Ympyräliike

Ympyräliikkeessä oleva kappale liikkuu ympyrän muotoisella radalla. Ympyräliike on käyräviivaisen liikkeen erikoistapaus.

Jos ympyräliikkeessä olevan kappaleen kulmanopeus pysyy vakiona, kyseessä on tasainen ympyräliike. Tällöinkään kappaleen nopeus, käsitettynä vektoriksi, ei ole vakio, koska sen suunta muuttuu koko ajan, mutta sen itseisarvo eli kappaleen vauhti pysyy vakiona, ja se on yhtä suuri kuin kulmanopeus kerrottuna rata­ympyrän säteellä. Koska nopeus­vektori kuitenkaan ei ole vakio, on tasaisessakin ympyrä­liikkeessä olevalla kappaleella aina nollasta poikkeava keskeiskiihtyvyys eli normaali­kiihtyvyys. Jos kappaleen kulma­nopeus ja samalla myös rata­nopeuden itseis­arvo muuttuvat, kappaleeseen vaikuttaa myös tangenttikiihtyvyys. 

Newtonin II lain mukaan kiihtyvyys, myös keskeis­kiihtyvyys, edellyttää aina, että kappaleeseen vaikuttaa jokin voima.  Kappale voikin olla ympyräliikkeessä vain, jos siihen vaikuttaa jokin ympyrän keskipistettä kohti suuntautuva voima, jota sanotaan sentripetaalivoimaksi. 

Jos tasaisessa ympyrä­liikkeessä olevan kappaleen vauhti on v ja radan säde r, sen keskeis­kiihtyvyys saadaan yhtälöstä
 ,
ja sentripetaalivoima yhtälöstä 
.

Ollessaan käyrällä radalla kappale pyrkii jatkamaan suoraviivaista kulkuaan mekaniikan peruslakien mukaisesti. Ilmiötä kutsutaan keskipakoisvoimaksi, vaikka varsinaisesti kyseessä ei ole voima vaan näennäisvoima. Ilmiön voi todeta esimerkiksi ajettaessa autolla kaarteessa.

Keskeiskiihtyvyyden lisäksi ympyräliikkeessä olevalla kappaleella voi olla myös tangenttikiihtyvyyttä, jolloin sen pyörimisnopeus, kulmanopeus ei ole vakio. Ympyräliikkeen kulmanopeuteen liittyvillä suureilla ja yhtälöillä on vastaavuudet suoran liikkeen yhtälöille.

Pyörimisliike

Jos kappale pyörii jonkin sen läpi kulkevan akselin ympäri, sen jokainen piste, akselilla olevia pisteitä lukuun ottamatta, on ympyräliikkeessä tämän akselin ympäri.  Sen vuoksi ympyräliikkeeseen liittyviä suureita kuten kulmanopeutta ja -kiihtyvyyttä voidaan soveltaa myös pyörimisliikkeeseen. Esimerkiksi pyörivän kappaleen liike-energiaa laskettaessa on kuitenkin otettava huomioon, että sen eri osat eivät ole samalla etäisyydellä pyörimisakselista.

Tasaisen ympyräliikkeen energia

Liikkukoon kappale vakiovauhdilla v pitkin ympyränmuotoista rataa. Oletetaan lisäksi, että sen läpimitta on hyvin pieni verrattuna rataympyrän säteeseen. 

Kun ympyrän säde on r, on sen piiri eli ympärysmitta

Kun kierrokseen kuluva aika eli kierrosaika on T, saadaan vauhdiksi

jossa f = 1/T on kierrostaajuus. Kulmataajuus (rad/s) on

joten

Kappaleen kineettinen energia on

Kappaleen vauhti voidaan kirjoittaa myös

,

missä s on rataympyrän pituus. Tätä on mielenkiintoista verrata aalto-opin perusyhtälöön

jossa c on valonnopeus ja  on aallonpituus. Ympyräliikkeessä tätä vastaa siis ympyrän piiri.

Ympyräliike voidaan ilmaista sini- ja kosinifunktioiden yhdistelmänä, reaali- ja kompleksiluvuilla.

missä i on imaginaariyksikkö, ja

on kompleksisen vektorin kulma reaaliakselin ja vektorin välillä ajan t funktiona.

Suoraviivainen nopeus
Tasaisessa ympyräliikkeessä, jossa kulmanopeus on vakio, suoraviivainen nopeus eli lineaarinopeus vaihtelee ympyrän säteen mukaan ja lasketaan kulmanopeuden sekä ympyrän säteen tulona. Tämän takia, jos ympyrälevyille säilötään tietoa sisäkkäisille urille, on valittava vakiona pysyvän kulmanopeuden (, CAV) ja vakiona pysyvän lineaarinopeuden (, CLV) väliltä. Esimerkiksi vinyylilevyissä kulmanopeus pysyy vakiona, kun taas ääni-CD-levyissä lineaarinopeus pysyy vakiona.

Katso myös
 Pyörimisliike

Klassinen mekaniikka