Nikolai Punin

Nikolai Nikolajevitš Punin (, 28. marraskuuta 1888 Helsinki – 21. elokuuta 1953 Vorkuta) oli venäläinen toimittaja.

Punin toimitti lukuisia lehtiä, ja oli myös perustamassa ikonografian osastoa Venäjän valtion museoon. Punin oli runoilija Anna Ahmatovan elämänaikainen ystävä ja avomies. Hän oli syytettynä Leningradin jutussa ja hänet tuomittiin työleirille Vorkutaan, jossa hän kuoli.

Biografia 

Avainhenkilö Venäjän taiteessa

Nikolai Punin syntyi Helsingissä. Nuorena Punin muutti Pietariin, missä kävi klassisen lukion ja tapasi Anna Ahmatovan. Vuosina 1907–1914 Punin opiskeli historiaa professori D.V Ainalovin johdolla Pietarin yliopistossa. Hän valmistui vuonna 1914 pääaineenaan taidehistoria. Opintojensa jälkeen Punin aloitti uransa taidekriitikkona ja toimittajana. Punin oli Venäjän taiteen avainhenkilöitä, ja hän toi esille akhmeismin, konstruktivismin, formalismin ja muita taiteen ja kulttuurin kehityssuuntia. Vuonna 1918 Anatoli Lunatŝarski nimitti Puninin tärkeisiin virkoihin, kuten Pietarin koulutuskomitean, Venäjän museon kansankomissaariksi ja Eremitaaŝin johtajaksi.

Liitto Anna Ahmatovan kanssa 
Nikolai Punin oli avioliitossa runoilija Ahmatovan kanssa 1920- ja 30-luvuilla.

Stalinin diktatuurin alaisena 

Neuvostoliiton salainen palvelu vangitsi Puninin kahdesti Stalinin diktatuurin aikana.

Vuonna 1949 Punin oli vangittu syytettynä "neuvostovastaisesta" toiminnasta, koska hän oli sanonut tuhansien Leninistä otettujen kuvien olevan mauttomia. Puninin kuuluisat eurooppalaiset esikuvat kuten Rembrandt ja impressionistit olivat kommunistien mielestä todiste Puninin "neuvostovastaisesta" toiminnasta.

Nikolai Puninin merkitys 
Punin on tunnettu taidekokoelmien pelastajana. Eremitaašin ja Venäjän museon kuraattorina Punin pelasti pelasti merkittäviä taiteen mestariteoksia.

Punin oli myös merkittävä luennoitsija; hänen luentonsa olivat hyvin suosittuja yleisön ja lukuisten opiskelijoiden keskuudessa. Puninin taide-esseet ja muistelmat on julkaistu englanniksi ja venäjäksi

Lähteet 

Venäläiset toimittajat
Vuonna 1888 syntyneet
Vuonna 1953 kuolleet
Taidekriitikot