Moskvajoki

Moskvajoki eli Moskovanjoki () on Moskovan kaupungin läpi virtaava ja Okaan Kolomnan lähellä laskeva joki Moskovan ja osittain myös Smolenskin alueilla Venäjällä. Sen pituus on 473 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 17 600 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Moskovan ylängöltä. Tärkeimmät sivujoet ovat Ruza, Istra, Jauza, Pahra ja Severka. Keskimääräinen virtaama on 109 kuutiometriä sekunnissa. Virtausta säännöstelevät Možaiskin, Ruzan, Ozerninskojen ja Istran tekoaltaat sekä Petrovo-Dalnejen ja Rubljovon lähellä sijaitsevat padot. Vettä virtaa jokeen myös Volgasta Moskovan kanavaa pitkin. Moskvajoen rannalla sijaitsevat Možaiskin, Zvenigorodin, Moskovan, Žukovskin, Bronnitsyn, Voskresenskin ja Kolomnan kaupungit.

Joen nimitys
Joen nimen alkuperä on pitkään kiinnostanut tutkijoita. 1800–1900-luvulla sille esitettiin lukuisia suomalais-ugrilaisiin, slaavilaisiin ja balttilaisiin kieliin pohjautuvia etymologioita. Myöhemmin useimmat niistä (esim. komin mösk ’lehmä’ + va ’vesi’) on torjuttu tieteellisesti kestämättöminä. Nimistöntutkija Jevgeni Pospelov pitää teoksessaan ”Moskovan alueen paikannimet” mahdollisina seuraavia selityksiä:

 1) Mordvan muška ’hamppu’ -sanan perusteella rekonstruoitu merjan mosk, jota tukee joen yläjuoksusta käytetty nimitys Konopelka < venäjän konoplja ’hamppu’;
 2) Muinaispermin mosk ’lähde, virta, sivujoki’ + va ’vesi’, jota tukee Moskvajoen asema suhteessa Okaan tai omiin sivujokiinsa kuten Jauzaan;
 3) Kantaslaavin mosk, jolla on mm. merkitykset ’kostea, märkä’;
 4) Balttilaisten kielten perusteella rekonstruoidut muodot Mask-(u)va, Mask-ava tai Mazg-(u)va, Mazg-ava, joiden yhteinen merkitys olisi ’upottava, loskainen, märkä’.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Hydrologisia tilastoja 1924-1985: Moskva at Zvenigorod                               (unesco.org)
 Hydrologisia tilastoja 1939-1985: Moskva at Perervinskiy Gidrouzel                   (unesco.org)

Volgan vesistö
Moskovan alueen joet
Smolenskin alueen joet