Emil Genetz

Karl Emil Moritz Genetz (24. lokakuuta 1852 Impilahti – 1. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kansallisromanttisen taidemusiikin säveltäjä, laulaja ja opettaja. Emil Genetz oli runoilija Arvid Genetzin veli.

Elämä

Nuoruus
Emil Genetz syntyi Impilahdella vuonna 1852 ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1870. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lakia ja kemiaa vuoteen 1874 saakka, jolloin hän pääsi laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. 1870-luvulla Genetz soitti viulua Ylioppilaskunnan Soittajissa. Valtion stipendin avulla hän opiskeli musiikkia ja näyttämötaidetta Dresdenin konservatoriossa 1875–1877.

Opettajana
Genetz työskenteli saksan, ranskan ja venäjän opettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1880–1887, Helsingin normaalilyseossa 1887–1889 ja Haminan kadettikoulussa 1889–1903. Samaan aikaan hän oli myös mukana perustamassa Haminan suomalaista yhteiskoulua ja toimi sen rehtorina 1894–1896. Vuonna 1904 hän muutti Helsinkiin ja toimi Helsingin yliopistossa lausunnanopettajana ja Kansallisteatterin oppilaskoulun johtajana.

Musiikki

Vokaalisäveltäjä
Emil Genetzin musiikki on kansallismielistä ja -romanttista. Hän on säveltänyt noin 50 vokaalisävellystä, lähinnä kuoromusiikkia, useimmat mieskuorolle. Monet Genetzin teoksista kuten Terve, Suomeni maa!, Karjala ja Herää Suomi! kuuluvat mieskuorojen perusohjelmistoon. Sanoittajana on usein toiminut veli Arvid Genetz, kirjailijanimeltään Arvi Jännes.

Herää Suomi! kilpaili 1880-luvulla Maamme-laulun kanssa asemasta Suomen kansallislauluna.

Genetz sävelsi vuoden 1898 Kymenlaakson maakuntajuhlille ensimmäisen Kymenlaakson laulun, jota käytettiin maakuntalauluna vuoteen 1903 asti.

YL:n sävellyskilpailu
Genetz otti osaa Ylioppilaskunnan Laulajien vuonna 1894 järjestettyyn sävellyskilpailuun liedertafeltyylisellä Hakkapeliitat-marssilla. Kilpailuun otti osaa myös Genetzin entinen oppilas Jean Sibelius nykyisellä mieskuoroklassikolla Rakastava. Genetz voitti kilpailun, ja Sibelius jäi toiseksi.

Teoksia
 Terve, Suomeni maa! (san. P.J.Hannikainen)
 Karjala (san. Arvi Jännes)
 Metsänhartaus (san. P.J.Hannikainen)
 Suruisena (san. P.J.Hannikainen)
 Rauhan maa
 Herää Suomi! (1881, san. Arvi Jännes)
 Hakkapeliitat (1893)
 Koululaulu (san. Alli Nissinen)
 Lemmenkukka
 Missä kukka, siellä kesä (san. J.H.Erkko)
 Mieslaulu (san. J.H.Erkko)
 Suomen valta (san. A.Oksanen)
 Illansuussa
 Viihdytys
 Minun kultani kaunis on (mieskuorosovitus suomal. kansanlaulusta)
 Kehtolaulu (sekakuorosovitus suomal. kansanlaulusta, san. Olli Vuorinen)
 Voi, jos ilta joutuisi (suomal. kansanlaulu)
 I, i, illall’ (mieskuorosovitus suomal. kansanlaulusta)

Lähteet

Aiheesta muualla

 

Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Fennistit
Impilahti
Vuonna 1852 syntyneet
Vuonna 1930 kuolleet