Enstatiitti

Enstatiitti on pyrokseenimineraalien enstatiitin (MgSiO3) ja fenrosiliitin (FeSiO3) seos. Enstatiitti voi olla väriltään valkeaa, harmaata, vihertävää tai ruskeaa. Sen kovuus on 5–6 Mohsin asteikolla, ja kiteisyys on ortorombinen ja monokliininen. Aineen ominaispaino on 3,21–3,96 g/cm³. Enstatiitti sulaa 25 kilobaarissa 1 787 °C:ssa.

Varsinainen enstatiitti on magnesiumsilikaatti, jota on tavallista laavakivissä ja metamorfisissa kivissä. Hypersteeni eli (Mg,Fe)SiO3 on seos, jossa magnesiumia ja rautaa on suunnilleen yhtä paljon. Brontsiitti on säärapautunut enstatiitti, jolle ominaista on metallia muistuttava kiilto ja pronssintapainen väri. Bastiitti on enstatiitti, joka on muuttunut serpentiiniksi ja talkiksi, sekä mahdollisesti antofylliitiksi.

Esiintyminen 

Magnesiumpitoista enstatiittia on monissa syväkivissä, esimerkiksi dioriitissa ja gabrossa. Sulkeumina sitä on myös pintakivissä eli basaltissa, andesiitissa ja dasiitissa. Maan vaipassa enstatiittia esiintyy peridotiitissa ja pyrokseniitissa. Enstatiittia on myös meteoriiteissa. Spektrien avulla sitä on arveltu löytyvän kehittyneiden tähtien ympäriltä ja planetaarisen sumun NGC 6302 ympäriltä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Mindat: Enstatite 
 Webmineral: Enstatite Mineral Data 
 Handbook of Mineralogy: Enstatite (pdf) 

Silikaattimineraalit