Lapinlahden sairaala

Lapinlahden sairaala on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön valmistunut sairaala ja koko Euroopan vanhimpia psykiatrista hoitoa varten rakennettuja hoitolaitoksia. Se sijaitsee Helsingissä Lapinlahden osa-alueella meren rannalla Hietaniemen hautausmaan läheisyydessä.

Sairaala valmistui vuonna 1841 Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan. 160 vuotta toiminnassa olleessa sairaalassa toimi viimeiseksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin psykiatrisen osaston syömishäiriöosasto, -poliklinikka ja -päiväosasto. Sairaalatoiminta päättyi vuonna 2008.

Sairaalaa on alusta lähtien ympäröinyt laaja puutarha. Siitä on aikojen kuluessa lohkaistu alueita muun muassa Länsiväylän rakentamiseksi, mutta sen keskeisin osa on yhä jäljellä.

Historia 

Lapinlahden sairaala sai alkunsa Suomen suuriruhtinas, keisari Nikolai I:n aloitteesta. Hän piti tarkastuskäynnillään vuonna 1833 Suomen senhetkistä mielisairaanhoidon tilaa hyvin huonona. Niinpä keisari lähetti lääketieteen professori Carl Daniel von Haartmanin ottamaan mallia Pietarin mielisairaanhoidosta ja palkkasi Carl Ludvig Engelin suunnittelemaan ajanmukaisen mielisairaalan Helsinkiin. Sopivaksi paikaksi päätettiin Lapinniemi Helsingin keskustan länsipuolella.

Sairaalan ensimmäiseksi ylilääkäriksi nimettiin Leonard Fahlander, joka toimi ylilääkärinä vuosina 1841–1866. Aluksi hoitomuotona oli lähinnä eristys ja päätavoitteena oli potilaiden ja henkilökunnan suojeleminen väkivallalta. Sairaalassa ei ollut näihin aikoihin ollenkaan koulutettuja sairaanhoitajia. Ylilääkäri Fahlander kävi ulkomailla tutustumassa mielisairaanhoitoon ja kokemustensa innoittamana halusi kokeilla hoitoa ilman pakkokeinoja, mutta parin vuoden jälkeen kokeilut loppuivat henkilökunnan vastustukseen. Käytettyjä pakkokeinoja olivat muun muassa kahleet, pakkopaidat ja jalkaraudat.

Fahlanderin jälkeen ylilääkäriksi valittiin Thiodolf Saelan. Hän toimi virassa vuosina 1868–1904. Saelan oli merkittävä botanisti ja hän keskittyi paljon sairaala-alueen elävöittämiseen. Hoitokeinot eivät hänen aikanaan juurikaan kehittyneet. Saelanin aloitteesta rakennusta laajennettiin vuonna 1877 osastoilla väkivaltaisille ja epäsiisteille potilaille.

Sairaalan kolmas ylilääkäri oli Christian Sibelius, säveltäjä Jean Sibeliuksen veli, joka oli ylilääkärinä vuosina 1904–1922. Sibelius uudisti sairaalan hoitoa inhimillisempään suuntaan ja luopui pakkokeinoista. Hän myös keskittyi henkilökunnan koulutuksen kehittämiseen. Sairaalan ensimmäinen koulutettu sairaanhoitaja oli Lyyli Swan, joka paneutui hoidon kehittämiseen ja uusien hoitajien kouluttamiseen.  Sibeliuksen oma sisar Linda Sibelius joutui Lapinlahden sairaalaan potilaaksi vuonna 1906. Hänet kuitenkin siirrettiin pian Nikkilän mielisairaalaan, jossa hän eli loppuelämänsä, vuoteen 1932 asti. Suomen sisällissodan aikaan Jean Sibelius perheineen muutti sotaa pakoon Ainolasta Lapinlahden sairaalaan muutaman kuukauden ajaksi.

Harald Fabritius toimi ylilääkärinä vuosina 1925–1946. Fabritiuksen aikana rakennuksia remontoitiin ja tilojen viihtyvyyteen panostettiin. Helsingin suurpommitusten aikaan helmikuussa 1944 pommi osui Lapinlahden sairaalaan kuuluvaan rannan punatiliseen Venetsia-rakennukseen. Pommiin kuoli neljä henkeä. 

Fabritiusta seurasivat ylilääkärinä Martti Kaila (1948–1967), Kalle Achté (1968–1991) ja viimeisenä ylilääkärinä Ranan Rimón (1991–2001). Sairaalan toiminnan loppuajaksi ylilääkärin tehtävät jaettiin kolmen henkilön kesken.

Sairaalatoiminnan loppuminen

Lapinlahden sairaalatoiminta päättyi lopullisesti 19. joulukuuta 2008, jolloin HUS:n psykiatrisen osaston syömishäiriöosasto, -poliklinikka ja -päiväosasto muuttivat Psykiatriakeskukseen.

Muun muassa opiskelijat olivat valtaamassa osaa käytöstä poistuneista rakennuksista. Vaatimuksissa on ollut sairaala-alueen hyödyntäminen myös jatkossa. Helsingin kaupunki aikoi peruskorjata sairaala-alueen sosiaaliviraston käyttöön, mutta vuonna 2013 valtuusto ei ottanut sairaalaa kymmenen vuoden investointiohjelmaansa. Kaupunki selvitti sairaalan mahdollista myyntiä tai vuokraamista.

Vuonna 2015 Helsingin kaupunki ja Lapinlahden tilojen käyttöä ajavat osuuskunta Lapinlahden Tilajakamo ja Suomen Mielenterveysseura tekivät vuokrasopimuksen Lapinlahden sairaalan käytöstä. Tiloissa on sekä mielenterveyspalveluita että työhuoneita taiteilijoille ja yrityksille. Vuokrasopimus oli määräaikainen, ja kaupunki selvitti edelleen sairaalan myymistä.

Joulukuussa 2018 Helsingin kaupunki korotti vuokralaisten vuokraa 150 %, mihin nämä eivät suostuneet, ja kaupunki sanoi vuokrasopimukset irti. Sairaalan tuli olla tyhjä 1. heinäkuuta 2019. Sairaalan tulevasta käytöstä järjestettiin ideakilpailu keväällä 2019, ja sen ratkettua Helsinki joko myy tai vuokraa sairaalakiinteistön. Kilpailuun saapui ainoastaan yksi ehdotus, jonka oli laatinut luxemburgilainen kiinteistösijoitusyhtiö NREP.

Kilpailun tulokset julkistettiin maaliskuussa 2020, ja niiden perusteella rakennuksiin kaavaillaan Moomin Charactersin toimitiloja, Tove Janssonin museota, matkailumajaa ja työtiloja sekä muuta toimintaa. Lisäksi NREP:n suunnitelman mukaan alueelle rakennettaisiin viisikerroksinen hotelli ja kaksi vanhainkotirakennusta. Hanketta on arvosteltu, koska taiteilijat, pienyritykset ja vapaaehtoisjärjestöt menettäisivät toimitilansa.

Vuonna 2023 perustettiin Lapinlahti-säätiö, jonka tarkoituksena on tukea mielenterveyttä ja osallistavaa kulttuuria edistävää toimintaa entisen Lapinlahden sairaalan alueella.

Tunnettuja käyttäjiä

Potilaita 
 Josef Julius Wecksell, kirjailija, eli Lapinlahdessa vuodesta 1865 alkaen elämänsä viimeiset 42 vuotta
 Aleksis Kivi, kirjailija, hoidossa vuosina 1871–1872
 Paavo Tikkanen, lehtimies, hoidossa ennen kuolemaansa 1870-luvun alussa
 Jalmari Ruokokoski, taidemaalari, hoidossa useita kertoja vuodesta 1931
 Kerttu Nuorteva, desantti, hoidossa keväällä 1943 väärällä nimellä
 Helvi Juvonen, runoilija, hoidossa useita kertoja 1940-luvulla
 Lauri Viita, runoilija, pakkohoidossa kahdesti vuonna 1952
 Veijo Meri, kirjailija, hoidossa kolme viikkoa 1950-luvun lopulla
 Harri Sirola, kirjailija, hoidossa useita kertoja masennuksen vuoksi
 Vesa-Matti Loiri, taiteilija, hoidossa syksyllä 1979 depressiivisuuden vuoksi
 Tuija Ahvonen, näyttelijä, hoidossa psykiatrisella osastolla vuonna 1982

Ylilääkärit 
 Leonard Fahlander 1841–1866
 Anders Thiodolf Saelan 1868–1904
 Christian Sibelius 1904–1922
 Harald Fabritius 1925–1946
 Martti Kaila 1948–1967
 Kalle Achté 1968–1991
 Ranan Rimón 1991–2001

Sairaala taiteessa 
Jussi Parviaisen vuonna 2011 ohjaama dokumenttielokuva Yksinteoin 2 on kuvattu Lapinlahden sairaalassa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Lapinlahti. Helsingin kaupunki.
 Pro Lapinlahti – Lappviken ry.
 Lapinlahden Lähde -hanke Mielenterveysseuran sivulla.
 Lapinlahden sairaala – hourujen hoidosta psyyken parantamiseen.
 Mieli ry:n kooste Lapinlahden sairaala-alueen toiminnasta vuoden 2022 lopulla
 Millaista on "Lapinlahdessa". Suomen Kuvalehden edustajan käynti Lapinlahden sairaalassa, Suomen Kuvalehti, 28.10.1933, nro 44, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Helsingin sairaalat
Suomen psykiatriset sairaalat
Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset
Lapinlahti (Helsinki)
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Helsingin suojellut rakennukset
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa