Turkkilaiset kansat

Turkkilaiset kansat on yleisnimitys turkkilaisia kieliä puhuville etnisille ryhmille, joilla on myös eriasteisia kulttuurillisia ja historiallisia yhtäläisyyksiä. Turkkilaisten kansojen asuma-alue muodostaa ketjun itäiseltä Välimereltä Itä-Euroopan sekä Keski-Aasian kautta aina pohjoiseen Siperiaan saakka. Turkkilaiset kielet ovat lähtöisin suppealta alueelta Keski-Aasiasta, josta ne levisivät laajalle alueelle varhaiselta keskiajalta alkaen. Joitain tunnetuimpia nykyaikaisia turkkilaisia kansoja on Anatolian turkkilaiset, azerit, kazakit, kirgiisit, tataarit, uzbekit. Turkkilaiseen historiaan perehtyvä akateeminen tutkimuksen alue on nimeltään turkologia.

Uskonto 
Suurin osa turkkilaisista kansoista harjoittaa sunnalaista islamia.

Ennen islamin uskoon kääntymistä turkkilaiset kansanperinteet keskittyivät šamanistisiin uskoihin ja etenkin tengrismin ympärille. Joidenkin kansojen joukossa on ryhmittymiä jotka ovat pyrkineet 1900-luvulta luomaan uuden yhteyden muinaisiin turkkilaisiin uskomuksiin ja jopa korvaamaan islamin niillä. Näin muun muassa Kirgiisiassa, Kazakstanissa, Mongoliassa, Tatarstanissa ja Baškortostanissa. Turkin tasavallan perustaminen edesauttoi tengrismin elvyttämistä. Turkin kieli 'puhdistettiin' arabialaisista ja persialaisista lainasanoista. Jotkut hylkäsivät islamin ja ottivat käyttöön turkkilaiset nimet, kuten tasavallan perustaja- ja presidentti Mustafa Kemal Atatürk (Atatürk = turkkilaisten isä), ja historioitsija Ziya Gökalp (Gökalp = taivas sankari). Kiistelty kirjailija Nihal Atsız oli myös merkittävä hahmo modernin tengrismin edistämisessä.

Genetiikka 
2015 julkaistun tutkimuksen mukaan turkkilaiset kielet ovat levinneet nomadisten turkkilaisten liikkumisen myötä eri alueiden väestöihin jättäen näihin lähinnä kulttuurisen muutoksen eikä niinkään geneettistä jälkeä, ja turkkilaiset kansat ovatkin usein geneettisesti pääosin maantieteellisten ei-turkkilaisten naapureidensa kaltaisia, mutta eri turkinkieliset ryhmät niin Lähi-idästä, Kaukasukselta, Itä-Euroopasta kuin Keski-Aasiastakin jakavat kuitenkin keskenään vaihtelevissa määrin myös tiettyyn osaan Aasiaa (etelä-Siperiaan ja Mongoliaan) sijoitettavaa yhtäläistä perimää; alueen uskotaan olevan turkkilaisten kasojen alkukoti.

Turkin turkkilaiset polveutuvat oletettavasti enimmäkseen Anatolian aiemmasta paikallisesta väestöstä, joka turkkilaistettiin kulttuurisesti; turkkilaisten on havaittu klusteroivan pääosin Välimeren väestöryhmien kanssa, mutta osoittavan myös jossain määrin yhtäläisyyttä Keski-Aasian turkkilaisten kansojen kanssa.

Turkkilaisia kansoja

 azerit
 balkaarit
 baškiirit
 dolgaanit
 gagauzit
 hakassit
 Irakin turkmeenit
 jakuutit
 karakalpakit
 karapapakit
 karatšait
 kasaarit
 kaškait
 kazakit
 kiptšakit eli kumaanit
 kirgiisit
 Krimin tataarit
 kumykit
 Meskhetin turkkilaiset
 nogait
 petsenegit
 salaarit
 tataarit, lukuisine alaryhmineen
 tofalarit
 tšuvassit
 turkkilaiset
 turkmeenit
 tuvaanit
 uiguurit
 uzbekit

Lähteet

Aiheesta muualla