Kyvetti

Kyvetti on mittausastia, jota käytetään optisissa mittauksissa, jossa näytteen läpi kohdistetaan säteilyä. Mittauslaitteessa, kuten spektrometrissä, oleva detektori tulkitsee näytteen aiheuttaman absorptiota, jolla voidaan määrittää esimerkiksi näytteen konsentraatio.

Läpivirtauskyvetti on muunnos perinteisestä kyvetistä. Kyvettiin on liitetty syöttö- ja poistoletku, jotka mahdollistavat kyvetin pesun ja uuden näytteen lisäämisen kesken ajon.

Kyvettejä käytetään myös esimerkiksi kasvitieteen ja metsäntutkimuksen kenttämittauksissa. Suomessa muun muassa Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema kyveteillä mitataan puiden ja maanpinnan kasvillisuuden kaasumaista aineenvaihduntaa. Näihin tarkoituksiin suunnitellut kyvetit ovat huomattavasti laboratoriokyvettejä kookkaampia, koska kyvetin mittauskammion sisälle pitää sopia esimerkiksi tutkittava puun oksa tai alue maanpintaa. Mitattaessa kyvetti pidetään avoinna suurimman osan toistuvasta mittausyklistä, että kyvetin mittauskammion sisäolot vastaisivat mahdollisimman tarkoin ympäristöään. Kyvetti suljetaan kasvien kaasunvaihdon mittaamiseksi esimerkiksi minuutin ajaksi tunneittain. Pitkään on ollut tunnettua, että suljetun kyvettikammion ilma voi lämmetä auringon paistaessa nopeastikin useilla Celsius-asteilla (verrattuna avoimeen tilanteeseen), ja kasvien pintalämpötila tätä enemmänkin. Pertti Harin ja kumppaneiden julkaisussaan kuvaaman kyvetin tapauksessa lämpememinen oli suurimmillaan noin 0,1 °C/s. Lämpeneminen häiritsee mittausarvojen tulkintaa osaltaan.

Lähteet

Laboratoriotarvikkeet