Tabascokilpikonna

{{Taksonomia/eläimet
| nimi =Tabascokilpikonna
| status =Äärimmäisen uhanalainen
| iucn = 6493
| iucn_arvioija = Vogt, R.C., Gonzalez-Porter, G.P. & Van Dijk, P.P.
| iucn_vuosi = 2006
| iucn_versio = 2014.1
| iucn_viitattu = 21.6.2014
| kuva = Dlouhohlávka mexická 9246u.jpg
| leveys = 250
| kuvateksti =
| domeeni = Aitotumaiset Eucarya
| yläkunta = 
| kunta = Eläinkunta Animalia
| alakunta = 
| pääjakso = Selkäjänteiset Chordata
| pääjakso_auktori =
| alajakso = Selkärankaiset Vertebrata
| luokka = Matelijat Reptilia
| lahko = Kilpikonnat Testudines
| heimo = Dermatemydidae
| suku = Dermatemys| suku_auktori =  Gray, 1847
| laji = mawii| kaksiosainen = Dermatemys mawii
| kaksiosainen_auktori = Gray, 1847
| wikispecies = Dermatemys mawii
}}
Tabascokilpikonna (Dermatemys mawii) on Dermatemydidae-heimon ainoa jäljellä oleva laji, ja äärimmäisen uhanalainen. Niitä on ollut maailmassa eoseenikaudelta asti. Tabascokilpikonna on sukunsa Dermatemys'' ainoa laji.

Ulkonäkö ja koko 
Tabascokilpikonna voi kasvaa 65 senttimetrin mittaiseksi ja painaa kaksikymmentä kiloa. Sen selkäkilpi on litteähkö, tasaisen tummanharmaa tai melkein musta. Pehmeät osat ovat harmahtavat, mutta aikuisen koiraan päälaella on keltainen kolmiomainen alue.

Elinympäristö 
Tabascokilpikonnat elävät Keski-Amerikan järvissä ja isoissa joissa Meksikon eteläosista Hondurasin pohjoisosiin.

Ravinto 
Tabascokilpikonnat syövät pääasiassa kasveja vedestä ja rannan tuntumasta.

Lisääntyminen 
Tabascokilpikonnat munivat syyskuun ja marraskuun välisenä aikana, kun niiden kotijoet tulvivat. Tulvaveden aikana ne voivat uida vaikeapääsyisiin paikkoihin, johon ne eivät muuten kykenisi kiipeämään. Ne kaivavat pesän rantaviivalle ja hautaavat munat mudan ja lahoavien kasvinjätteiden sekaan. Munissa on paksu, valkoinen kuori. Yksi pesä sisältää 6–20 munaa jotka ovat vajaat seitsemän senttiä pitkiä ja halkaisijaltaan puolet tästä.

Lähteet 

Kilpikonnat
Uhanalaiset matelijat
Äärimmäisen uhanalaiset lajit