Identiteetti (filosofia)

Identiteetti tarkoittaa filosofiassa sitä, mikä tekee oliosta tai muusta entiteetistä määriteltävän ja tunnistettavan, antamalla sille joitakin ominaisuuksia tai piirteitä, jotka mahdollistavat sen erottamisen muista olioista. Identiteetti tekee asioista samoja asioita tai eri asioita.

Identiteetti logiikassa: identiteetin laki 

Logiikassa identiteetti määritellään yleensä kaksisuuntaisena relaationa joka pätee vain asian ja sen itsensä välillä. Identiteetti on siis kaksipaikkainen predikaatti "=", niin että kaikille x ja y "x = y" on totta jos ja vain jos x on sama kuin y. Identiteetti on transitiivinen, symmetrinen ja refleksiivinen relaatio. Useimpien normaalien modaalilogiikoiden aksiooma on, että kaikille x, jos x = x silloin välttämättä x = x.

Identiteetti ontologiassa 

Ontologit sekä mielen- ja kielenfilosofit kysyvät sellaisia kysymyksiä kuin:

 Mitä tarkoittaa, että olio on sama kuin se itse?
 Jos x ja y ovat identtisiä (ovat sama olio), onko niiden aina oltava identtisiä? Ovatko ne välttämättä identtisiä?
 Mitä tarkoittaa, että olio on sama, jos se muuttuu ajan kuluessa? Onko omenat sama kuin omenat+1? (Katso: endurantismi, perdurantismi)
 Jos olion kaikki osat vaihdetaan ajan kuluessa, kuten Theseuksen laivan esimerkissä, millä tavalla se on sama?

Perinteinen vastaus on ollut Gottfried Leibnizin näkemyksen mukainen: Kaksi oliota ovat samat jos ja vain jos ne jakavat samat ominaisuudet; tai: Jos kahdella oliolla on samat ominaisuudet, kyseessä on sama olio (Leibnizin laki). Muodollisesti: x on sama kuin y jos ja vain jos jokainen predikaatti joka on tosi x:lle on tosi myös y:lle. Leibnizin laki on vaikuttanut matematiikan filosofiaan ja predikaattikalkyylin kehitykseen.

G. W. F. Hegel katsoi, että asiat ovat luontaisesti ristiriitaisia itsensä kanssa, ja että ajatus jostakin itseidenttisenä olisi mielekästä vain jos se ei olisi myös epäidenttistä tai erilaista itsensä suhteen. Hegelin sanoin, ”identiteetti on identiteetin ja epäidentiteetin identiteettisyyttä”.

Nykyaikana ontologit ovat keskustelleet identiteetistä suhteessa mahdollisiin maailmoihin — voiko sama olio olla olemassa useissa erilaisissa mahdollisissa maailmoissa?

Kvalitatiivinen ja numeerinen identiteetti 

Satunnaisten olioiden a ja b voidaan sanoa olevan kvalitatiivisesti identtisiä jos a ja b ovat kaksoiskappaleita, eli jos a ja b ovat täysin samanlaisia kaikilla tavoilla, eli jos a:lla ja b:llä on kaikki samat kvalitatiiviset eli laadulliset ominaisuudet. Esimerkiksi kaksi juomalasia, jotka ovat valmistuneet saman lasitehtaan samalta tuotantolinjalta, ja ovat käytännössä samanlaisia; tai kaksi hiiliatomia, joista toinen sijaitsee tietyn henkilön oikeassa ja toinen vasemmassa kädessä, ja ovat samanlaisia tiukempienkin mittapuiden mukaan.

Vaihtoehtoisesti olioiden a ja b voidaan sanoa olevan numeerisesti identtisiä jos a ja b ovat yksi ja sama asia; jos a on b, eli jos on olemassa yksi asia, jota kutsutaan vuoroin a:ksi ja vuoroin b:ksi. Esimerkiksi Clark Kent on numeerisesti identtinen Teräsmiehen kanssa sikäli, että on vain yksi henkilö, jolla on välillä päällään eri vaatteet. Siis a = b, tai Clark Kent = Superman.

Katso myös 

 Identiteetti

Aiheesta muualla 

 
 
 
 
 
 
 
 

Filosofian termit
Logiikka
Ontologia