Riitta Konttinen

Kirsti Paula Riitta Konttinen (o.s. Kalliomaa, s. 12. maaliskuuta 1946 Hämeenlinna) on Helsingin yliopiston taidehistorian professori emerita ja tietokirjailija.

Hän on tehnyt pitkällä urallaan merkittävää työtä nostaen esille unohdettuja mutta uraauurtaneita naistaiteilijoita. Esimerkiksi teoksessaan Täältä tullaan! Naistaiteilijat modernin murroksessa (2017) hän esittelee konkreettisesti 136 merkittävää naistaiteilijaa, joista on kirjoitettu taidehistoriassa varsin vähän. 

"Riitta Konttisen elämäntyö naistaiteilijoiden tutkijana on pioneerityötä, jonka merkitys on suuri suomalaisessa taidehistoriankirjoituksessa" kirjoittaa Kritiikin uutisissa taidehistorioitsija, taidekriitikko ja Vaasan kaupungin museoiden näyttelypäällikkö Maaria Salo.

Konttinen on saanut uransa aikana lukuisia palkintoja, ja vuonna 2008 hänelle myönnettiin elämäntyöstään Lauri Jäntin säätiön 30 000 euron suuruinen kunniapalkinto. Kerran viidessä vuodessa jaettava palkinto myönnettiin työstä taidehistorian tutkijana, tietokirjailijana ja tieteen kansantajuistajana. Lisäksi Konttisen teos Elämänvirrassa: Alvar ja Ragni Cawén (2015) oli ehdolla vuoden 2015 Vuoden tiedekirja -palkinnon saajaksi.

Ura 
Konttinen valmistui ylioppilaaksi 1967, filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistossa 1975 ja lisensiaatiksi 1985. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1991 Helsingin yliopistossa.

Naistutkimus alkoi Suomessa vasta 1980-luvun puolivälissä, jolloin myös Helsingin yliopiston taidehistorian laitokselle perustettiin tutkimusryhmä Nainen, taide, historia. Taidehistorioitsija Konttinen liittyi mukaan ryhmään ja ryhtyi tutkimaan 1880-luvun suomalaisia naistaiteilijoita, koska kukaan muu ei ollut kirjoittanut heistä kirjaa. Hän löysi lukuisan määrän taidetta luovia naisia ja valitsi heistä viisi aiheeksi väitöskirjaansa Totuus enemmän kuin kauneus – naistaiteilija, realismi ja naturalismi 1880-luvulla (1991). Suomen Akatemian tutkijanakin hän keskittyi erityisesti 1800-luvun naistaiteilijoihin. 

Konttinen on toiminut Suomen taideakatemian amanuenssina, Suomen Akatemian tutkijana 1987-1992, vanhempana tutkijana 1994-1996 ja akatemiatutkijana 2001. Lisäksi hän on työskennellyt Helsingin ja Oulun yliopistojen dosenttina sekä Helsingin yliopiston professorina 2003–2009.

Palkinnot 
 Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1989 (teoksesta Suomalaisia naistaiteilijoita 1880-luvulta)
 Vuoden Aino -tunnus 1997 (Järvenpään liike- ja virkanaisten jakama tunnustuspalkinto)
 Valtion tiedonjulkistamispalkinto 2002 (teoksesta Sammontakojat)
 Eliel Aspelinin -palkinto vuoden 2001 parhaasta taidekirjasta,  teoksesta Sammontakojat
 Suomen Tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinto 2003
 Tieto-Finlandia-ehdokkuus 1996 teoksella Boheemielämä: Venny Soldan-Brofeldtin taiteilijantie
 Lauri Jäntin säätiön kunniapalkinto 2008 kirjallisesta työstä maalaustaiteen hyväksi.

Teokset 
 Louis Sparren Suomea, (näyttelyjulkaisu) Suomen taideakatemia 1980
 Nainen, taide, historia, (toimittanut) Taidehistorian seura 1987
 Suomalaisia naistaiteilijoita 1880-luvulta, Otava 1988
 Eva Cederström. Taiteilijan henkilökuva, Otava 1989
 Suomen marsalkan ratsastajapatsas, Suomen marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö 1989
 Totuus enemmän kuin kauneus. Naistaiteilija, realismi ja naturalismi 1880-luvulla, (väitöskirja) Otava 1991
 Taiteilijapareja, Otava 1991
 Mannerheim-muotokuvia, (näyttelyjulkaisu) Mikkelin taidemuseo 1992
 Fanny Churberg, Otava 1994
 Taiteilijasisaria, (näyttelyjulkaisu, yhdessä Anna-Maria von Bonsdorffin kanssa) Järvenpään kaupunki 1994
 Elin Danielson-Gambogi, (yhdessä Ulla Savojärven kanssa) Otava 1995
 Boheemielämä. Venny Soldan-Brofeldtin taiteilijantie, Otava 1996
 Helena Westermarck 1857–1938, Turun taidemuseo 1996
 Eero Järnefelt, (yhdessä Leena Lindqvistin kanssa) Järvenpään kaupunki 1997
 Treffpunkt Paris. Naistaiteilijoita Schleswig-Holsteinista ja Suomesta, (yhdessä Ulrike Wolff-Thomsenin kanssa) 1997
 Maria Wiik, Otava 2000
 Taiteen sanakirja, (yhdessä Liisa Laajoen kanssa) Otava 2000
 
 Anna Sahlstén 1859–1931, (näyttelyjulkaisu) Iisalmen kaupunki 2001
 Oma tie. Helene Schjerfbeckin elämä, Otava 2004
 Dora Wahlroos. Taiteilijatarina, (näyttelyjulkaisu) Otava 2008
 Naistaiteilijat Suomessa. Keskiajalta modernismin murrokseen, Tammi 2008
 Alvar & Ragni Cawén, Didrichsen 2009
 Naiset taiteen rajoilla. Naistaiteilijoita Suomessa 1800-luvulla, Tammi 2010
 Modernistipareja, Otava 2010
 Fanny Churberg. Uudistettu laitos, Otava, 2012. 199 s. ISBN 978-951-1-26111-7
 Onnellista asua maalla - Tuusulanjärven taiteilijayhteisö, Kustannusosakeyhtiö Siltala, 2013. ISBN 978-952-234-170-9
 Taiteilijatoveruutta. Helene Schjerfbeck, Ada Thilén, Helena Westermarck ja Maria Wiik. Siltala, 2014. ISBN 978-952-234-213-3.
 
 Täältä tullaan! Naistaiteilijat modernin murroksessa. Siltala, 2017. ISBN 978-952-234-388-8.
 Modernistit. Suomalaisia taiteilijapareja. (Teoksen Modernistipareja uusi laitos.) Otava 2018. ISBN 978-951-1-33184-1.
 Aino Sibelius. Siltala, 2019. ISBN 978-952-234-602-5.

Lähteet

Kirjallisuutta
 

Suomalaiset taidehistorioitsijat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset professorit
Helsingin yliopiston professorit
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt