RIA Novosti

RIA Novosti eli Ria Novosti (, lyh. РИА Новости, RIA Novosti) oli valtio-omisteinen Venäjän kansainvälinen tietotoimisto (ven. novosti = uutiset). Joulukuussa 2013 sen suhteellisen itsenäinen asema päättyi ja siitä tuli osa Venäjän presidentinhallinnon ohjaamaa viestintäkonserni Rossija segodnjaa. Vuoden 2014 budjetissa uutistoimisto RIA Novostille myönnettiin 2,604 miljardia ruplaa (eli noin 57,5 miljoonaa euroa) Venäjän federaation sisä- ja ulkopolitiikan sekä Venäjän maakuvan tukemiseen. Yhteiskunnallisen tehtävän vuoksi RIA Novostin saama tuki valtionbudjetista on perinteisesti ollut suurempi kuin Venäjän valtion toiselle uutistoimistolle, Itar-Tassille myönnetty tuki (jälkimmäiselle 2014: 1,224 mrd RUR, noin 27,0 miljoonaa euroa).

Historia
Toisen maailmansodan aikana 1941 perustettiin Sovetskoje informatsionnoje bjuro (Sovinformbjuro), jonka tehtävänä oli koota Neuvostoliiton tiedotusvälineille tietoa sodan etulinjasta, työstä kotirintamalla ja partisaanitoiminnasta. Sen jatkajaksi perustettiin 1961 Agentstvo petšati Novosti (APN), josta tuli julkisten laitosten pääasiallinen tiedottaja ja uutistoimisto. Vuonna 1990 APN:stä tuli Informatsionnoje agentstvo Novosti (IAN).

Neuvostovallan murentuessa syyskuussa 1991 IAN ja Venäjän tietotoimisto Rossijskoje informatsionnoje agentstvo (RIA) yhdistyivät nimellä Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Novosti (RIA Novosti, Ria Novosti). Sen nimeksi tuli 1998 Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Vesti (Vesti), kunnes 2004 sai nykyisen nimensä. Yritysmuodoltaan uutis- ja tietotoimisto RIA Novosti oli vielä 2013 unitaarinen yritys.

RIA Novostilla ja sen edeltäjällä APN:llä oli toimitus Suomessa useiden vuosikymmenten ajan. Toiminta Suomessa lakkautettiin toukokuussa 2007 ilmeisesti taloudellisista syistä.

RIA Novostista osa presidentinhallinnon ohjaamaa Rossija Segodnjaa 
Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti joulukuussa 2013 asetuksen, jolla Ria Novostin organisatorinen itsenäisyys lakkautettiin. Tilalle luotiin Rossija segodnja (), . Eräänä syynä Ria Novostin itsenäisyyden lakkauttamiseen pidettiin  sen Ukrainaa koskevia lausuntoja, mutta toiminta oli jo aiemmin poikennut liiaksi virallisesta linjasta. Myös monet muut Venäjällä toimineet uutisia tuottavat yritykset, jotka välittivät totalitaristista viestintää ajavan Kremlin näkemyksistä poikkeavia uutisia Ukrainasta joutuivat ennen Krimin kriisiä ja sen aikana sulkemaan toimintojaan ja kokivat kasvavaa painostusta valtion taholta. Viimeisenä riippumattomana pidetty tv-kanava Dožd joutui taloudellisiin vaikeuksiin, kun alkuvuonna 2014 kaikki suuret kaapeli-tv-operaattorit lopettivat välittämästä asiakkailleen sen TV-kanavaa. Sananvapautta ajavan Glasnostin puolustamisen säätiön johtaja Aleksei Siminov uskoi Venäjän sananvapaustilanteen heikkenevän entisestään.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ria Novosti         
 Russia: RIA Novosti liquidated amid fears of “more refined” threat to the press (Index on Censorship, 11.3.2014)  (indexoncensorship.org)

Rossija segodnja