Männynsuomuorakas

Männynsuomuorakas (Sarcodon squamosus) on toinen kahdesta suomuorakaslajista. Se kasvaa männyn seuralaisena, on pinnaltaan karhean ruskeasuomuinen, ja maultaan kirpeä. Nuoria yksilöitä voi käyttää ruokasienenä. Lajin voi sekoittaa samankaltaiseen kuusensuomuorakkaaseen, joka kuitenkin on kookkaampi, suppilomaisempi ja pehmeämaltoisempi sekä lakin keskipainanteesta, joka kuusensuomuorakkaalla kehittyy jopa jalan yläosaan ylettäväksi suppiloksi. Sen lakin suomut ovat suurempia ja harvemmassa, ja ne siirottavat yleensä vain lakin keskellä.

Ulkonäkö ja koko 
Männynsuomuorakkaan lakki on 10–15 cm leveä, kupera tai laakea keskustassa kuoppa, suppilomainen, reunoilta sisäänkiertynyt. Väri lakissa on vaaleanruskea tai ruskeanmusta, pohjaväri vaalea, suomut ovat tummia. Lakissa on tiheässä siirottavia suomuja, isompia keskustassa ja reunoilla on pienempiä. Lakin alapinnalla on helttojen sijaan orat eli piikit. Piikit melko lyhyitä ja vaalenaharmaita tai ruskeita. Jalka vaalea ja jykevä, lakin halkaisijaa lyhyempi noin 3–6 cm, 0,5–2 cm paksu, vaalean ruskea ja täyteinen. Malto on kovaa ja kiinteää, väri vaalea, tyvestä tummanruskeaa. Haju on hyvä, lakritsamainen. Nuorena sieni on miedon makuinen, vanhemmiten kirpeänkarvas. Itiöpölyn on ruskeaa.

Levinneisyys 
Männynsuomuorakas on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, harvinaistuu pohjoiseen mentäessä.

Kasvupaikka ja elinympäristö
Männiköissä, tuoreissa- ja kuivissa kangasmetsissä, boreaalisella vyöhykkeellä. Nimensä mukaisesti männyn juurisieni.

Käyttö 
Sienivärjäyksen kannalta on merkittävää, että tämä on suomuorakaslajeista se, josta saadaan purettamalla sinisen sävyjä. Nuorista itiöemistä saadaan ruskeita sävyjä, vanhemmista, lähes mädistä saa harvinaisempia sinisen, turkoosin ja vihreän sävyjä. Kuusensuomuorakkaasta saa vain ruskeaa sävyä.

Kuvia

Lähteet 

Suomuorakkaat