Siviilikriisinhallinta

Siviilikriisinhallinta () tähtää ei-sotilaalliseen konfliktien ehkäisemiseen sekä rauhan ja yhteiskunnan vakauden palauttamiseen kriisin puhjettua. Kriisinhallinta kokonaisuutena käsittää sekä sotilaallista kriisinhallintaa eli rauhanturvajoukkojen lähettämistä kriisialueelle että siviilikriisinhallintaa, jolloin paikalle lähetetään ulkopuolista asiantuntija-apua, kuten poliiseja, oikeusalan asiantuntijoita tai projektinhallinnan ammattilaisia. 

Siviilikriisinhallinnalla pyritään yhteiskunnan toimintaedellytysten palauttamiseen neuvomalla ja kouluttamalla paikallisväestöä infrastruktuurin rakentamisessa hallinnon ja perusturvan luomiseksi.

Siviilikriisinhallinta Suomessa 
Suomessa siviilikriisinhallinnan kansallinen strategia ja siviilikriisinhallintalaki ohjaavat maan osallistumista kansainväliseen siviilikriisinhallintayhteistyöhön. Kansallisina siviilikriisinhallinnan toimijoina Suomessa toimivat ulkoministeriö, joka vastaa siviilikriisinhallinnan poliittisesta ohjauksesta, ja sisäministeriö, jonka vastuualueena on kansallisten valmiuksien ylläpitäminen. Näiden valmiuksien operatiivisesta puolesta on vastuussa sisäministeriön hallinnon yhteydessä itsenäisenä keskuksenaan toimiva Kriisinhallintakeskus. 

Maailmalla työskentelee vuosittain noin 120 suomalaista Kriisinhallintakeskuksen rekrytoimaa siviilikriisinhallinnan asiantuntijaa. Asiantuntijoita lähetetään eniten Euroopan unionin (EU), Yhdistyneiden Kansakuntien (YK), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) sekä Euroopan neuvoston koordinoimiin kriisioperaatioihin.

Aiheesta muualla 

 Sisäministeriö
Ulkoministeriö
Kriisinhallintakeskus
 Crisis Management Initiative
ZIF Peace Operations Worldwide
Folke Bernadotte Academy
Euroopan unioni
Yhdistyneet Kansakunnat

Siviilikriisinhallinta
Rauhanturvaaminen
Yhdistyneet kansakunnat
Euroopan unioni
Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö
Nato