Tommola (Pälkäne)

Tommola on Pälkäneen kylä, joka sijaitsee välittömästi kirkonkylän eli Onkkaalan eteläpuolella. Pääosa Mallasveden ja entisen Helsinki–Tampere-valtatien (Onkkaalantien) välisestä alueesta Kostianvirralta Pälkäneen hautausmaalle asti kuuluu Tommolaan. Kylä oli vuosisatojen ajan Pälkäneen kappalaispappilan hallinnassa.

Nykyisin Tommola on osa Pälkäneen keskustaajamaa ja koostuu pääasiassa omakotiasutuksesta. Tommolassa on elintarvikeliike, autokorjaamo ja muutamia yksityisten elinkeinonharjoittajien toimitiloja. Keskustaajaman palvelut ovat noin yhden kilometrin etäisyydellä. Lisäksi Tommolassa sijaitsee Pakanrannan uimaranta, entinen Tampereen kaupungin lomakoti, Pälkäneen kunnan jätevedenpuhdistamo ja Pälkäneen vuonna 1890 käyttöön otettu hautausmaa, jonne valmistui siunauskappeli vuonna 1970.

Historia

Tommola mainitaan historiallisissa asiakirjoissa aluksi nimellä Vesaniemi, joka esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1507. Vuoden 1539 maakirjassa Vesaniemi on merkitty Onkkaalaan kuuluvaksi. Jo 1450-luvulla lautamiehenä toimi Gudmund Wesaijnen, jonka on arveltu nimestä päätellen asuneen Vesaniemessä eli Tommolassa.

Tommolan yksinäistalo toimi Pälkäneen kappalaispappilana 1600-luvun lopulta vuoteen 1944 asti. Kostianvirran taistelun aikana vuonna 1713 Tommola oli Venäjän joukkojen etulinja-aluetta ja kappalaispappila hävitettiin perusteellisesti. Oltuaan 1900-luvulla myös seurakunnan kanttorin asuntona Tommolan päärakennus siirtyi teatteritieteen professori Timo Tiusasen omistukseen.

1900-luvun aikana Pälkäneen keskustaajaman asutus levisi vähitellen Tommolan pelloille, aluksi Kostianvirran lähistölle. 1950-luvulla alueelle asettui varsinkin siirtokarjalaisia. Pääosin 1980- ja 1990-luvuilla rakennettiin Puistolan ja Kuusiston alueiksi nimetyt pientaloalueet. Vuonna 2007 Pälkäneen kunta osti Tommolan kylästä 11 hehtaarin alueen ja aloitti sen kaavoituksen asunto- ja virkistyskäyttöön.

Tommola kaunokirjallisuudessa

Tommolan kylä ja sen asukkaat ovat keskeisessä osassa Aulis Aarnion romaanissa Kostian pappi (1992), joka sijoittuu Kostianvirran taistelun aikoihin. Samoja tapahtumia ja henkilöitä Aarnio on sijoittanut myös kirjoittamiinsa näytelmiin Kostian pappi (1997) ja Tulipunainen ratsastaja (2007), jotka kangasalalainen Ramppi-teatteri on kantaesittänyt.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kappalaisen pojan John Zidbäckin (1854–1948) muistikuvia lapsuudestaan Tommolassa

Pälkäneen kylät