Tampereen kaupunginkirjasto

Tampereen kaupunginkirjaston päätoimipiste on Tampereen keskustassa sijaitseva pääkirjasto Metso. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi 14 lähikirjastoa ja kaksi kirjastoautoa.

Tampereen kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa. Se hoitaa myös opetus- ja kulttuuriministeriön määräämää yleisten kirjastojen alueellista kehittämistehtävää Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa. Aiemmin se on toiminut Pirkanmaan maakuntakirjastona. Maakuntakirjastojärjestelmä lakkautettiin vuoden 2017 lopussa.

Kaupunginkirjastolla on lähes kaksisataa työntekijää. Kirjaston toimipisteisiin tehtiin vuonna 2017 yhteensä 2,6 miljoonaa kirjastokäyntiä, ja lainauksia oli 4,7 miljoonaa.

Historiaa

Tampereen kaupunginkirjasto perustettiin virallisesti 5. huhtikuuta 1861, mutta kaupungissa oli jo tätä ennen toiminut kaikille avoin lainakirjasto Sällskapet för Låne Bibliothek i Tammerfors stad vuosina 1837–1844. Kaupunginkirjastosta käytettiin vuoteen 1921 asti nimeä Tampereen kansankirjasto.  Kirjastolla ei ollut aluksi omia tiloja, vaan se toimi vaihtuvissa vuokratiloissa muun muassa Kauppakadulla ja Puutarhakadulla.

Ajatus kirjastotalon rakentamisesta syntyi kirjaston johtokunnassa 1800-luvun lopulla. Hanke ei kuitenkaan edistynyt, ennen kuin vuorineuvos Emil Aaltonen tuki sitä huomattavalla lahjoituksella vuonna 1919. Valmistuessaan vuonna 1925 Tampereen kirjastotalo oli Suomen nykyaikaisin. Siellä otettiin ensimmäisten joukossa käyttöön avohyllyjärjestelmä, jossa kirjaston asiakkaat saivat itse ottaa kirjoja hyllystä.

1920-luvulla perustettiin Tampereen ensimmäiset sivukirjastot Tammelan lainausasema (1922) ja Rantaperkiön siirtokirjastoasema (1923). Kaupunginkirjaston ensimmäinen kirjastoauto aloitti toimintansa kesällä 1966.

Vanha kirjastotalo kävi ajan mittaan ahtaaksi. Rakennukseen suunniteltiin laajennusta, mutta se osoittautui liian hankalaksi toteuttaa. Nykyisen pääkirjasto Metson suunnittelu alkoi 1970-luvun lopulla, ja rakennus otettiin käyttöön elokuussa 1986. Metson piirsivät arkkitehdit Reima ja Raili Pietilä, jotka suunnittelivat myös Hervannan kirjaston.

Kaupunginkirjastolla oli vuosina 2001–2014 käytössä liikkuva internetbussi Netti-Nysse, jossa opetettiin tietotekniikan perustaitoja.

Toimipisteet

Nykyiset
Hervannan kirjasto
Härmälän kirjasto
Kaukajärven kirjasto
Koilliskeskuksen kirjasto
Koivistonkylän kirjasto
Koukkuniemen kirjasto
Kämmenniemen kirjasto
Lielahden kirjasto
Messukylän kirjasto
Nekalan kirjasto
Peltolammin kirjasto
Pääkirjasto Metso
Sampolan kirjasto
Terälahden kirjasto
Tesoman kirjasto

Lakkautetut
 Aitolahden kirjasto
 Epilän kirjasto
 Frenckellin lehtilukusali
 Kissanmaan kirjasto
 Lamminpään kirjasto
 Lentävänniemen kirjasto
 Pellervon kirjasto
 Pispalan kirjasto
 Raholan kirjasto
 Uudenkylän kirjasto
 Vanha kirjastotalo (entinen pääkirjasto)
 Vehmaisten kirjasto

Kirjastonhoitajat ja -johtajat 
 Israel Enbom 1863–1867
 Ananias Lindroos 1870–1873
 Tapani Kärkönen 1873–1906
 Suoma Kärkönen 1906–1920
 Juho Arvi Kemiläinen 1920–1927
 Armo Keravuori 1927–1937
 Uuno Saarnio 1938–1940
 Raoul Palmgren 1940–1941
 Mikko Mäkelä 1942–1973
 Elna Elonheimo 1973–1986
 Tuula Martikainen 1986–2006
 Tuula Haavisto 2006–2013
 Pirkko Lindberg 2014–2021 
 Niina Salmenkangas 2021–

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Wacklin, Matti (2011): Kaikkien sielujen apteekki. Tampereen kaupunginkirjasto 150 vuotta. Tampere: Tampereen kaupunginkirjasto – Pirkanmaan maakuntakirjasto. ISBN 978-951-609-480-2.

Aiheesta muualla 
 Tampereen kaupunginkirjaston kotisivut