Luettelo Suomen siviili-ilmailun lento-onnettomuuksista

Luettelo Suomen siviili-ilmailun lento-onnettomuuksista sisältää kaikki Suomen ilmatilassa tapahtuneet kuolemaan johtaneet lento-onnettomuudet suomalaisilla siviili-ilma-aluksilla (laskuvarjo-onnettomuudet eivät siis sisälly luetteloon). Lisäksi on listattu joitain onnettomuuksia, joista ei ole aiheutunut kuolonuhreja. Muita, ihmisten vakaviinkin vammoihin ja ilma-aluksen vaurioitumiseen tai tuhoutumiseen johtaneita lento-onnettomuuksia on tapahtunut paljon enemmän.

Aikajana

1920-luku

1930-luku

1940-luku

1950-luku

1960-luku

1970-luku

1980-luku

1990-luku

2000-luku

2010-luku 

Kevytilmailu alkoi riippuliitimistä, joka ei Suomessa näkynyt onnettomuustilastoissa kuten esim. Yhdysvalloissa. Toisaalta riippuliito-onnettomuuksia ei tutkittu 1970- ja 1980-luvuilla lento-onnettomuuksina. 1990-luvun lopulta kevytilmailu on kasvanut ja myös siksi onnettomuuksia tapahtuu enemmän.

Suomen ilmatilan ulkopuolella tapahtui Suomen helikopteri-ilmailun suurin onnettomuus: 
Copterlinen Sikorsky S-76C tuhoutui 10. elokuuta 2005 Tallinnan edustalla. Kaksi ohjaajaa
ja kaksitoista matkustajaa hukkui kopterin syöksyessä mereen. Onnettomuustutkinnan mukaan
syynä oli tekninen vika: servomoottorin virheellinen pintakäsittely sai aikaan pyrstöroottorin tuhoutumisen, josta onnettomuus sai alkunsa. Servon mäntiä on luotettavuuden maksimoimiseksi kaksi ja toisen toiminnan pitäisi riittää – tämänkin takia Sikorsky ei hyväksynyt teknistä syytä, joka johtaisi sen korvausvastuuseen. Myös trombia syytettiin onnettomuudesta. Ohjaaja sinkoutui ohjaamosta ulos, joten ohjaajan istuinvyöt olivat auki jossain vaiheessa. Ohi lentäneen toisen kopterin kärkipyörteet, törmäys lintuparveen ja tiedustelupalvelut esiintyivät onnettomuuteen liittyvissä salaliittoteorioissa.

Purjelentokoneiden onnettomuudet lisääntyivät, kun liitokoneista siirryttiin suurempien oppilasmäärien kouluttamiseen vintturihinatuilla nykyaikaisilla purjelentokoneilla.

Moottoripurjekoneet eli moput ovat välimuoto purjelennon ja kevytilmailun välillä, pyrkimyksenä moottorilento kohtuullisilla kustannuksilla.

Ilmapalloille on sattunut vain yksi onnettomuus, vaikka harrastuslentäminen on laajentunut liiketoiminnaksi 1980-luvulta lähtien.

Vuoden 2007 kohdalla on esimerkinomaisesti kuvattu kaikki vakavat lento-onnettomuudet, ei vain kuolemaan johtaneet. 

Vuoden 2010 alussa Ilta-Sanomissa olleen artikkelin mukaan 2000-luvun lento-onnettomuuksien määrä (pois lukien laskuvarjo-onnettomuudet) oli yllä olevan taulukon mukainen paitsi
 vuonna 2004 olisi tapahtunut vain 3 onnettomuutta
 vuonna 2007 olisi tapahtunut vain yksi onnettomuus
 vuonna 2009 olisi tapahtunut 6 onnettomuutta.
 vuonna 2011-2012 tapahtuneet onnettomuudet lyhyesti Tarfin vuosianalyysissä. (Pitäisi siirtää taulukkoon)

Katso myös 
 Koivulahden lentoturma vuonna 1961 
 Maarianhaminan lentoturma vuonna 1963 
 Copterlinen onnettomuus 2005 
 Jämijärven lento-onnettomuus, 2014
 Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista (1918–2006, kuolemaan johtaneet) 
 Rissalan lentoturma

Lähteet 
 
 Suomen Siivet, 3, 1970 (elokuu), kuvaa osan OH-CHC:n onnettomuudesta 26.6.195
 Rinne, Jari. 2018. Lento-onnettomuudet lentoturvallisuuden kehittäjinä. Ilmailun historia 2. Tuusula: Ketterät Kirjat.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Mahdoton kaarto, yleinen onnettomuuden syy (Trafi)

Siviili-ilmailun lento-onnettomuuksista