Skye

Skye () on Skotlannin Sisä-Hebridien saariryhmän suurin saari. Saaren pinta-ala on 1 656,25 km² ja asukasluku runsaat 10 000. Saaren tärkein asutuskeskus on Portree. Noin kolmasosa saaren asukkaista puhuu yhä gaelia, vaikka taitajien määrä on ollut vähenemään päin. Saari kuuluu Ylämaan alueeseen. Matkailusta on tullut tärkeä elinkeino.

Saaren kallioissa on nähtävissä tuhansittain muinaisia dinosaurusten jälkiä saaren ainutlaatuisen geologisen historian ansiosta.

Maantiede ja ilmasto 
Skye on noin 80 kilometriä pitkä. Saaren rantaviiva muodostuu monista lahdista ja niemimaista, eikä mikään osa saaresta ole yli 8 kilometrin päässä merenrannasta. Cuillinin kukkulat ovat vajaan kilometrin korkuisia ja hallitsevat saaren pohjois- ja keskiosan maisemaa.

Cuillinsin vallitseva kivilaji on gabro. Kaikkiaan 12 huippua on yli 3 000 jalan (914 m) korkuisia. Tällaisia vuoria kutsutaan Skotlannissa nimellä munro.
 Sgurr Alasdair 992 m
 Sgurr Dearg – The Inaccessible Pinnacle  986 m
 Sgurr a’ Ghreadaidh 973 m
 Sgurr na Banachdaich 965 m
 Sgurr nan Gillean 964 m
 Bruach na Frithe 958 m
 Sgurr Mhicchoinnich 948 m
 Sgurr Dubh Mor 944 m
 Am Bastier 934 m
 Blabheinn (Blaven) 928 m
 Sgurr nan Eag 924 m
 Sgurr a’ Mhadaidh  918 m

Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin Lusan säähavaintoasemalla (18 m merenpinnasta) keskimääräinen ylin lämpötila on 17 C-astetta. Kylmintä on joulu-, tammi- ja helmikuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on +2 astetta. Lusassa lämpötila käy pakkasen puolella keskimäärin 35,5 päivänä vuodesta, ja sadepäiviä on keskimäärin 213 kpl vuodessa.

Portree on saaren suurin taajama ja matkailun keskus. Se on rakennettu luonnonsatamaan, ja värikkäät talot kohoava tsuoraan vesirajasta. Toiseksi suurin kylä on An t-Àth Leathann saaren eteläosassa. Dùn Bheagainin pohjoispuolella on Mac Leòidin () suvulle kuulunut linna.

Historia 
An Corranista on löytynyt jäänteitä mesoliittisistä metsästäjä-keräilijöistä. Myöhemmällä rautakaudella alueella asui luultavasti piktejä. Clach Ardista on löytynyt piktien symboleilla koristettu eräänlainen riimukivi.

Gaelinkieliset maahanmuuttajat asettuivat saarille ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Viikingit hallitsivat sitä 800-luvulta 1100-luvulle.

Viikinkien jälkeen saarta hallitsivat MacLeodin ja MacDonaldin klaanit. 1700- ja 1800-luvuilla köyhyys ajoi monia torppareita ulkomaille. Britannian torpparilait tulivat voimaan 1886–1911 ja paransivat heidän asemaansa. Saman aikaan valtio alkoi maksaa tukiaisia perunan ja karjan kasvattajille.

Talous 
Kalastus oli aikanaan merkittävä elinkeino mutta se on hiipunut. Samaan aikaan kalankasvatuksen, etenkin lohen kasvatuksen merkitys on kasvanut. Saarella on aina ollut torppareita, ja nykyisin vuokraviljelijät kasvattavat pientiloilla lähinnä ruokatarvikkeita omaan käyttöön.

Nykyään tärkeimmät työllistäjät ovat hallinto ja matkailu.

Saari on yhteydessä mantereeseen Skyen sillan kautta. Silta on kaksiosainen ja ylittää pienen Eilean Bànin saaren. Se valmistui 1995. Vuoteen 2004 asti sillan ylittämisestä perittiin siltatullimaksua.

Saarella on kolme satamaa, joista on autolauttayhteys mannermaalle: Armadal, Sgonnsair ja Uig.

Väestö 
Vuonna 2011 saarella oli 10 013 asukasta.

Lähteet

Aiheesta muualla