Narsissikasvit

Narsissikasvit (Amaryllidaceae) on Asparagales-lahkoon kuuluva kasviheimo, joka on aiemmin luettu Liliales-lahkoon.

Tuntomerkit 
Narsissikasvit eroavat liljakasveista siinä, että sikiäin on kehänpäällinen. Narsissikasvit ovat monivuotisia sipulikasveja. Lehdet ovat yleensä kapeita, tasasoukkia ja tylpähköjä sekä sijaitsevat kahdessa rivissä. Kukinto on vanallinen, sarjamainen tai viuhkomainen, ja siinä on kaksi tai useampi suojuslehti, suojukset ovat kalvomaisia. Kukkaperät ovat nivelettömiä. Kehälehdet muodostavat tavallisesti yhteen kasvaneen putken, heteet sen sijaan ovat tavallisesti erillisiä. Emiön vartalo on pitkä. Siemenessä on endospermi, alkiosta puuttuu alkeisvarsi (hypokotyyli).

Luokittelu 
Narsissikasveja on 69–73 sukua ja 1 605 lajia. Narsissien suvun lisäksi heimoon kuuluvat mm. puistolumikello (Galanthus nivalis), kevätlumipisara (Leucojum vernum), tupsukit (Haemanthus), jaakopinlilja (Sprekelia formosissima), amatsoninlilja (Eucharis amazonica) sekä isopunasarja (Clivia miniata).

Asparagales-lahkon evoluutiopuussa narsissikasvit ovat parsakasvien (Asparagaceae sensu lato = laajassa mielessä) rinnakkaishaara eli heimot muodostavat yhteisen kladin.

Narsissikasvien heimo jaetaan kolmeen alaheimoon, joista kaksi useaan tribukseen. Alaheimoja on aiemmin pidetty omina heimoinaan.

 Alaheimo 1. Agapanthoideae. Alaheimossa on vain yksi suku, jossa on yhdeksän eteläafrikkalaista lajia.
 Agapanthus – sinisarjat
 Alaheimo 2. Allioideae (laukkakasvit). Alaheimo käsittää 13 sukua ja 795 lajia, jotka kasvavat pääasiassa Etelä-Amerikassa. Laukkojen (Allium) suku on puolestaan levinnyt laajalle erityisesti Euraasian temperaattiseen osaan.
 Tribus 2.1. Allieae. Tribuksen muodostaa pelkästään laukkojen suku, jonka lajimääräarviot vaihtelevat 260–850. Suku kasvaa pohjoisessa lauhkeassa eli temperaattisessa vyöhykkeessä usein ympäristöissä, joissa on kuiva kausi. Erityisesti laukkoja on Välimerenmaista Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella, Pohjois-Amerikan länsiosassa ja siellä täällä Afrikassa.
 Allium – laukat eli kotalaukat
 Tribus 2.2. Tulbaghieae. Tribuksessa on vain yksi eteläisessä Afrikassa kasvava suku: kuvernöörinkukat (Tulbaghia). Siinä on 22 lajia.
 Tribus 2.3. Gilliesieae. Tribus on amerikkalainen; sen kymmenen sukua ja 80 lajia kasvaa Yhdysvaltojen eteläpuoliskosta Etelä-Amerikan länsiosiin ulottuvalla alueella. Runsaiten lajeja (22) on laukkioiden (Nothoscordum) suvussa.
 Alaheimo 3. Amaryllidoideae (varsinaiset narsissikasvit). Sukuja alaheimossa on 59, lajeja ainakin 800 pääasiassa tropiikissa. Monimuotoisuuskeskuksia on Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Välimerenmaissa.
 Tribus 3.1. Amaryllideae. Sukuja on 11, lajeja 146 Saharan etelänpuoleisessa Afrikassa, erityisesti Etelä-Afrikassa; 65-lajinen kriinumien (Crinum) suku on levinnyt kaikkialle tropiikkiin. Tribukseen kuuluu myös Amaryllis-suku ja sen tunnetuin laji amaryllis eli aitoamaryllis (Amaryllis belladonna).
 Tribus 3.2. Calostemmateae. Tribuksessa on kaksi sukua, joissa on neljä Australiassa ja Malesiassa kasvavaa lajia.
 Tribus 3.3. Cyrtantheae. Tribuksen muodostaa vain 50-lajinen kaarililjojen (Cyrtanthus) suku, joka kasvaa Afrikassa, erityisesti eteläosissa.
 Tribus 3.4. Haemantheae. Sukuja on kuusi, lajeja 80 trooppisessa Afrikassa, erityisesti eteläosassa. Runsaslajisin suku on Gethyllis (32 lajia), tupsukkeja (Haemanthus) on 22 lajia.
 Tribus 3.5. Lycorideae. Tribuksen kaksi sukua ja 26 lajia kasvaa Iranista Itä-Aasiaan lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla. Suvussa Lycoris on 20 lajia.
 Tribus 3.6. Galantheae. Sukuja 8, lajeja 31. Tribus kasvaa Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. Eniten lajeja, 17, on lumikellojen (Galanthus) suvussa. Tribukseen kuuluvat myös lumipisarat (Leucojum).
 Tribus 3.7. Pancratieae. Tribuksessa on vain yksi 20-lajinen suku, merinarsissit (Pancratium), joka kasvaa Välimerenmaissa, Etelä-Aasiassa ja Afrikassa Saharan eteläpuolella.
 Tribus 3.8. Narcisseae. Sukuja on kaksi, lajeja 58, joista suurin osa, 50 lajia, on narsisseja (Narcissus). Tribuksen lajit kasvavat Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa.
 Tribus 3.9. Hippeastreae. Tribuksen 11 sukua ja 218 lajia kasvaa Yhdysvaltojen kaakkois- ja lounaisosissa, Karibialla, Keski- ja Etelä-Amerikassa. Runsaslajisimmat suvut ovat ritarinkukat (Hippeastrum, 55 lajia), heinäliljat (Zephyranthes, 50 lajia) ja länsituulenkukat (Habranthus, 50 lajia).
 Tribus 3.10. Eustephieae. Tribus käsittää kolme sukua, joissa on 15 lajia Perun, Bolivian ja Argentiinan Andeilla.
 Tribus 3.11. Hymenocallideae. Sukuja kolme, niissä lajeja 65, joista 50 lukinliljojen (Hymenocallis) suvussa. Tribus kasvaa Yhdysvaltojen kaakkoisosassa, Antilleilla ja Keski-Amerikasta Boliviaan ulottuvalla alueella.
 Tribus 3.12. Stenomesseae. Sukuja kahdeksan, lajeja 62, joista 35 suvussa Stenomesson. Tribus on levinnyt Etelä-Amerikan Andien alueelle Boliviaan asti etelässä; yksi laji kasvaa Costa Ricassa.
 Tribus 3.13. Eucharideae. Tribus koostuu neljästä suvusta ja 28 lajista, joista 17 kuuluu amatsoninliljoihin (Eucharis). Tribus kasvaa Keski-Amerikassa ja Andeilla Boliviaan asti etelässä.

Suvut 
Narsissikasveihin luokitellaan alla 69 hyväksyttyä sukua:

 Acis – lumikyyneleet
 Agapanthus – sinisarjat
 Allium (syn. Nectaroscordum) – laukat eli kotalaukat eli sipulit
 Amaryllis
 Ammocharis
 Apodolirion
 Boophone – surmiot
 Brunsvigia – soihtuamaryllikset
 Calostemma
 Cearanthes
 Chlidanthus – keltasarjat
 Clinanthus
 Clivia – punasarjat eli kliiviat
 Crinum – kriinumit
 Crossyne
 Cryptostephanus
 Cyrtanthus – kaarililjat
 Eucrosia
 Eustephia
 Galanthus – lumikellot
 Gethyllis
 Gilliesia
 Griffinia
 Haemanthus – tupsukit
 Hannonia
 Hessea
 Hieronymiella
 Hippeastrum – ritarinkukat
 Hymenocallis – lukinliljat
 Ipheion – heinätähdet
 Ismene
 Lapiedra
 Latace
 Leptochiton
 Leucocoryne – posliinililjat

 Leucojum – lumipisarat
 Lycoris
 Mathieua
 Miersia
 Namaquanula
 Narcissus – narsissit eli kruununarsissit
 Nerine – neidikit eli nerinet
 Nothoscordum – laukkiot
 Pamianthe
 Pancratium – merinarsissit
 Paposoa
 Paramongaia
 Phaedranassa
 Phycella, synonyymi Rhodophiala
 Plagiolirion
 Proiphys
 Pyrolirion – liekkililjat
 Rauhia
 Rhodolirium
 Scadoxus – hehkutupsut eli tupsut
 Schickendantziella
 Sprekelia – jaakopinliljat
 Stenomesson
 Sternbergia – pikarinarsissit
 Strumaria
 Traubia
 Trichlora
 Tristagma
 Tulbaghia – kuvernöörinkukat
 Ungernia – suppilovanat
 Urceolina, synonyymit amatsoninliljat Eucharis, Caliphruria
 Vagaria
 Worsleya
 Zephyranthes – heinäliljat, synonyymi länsituulenkukat Habranthus

Lähteet 
 Hay, Roy ja Synge, Patrick M.: Puutarhan ja kodin koristekasvit. Wsoy. 1976, s. 467-468. ISBN 951-0-07457-8.
 Schauer, Thomas ja Caspari, Claus: Luonnonkasvit: Suuri maastokäsikirja(suomeksi toim. Arto Kurtto). Weilin+Göös. 1991, s. 138. ISBN 951-35-3886-9.
 Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website: Amaryllidaceae.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Narsissikasvit – Amaryllidaceae

 
Kasviheimot