Yleinen asumistuki

Yleinen asumistuki on Suomessa Kansaneläkelaitoksen (KELA) myöntämä etuus, joka on suunnattu pienituloisille asumismenojen helpottamiseksi. Asumistuki myönnetään yhteisesti ruokakunnalle, jonka katsotaan yleensä muodostuvan samassa asunnossa asuvista henkilöistä. Jos osa huoneistosta on esimerkiksi vuokrattu perheen ulkopuoliselle henkilölle, häntä pidetään eri ruokakuntaan kuuluvana ja hän voi saada erikseen yleistä asumistukea.

Asumistuen määräytymiseen vaikuttavat ruokakunnan aikuisten ja lasten lukumäärä, asunnon sijaintikunta sekä bruttokuukausitulojen yhteismäärä. Asumistuki myönnetään yleensä vuodeksi eteenpäin.

Vuoden 2020 lopussa yleistä asumistukea sai Suomessa 402 559 ruokakuntaa, mikä oli 6 prosenttia enemmän kuin vuonna 2019.

Yleistä asumistukea ei myönnetä eläkkeen saajalle, joka on oikeutettu eläkkeensaajan asumistukeen.

Asumistuen määräytyminen
Yleistä asumistukea voi saada vuokra-asunnon, asumisoikeusasunnon, omistusasunnon tai osaomistusasunnon kohtuullisiksi katsottuihin asumis- ja korkomenoihin sekä joissain tapauksissa myös asunto-osakkeen lainanlyhennykseen. Hyväksyttäviksi katsottujen enimmäisasumismenojen suuruus riippuu ruokakunnan koosta ja asuinmuodosta siten, että asunto-osakkeessa ja vuokra-asunnossa asuville hyväksytään käytännössä 4-6,5 kertaa suuremmat asumiskulut kuin omakotitalossa asuville. Asunnon maantieteellisen sijainnin vaikutus vuokriin ja vastikkeisiin sekä lämmityskuluihin huomiodaan myös. Esimerkiksi Helsingissä sijaitsevaan osake- tai vuokra-asuntoon voidaan maksaa noin 40-50 prosenttia suurempaa asumistukea kuin edullisimmalla paikkakunnalla sijaitsevaan ja Lapissa sijaitsevaan omakotitaloon maksetaan  kahdeksan prosenttia suurempaa asumistukea kuin Etelä-rannikolla sijaitsevaan.  

Asumistukea voi saada myös rahoitusvastikkeella tai vuokralla katetun korjaus- ja perusparannusta varten tarkoitetun lainan lyhentämiseen, mutta ei itse omistetun omakotitalon tai siinä olevan huoneiston korjauslainaan. 

Asunto-osakkeen, vuokra-asunnon ja asumisoikeusasunnon asumismenoiksi katsotaan asunnon hoito- ja rahoitusvastike tai vuokra sekä kohtuullisiksi katsotut vesi- ja lämmityskustannukset, jos ne eivät sisälly edellä mainittuihin. Ei-vuokratussa omakotitalossa asuvien asumismenoina taas huomioidaan vain kohtuullisina pidetyt hoitomenot. Lisäksi huomioidaan 73 % osake-tai osaomistusasunnon taikka omakotitalon hankkimiseksi tai perusparantamiseksi otettujen henkilökohtaisten lainojen koroista. 

Asumistuki on enintään 80 % kohtuullisista asumismenoista. Jos ruokakunnan todelliset asumismenot ylittävät kohtuullisina pidetyt enimmäismäärät, asumistukea maksetaan siten vain näiden enimmäismäärien perusteella. 

Kahden hengen asuttaman omakotitalon hyväksyttävät enimmäisasumismenot olivat vuonna 2022 vain noin 38 prosenttia omakotitalojen vuoden 2018 keskimääräisistä asumismenoista 333 e/kk. Myös hyväksyttävänä pidetty enimmäisvuokra on useissa tapauksissa alueen todellista vuokratasoa pienempi. 

Omakotitalon enimmäisasumismenoa korotetaan 4 prosenttia, jos se sijaitsee Etelä-Savon, Pohjois-Savon tai Pohjois-Karjalan maakunnassa ja 8 prosenttia, jos se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin maakunnassa.

Vuokra- ja osakeasuntojen enimmäisasuismenoihin vaikuttaa se, missä alla olevista kuntaryhmästä se sijaitsee:
 I kuntaryhmä: Helsinki
 II kuntaryhmä: Espoo, Kauniainen ja Vantaa
 III kuntaryhmä: Hyvinkää, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Järvenpää, Kajaani, Kerava, Kirkkonummi, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Lohja, Mikkeli, Nokia, Nurmijärvi, Oulu, Pori, Porvoo, Raisio, Riihimäki, Rovaniemi, Seinäjoki, Sipoo, Siuntio, Tampere, Turku, Tuusula, Vaasa ja Vihti
 IV kuntaryhmä: Muut kunnat

Vuokra- ja osakeasuntojen hyväksytyt enimmäisasumismenot vuonna 2021 (e/kk):

Asumistuen taso ja kehitys
Asumistuen tulorajat ja asumistukeen sisältyvien asumiskustannusten enimmäismäärät eivät nouse palkkojen ja asuinkustannusten noustessa. Asumistuen taso on jäänyt sen vuoksi yhä enemmän jälkeen asuinkustannusten noustessa.

Asumistukien saajat ja kokonaismäärä 
Lähes 11 prosenttia suomalaisista kuului vuonna 2022 ruokakuntaan, jolle Kela maksoi asumistukea. Kyseisistä ruokakunnista 95 prosenttia asui vuokra-asunnossa, 4 prosenttia omistus- ja 1 prosenttia osaomistusasunnossa. Lähes 30 prosenttia Kelan maksamista asumistuista oli eläkkeensaajan asumistukia. Maksettujen asumistukien yhteismäärä oli 2 249 miljoonaa euroa.

Yli 60 prosenttia vuokralla asuvista sai asumistukea vuonna 2015.

Asumistukeen tehdyt muutokset

Asumistuen muutokset 2015
Vuoden 2015 alusta asumistuen määrä ei muuttunut mutta sen ehtoihin tuli muutoksia.

Asuntotukeen vaikuttavat nyt etenkin sijaintikunta ja ruokakunnan koko. Uusien sääntöjen mukaan asumistukea vähentävä perusomavastuu on sama koko maassa. Perusomavastuuseen vaikuttavat asujien (ruokakunnan) yhteenlasketut tulot sekä aikuisten ja lasten lukumäärä. Lapsilla on tässä suurempi laskennallinen painoarvo.

Tuen tarkistus muuttuu myös siten, että jatkossa tuki muuttuu, jos tulot pienenevät 200 euroa tai lisääntyvät 400 euroa. Omaishoitajien palkkioita ei myöskään enää katsota tuloiksi asumistukea myönnettäessä.

Myös omaisuusrajat poistuvat kaikilta paitsi eläkeläisiltä. Lisäksi omaisuudesta ei enää lasketa tuloa. Silti se ei tarkoita sitä, etteikö omaisuuden avulla hankitut tuotot vaikuttaisi. Pääomatuloista kaikki vuokratulot, metsänmyyntitulot ja korkotulot lasketaan yhä tuloiksi asumistukea määriteltäessä.

Eläkkeensaajat eivät saa enää valita, ottavatko he yleisen asumistuen vai eläkkeensaajan asumistuen vaan se määrätään Kelan toimistosta käsin. Jatkossa esimerkiksi kaikki lapsiperheet voivat hakea vain yleistä asumistukea. Eläkkeensaajan asumistuesta poistuu 65 vuoden ikäraja ja sen perusteeksi tulee iän sijaan vain eläkkeen määrä. Eläkeläisiä koskevat myös seuraavat muutokset: kaikki vanhuuseläkettä ja takuueläkettä saavat henkilöt siirtyvät eläkkeensaajan asumistuen piiriin, mutta jos henkilö saa pelkästään osatyökyvyttömyyseläkettä, osa-aikaeläkettä tai vapaaehtoista eläkettä, hän kuuluu kuitenkin edelleen yleisen asumistuen piiriin.

Asumistukeen tuli 1. syyskuuta 2015 myös 300 euron ansiotulovähennys, joka tehdään jokaisen ruokakuntaan kuuluvan sekä ansio- että yrittäjätuloista.

Uudistusten vaikutuksesta noin 70 prosentille tulee enemmän tai saman verran asumistukea kuin ennen. Noin kolmasosalla tuen määrän arvioidaan pienenevän.

Asumistuen muutokset 2016 
Yleisen asumistuen perusomavastuun tulosidonnaisuus nousi vuoden 2016 alussa 40 %:sta 42 %:iin. Asumistuen enimmäisasumismenot pidettiin vuonna 2016 samoina kuin vuonna 2015. Erikseen maksettavana vesimaksuna hyväksytään 18 euroa kuukaudessa henkilöä kohden, aiemman 19 euron sijaan. Erikseen maksettavina lämmityskustannuksina hyväksytään sama määrä kuin edellisenä vuonna.

Yleisen asumistuen perusomavastuun tulosidonnaisuuden kiristäminen kohdistuu vuonna 2016 noin 105 000 tuensaajaan. Asumistuen taso alenee heillä arvioiden mukaan keskimäärin 9 euroa. Pienituloisimpien tuensaajien tukeen tulosidonnaisuuden kiristäminen ei vaikuta. Yksin asuva, täyttä työmarkkinatukea saava henkilö saa jatkossakin tulojen puolesta täyttä asumistukea.

Muutokset liittyvät hallitusohjelman edellyttämiin säästötoimiin. Muutoksilla tavoitellaan yhteensä 22 milj. euron säästöjä yleisen asumistuen menoissa vuonna 2016.

Asumistuen muutokset vuonna 2017 
1. elokuuta 2017 opiskelijat siirrettiin yleisen asumistuen piiriin. Muutoksen ennakoitiin suurentavan 110 000 opiskelijan asumisen tukea vuositasolla 700 eurolla.

Hallitus on esittänyt, että yleisen asumistuen enimmäisasumismenoja rajoitetaan. Rajoitus johtuu valtion talousarvioesityksessä esitetyistä säästötavoitteista, ja sillä pyritään myös kattamaan lisäkustannuksia, jotka koituvat opiskelijoiden siirtämisestä yleisen asumistuen piiriin. Kuntaryhmissä 1 ja 2 sovellettaisiin vuonna 2017 samoja enimmäisasumismenoja kuin vuonna 2016. Kuntaryhmissä 3 ja 4 enimmäisasumismenoja alennettaisiin 5 %:lla.

Erikseen maksettavina vesimaksuna ja lämmityskustannuksina hyväksyttäisiin sama määrä kuin edellisenä vuonna.

Kansaneläkeindeksin leikkaaminen 0,85 %:lla tarkoittaa yleisessä asumistuessa sitä, että tuen perusomavastuu kiristyy. Hakijan tulojen tulee olla hieman pienemmät kuin edellisenä vuonna, jotta hänellä olisi oikeus täysimääräiseen asumistukeen. Vuonna 2017 täysimääräiseen tukeen oikeuttaa 597 euron kuukausitulo lisättynä 99 eurolla jokaista ruokakuntaan kuuluvaa aikuista ja 221 eurolla jokaista ruokakuntaan kuuluvaa lasta kohden.

Tulevat muutokset 
Sipilän hallitus linjasi kehysriihessä huhtikuussa 2017, että asumistukeen palautetaan neliövuokrakohtainen katto, mikä leikkaa tukea, ja että asumistuki nousee vastaisuudessa elinkustannusindeksin, eikä vuokrien kasvuindeksin mukaan. Uudistuksilla pyritään säästöihin.

Keskustelua asumistuesta 
Suomen vuokranantajien mukaan asumistukimenojen kasvusta ei voi syyttää pelkästään vuokranantajia. Etujärjestön mukaan tukimenoja voidaan hillitä asuntorakentamista ja -tarjontaa parantamalla, ja puuttumalla työttömyyteen. Järjestön mukaan asumistukimenojen kasvuun vaikuttaa enemmän työttömyyden kasvu kuin vuokrien nousu.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Anderssonin mukaan asumistuen heikentäminen vaikeuttaa pienituloisten asemaa, ja ajaa ihmisiä toimeentulotuelle. Anderssonin mukaan inhimillisempi ja huomattavasti tehokkaampi keino puuttua ylikorkeisiin vuokriin olisi kohtuuhintaisen vuokra-asuntotuotannon merkittävä lisääminen ja vuokrankorotuksia hillitsevien toimenpiteiden selvittäminen.

Kelan 2019 teettämän tutkimuksen mukaan asumistuki kohdistuu niille henkilöille, joille se on tarkoitettukin. Suurin osa asumistuen saajista on nuoria ja yksin asuvia, ja asumistukea saadaan useimmiten suhteellisen lyhyen aikaa. Lapsiperheiden asumisen tukeminen voi olla myös perhepoliittinen toimi, jolla voi olla vaikutusta syntyvyyslukuihin.

Lähteet

Aiheesta muualla
Findikaattori - aikasarja yleistä asumistukea saaneiden ruokakuntien määrän kehityksestä

Sosiaaliturva