ASLA-Fulbright-stipendi

ASLA-Fulbright-stipendi on ASLA-Fulbright Graduate Grants -ohjelmasta suomalaisille jatko-opiskelijoille myönnettävä stipendi jatko-opiskeluun tai tutkimukseen Yhdysvalloissa. Sen myöntää Helsingissä toimiva Fulbright Center (Suomen ja Yhdysvaltain opetusalan vaihtotoimikunta), ja toiminta on osa laajempaa kansainvälistä Fulbright Program -stipendiohjelmaa.

Stipendin suuruus on 15 000 tai 28 000 dollaria. Stipendin ohella ohjelmaan kuuluu lisäetuuksia ja ohjelmapalveluita, kuten vakuutus, henkilökohtainen neuvonta sekä tutustuttaminen amerikkalaiseen kulttuuriin, opiskelujärjestelmään ja tuleviin opintoihin Yhdysvalloissa.

Fulbright-ohjelma perustuu Yhdysvaltain kongressin vuonna 1946 säätämään lakiin, jolla tulot Yhdysvaltojen toisen maailmansodan ylijäämävarastojen myynnistä sijoitettiin kansainväliseen stipendiaattitoimintaan. Suomi liittyi ohjelmaan vuonna 1952. Lain aloitteentekijänä oli demokraattisenaattori J. William Fulbright.

Asla-stipendi (Amerikan Suomen lainan apuraha) oli puolestaan Yhdysvalloissa 1949 säädettyyn lakiin perustunut apurahajärjestelmä, johon käytettiin Suomen Yhdysvalloilta vuonna 1919 saaman lainan korot ja lyhennykset vuoteen 1984, jolloin laina olisi kokonaan maksettu takaisin. Syksyllä 1975 J. William Fulbrightin vieraillessa Suomessa stipendiohjelmasta päätettiin kuitenkin tehdä pysyvä. Asiasta oli sovittu Urho Kekkosen ja Yhdysvaltain presidentin Gerald Fordin kesken aiemmin kesällä Helsingin ETYK-huippukokouksessa..

ASLA-stipendi jakaantui neljään eri stipendimuotoon:
 Leader-stipendi myönnettiin eri alojen merkittäville johtohenkilöille 2–6 kuukauden Yhdysvaltain matkaa varten
 Researcher-stipendi myönnettiin korkeakoulututkinnon suorittaneille asiantuntijoille 6–9 kuukauden matkaa ja tieteellistä työtä varten
 Teacher myönnettiin opettajille puolen vuoden opiskelumatkaa varten
 Graduade student myönnettiin korkeakouluasteen jatko-opiskelijoille lukukauden mittaista Yhdysvalloissa opiskelua varten.  

ASLA-stipendien merkitys oli suurimmillaan 1950- ja 1960-luvulla, jolloin Yhdysvalloista tuli stipendiaattien mukana Suomeen "tuotannon rationalisoinnin" aate. ASLA-stipendin turvin opiskeli Yhdysvalloissa vuosina 1950–1965 arviolta 1 700 suomalaista. Stipendijärjestelmän suosio jatkui 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin Asla-Fulbright-stipendiaattina opiskelu Yhdysvalloissa edisti huomattavasti akateemista uraa Suomessa muun muassa lääketieteen ja yhteiskuntatieteiden alalla. Vuoteen 1994 mennessä noin 3 000 suomalaista oli järjestelmän perustamisvuodesta 1950 alkaen ollut Asla-stipendiaattina Yhdysvalloissa.

Jotkut stipendiohjelmaan osallistuneista eivät palanneet Suomeen, vaan jäivät tekemään tutkijanuraa ulkomaille. Heitä olivat kromosomitutkija Eeva Therman-Patau, fyysikot Matti Nurmia, Eyvind Wichmann ja Alvar Wilska, kemisti Christer Nordman, matemaatikot Lars Ahlfors ja Leo Sario sekä sosiologi Sakari Sariola.

Vuonna 2002 Suomen Fulbright-toiminnassa alettiin solmia strategisia yhteistyösopimuksia suomalaisten korkeakoulujen, säätiöiden ja tiedeyhteisöjen kanssa. Pian ilmeni tarve muuttaa FUSEEC (Suomen ja Yhdysvaltain opetusalan vaihtotoimikunta) säätiömuotoon, joka tapahtui vuonna 2016. Nimeksi tuli The Fulbright Finland Foundation eli Fulbright Suomi -säätiö sr.

Kirjastoapurahat
Vuosina 1950–1967 Asla-varoja osoitettiin myös suomalaisille tieteellisille kirjastoille yhdysvaltalaisten julkaisujen ja välineiden hankintoja varten. Vuosina 1950–1965 niiden yhteissumma oli noin 1,4 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria.

Kritiikkiä
Asla-Fulbright-ohjelmaa on kritisoitu suomalaisen akateemisen elämän ja koko kulttuurin yksipuolistamisesta angloamerikkalaiseen suuntaan. Sotia edeltäneistä laajoista yhteyksistä Keski-Euroopan maiden yliopistoihin siirryttiin painottamaan jatko-opintoja yhdysvaltalaisissa yliopistoissa, mikä on kriitikoiden mukaan edesauttanut muun muassa englannin kielen ylikorostumiseen suomalaisessa tieteessä ja jokapäiväisessä elämässä.

Asla-stipendit ovat saaneet kritiikkiä myös suunnittelun ja koordinoinnin puutteesta ja liian lyhyestä, korkeintaan yhden lukuvuoden kestostaan. Suomessa jo alan loppututkinnon suorittanut jatko-opiskelija ei välttämättä hyödy yhteiskunnalle kalliista USA:n vuodestaan, joka saattaa sisältää monia päällekkäisyyksiä ja epäjatkuvuuksia Suomessa jo tehtyjen opintojen kanssa.

Katso myös
Luettelo suomalaisista ASLA-Fulbright-stipendiaateista

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

Fulbright Centerin suomenkielinen sivusto.

Apurahat
Suomen ja Yhdysvaltain väliset suhteet
Korkeakoulutus