Liberaali demokratia

Liberaali demokratia on edustuksellinen demokratia, jossa vaaleilla valittujen edustajien valtaa (ja kansan enemmistön valtaa määrätä vähemmistöä) rajoittavat laillisuusperiaate sekä yksilönvapautta, etenkin kansalaisoikeuksia suojeleva perustuslaki.  

Freedom House määrittelee liberaalin demokratian tarkoittavan demokraattista maata, jossa on taattu kansalaisoikeudet eli yksilönvapauden suoja valtiovaltaa vastaan:
 ilmaisun- ja uskonnonvapaus,
 kokoontumis- ja yhdistymisvapaus,
 laillisuusperiaate ja
 yksilön itsemääräämisoikeus, jota valtio ei saa kaventaa.

Sana "liberaali" käsitteessä "liberaali demokratia" kertoo poliittisen liberalismin määrittämien kriteerien täyttymisestä.

Liberaaliin demokratiaan kuuluvat monipuoluevaalit ja poliittinen päätöksenteko itsenäisen lainsäädäntöelimen välityksellä. Liberaalin demokratian tunnusmerkkejä on myös itsenäinen tuomiovalta lainvalvonnan valtion monopolilla.

Tarkempi määritelmä

Freedom House käyttää mm. seuraavia kriteerejä tutkiessaan, mitkä maat ovat liberaaleja demokratioita:

Demokratia:
 vaalisalaisuus, luotettava ääntenlasku, äänten samanarvoisuus, yleinen äänioikeus,
 puolueiden perustamisen edellytykset ja toiminnan rajoitukset ovat vähäisiä näiden poliittisista (rauhanomaisista) mielipiteistä riippumatta,
 opposition kimppuun ei hyökätä eikä heitä vangita rauhanomaisesta poliittisesta toiminnasta
Korruptio:
 julkisen vallan käyttäjien ja virkamiesten korruptio on kriminalisoitua ja valvottua
 korruptiolle tilaisuuksia luova byrokraattinen sääntely on vähäistä
 toimittajat, antikorruptioaktivistit, vuotajat ja muut korruption paljastajat eivät joudu pelkäämään turvallisuutensa puolesta
 valtion sopimukset kilpailutetaan avoimesti
 vainoaako tai pakkosiirtääkö valtio jotakin vähemmistöä
Ilmaisun- ja uskonnonvapaus:
 onko vapaata ja riippumatonta mediaa (tosin valtion kontrolloima media (kuten Yle) saa täydet pisteet, jos sen anti on monipuolista)
 sensuroiko valtio suoraan tai epäsuoraan painotuotteita, Internetiä, TV:tä, radiota tai taideteoksia
 onko presidentin tai korkeimpien vallankäyttäjien kunnian ja arvovallan loukkaaminen sallittua
 käyttääkö valtio tukiaisia viestimille lisätäkseen mieleistään journalismia tai ehkäistäkseen vastakkaista
 rajoitetaanko uskontokuntien toimintaa rekisteröintivaatimuksilla 
 vainotaanko uskonnonharjoittajia tai toimittajia; valitseeko hallitus uskonnollisia johtajia
 vaikuttaako valtio vahvasti opetusohjelmiin poliittisin tarkoitusperin
 uskaltavatko ihmiset keskustella keskenään vapaasti, myös politiikasta, ilman pelkoa viranomaisten sanktioista
Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus:
 rajoitetaanko rauhanomaisia mielenosoituksia vakavasti
 rajoittaako tai vaikeuttaako valtio ammattiliittoja tai yhdistystoimintaa tai sen rahoitusta paljon tai pitääkö toimijoiden tai rahoittajien pelätä valtiota
 painostetaanko ihmisiä liittymään tai olemaan liittymättä ammattiliittoihin
Laillisuusperiaate:
 riippumattomuus: painostaako tai komentaako hallitus tai muu poliittinen, taloudellinen tai uskonnollinen valta oikeuslaitosta
 paneeko valtio toimeen oikeuslaitoksen tuomiot
 onko syytetty syytön kunnes toisin todistetaan
 ovatko oikeudenkäynnit reiluja ja puolueettomia
 onko poliisilaitos siviilien vallan alla
 rangaistaanko poliiseja, jos he pahoinpitelevät tai pidättävät aiheetta kansalaisia
 kärsivätkö kansalaiset sodasta tai sisäisestä selkkauksesta
 onko etnisillä, seksuaalisilla ja uskonnollisilla vähemmistöillä ja naisilla samat oikeudet kuin muillakin ja tuomitaanko heitä vastaan väkivaltaa tekevät
Yksilön itsemääräämisoikeus:
 tuomitaanko vaimon raiskauksesta tai hakkaamisesta
 sorretaanko naisia perintölaeissa tai huoltajuus- ja avioerolaeissa
 onko puolison valinta vapaata ja lapsiavioliitot kiellettyjä
 rajoittaako valtio ulkomaanmatkoja
 saavatko ihmiset riittävän vapaasti ostaa ja myydä maata ja muuta omaisuutta sekä perustaa yrityksiä ja valita työpaikkansa
 kontrolloiko valtio taloutta vahvasti esimerkiksi omistamalla paljon yrityksiä, sääntelemällä hintoja tai asettamalla tuotantokiintiöitä
 estetäänkö jotain etnistä ryhmää tekemästä tiettyjä töitä
 onko maassa pakkotyötä
 tukeeko valtio laajalti uskonnollista, etnistä tai kulttuurista propagandaa (indoktrinaatiota).

Liberaaleja demokratioita

Yleensä katsotaan, että liberaaleja demokratioita ovat mm. Euroopan unionin maat, Norja, Islanti, Iso-Britannia, Sveitsi, Japani, Etelä-Korea, Yhdysvallat, Kanada, Intia, Israel, Meksiko, Etelä-Afrikka, Australia ja Uusi-Seelanti.

Kritiikki
Vladimir Lenin näki porvarillisen demokratian kaikkein tehokkaimpana diktatuurin muotona, joka alistaa työväenluokkaa, puolustaa porvaristoa ja antaa etuoikeuksia porvaristolle riistäjäluokkana.

Nikolai Buharinin mukaan demokratia on porvariston hienostunut keksintö, joka perustuu ajatukseen "koko kansasta". Buharinin mielestä porvaristo on kyennyt järjestelmällisesti huijaamaan ihmismassoja joukolla kuvitelmia, joita Buharinin mukaan ovat kansan tahtoon liittyvät "kansakunta", "kokonaisuus" ja "koko kansa". Buharinin mielestä demokratian oloissa väestö jakaantuu yhteiskuntaluokkiin, joiden edut ovat vastakkaisia ja sovittamattomia. Porvaristo kuitenkin tahtoo kuvitelman "yhteiskansallisesta". Tämä johtuu Buharinin mukaan siitä, että porvaristo on vähemmistö, jonka on puhuttava "koko kansakunnan" nimissä ja valtio-organisaatio esitetään "isänmaana".

Katso myös
Kansandemokratia

Lähteet 

Liberalismi