Äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä

Äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä tai aikuisen hengitysvaikeusoireyhtymä eli ARDS () tarkoittaa äkillisesti ilmaantuvaa keuhkovauriota, jonka seurauksena ilmenee vaikea happeutumishäiriö. ARDS:n aiheuttaa yleensä suoraan keuhkoja vaurioittava perussairaus, kuten keuhkokuume. Toisinaan ARDS voi syntyä epäsuorasti elimistön voimakkaan tulehdusvasteen kautta, esimerkiksi sepsiksessä, haimatulehduksessa tai keuhkojen palovammassa.

Mekanismi
ARDS:n syntymekanismina on laaja-alainen keuhkorakkuloiden ja keuhkojen hiussuonten seinämien vaurio. Oireyhtymä alkaa muutamia päiviä kestävällä eksudatiivisella vaiheella, jolloin neste tihkuu vaurioituneista verisuonista keuhkokudokseen ja aiheuttaa keuhkoturvotuksen. Sen jälkeen tapahtuu eksudaattien organisoitumista ja keuhkorakkulasolujen proliferaatiota muutaman viikon kestävässä proliferatiivisessa vaiheessa. Lopulta keuhkovaurio etenee keuhkofibroosiin eli sidekudosmuodostukseen ja keuhkojen arpeutumiseen.

ARDS johtaa keuhkopöhöön, veren happeutumisen vaikeutumiseen, verenpaineen nousuun, keuhkoverenkierron vastuksen kasvamiseen ja keuhkokudoksen vähittäiseen tuhoutumiseen.

Tutkimuksen suunta
Käynnissä olevissa tutkimuksissa selvitetään beeta-1a-interferonin käyttöä ARDS:n hoidossa verisuoniverkostojen vuotamisen estämiseksi. Faron Pharmaceuticalsin kehittämällä rekombinantti ihmisen beeta-1a-interferonivalmisteella (FP-1201-LYO) tehdään tällä hetkellä kansainvälisiä vaiheen III kliinisiä tutkimuksia. Aiemmassa avoimessa varhaisvaiheen tutkimuksessa havaittiin ARDS-oireyhtymää sairastavien teho-osastopotilaiden 28 päivän kuolleisuuden vähentyneen 81 prosenttia. Lääkkeen tiedetään toimivan nostamalla CD73:n ilmentymistä keuhkoissa ja lisäämällä tulehdusta vähentävän adenosiinin tuotantoa, mikä hillitsee verisuonten vuotamista ja tulehduksen pahenemista.

Lähteet 

Hengityselinten sairaudet