Sydämen vajaatoiminta

Sydämen vajaatoiminta (latinaksi insufficientia cordis) on sairaustila, jossa sydämen pumppaustoiminta ei ole riittävää. Kansainvälinen tautiluokitus ICD-10 käyttää tilasta päänumeroa I50. Alanumero riippuu muista tekijöistä.

Syyt
Sydämen vajaatoiminta on harvoin itsenäinen tauti, jolle ei ole olemassa yksittäistä selittävää tekijää. Sydämen vajaatoiminnan ensisijaisina syinä voidaan pitää muun muassa
kardiomyopatiaa, sydänlihaksen rappeutumista ja
amyloidoosia, joka on sydänlihakseen kertyvää ainetta, joka häiritsee sen toimintaa. Ruumiinavauksessa normaali sydän on melko veltto, mutta amyloidoottinen sydän on jäykkä.

Toissijaisia sydämen vajaatoiminnan syitä on paljon, ja ne ovat usein yhteydessä toisiinsa.
Sepelvaltimotauti, jonka vuoksi sydänlihas ei hapetu riittävästi 
Akuutti sydäninfarkti, jonka aikana useasti tavataan vajaatoimintavaihe
Sydäninfarktin jälkitila, jossa osa kuolioon menneestä lihaksesta korvautuu supistelemattomalla mutta elastisella sidekudoksella
Erilaiset rytmihäiriöt, jotka voivat aiheuttaa liian nopean tai hitaan ja siksi tehottoman pumppauksen
Verenpainetauti, jonka vuoksi sydämeltä vaaditaan tavallista enemmän pumppaustehoa painetta vastaan
Läppäviat
Kohonnut keuhkovaltimopaine, joka voi johtua keuhkoissa tapahtuvasta prosessista
Kilpirauhasen vajaatoiminta
Aortan koarktaatio eli ahtauma
Sydämen rakenteelliset poikkeavuudet, lähinnä synnynnäiset sydänviat

Oireet
Monesti sydän on kokonaisuudessaan vajaatoimintainen. Tunnetaan kuitenkin oikean puolen ja vasemman puolen vajaatoiminta, jotka aiheuttavat erilaisia oireita ja löydöksiä.
Sydämen suureneminen. Sydän voi yrittää korvata vajaatoimintaa kasvattamalla massaa. Sydän voi kuitenkin olla keskimääräistä suurempi myös esimerkiksi urheilijalla ilman mitään tautia. Sydämen koon perusteella on mahdollista tehdä ylidiagnostiikkaa eli tehdä liikaa vajaatoimintadiagnooseja. 
Verenpaineen lasku ja huimaus sekä väsymys
Oikean puolen vajaatoiminnan merkkejä ovat nesteen kertyminen alaraajoihin eli perifeerinen ödeema ja maksan suureneminen (hepatomegalia) sekä askitesnesteen ilmaantuminen vatsalle
Vasemman puolen vajaatoiminnan merkki on keuhkopöhö

Vaikeusluokitukset
Sydämen vajaatoiminnan vaikeusastetta on arvioitu NYHA-luokituksella ja sitä täydentävällä AHA-luokituksella, jotka ovat yhdysvaltalaista alkuperää mutta täysin käyttökelpoisia ja käytössä yleismaailmallisesti.

NYHA I – Ei oireita rasituksessa
NYHA II – Oireita kovassa rasituksessa
NYHA III – Oireita vähäisessä rasituksessa
NYHA IV – Oireita ilman rasitusta

AHA aste A – Kehittyvän sydämen vajaatoiminnan riski
AHA aste B – Oireeton sydämen vajaatoiminta
AHA aste C – Oireinen sydämen vajaatoiminta
AHA aste D – Oireinen sydämen vajaatoiminta huolimatta maksimaalisesta lääkityksestä

Hoito
Sydämen vajaatoimintaa hoidettaessa on selvitettävä ilmiön perussyy ja hoidettava se. Käytössä on myös lääkinnällisiä hoitoja.

Lääkkeet 
Diureetti eli nestettä poistava lääkitys, tunnettu esimerkki on furosemidi
Inotrooppi eli pumppaustoimintaa tehostava lääke, tunnettu esimerkki on digoksiini 
Beetasalpaajista, ACE-estäjistä ja vasodilataattoreista katsotaan usein myös olevan muutakin hyötyä kuin se, mikä johtuu niiden verenpainetta laskevasta vaikutuksesta.

Operatiiviset hoidot 
Operatiivisina hoitona voivat tulla kyseeseen muun muassa läppäleikkaukset, suonten korjausleikkaukset ja sydämensiirto.

Akuutissa tilanteessa käytetään myös raajasidoksia, joilla yritetään estää liiallisen nestemäärän rasitusvaikutus.

Ravitsemustekijät 
Vuoden kestäneessä kokeessa 239 sydämen vajaatoimintapotilasta sai päivittäin 100 µg:n annoksen D3-vitamiinia tai lumevalmistetta. Tutkimuksen alkaessa kaikkien osallistujien D-vitamiinipitoisuudet olivat alle suositusten. Kävelytesteissä D-vitamiini ei lisännyt potilaiden fyysistä toimintakykyä mutta paransi mahdollisesti sydänlihaksen toimintaa ejektiofraktiolla mitattuna. Tutkijat toteavat raportissaan, että lisätutkimuksia tarvitaan.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Sydämen vajaatoiminta,Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009

Sydän- ja verisuonitaudit
Seulonnan keskeiset artikkelit