Matti Visanti

August Mattias (Matti) Visanti (vuoteen 1936 Björklund; 31. toukokuuta 1885 Oulu – 25. marraskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija.

Lapsuus ja opiskeluvuodet
Visannin isä oli Oulun maaseurakunnan kappalainen Isak August Björklund ja äiti Fredrika Mathilda Wichmann. Kenttäpiispa Johannes Björklund ja kauppaneuvos Gösta Björklund olivat hänen veljiään. Björklundien 13-lapsisessa perheessä harrastettiin kuvataiteita ja musiikkia. Perhe oli ruotsinkielinen, mutta Matti niin kuin muutkin perheen lapset kävivät kuitenkin suomenkielisen koulun. Vuonna 1896 perhe muutti Kannukseen, jonne Isak August Björklund oli nimitetty kirkkoherraksi. Matti oli aloittanut Oulun Suomalaisen Lyseon edellisenä vuonna ja hän jäi asumaan Ouluun perheystävä konsuli Fredrik Borgin luo. Matti Visanti kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1904.

Kuvataiteista kiinnostunut Visanti aloitti opiskelut Helsingin Polyteknillisen opiston arkkitehtiosastolla syksyllä 1904. Arkkitehtiopintojen lisäksi Visanti aloitti opinnot myös Taideteollisuuskeskuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa. Visanti kuitenkin keskeytti opintonsa Helsingissä vuonna 1907 ja siirtyi vuosiksi 1907–1910 opiskelemaan Turun taideyhdistyksen piirustuskouluun. Tuohon aikaan myös Visannin perhe asui Turussa, jossa hänen isänsä oli nyt Turun tuomiokunnan asessorina. Syksyllä 1910 Visanti palasi Helsinkiin saattaamaan loppuun arkkitehtiopintoja. Diplomityönsä hän teki 1914, mutta viimeinen deskriptiivisen geometrian tentti jäi suorittamatta. Opiskeluaikana 1910–1914 Visanti työskenteli arkkitehti Armas Lindgrenin toimistossa.

Ura arkkitehtina ja kuvittajana

Lopetettuaan opiskelunsa Visanti muutti Vaasaan, jonne hänen perheensä oli myös muuttanut isän saatua viran Mustasaaren kirkkoherrana. Vaasassa ei ollut tarjolla arkkitehdin töitä, niinpä Visanti keskittyi enemmän kuvataiteisiin. Hän teki kirjankuvituksia Oulun Lyseosta tuttujen kirjailijoiden Kyösti Wilkunan ja V. A. Koskenniemen teoksiin. Visanti suunnitteli myös Vaasan mallin postimerkin Valkoisen Suomen senaatille vuonna 1918.

Vuonna 1916 Visanti perusti Vaasaan yhdessä arkkitehti Artturi Heleniuksen ja rakennusmestari Hugo Myntin kanssa arkkitehtuuritoimiston Björklund–Helenius–Myntti. Helenius jäi pois toimistosta vuonna 1918, jolloin toimiston nimeksi muutettiin Björklund & Myntti. 1920-luvun alkupuolella myös Hugo Myntti vetäytyi toimistosta. Toimistossa harjoittelijoina ovat toimineet muun muassa Alvar Aalto ja Göteborgin kaupunginarkkitehti Sten Branzell. Visannin arkkitehtuuri edustaa pääasiassa 1920-luvun uusklassismia. Hän luopui arkkitehtuurista 1930-luvulla funktionalismin saatua arkkitehtuurissa valta-aseman. Arkkitehtina Visanti oli kuitenkin hyvin tuottelias. Hänen suunnittelemiaan rakennuksia on pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla. Seinäjoelle Visanti suunnitteli yhteensä parikymmentä rakennusta, mutta niistä valtaosa on purettu uudempien tieltä. Jäljellä ovat Puskantien koulurakennus (nyk. nuorisotalo), Keskuskadun Seurahuone ja Marttilan koulun vanha osa. Arkkitehtina hän työskenteli vuosina 1916–1932.

Kuvataiteilijana Visanti on tunnettu erityisesti kirjojen kuvituksistaan. Kuvituksista tärkeimmäksi nousi Kalevalan kuvittaminen. Visanti onkin ensimmäinen suomalainen kuvataiteilija, joka on kuvittanut Kalevalan kokonaisuudessaan. Hän aloitti Kalevalan kuvituksen tekemisen jo 1920. Samoihin aikoihin Akseli Gallen-Kallela oli ilmoittanut, ettei ehkä saisi Kalevalan kuvitustaan valmiiksi. Koru-Kalevala, jonka ulkoasun Gallen-Kallelan oli suunnitellut julkaistiin 1922, mutta kokonaan kuvitettua Kalevalaa Gallen-Kallela ei koskaan saanut valmiiksi. Koru-Kalevalan julkaisemisen myötä WSOY irtisanoi sopimuksensa Kalevalan kuvittamisesta Visannin kanssa. Akseli Gallen-Kallela kuoli 1931 ja Kalevalan 100-vuotisjuhlia vietettäisiin 1935, mikä sai Visannin tarttumaan uudelleen Kalevalan kuvitustyöhön. Visanninkaan kuvitus ei kuitenkaan valmistunut 100-vuotisjuhliin. Kalevalan kuvittamisesta oli tullut hänelle kuitenkin jo lähes pakkomielle ja vuosina 1934–1937 hän työskenteli kuvituksen parissa hyvin intensiivisesti, vaikkei teosta ollut kukaan lupautunut kustantamaan. Vuonna 1936 silloinen Björklund muutti nimensä Visanniksi, koska hänen mielestään Kalevalan kuvittajalla täytyi olla suomalainen nimi. Lopulta vuonna 1938 kuvitetun Kalevalan julkaisi Kustannusosakeyhtiö Kalevala, jonka oli perustanut Visannin ystävä vaasalainen kauppaneuvos Frithjof Tikanoja.

Paitsi kirjankuvittajana on Visanti tullut tunnetuksi myös monista muistomerkeistään. Ensimmäinen merkittävä Visannin suunnittelema muistomerkki on Napuen taistelun muistomerkki Isossakyrössä vuodelta 1920. Muistomerkkien, sankaripatsaiden ja kuvitusten lisäksi monista taidemuseoista löytyy Visannin grafiikkaa, maalauksia ja piirustuksia. Postikortteja häneltä tiedetään vain yksi tai kaksi kappaletta. Visanti on tehnyt myös Ranuan kirkon alttaritaulun Jeesuksen toinen tuleminen.

Visannille myönnettiin taiteilijaeläke hänen kuolinvuonnaan 1957. Seinäjoen keskustaa etelästä pohjoiseen halkova Puistopolku nimettiin 2010-luvulla Matti Visannin kujaksi.

Matti Visanti oli naimisissa vuodesta 1918 taidemaalari Eemu Myntin sisaren taidemaalari Lyyli Myntin kanssa. Visannin poika oli arkkitehti Markus Visanti, joka jatkoi vaimonsa Irmeli Visannin kanssa isänsä toimistoa nimellä Arkkitehtitoimisto Irmeli ja Markus Visanti.

Tuotantoa

Arkkitehtuuri 
 Lapuan kunnantalo 1921
 Seinäjoen kunnantalo 1923
 Vaasan yhteiskoulu 1926
 Seinäjoen yhteiskoulu 1926
 Kirjapaino Oy Vaasan toimitalo 1928
 Vesitorni Seinäjoki 1931
 Nummijärven kirkko, Kauhajoki 1931

Sankaripatsaat  
 Isonkyrön sankaripatsas
 Kälviän sankaripatsas
 Laihian sankaripatsas
 Mustasaaren sankaripatsas
 Nummijärven sankaripatsas 
 Somerniemen sankaripatsas 1949
 Tammelan sankaripatsas

Muistomerkit 
 Napuen taistelun muistomerkki, Isokyrö 1920
 Ilkan patsas, Jaakko Ilkan muistomerkki, Ilmajoki 1924
 Nuijamiesten muistomerkki, Ilmajoki 1925
 Siikajoen taistelun muistomerkki, Siikajoki 1934
 Halkokarin kahakan muistomerkki, Kokkola 16.9.1934
 Suomen sodan muistomerkki, Alatornion Alavojakkala 1959

Kirjojen kuvitukset 
 Kyösti Wilkuna: Miekka ja sana, osat I–II. WSOY 1919
 Eino Leino: Pajarin poika. Otava 1922
 Eino Leino: Puolan paanit. Otava 1922
 
 Kanteletar. Oy Suomen Kirja 1940.
 Aleksis Kivi: Seitsemän veljestä. Nide Oy 1950
 Johanneksen Ilmestys (1 100 kappaleen painos). WSOY 1955

Muut 
 Ranuan kirkon alttaritaulu 1950-luvun alusta
  Isonkyrön vaakuna
  Alavuden vaakuna (Alavuden nykyinen vaakuna on entinen Töysän vaakuna)

Teoskuvia

Lähteet 
 
 
 Termonen, Teuvo: Suomalaista postikorttitaidetta, osa 4. Suomen Postikorttiyhdistys Apollo ry 2006. ISBN 952-91-9955-4

Viitteet

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset kuvittajat
Suomalaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1885 syntyneet
Vuonna 1957 kuolleet