Ajokaskasvit

Ajokaskasvit (Zosteraceae) on vesikasviheimo Alismatales-lahkossa. Heimo koostuu kahdesta tai kolmesta suvusta, joissa on yhteensä 14 lajia (tai 18). Kasveilla on nauhamaiset lehdet ja näkyvät maavarret. Ne elävät merivedessä.

Suvun tunnetuin kasvi on meriajokas (Zostera marina), jonka kuivattuja varsia on käytetty huonekaluverhoilussa pehmusteena ja pakkausmateriaalina.

Tuntomerkit 
Ajokaskasvit ovat heinämäisiä ruohoja, joilla on suikertava juurakko. Lehdet ovat pitkiä, nauhamaisia ja ovat selvästi tupellisia. Kasvit ovat yksi- tai kaksikotisia, joten kukat ovat yksineuvoisia. Ne sijaitsevat litistyneissä, tähkämäisissä puikeloissa, jotka ovat tuppimaisen suojuksen (spatha) sisällä. Hede- ja emikukat sijaitsevat puikelossa vuorotellen. Hedekukassa on yksi ainoa hede. Siitepölyhiukkaset ovat pitkiä ja nauhamaisia, ja niiden ominaispaino on sama kuin veden, mikä antaa hyvät mahdollisuudet kulkeutua toisten kasviyksilöiden emin luoteille. Tavallisesti jokaisen heteen kyljessä on koukkumainen lisäke (retinaculum). Sileäpintainen sikiäin, lyhyt vartalo ja kaksi melko pitkää luottia muodostavat emikukan (sekä hede- että emikukat ovat siis kehättömiä). Siemenaiheita on kussakin sikiäimessä vain yksi. Hedelmä on muodoltaan vaihteleva pähkylä tai siinä tapauksessa, jolloin hedelmäseinän (perikarppi) ulkokerros (eksokarppi) on mehevä ja sisäkerros (endokarppi) kuituinen, voidaan hedelmää pitää luumarjamaisena.

Taksonomia 
Ajokaskasveihin kuuluu kolme sukua: ajokkaat (Zostera), Heterozostera ja Phyllospadix. Suvussa Heterozostera vaakajuurakko eli maavarsi on kasvutavaltaan sympodiaalinen eli haarajatkoinen, muissa suvuissa se on monopodiaalinen eli varsijatkoinen. Phyllospadix on pohjoisamerikkalainen suku, ja sen emipuikelossakin on retinaculum-tyyppisiä lisäkkeitä vuorotellen emikukkien kanssa. Heimon ainoa Suomenkin rannikoilla tavattava laji on meriajokas (Zostera marina), muutoin ajokkaita lienee kymmenkunta lajia.

Ajokaskasvien lähin sukulaisheimo on vitakasvit (Potamogetonaceae), joiden kanssa ne muodostavat sisarusparin Alismatales-lahkon kladogrammissa eli sukupuussa.

Lähteet 
 Kasvien maailma – Otavan iso kasvitietosanakirja. Osa 1, 1979.

Viitteet 

Kasviheimot