T. I. Itkonen

Toivo Immanuel Itkonen (20. tammikuuta 1891 Pulkkila – 12. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen kieli- ja kansatieteilijä, joka tunnetaan erityisesti saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tutkijana. Hän teki yhdeksän tutkimusmatkaa Lappiin ja kirjoitti useita teoksia saamelaisista. Itkonen työskenteli vuosina 1919–1955 eri tehtävissä Muinaistieteellisessä toimikunnassa.

Nuoruus 
Toivo Immanuel Itkosen isä oli Pulkkilan kappalainen Lauri Arvid Itkonen (1865–1925). Toivo oli perheen kolmas lapsi. Itkosten kuusilapsinen perhe muutti Inariin kevättalvella 1899, kun Lauri Itkonen valittiin Inarin kirkkoherraksi. Toivo sai Inarissa ensin kotiopetusta ja siirtyi vuonna 1901 Oulun lyseoon, josta hän pääsi ylioppilaaksi 1910.

Opiskelu ja ura 
Hän suoritti Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon 1913, lisensiaatin tutkinnon 1916 ja väitteli tohtoriksi 1923. Muinaistieteellisessä toimikunnan amanuenssina Itkonen työskenteli 1919–1932, intendenttinä 1932–1935 ja koko toimikunnan osastonjohtajana 1935–1955. Hän oli myös Suomen muinaismuistoyhdistyksen sihteerinä 1920–1933, Lapin sivistysseuran johtokunnan jäsenenä 1934–1961 sekä jäsenenä Suomen tiedeakatemiassa vuodesta 1947.

Itkonen teki vuosina 1911–1949 aikana yhdeksän tutkimusretkeä Lappiin. Hän teki myös tutkimusmatkan Keski-Eurooppaan vuonna 1929, Skandinaviaanan 1931 ja 1947 sekä Italiaan 1955.

Itkonen kirjoitti uransa aikana useita teoksia. Hän toimitti 1917 Inarinlappalaista kansantietoutta -nimisen teoksen A. V. Koskimiehen vuonna 1886 keräämän materiaalin pohjalta. Vaikka hän ei tehnyt matkoja Venäjälle, hän kirjoitti muiden tutkimusmatkailijoiden aineiston pohjalta teoksen Suomensukuiset kansat (1921), jossa hän esitteli tasapuolisesti kansojen esineellistä, yhteiskunnallista ja henkistä kulttuuria sekä historiaa.

Itkosen kaksiosainen Suomen lappalaiset vuoteen 1945 ilmestyi 1948. Siinä hän kirjoitti porolappalaisten nomadismista ja metsälappalaisten vuotuista asuin- ja pyyntipaikkakiertoa. Lapin-matkojensa pohjalta Itkonen teki myös kaksiosaisen koltansaamen sanakirjan Koltan- ja kuolanlapin sanakirja.

Perhe 
Toivo Itkonen oli naimisissa Iina Amanda Seppäsen kanssa. Heillä oli kolme lasta Terho, Marja ja Kerttu.

Toivo Itkosella oli yhteensä 12 sisarusta. Heistä tunnetuimmat olivat varatuomari ja Inarin Juutuansuun kivikautisten kotapaikkojen löytäjä Lauri Ilmari Itkonen, Inarin kirkkoherra ja Saamelaisten kristillisen kansanopiston rehtori Tuomo Itkonen sekä akateemikko Erkki Itkonen.

Teoksia 
 Venäjänlapin konsonanttien astevaihtelu: Koltan, Kildinin ja Turjan murteiden mukaan, väitöskirja.  1916
 Lappalais-suomalaisia sanavertailuja. Suomalais-ugrilainen seura 1916–1920
 Inarinlappalaista kansantietoutta, A. V. Koskimiehen aineiston pohjalta koonneet ja julkaisseet A. V. Koskimies ja T. I. Itkonen.  Suomalais-ugrilainen seura 1917, 2. uudistettu p. 1979
 Lappalaisten ruokatalous. Suomalais-ugrilainen seura 1921
 Suomensukuiset kansat.  Tietosanakirja, Helsinki 1921
 Suomen tasapohjaiset ruuhimuodot.  Suomen muinaismuistoyhdistys 1923–1926
 Lappalaiset.  1928
 Koltan- ja kuolanlappalaisia satuja. Suomalais-ugrilainen seura 1931
 Lappische Lehnwörter im Russischen. Suomen tiedeakatemia 1932
 Suenjel: Kuvia kolttalappalaisten maasta.  Gummerus 1936 (yhdessä Karl Nickulin kanssa)
 Karhusta ja sen pyynnistä.  1937
 Pyhämaan vanhoja rakennuksia.  1937
 Elämänviisautta Inarin Iijärveltä.  Kalevalaseura 1937
 Tunturilappalaisten kansantietoa Inarista.  1938
 Inarin tunturilappalaisten leikkejä.  1941
 Lappalaisten leikit ja ajanvietot. Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 9 1941
 Suomen ruuhet: 1-, 2-, 3- ja monipuiset sekä lautaruuhet kivikaudesta vuoteen 1940. Suomen muinaismuistoyhdistys 1941–1942
 Lappalaisten vanhat henkilönnimet. Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 10 1942
 Suomen lappalaisten kosinta- ja häätavat.  Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 12 1943
 Lapin verotus ja kauppa ennen vanhaan.  Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 13 1944
 Suomen lappalaiset vuoteen 1945, osat 1 ja 2.  WSOY 1948, 2. p. 1984
 Lappi ja lappalaiset vanhoissa kansanrunoissamme. Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 20 1955
 Koltan- ja kuolanlapin sanakirja osat 1–2.  Suomalais-ugrilainen seura 1958
 Lappalaisia paikannimiä 1500-luvulla. Suomalais-ugrilainen seura 1966
 Kronikkaa suvusta ja muustakin.  julk. Terho Itkonen 1991
 Lapin-matkani.  WSOY 1991

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Itkosen Koltan- ja kuolanlapin sanakirja, osat 1–2 Suomalais-Ugrilaisen Seuran sivuilla.

Suomalaiset kielitieteilijät
Fennougristit
Saamelaiskielten tutkijat
Suomalaiset etnologit
Vuonna 1891 syntyneet
Vuonna 1968 kuolleet
Saamelaiskulttuurin tutkijat