Harkun kartano

Harkun kartano (, ) on kartano Harkun kunnassa, Keilan kihlakunnassa Harjumaalla Virossa. Kartanon nykyinen barokkityylinen päärakennus on rakennettu 1700-luvun alussa.

Historia 
Ensimmäinen mainita kartanosta on vuodelta 1372. Kartano oli Liivinmaan ritarikunnan hallussa. Vanhan-Liivinmaan hajottua uskonpuhdistuksissa Viron kartanot siirtyivat aatelissukujen yksityisomistukseen. Vuodesta 1679 kartano oli Uexküllin suvun hallussa. Vuonna 1710, suuren Pohjan sodan aikana, kartanossa solmittiin aseleposopimus venäläisten ja ruotsalaisten joukkojen ja Vironmaan aatelin kesken. Sopimus takasi Vironmaan ritarihuoneille autonomisen aseman Viron feodaaliherroina. Vuonna 1830 kartanon osti kapteeniluutnantti paroni Peter Ludwig Constantin von Ungern-Sternberg. Vuonna 1919 Viron saksalaisten feodaaliomaisuus takavarikoitiin. Kartanossa aloitti toimintansa alaikäisten rikollisten siirtola. Toisen maailmansodan aikana Viron saksalaimiehityksen ajan kartanon entisillä mailla toimi Harkun keskitysleiri, jonne oli vangittuina suurin osa Tallinnan juutalaisista. Vuodesta 1957 kartanossa on toiminut Viron maatalousyliopiston kokeellisen biologian instituutti.

Lähteet 

Harku
Viron kartanot