Selma Anttila

Selma Maria Anttila (o.s. Helander, ent. Andelin; 16. joulukuuta 1867 Orimattila – 15. toukokuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.

Henkilöhistoria 
Antilan vanhemmat olivat seppä Karl Henrik Helander ja Ulrika Abrahamintytär Eerola. Hänen puolisonsa vuodesta 1893 oli kustannusvirkailija ja suomentaja Werner Anttila, ent. Andelin. Anttila suoritti tyttökoulun 1886 ja jatko-opiston 1889. Hän toimi Helsingissä Kansankodin ekonomina, Sörnäisten kansankirjaston hoitajana ja kansakoulunopettajana vuoteen 1893 sekä Tampereen kansakoulun jatkokurssin johtajana 1894–1903. Anttila oli yhteiskunnallisesti aktiivinen, ja hän perusti muun muassa Tampereen lastenseimen ja toimi Suomen Naisyhdistyksen sihteerinä. Lisäksi hän oli Ihmisoikeuksien liiton, Suomen Rauhanliiton sekä Tampereen Näyttämöyhdistyksen perustajajäseniä.

Kirjallinen tuotanto 
Monet Anttilan teoksista perustuvat hänen omiin kokemuksiinsa, kuten Uhri vuodelta 1922, jonka ”uhri” oli kirjailijan oma Vienan-Karjalassa 1918 kaatunut poika Tauno Heikki Anttila (s. 1897). Pyryn perhe sijoittuu puolestaan kirjailijan lapsuudenmaisemiin Orimattilan Luhtikylään. Anttila sai vuonna 1923 valtion kirjallisuuspalkinnon romaanista Uhri, Bergbomin palkinto hänelle myönnettiin näytelmästä Vaihdokas.

Romaaneja, tarinoita 
 Hallimajan nuoret : kuvaus nykyajalta. WSOY, 1907.
 Kaupungin lapsi. WSOY, 1909.
Iloinen aapinen, toimittaneet Eva ja Selma Anttila. WSOY, 1911.
 Pankinjohtajan tytär : romaani Suomen suurlakon ajalta. Otava, 1914.
 Näyttelijättären tarina : romaani. G. W. Edlundin kustannusoy, 1917.
 Työn kourissa : romaani. Otava, 1919.
 Rauhaa kohti : Kaksi esitelmää. Suomen Rauhanliitto, 1922.
 Uhri: perheromaani.  Otava, 1922.
 Rakkauden vuoksi ja luode.  WSOY, 1923.
 Kalliotaatto : historiallinen kertomus. WSOY, 1924.
 Perintö : romaani. Otava, 1926.
 Pyryn perhe : romaani. WSOY, 1937.
 Nuoret kauppiaat : romaani. WSOY, 1938.
 Elämän kiirastulessa : romaani. WSOY, 1940.

Novellikokoelmat 
 Kuvia työväen kaupungista. WSOY, 1904.
 Ristiriitoja: novelleja. Otava, 1912.
 Hän muutti vihdoinkin vaatteet : novelleja. Karisto, 1929.

Näytelmät 
 Vaihdokas : nelinäytöksinen näytelmä. Otava, 1912. (Teuvo Puro ohjasi näytelmään perustuvan samananimisen elokuvan 1927.)
 Juhannuksena : kolminäytöksinen huvinäytelmä.  Otava, 1920.
 Kahdet kasvot : kolminäytöksinen näytelmä. WSOY, 1923.
 Kaksintaistelu ateljeessa: yksinäytöksinen näytelmä.  Karisto, 1935.

Näytelmää Omatunto ei ole painettu, mutta se esitettiin Kansallisteatterissa.

Runokokoelmat 
 Valikoima esitettäviä runoja. WSOY, 1914.

Suomennokset 
 Holger Drachmann, Se luoti osui: novelleja Tanskan rannikoilta ja Kärntin alpeilta, suomentanut Selma Anttila. Otava, 1909.
 Aasialaisia kansantaruja. Suomeksi sovitellut Selma Anttila, kuvat piirtänyt V. Soldan-Brofeldt. WSOY, 1911.
 Sindbadin merkilliset matkat. Suomeksi sovittanut Selma Anttila. WSOY, 1911.
 Intiaanien taru Hiawathasta. Suomeksi sovittanut Selma Anttila. WSOY, 1911.
 Kuninkaallinen lootus ynnä muita intialaisia satuja. Suomeksi sovittanut Selma Anttila. WSOY, 1911.
 Alain-Fournier, Ihmeellinen seikkailu, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1919.
 Victor Blüthgen, Vihan vallassa, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1920.
 Fernán Caballero, Dolores parka!: andalusialainen kertomus, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1920.
 Cosmo Hamilton, New Yorkin prinsessa: seuraelämä-romaani, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1921.
 Paul Langenscheidt, Avioliiton valtiotaitoa: kirja hyvien ja pahojen päivien varalle, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1921.
 Friedrich Gerstäcker, Harhateillä, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1922.
 Cosmo Hamilton, Kun unelma kävi toteen: seuraelämä-romaani, suomentanut Selma Anttila. Karisto, 1923.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Selma Anttilan e-kirjoja Projekti Lönnrotissa sekä Project Gutenbergissa.
 Selma Anttila. Kirjasampo.fi.
 Selma Anttila. Aikalaiskirja 1934 s. 36

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset novellikirjailijat
Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset opettajat
Suomalaiset kirjastonhoitajat
Vuonna 1867 syntyneet
Vuonna 1942 kuolleet