiopia ja Ecuador.

Näkövammaisten liiton historiaa  

Suomen ensimmäinen näkövammaisten hyväksi toimiva yhdistys perustettiin Helsingissä 29. tammikuuta 1887. Se oli nimeltään Sokeain Ystävät, ja jäsenet olivat toisaalta hyvän­tekeväisyydestä kiinnostuneita ruotsinkielisiä rouvia, toisaalta sokeainkoulujen opettajia. Ensimmäinen näkövammaisten itsensä muodostama yhdistys syntyi Helsingissä v. 1907 ja oli nimeltään Suomen Sokeain Liitto.

Sokeain Keskusliitto perustettiin 17 yhdistyksen yhteistyökokouksessa niiden kattojärjestöksi Säätytalossa Helsingissä 28.–29. tammikuuta 1928. Yhdistysrekisteriin keskusliitto merkittiin 15. lokakuuta 1928. Ensimmäinen johtokunta valitsi puheenjohtajakseen viipurilaisen Einar Juvosen. Muut ensimmäisen johtokunnan jäsenet olivat käsityöntekijä Lauri Koskinen, kauppias U. A. Mattsson, sokeainkoulun johtaja Juho Mustakallio ja varatuomari Einar Rotkirch.

Nimensä liitto muutti Näkövammaisten Keskusliitoksi 27. toukokuuta 1980. 

Vuoden 2016 alusta alkaen liiton nimi on ollut Näkövammaisten liitto ry

Puheenjohtajat 
 1928–1948: Einar Juvonen
 1949: Oskari Lehtivaara
 1950–1952: Vilho Ahre
 1952–1961: Einar Juvonen 
 1961–1976: Eero Häkkinen
 1976–1983: Pekka Mäkelä
 1983–1985: Urpo Kuotola
 1985–1995: Arvo Rintaluoma
 1995–2004: Pentti Kivelä
 2004–2016: Esko Jantunen
 2016–2020: Sari Loijas
2020–2024: Kari Vähänen

Talous

Rahoitus

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Näkövammaisten liiton sivusto
 Näkövammaisten Airuen verkkolehti
 Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Sokean kädet näkevät
 Ylen Elävä arkisto: Suomen Filmiteollisuuden lyhytelokuva esittelee Sokeain Keskusliiton toimintaa vuonna 1952

Suomalaiset potilas- ja vammaisjärjestöt
Näkövammaisuus