Kuopion maantiede

Kuopio on sisämaan satamakaupunki, jota ympäröivät suuret vesialueet. Kallavesi rajaa Kuopionniemellä sijaitsevaa kaupungin keskustaajamaa kaikissa muissa ilmansuunnissa paitsi lounaassa. Maastolle ovat ominaista lajistoltaan runsaat metsät sekä suuret maaston korkeusvaihtelut.

Maastonmuodot 
Veden ympäröimässä kaupungissa on vaihtelevia maastonmuotoja. Puijon mäen lisäksi Neulamäki on varsin korkealle veden tasosta nouseva kaupunginosa.

Talvella jäätyvästä Kallavedestä tulee muun muassa hiihdon sekä luistelun harrastamispaikka ja talviset jäätiet lyhentävät myös välimatkoja naapurikuntiin.

Jääkauden jäljet 
Viime jääkautta seuranneen ja Itämerta edeltäneen Yoldiameren jäljiltä löytyy muinaisrantoja jopa 140 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolelta (nykyinen Kallavesi 82 m merenpinnasta).
Tällainen muinaisranta löytyy esimerkiksi Neulamäen rinteestä nykyisen mikroautoradan kohdalla. Puijolta vastaavia muodostumia on vaikeampi löytää. Yoldia-vaiheen jälkeen painunut maankamara on noussut, nykyään tosin enää noin 4 millimetrin vuosivauhdilla. Noin 6500 eaa. muodostuneen muinaisen Suursaimaan rannoista löytyy jälkiä 100–102 metrin korkeudesta merenpinnasta. Tällöin vesi ulottui nykyisen Tuomiokirkon tasalle asti.

Puijo 

Puijon suurelta osin suojeltu metsäalue sijaitsee keskustan kupeessa, kaupungin pohjoispuolella. Puijon laella sijaitsevien Puijon tornin ja majan lisäksi alueella on urheilu- ja liikuntakeskus mäkihyppyreineen ja latuverkostoineen. Lisäksi alueella on 9-reikäinen harjoitusgolfkenttä.

Puijo on ollut aikoinaan Suomen virein talviurheilukeskus. Mäkihyppytoiminta Puijon Hiihtoseurassa on erittäin menestyksekästä ja seuran kasvattivalmentajia on myös useita kansainvälisissä tehtävissä. Mäkimontun lähistöllä sijaitsee myös Puijonlaakson pesäpallokenttä.

Pääosa Puijosta on luonnonsuojelualuetta. Puijon naapureina on muutamia kaupunginosia, kuten Puijonlaakso (lännessä), Rypysuo (länsirinteellä), Julkula (Rypysuon jälkeen pohjoiseen päin mennessä), Päiväranta (pohjoisessa) sekä Antikkalan laskettelurinteet, jotka sijaitsevat itärinteellä (mäkimonttu on länsirinteellä).

Luonto 
Maastolle on ominaista lajistoltaan runsaat metsät. Kuopion lehtokeskus sijaitsee pääosin Kuopion, Nilsiän ja Siilinjärven alueella. Varsinkin vuonna 2008 Puolustusvoimien varikkokäytöstä vapautuneelta Pienen Neulamäen alueelta on löytynyt luontoarvoiltaan erittäin merkittäviä lehtoja.

Kaupunkirakenne 
Kuopion kaupunkirakenne on suomalaisessa mittakaavassa tiheää, ja Kuopion keskustaajama onkin väestötiheydeltään Suomen tiheimmin asutettu taajama . Tämä on seurausta sekä pitkäjänteisestä kaavoituksesta että kaupungin maantieteellisistä olosuhteista. Ruutukaavaan perustuva Kuopion keskusta on melko suuri ja tiiviisti rakennettu useine puistoineen ja kapeine rännikatuineen. Kaupunkirakennetta myös kehitetään jatkuvasti. Samalla, kun sataman alueelle on valmistunut useita uusia asuinkerrostaloja, on Kuopion viime aikojen suurin investointi, Saaristokaupunki, edennyt kaupungin etelälaidalla.

Tori 

Kuopion tori on alueena suuri, mikä yhdistettynä sen ajoittaiseen hiljaisuuteen talvisaikana sai aikoinaan Kuopion kaupunginjohtajana toimineen Kari Häkämiehen vertaamaan sitä venäläiseen lentokenttään. Torilta löytyvät perinteiset savolaiset kalakukkoineen, joskin kaupunki ympärillä on nykyaikaistunut. Muun muassa vanhoja puutaloja on hävinnyt uusien ja suurempien liikerakennusten tieltä.

Tori on pinnoitettu pääosin nupukivillä, joskin sen läpi kulkee itä–länsi-suunnassa tasainen kävelykuja. Pintana tori on hieman kalteva. Torin alla oli pysäköintihalli, jota laajennettiin alatori-hankkeen yhteydessä.

Torin pohjoispäädyssä kulkevan tulliportinkadun toisella puolella sijaitsee kaupungintalo. Vastakkaisessa päädyssä toria sijaitsee kauppahalli ja sen laidoilla Siskotyttö- ja Veljmies-patsaat.

Kaupungin sisäisen linja-autoliikenteen päätepysäkit on keskitetty torin ympärille. Kaukoliikenne kulkee linja-autoasemalta, joka sijaitsee rautatieaseman takana, noin puoli kilometriä torilta pohjoiseen.

Saaristokaupunki 

Saaristokaupunkiin liittyvä Saaristokatu oli yksi suurimmista tähän suurhankkeeseen liittyvistä investoinneista. Saaristokatu kulkee siltoja myöten muutaman saaren kautta yhdistäen kaksi kaupunginosaa ja lyhentää matkaa saaristokaupungista keskustaan noin 10 kilometriä ja lähin osa Saaristokaupunkia jää vain 2,5 kilometrin päähän keskustasta. Ensimmäinen silta pohjoisesta päin on nimeltään Ellen Thesleffin silta, ja se on 280 metriä pitkä. Fridolf Weurlanderin sillan pituus 30 metriä, Anton Lindforsin silta 22 metriä ja Unto Koistisen sillan pituus on 160 metriä. Saaristokadun eteläpäähän on rakennettu kaksi 15-kerroksista tornitaloa kanavan rannalle. Saaristokaupunki sijaitsee erittäin otollisella paikalla järvimaisemien suhteen, sillä kaikki tontit ovat kävelymatkan päässä rannasta.

Alueella järjestettiin vuoden 2010 asuntomessut. Kuopiossa on järjestetty asuntomessut myös vuonna 1980.

Aluejako

Kaupunginosat 
Kuopiossa on 71 kaupunginosaa ja lukuisia kyliä.

Suuralueet ja niihin kuuluvat tilastoalueet 

Keskusta lähialueineen: Keskusta, Niirala, Haapaniemi, Rönö ja sen lähisaaret, Siikalahti
Läntinen Puijo: Puijonlaakso–Taivaanpankko, Julkula, Niuva–Länsipuijo–Rypysuo, Puijonsarvi (Päiväranta)
Itäinen Puijo: Puijo (Inkilänmäki), Itkonniemi–Männistö–Linnanpelto, Saarijärvi–Rahusenkangas, Kettulanlahti, Kelloniemi–Likolahti
Neulamäki: Savilahti, Neulamäki, Kolmisoppi–Vuorilampi
Särkiniemi – Särkilahti
Jynkkä ja Levänen: Levänen, Pieni Neulamäki, Jynkkä,
Petosen puistokaupunki: Litmanen, Pitkälahti, Pirtti (pl. Savolanniemi)
Saaristokaupunki: Savolanniemi, Lehtoniemi–Keilankanta, Rautaniemi
Hiltulanlahti: Kiviharju, Vanuvuori, Hiltulanlahti
Sorsasalo
Eteläinen maaseutualue: Puutossalmi, Pellesmäki, Kurkimäki
Länsiranta: Haminalahti, Hirvilahti
Itäinen maaseutu ja Riistavesi: Ranta-Toivala, Jännevirta, Kurkiharju, Länsi-Riistavesi, Itä-Riistavesi, Melalahti
Vehmersalmi
Karttula: Itä-Karttula, Syvänniemi, Karttula
Nilsiä: Tahko, Pajulahti, Murtolahti, Palonurmi, Nilsiä
Maaninka: Käärmelahti, Pulkonkoski, Kinnulanlahti, Tuovilanlahti, Maaninka

Suunnittelualueet 

 Pieni Neulamäki
 Saarijärvi

Maarekisterikylät 
 
401 Neulaniemi, 404 Niuvanniemi, 405 Puijo, 406 Julkula, 407 Kuopio, 408 Hatsala, 409 Hakkarala, 410 Haminalahti, 411 Hiltulanlahti, 412 Hirvilahti, 413 Hirvimäki, 414 Koivusaari, 415 Jynkkä, 416 Jännevirta, 417 Kaislastenlahti, 418 Kurkiharju, 419 Lamperila, 420 Leväinen, 421 Muuruvesi, 422 Niemisjärvi, 423 Pappila, 424 Pellesmäki, 425 Pieksä, 426 Puutossalmi, 427 Ritisenlahti, 428 Ritoniemi, 429 Rytky, 430 Savilahti, 431 Savisaari, 432 Sotkanniemi, 433 Toivala, 434 Vaajasalo, 435 Vehmasmäki, 440 Kotasalmi, 441 Kuopion-Pelonniemi, 442 Leppäranta, 443 Lohilahti, 444 Melalahti, 445 Ohtaanniemi, 446 Pelonniemi, 448 Pölläkkä, 449 Riistavesi, 451 Ryönä, 452 Syrjänsaari, 453 Rissala, 454 Hakunila, 455 Iivarinsalo, 456 Enonlahti, 457 Enonsalo, 458 Hormastenlahti, 459 Juonianlahti, 460 Jänissalo, 461 Litmaniemi, 462 Miettilä, 463 Niinimäki, 464 Putroniemi, 465 Puutosmäki, 466 Roikansaari, 467 Räsälä, 468 Ukonlahti, 469 Vehmersalmi, 470 Vuorisalo

Muut kylät 
Asuma, Kortejoki, Niittylahti, Savulahti, Sikoniemi, Vartiala, Vehka

Ilmasto

Lähteet

Aiheesta muualla 
Ympäristö ja luonto, Kuopio.fi 
Kuopion ilmanlaatuindeksi tänään (tunneittain päivittyvä kuva) 
Kuopion ilmastostrategia 2009–2020 
Kuopion ympäristöstrategia 2012

Kuopion luonto