Naran prefektuuri

Naran prefektuuri () sijaitsee Kansain alueella Honshūn saarella Japanissa. Prefektuurissa on noin 1 390 000 asukasta ja sen pääkaupunki on Nara.

Maantiede 
Naran prefektuuri sijaitsee keskellä Kiin niemimaata. Sen naapuriprefektuurit ovat lännessä Wakayama ja Osaka, pohjoisessa Kioto sekä idässä Mie. Naran pohjoisia tasankoja reunustavat Kansain korkeimmat vuoret Wakakusa (若草山) sekä ”Yamaton kolme vuorta”: Amanokagu (天香具山), Miminashi (耳成山) ja Unebi (畝傍山).

Ilmasto 
Nara on Japanin lämpimimpiä prefektuureja. Talvisin lämpötila on keskimäärin 5 °C ja kesäisin 25 °C. Vuorilla lämpötila voi pudota talvisin –10 °C:een ja kesällä kohota 35 °C:een.

Aluejako 
Naran prefektuuri jakautuu 12 kaupunkiin ja 27 muuhun kuntaan, joista 15 on maaseutukaupunkeja ja 12 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. 

Kaupungit

Kunnat piirikunnittain

Historia 
500-luvulla nykyistä Naran prefektuurin aluetta hallitsi Soga-klaani. Klaanilla oli vahvat suhteet Korean siirtolaisiin ja avioliittojen kautta myös keisarilliseen perheeseen. He tukivat korealaisia heidän tuodessaan buddhalaisuutta Japaniin ja Asukan ja Ikarugan alueille, jonne Hōryū-ji ja muut nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat buddhalaistemppelit rakennettiin.

Prefektuurin pääkaupunki Nara, oli Japanin pääkaupunki suurimman osan Nara-kaudesta vuosina 710–794. Tuolloin se tunnettiin nimellä Heijō-kyō.

Japanin keskiajalla Heishi- ja Genji-klaanien välisessä kahakoinnissa monia Naran temppeleistä poltettiin maan tasalle. Kamakura-shogunaatin perustanut Minamoto no Yoritomo kuitenkin lopetti klaanien välisen kahakoinnin ja suojeli Naran temppeleitä. Kamakura-kauden lopussa, nanboku-chō-kaudella hovin jakautuessa kahtia, perusti Eteläiseksi hoviksi nimetty Go-Daigon johtama hovi hallituksen Yoshinoon.

Japanin siirtyessä prefektuurijärjestelmään vuonna 1871 muodostettiin nykyisen naran prefektuurin alueelle 15 pienempää prefektuuria. 1876 prefektuurit yhdistettiin Sakain prefektuuriksi, joka liitettiin osaksi Osakan prefektuuria vuonna 1881. Järjestely oli Naran taloudelle ja kehitykselle epäedullinen ja lopulta se erotettiin omaksi prefektuurikseen vuonna 1887.

Talous 
Naran talouden keskeisimpiä tekijöitä ovat matkailu ja maatalous. Meiji-kauden lopulta Taisho-kaudelle Naran prefektuurin alue oli yksi Japanin suurimpia riisin tuottajia. Riisi kattaa edelleen 29 prosenttia Naran maataloustuotannosta, mutta kasvikset ovat kohonneet tuotannon suhteen riisin kanssa samoihin lukemiin. Yleisimpiä ovat mansikat, tomaatit, munakoisot ja pinaatti, jotka kattavat 30 prosenttia Naran maataloudesta. Teollisuuden osalta prefektuurissa toimii vilkas tekstiili-, puu-, kone-, farmasia-, turkis- ja nahkatuotanto. Nara on Yamagatan prefektuurin ohella Japanin suurimpia kultakalojen tuottajia.

Kulttuuri ja nähtävyydet 

Unescon maailmanperintökohteita Naran prefektuurissa:

 Tōdai-ji (東大寺)
 Kōfuku-ji (興福寺)
 Kasugan pyhäkkö (春日大社)
 Gangō-ji (元興寺)
 Yakushi-ji (薬師寺)
 Tōshōdai-ji (唐招提寺)
 Heijōn palatsin rauniot(平城宮跡)
 Hōryū-ji (法隆寺)
 Shōsō-in (正倉院)

Totsukawan kylässä sijaitseva Tanisen riippusilta on Japanin pisin kaltaisensa silta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Naran prefektuurin viralliset sivut