Sebastian Gripenberg

Odert Sebastian Gripenberg (8. maaliskuuta 1850 Kurkijoki – 12. heinäkuuta 1925 Helsinki), vapaaherra, oli suomalainen arkkitehti, senaattori ja pankinjohtaja.

Henkilöhistoria
Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Loviisa Örnberg. Hänen puolisonsa oli Hilma Johanna Lindfors. Hänen sisarensa oli tunnettu naisasianainen Alexandra Gripenberg. Gripenbergeillä oli kolme lasta, tanssitaiteilija Margarita Maria (Maggie) (1881–1976), laivainsinööri Hans Henrik Sebastian (1882–1966) ja Aili Johanna Elisabet von Freymann (1885–1945).

Gripenberg sai ensin sotilassuvun perinteiden mukaisesti sotilaskoulutuksen ja suoritti myös sotilasinsinööriopintoja Pietarissa, mutta sotilasura ei kiinnostanut, ja hän opiskeli arkkitehdiksi aluksi Helsingin polyteknillisessä koulussa, myöhemmin Itävallassa. Hän toimi ensin yksityisarkkitehtina 1879–1908, mutta myöhemmin hänestä tuli yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja (1887–1904). Hän oli ajatusmaailmaltaan fennomaani ja suunnitteli arkkitehtina suomenkielistä kulttuuria edustavia rakennuksia, aluksi jopa maksutta. Senaattorinura jäi vain vuoden mittaiseksi, ja hän siirtyi loppu-uransa ajaksi pankkialalle Helsingin Suomalaisen Säästöpankin johtajaksi.

Gripenberg oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900.

Suunnittelutöitä
Gripenberg suunnitteli yli 60 rakennusta
Julkisia rakennuksia 
Väinölänniemen teatteri, 1881, Kuopio 
Helsingin suomalainen tyttökoulu, 1883, Helsinki
Suomalaisen Kirjallisuuden seuran talo, 1888, Helsinki 
Vapaaseurakunnan kirkko, 1886, Helsinki
Arkkipiispantalo, 1887, Turku (yhdessä Ludvig Isak Lindqvistin ja Jac. Ahrenbergin kanssa) 
Turun Säästöpankin talo, 1888, Turku 
Rakuunarykmentin alue, 1889, Lappeenranta 
Raahen Porvari- ja Kauppakoulu, 1889, Raahe 
Vakuutusyhtiö Suomen talo, 1892, Helsinki 
Pyhäjärven kirkko, 1895, Pyhäjärvi 
Postitalo, 1898, Turku. 
Asuintaloja: 
Ahlqvistin talo, 1879, Kotka 
Villa Billnäs, 1882, Pohja 
Hatanpään kartano, 1884, Tampere 
Kellokosken kartano, 1884, Tuusula 
Ekestubben talo, 1886, Helsinki 
Gripenbergin oma hirsihuvila Herttoniemeen, 1886, Helsinki 
Gripenbergin oma asuintalo Bernhardinkatu 7, 1894, Helsinki 
Idmanin huvila, 1898, Tampere 
Ortodoksisen seurakunnan pappila, 1903,  Liisankatu, Helsinki 
Oma pohja, 1906, Oikokatu, Helsinki.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 SKS:n talon historia-verkkojulkaisu

Suomalaiset senaattorit
Suomalaiset aateliset
Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset pankinjohtajat
Valtionlaitosten johtajat
Vuonna 1850 syntyneet
Vuonna 1925 kuolleet