Karagandan alue

Karagandan alue (, ) on hallinnollinen alue Kazakstanin keskiosassa. Siellä on arviolta 1 385 037 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 428 000 neliökilometriä. Alueen pääkaupunkina toimii Karaganda.

Maantiede 
Idässä alue rajoittuu Balhašjärveen, jonka tilasta ollaan huolestuneita, sillä se kutistuu Araljärven tapaan veden liikakäytön vuoksi.

Historia 
Alue muodostettiin 10. maaliskuuta 1932 päähallintopaikkanaan Petropavlovsk. 29. heinäkuuta 1936 siitä lohkaistiin Pohjois-Kazakstanin alue, jossa oli 25 piiriä. 3. elokuuta 1936 alkaen päähallintopaikaksi muutettiin Karaganda. Vuonna 1973 Karagandan alueesta lohkaistiin eteläosa ja muodostettiin Džezkazganskin alue, joka nykyisin vuoden 1997 rajoin yhdistettiin jälleen Karagandan alueeseen. Neuvostoaikoina Karakandan alueella toimi gulag-pakkotyöleiri, jonne päätyi myös suomalaisia sotavankeja.

Väestö 
Alue on historiansa takia eräs Kazakstanin etnisesti monimuotoisimpia. Koko alueen väestöstä kazakkeja on 43 prosenttia. Venäläiset ovat toiseksi suurin ryhmä. Ennen Kazakstanin itsenäistymistä saksalaiset olivat huomattavan suuri ryhmä, mutta nämä siirtyivät sittemmin suurin joukoin paluumuuttajiksi Saksaan. Alueen pääkaupungissa Karagandassa kazakkien osuus väestöstä on noin kolmannes, joista vain puolen arvioidaan osaavan puhua kazakin kieltä. Jezqazğan puolestaan on kazakkienemmistöinen 55 prosentin osuudella. Muita alueen kaupunkeja ovat Karagandan lähellä sijaitseva Temirtaw, Balhašjärven rannalla sijaitseva Balhaš sekä Jezqazganin vieressä sijaitseva Sätbajev.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Alueen internetsivut

Kazakstanin hallinnolliset alueet