Grashofin luku

Grashofin luku kuvaa virtaavan aineen nostevoiman suhdetta siihen vaikuttaviin kitkavoimiin. Nostevoima johtuu aineen tiheyseroista (ks. konvektio). Grashofin luku liittyy lämmönsiirtoon vapaassa konvektiossa ja määritellään pystypinnalle yhtälöllä:

 g on putoamiskiihtyvyys (9,81 m/s²)
  on aineen lämpölaajenemiskerroin (1/K) ja ideaalikaasulle pätee 
  on pinnan lämpötila (K) tai (°C)
  on ympäristön lämpötila (K) tai (°C)
 L on pystypinnan korkeus (m)
  on aineen kinemaattinen viskositeetti (m²/s)

Karakteristinen mitta L voi vaihtua tapauskohtaisesti johtuen ongelman geometriasta. Esimerkiksi vapaan konvektion lämmönsiirtymiselle sylinterin ympärillä käytetään pituusmitan L sijasta sylinterin halkaisijaa D. Grashofin luvun voidaan ajatella tarkoittavan vapaan virtauksen Reynoldsin lukua. 

Grashofin lukua käytetään myös aineensiirto-opissa, jolloin yhtälössä lämpötilat korvataan aineen konsentraatioilla. Grashofin luku on nimetty saksalaisen insinöörin, Franz Grashofin, mukaan.

Dimensiottomat suureet