Cēsis

Cēsis (, , liiviksi Vennen) on hansa-ajalta peräisin oleva linnoituskaupunki Pohjois-Latviassa, Vidzemen pohjoisosassa, Gauja-joen laaksossa. Cēsis sijaitsee noin 90 km Riiasta koilliseen.

Historia

Vanhin Cēsisin asuinalue on Riekstu-kukkulalle vendien rakentama mäkilinna, joka on yhä olemassa. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1206. Vuonna 1209 saksalaiset rakensivat linnoituksen lähelle Cēsisin linnan, joka sotien aikana pian tuhottiin ja rakennettiin uudelleen. 1300- ja 1400-luvuilla kaupunki oli osa Hansaliittoa. Vuonna 1577 Moskovan joukot tuhosivat kaupungin. Vuonna 1582 kaupunki päätyi Puola-Liettualle ja vuonna 1627 edelleen Ruotsille, jonka valtakaudella alue läänitettiin Axel Oxenstiernalle, jonka suku hallitsi aluetta vuoteen 1680. Suuren Pohjan sodan aikana Ruotsi menetti alueen Venäjän keisarikunnalle. Vuonna 1748 kaupungissa oli viimeinen suuren mittakaavan tulipalo, joka tuhosi muun muassa kaupunginhallituksen arkistot. Cēsisin rakennettiin rautatie vuonna 1889 ja puhelinlinja vuonna 1897. Latvian itsenäisyyttä 1918 seuranneena vuonna alueella käytiin taisteluja Baltian Landeswehrin ja virolaisten välillä. Vuonna 2006 kaupungissa juhlittiin sen 800-vuotispäiviä.

Kaupungin tunnukset
Cēsisin kaupungilla on käytössä lippu ja vaakuna. Vaakunassa kuvataan punainen tiilimuuri, jossa on viisi pientä tornia. Muurilla seisoo soturi, joka on kohottanut miekkansa ja kilpensä. Lippu on punaruskealla pohjalla oleva risti, jonka keskellä on kuvattu kaupungin vaakuna. Punaruskea väri on sama kuin Latvian lipussa. Lippu otettiin käyttöön vuonna 2001.

Ystävyyskaupungit

 Achim
 Alytus
 Frederiksberg
 Ainaži
 Rakvere
 Rokiškis
 Tyresö
 Venafro
 Konstancin-Jeziorna
 Varese
 Zhovkva
 Tara

Lähteet

Aiheesta muualla 

Latvian kaupungit