Lönkan

Nya svenska samskolan oli Helsingissä vuosina 1888–1977 toiminut yksityinen ruotsinkielinen oppikoulu ja yhteiskoulu. Koulu oli yhdeksänluokkainen, eli käsitti sekä keskikoulun että lukion. Koulu kulki myös nimellä Lönnbeckska skolan ensimmäisen rehtorinsa Albin Lönnbeckin mukaan. Puhekielessä tämä vääntyi muotoon "Lönkan". 

Lönkan-lempinimi perityi 1977 samassa rakennuksessa jatkaneelle lukiolle Lönnbeckska gymnasiet ja yläasteelle Högstadieskolan Lönkan. Vuonna 2015 lukio muodosti yhdessä Gymnasiet svenska normallyceumin kanssa Tölö gymnasium ja yläaste yhdistyi  peruskouluksi Grundskolan Norsen.

Historia
Koulun perustivat vuonna 1888 yliopettaja Viktor Heikel, asessori Uno Kurtén, yksityisopettaja Helena Alftan ja filosofian maisteri Albin Lönnbeck, jotka omistivat sen vuoteen 1899. Siitä eteenpäin koulua ylläpiti säätiö. Koulu aloitti toimintansa Standertskjöldin talossa osoitteessa Pohjoisranta 4, mutta muutti jo vuonna 1889 osoitteeseen Bulevardi 7–9, koulun perustajan yliopettaja Viktor Heikelin omistamaan taloon. Vuonna 1911 koulu sai käyttöönsä Andreaankatu (nyk. Lönnrotinkatu) 12:ssa sijainneen puutalon. Vuodesta 1954 koulu toimi Töölössä varta vasten rakennetussa koulurakennuksessa Töölön kirkon vieressä Töölöntorilla, osoitteessa Sandelsinkatu 3. Suurimmillaan koulussa oli 1960-luvulla yli 550 oppilasta.

Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä koulu kunnallistettiin. Keskikoulusta tuli kunnallinen peruskoulu nimellä Högstadieskolan lönkan. Lukio jatkoi toimintaansa vuoteen 1990 asti nimellä Lönnbeckska gymnasiet. Vuonna 2002 peruskoulun yhteyteen perustettiin uudelleen lukio nimellä Tölö gymnasium.

Rehtorit

Nya svenska samskolan 
Albin Lönnbeck 1888–1914
Eirik Hornborg 1914–1916, 1917–1918
Johannes Sundström 1916–1917, 1918–1945
Leo Backman 1945–1965
Walter von Koskull 1965–1967
Paul Hägglund 1968–1973
Boris Lönnqvist 1973–1977

Högstadieskolan Lönkan 
 Rainer Lönnfors      1977-1991
 Solveig Almark-Björk 1991-2012
 Katri Vepsä          2012-2014
 Ann-Britt Bonns      2014-2015
 
Lähde:

Tunnettuja oppilaita 
 Lars Ahlfors, matemaatikko
Erik A. Alftan, insinööri, kirjailija
Hans Andersin, tietotekniikan professori
Eva Biaudet, poliitikko
Niklas Bruun, professori
Staffan Bruun, toimittaja, kirjailija
Marie-Louise von Bergmann-Winberg, professori
Gunnar Castrén, professori, kirjallisuudentutkija
Walentin Chorell, käsikirjoittaja, kirjailija
 Henrik Dettmann, koripallovalmentaja 
Agneta Enckell, kirjailija
Jannica Fagerholm, Gyllenbergin säätiön toimitusjohtaja
Michael Franck, dokumenttielokuvaohjaaja, tuottaja
Carola Grönhagen-Riska, ylilääkäri, professori
 Ilmi Hallsten, poliitikko
Bertil Heinrichs, jääkärieversti
 Erik Heinrichs, jalkaväenkenraali
Barbara Helsingius, miekkailija, folk- ja laulelmamusiikin esittäjä, säveltäjä ja sanoittaja.
 Eirik Hornborg, poliitikko, rehtori
Sören Illman, matemaatikko, professori
Mirjam Kalland, kasvatustieteiljä (KTT) ja lastenpsykoterapeutti, Helsingin yliopiston varhaiskasvatuksen ruotsinkielinen professori
Herman Lindqvist, kirjailija, toimittaja
 Birgitta Lindström, Wimbledon-voittaja 1966
 Jenny Markelin-Svensson, Suomen ensimmäinen naispuolinen insinööri
 Ruth Munck, sairaanhoitaja
Gerhard af Schultén, juristi
Ulla-Christina Sjöman, saarnaaja
Yrsa Stenius, toimittaja, kirjailija
 Astrid Thors, poliitikko
Birgitta Ulfsson, näyttelijä
 Björn Wahlroos, liikemies
 Bo von Willebrand, lentokapteeni
Michael Widenius, MySQL-tietokantaohjelman kirjoittaja
 Harald Öhquist, kenraaliluutnantti

Kirjallisuutta 
 Nya svenska samskolan 1888-1938, Helsingfors 1938. 
 Nya svenska samskolan sjuttio år, Nya svenska samskolan redogörelse för läsåret 1957-1958, Helsingfors 1958. 
 Backmann, Leo, m.fl. (red.), Nya svenska samskolan 1938-1963, Helsingfors 1963. 
 Nya svenska samskolan, Lönnbeckska gymnasiet 1888-1988, Hangö 1988.

Lähteet 

Helsingin lukiot
Helsingin peruskoulut
Suomen ruotsinkieliset lukiot
Suomen ruotsinkieliset peruskoulut
Taka-Töölö