Suomen Kotiseutuliitto

Suomen Kotiseutuliitto ry () on valtakunnallinen kotiseututyön keskusjärjestö ja Suomen suurin kulttuuriperintöalan kansalaisjärjestö. Liiton tehtävänä on edistää monimuotoista suomalaista kulttuuria ja paikalliskulttuurien arvostusta, kehittää ja tukea kotiseututyötä ja kotiseutututkimusta sekä toimia kotiseututyön etujärjestönä. Lisäksi liitto vaalii luontoarvoja ja kulttuuriympäristöjä sekä vaikuttaa yhteiskunta- ja aluesuunnitteluun.

Historia
Kotiseutuliitto ry perustettiin kotiseutuväen neuvottelupäivillä 25. toukokuuta 1949 Tammelassa. Vuonna 1972 yhdistyksen nimi muutettiin Suomen Kotiseutuliitoksi, ruotsiksi Finlands Hembygdsförbund. Liitto syntyi olemassa olevasta tarpeesta, sillä sotien jälkeen vallitsi suuri innostus kotiseututoimintaa kohtaan ja kotiseutuyhdistyksiä perustettiin vilkkaasti. Liiton tehtäväksi tuli johtaa ja ohjata massamme suoritettavaa kotiseututyötä ja toimia kotiseututyön alalla järjestöjen keskuselimenä.

Jäsenistö
Suomen Kotiseutuliitolla on yhteensä noin 850 jäsenyhteisöä. Pääosan jäsenistöstä muodostavat noin 750 paikallista yhdistystä, joita ovat esim. kaupunginosayhdistykset, kaupunkiseurat, pitäjäyhdistykset, pitäjäseurat, kyläyhdistykset ja kotipaikkaseurat. Liiton jäsenenä on joka kolmas (sata) Suomen kunnista, maakuntien liitot sekä joukko valtakunnallisia järjestöjä ja kotiseututyön alueorganisaatioita. Liitolla on myös kannattajajäseninä yksittäisiä henkilöitä, joita varten toimii Kotiseutuklubi.

Kotiseututoiminta on yksi Suomen suurimmista kansanliikkeistä. Kotiseutuliiton jäsenistössä toimii yli 150 000 ihmistä. Suomessa toimii myös ruotsinkielinen Finlands Svenska Hembygdsförbund, joka on noin sadan ruotsinkielisen kotiseutuyhdistyksen keskusjärjestö.

Liiton toiminta
Kotiseutuliiton keskeisimpiä toimintamuotoja ovat jäsenkunnan edunvalvonta ja neuvonta. Liitto järjestää eri puolilla maata koulutustilaisuuksia, joiden aiheina ovat kotiseututyö ja kotiseutututkimus, paikallismuseotyö, kotiseutuarkistotoiminta, kulttuuriympäristöt sekä kotiseutu- ja kaupunginosajulkaisut.

Liitto toimii asiantuntijaorganisaationa mm. opetus- ja kulttuuriministeriön ja Museoviraston erilaisissa työryhmissä ja tekee yhteistyötä paikallisuutta ja yhteisöllisyyttä korostavien kansalaisjärjestöjen kanssa.

Valtakunnalliset kotiseutupäivät
Valtakunnalliset kotiseutupäivät on kotiseututyön vuotuinen päätapahtuma. Päivät järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1949. Päivien tarkoituksena on alueellisen ja maakunnallisen omaleimaisuuden esittäytyminen, tärkeiden teemojen esilletuonti, ajatusten ja kokemusten vaihto, virikkeiden saaminen, alueellisen yhteistyön edistäminen ja järjestäjäalueen tunnetuksi tekeminen.

Kotiseutupäivien pääjärjestäjänä toimii yleensä kaupunki tai kunta, jolle Kotiseutuliitto myöntää oikeuden toimia päivien isäntäkaupunkina. Päivien järjestelyihin osallistuvat yleensä myös naapurikunnat ja maakuntien liitot sekä paikalliset kotiseututyötä tekevät yhdistykset. Seuraavat Valtakunnalliset kotiseutupäivät järjestetään Rovaniemellä 2022 ja Kotkassa 2023. 

Kotiseutuliitto julkaisee Kotiseutu-vuosikirjaa, joka jatkaa aiemman Kotiseutu-lehden perinteitä.

Kotiseutu-lehden ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1909. Kotiseutuliitto julkaisi lehteä vuosina 1949–1993.

Liitto julkaisee kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti Kotiseutupostia. Lisäksi liitto harjoittaa julkaisutoimintaa yhdessä SKS:n kanssa.

Seurantalojen korjausavustukset
Kotiseutuliitto huolehtii opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta valtionavustusten jakamisesta seurantalojen korjaukseen.

Yhteistyöhankkeita
Euroopan kulttuuriympäristöpäiviä vietetään 50 Euroopan maassa kansainvälisellä nimellä Euroepan Heritage Days. Suomessa päivien päävastuullisena järjestäjänä on vuodesta 2014 lähtien ollut Suomen Kotiseutuliitto ympäristöministeriön avustuksen turvin. Päivien tarkoituksena on aktivoida kansalaisia toimimaan kulttuuriympäristönsä ja -perintönsä puolesta. Suomen tapahtumat keskittyvät syyskuun toiseen viikonloppuun. Vuosittain Suomessa järjestetään noin 200 päiviin liittyvää tapahtumaa. Euroopassa tapahtumia on kymmeniä tuhansia, osallistujia kymmeniä miljoonia.

Europa Nostra on eurooppalainen kulttuuriperintöä vaaliva järjestö, joka toimii läheisessä yhteistyössä Euroopan unionin, Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa. Suomessa toimii järjestön paikallisyhdistys Europa Nostra Finland ry, jonka toimisto on Suomen Kotiseutuliiton toimiston yhteydessä.

Palkintoja ja huomionosoituksia
Kotiseutuliitto palkitsee vuosittain vuoden kaupunginosan, kotiseututeon ja kotiseututeoksen. Aiemmin palkittiin myös vuoden kotiseutupolku, joka yhdistettiin vuonna 2013 kotiseututeko-kategoriaan. Liiton korkein huomionosoitus on Kotiseututyön ansiomitali.

Vuoden kaupunginosa

 2001: Port Arthur, Turku
 2002: Käpylä, Helsinki
 2003: Kommila, Varkaus
 2004: Kypärämäki, Jyväskylä
 2005: Hupisaaret, Oulu
 2006: Kontula, Helsinki
 2007: Nakertaja-Hetteenmäki, Kajaani
 2008: Anttilanmäki, Lahti
 2009: Tapanila, Helsinki
 2010: Roihuvuori, Helsinki
 2011: Häntälä, Somero
 2012: Asevelikylä, Vaasa
 2013: Kakskerta, Turku
 2014: Pispala, Tampere
 2015: Hakunila, Vantaa
 2016: Reposaari, Pori
 2017: Vuosaari, Helsinki
 2018: Kauklahti, Espoo
 2019: Tuira, Oulu
 2020: Lauttasaari, Helsinki

Vuoden kotiseututeko
 2006 Ramppi-teatteri, Kangasala
 2007 Vuonislahden kylätoimintakeskus Kukko Oy, Lieksa
 2008 Haapajärven kaupungin hallinnoimat hankkeet
 2009 Liperi-Seuran kekri-  ja ruokaperinneprojekti 
 2010 Matti Yli-Tepsan elämäntyö ruijansuomalaisen musiikkiperinteen tallentamiseksi
 2011 Tuusula-Seuran Sotilaspitäjän kulttuurikierros
 2012 Turun Kaupunginosaviikot
 2013 Köyliö-seuran Kuva-hanke
 2014 Lahti-filmit talteen ja esille -hanke
 2015 Seinäjoen Törnävä-Seuran Avainpatsas
 2016 Punkaharjun entisen Valtionhotellin kunnostaminen
 2017 Matkailukeskus Järvisydämen kehittäminen kotiseudun hyväksi
 2018 Jaakko Rikalainen
Lähde

Vuoden kotiseutupolku
 2009 Pate Mustajärven Ikuri. Suomirockin legendan kotiseutupolku Tampereella.
 2010 Ämmänsaaren  ”Kotiseutukävelyllä Suomussalmella” 
 2011 Mäntsälän kotiseutupolut 
 2012 Kotiseutupolkuja Pirkkalan historiaan

Vuoden kotiseututeos
 2009 Jaettu I sija: 
Pertti Ranta ja Pekka Rahkonen: Tampereen kaupunkiluonto. Opas kaupunkiekologiaan. Julkaisija Tampere-Seura. 
Rauno Lahtinen ja Hannu Laaksonen: Kävely puistojen Turussa. Julkaisija Turkuseura.
 2010: Jan Alanco ja Riitta Pakarinen: Foto Signe Brander. Valokuvia Helsingistä ja helsinkiläisistä vuosilta 1907–1913. Julkaisija Helsingin kaupunginmuseo.
 2011: Erkki Alhopuro: 450 vuotta Äijälän ratsutilan historiaa. Lomahiisi Oy 2010.
Kunniamaininnat 2011:  Juha Laaksonen: Utö – Syksy ja kevät ulkosaaressa. Maahenki 2010. ja Hannu Syväoja: Kulttuuripyöräilyä Hämeessä ja vähän ulkopuolellakin. Mediapinta 2010.
 2012 
Andreas Koivisto: Vårt Sottungsby, Sotunkimme. Sotungin kyläyhdistys. 
Minna Torppa: Kylillä kummittelee – Saarijärveläisiä uskomustarinoita. Saarijärvi-Seura.
Kunniamaininnat 2012:
Ervo Vesterinen: Töölön kundien Stadi. SKS.
Hannu Rinne: Perinnemestarin matkaopas rannikon puukaupunkeihin. WSOY.
 2013
Anneli Mäkelä-Alitalo ja Merja Åkerlind: Salon mailla ja vesillä – Asikkalan Salon kylän historiaa ja muisteluksia, Salon kyläyhdistys, perinne- ja historiatyöryhmä.
Seija Savolainen (toim.): Tuo pieni rahastajatyttö, tuo tyttö Osulan linjurien, Lauritsala-seura.
 Kunnia- ja erityismaininnat 2013:
Panu Pulma(toim.): Suomen romanien historia,SKS.
Jussi Kleemola ja Heikki Taimin (toim.): Kauhajoen kulttuurimaisemien kirja, Lions Club Kauhajoki. 
Helena-Oikarinen-Jabai (toim.): Mun Stadi, Siirtolaisuusinstituutti.
 2014: Päivi Magga ja Eija Ojanlatva (toim.): EALLI BIRAS - Elävä ympäristö. Saamelainen kulttuuriympäristöohjelma.
 2015: Tytti Isohookana-Asunmaa (toim.): Kello merelle soi – Kellon kylän historiaa
 2016 Markku Salmi ja toimituskunta: Valtatien varrelta – Tarinoita ja kuvia Leppävaarasta ja Harakasta.
 2017 Jussi Jäppinen: Kadonnutta kaupunkia etsimässä – Tarinoita Jyväskylän puretuista taloista
 2018 Ilkka Teerijoki: Hämeenlinna vallankumouksen vuosina 1917–1918. Kustantaja: Hämeenlinna-Seura  
 2019 ei valittu Vuoden kotiseututeosta

Hallinto 
Liiton korkein päättävä elin on vuosikokous, joka pidetään Valtakunnallisten kotiseutupäivien yhteydessä, yleensä elokuun alussa. Liiton toimintaa suunnittelee ja johtaa vuosikokouksen valitsema valtuusto, johon kuuluu puheenjohtaja ja 30 jäsentä. Valtuuston puheenjohtaja on samalla liiton puheenjohtaja.

Tunnus
Liiton tunnuksen on suunnitellut vuonna 1972 heraldikko Olof Eriksson. Tunnuksen kuusi heraldista linnaketta kuvaavat yhteiskunnan suunnitelmallista kehittämistä, johon kotiseututyö vaikuttaa. Keskellä oleva kukka kuvastaa luontoa ja sen suojelua.

Kotiseutuliitolle myönnettyjä huomionosoituksia

 Suomen Arkkitehtiliiton myöntämä SAFA-palkinto 2006
 Suomen Paikallislehtien Liiton myöntämä Antti-patsas 1998

Kotiseututoiminnan historiaa
Kotiseututyön lähtökohdat on löydettävissä 1600-luvulta, jolloin Ruotsissa vuonna 1667 perustettu Antikviteettikollegio kokosi tietoja myös Suomen muinaismuistoista ja historiallisista paikoista. Perustan aatteelliselle kotiseututyölle loi vuonna 1831 perustettu Suomalaisen Kirjallisuuden Seura aloittamalla järjestelmällisen perinteen keruun.

Järjestäytynyt kotiseututoiminta alkoi vuonna 1894, kun ensimmäinen paikallinen kotiseutuseura perustettiin Lohjalla kotiseutututkimuksen uranuurtajan, filosofian lisensiaatti  Robert Boldtin aloitteesta.. Lohjan Kotiseutututkimuksen Ystävät toimii edelleen.

Valtakunnallisen kotiseututyön kehittäjäksi perustettiin 1908 Suomen Kotiseutututkimuksen Keskusvaliokunta, jota voidaan pitää Kotiseutuliiton edeltäjänä. Valiokunta toimi aluksi vilkkaasti, mutta sen toiminta hiipui vähitellen ja se lakkautettiin lopulta vuonna 1938. Sen jälkeen kotiseututyön yhteistyöelimenä toimi Talonpoikaiskulttuurisäätiö, kunnes Suomen Kotiseutuliitto aloitti työnsä.

Lähteet
Suomen Kotiseutuliitto
Suomen Kotiseutuliiton vuosikertomukset ja toimintasuunnitelmat

Viitteet

Aiheesta muualla

 Seurantalot.fi-sivusto

Kotiseutuliitto
Kotiseututyö