Upseeri

Upseeri on armeijan tai muun sotilaallisesti organisoituneen järjestön päällystöön kuuluva johtaja. Suomen puolustusvoimissa upseerien sotilasarvoja ovat vänrikki/aliluutnantti ja tätä ylemmät sotilasarvot aina kenraaliin/amiraaliin asti.

Upseerit voidaan lisäksi jakaa nuorempiin upseereihin vänrikistä kapteeniin asti, esiupseereihin majurista everstiin asti sekä kenraaleihin. Näiden luokkien lisäksi on olemassa historiallinen yliluutnantin ja kapteenin sisältävä yliupseerin käsite. Joskus nuorempia upseereita kutsutaan myös komppaniaupseereiksi.

Suomessa on tällä hetkellä neljänlaisia upseereita:
 Maanpuolustuskorkeakoulussa, Kadettikoulussa (perustutkinto-osasto)upseerin korkeakoulututkinnon, sotatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkinnon suorittaneet ns. aktiivi- tai kadettiupseerit.
 Erikoisupseerit, jotka ovat saaneet reserviupseerin koulutuksen ja suorittaneet siviilissä korkeakoulututkinnon ja saavat puolustusvoimissa tarvittavaa täydennyskoulutusta.
 Opistoupseerit (entiset toimiupseerit), jotka ovat suorittaneet opistotason tutkinnon Päällystöopistossa tai Maanpuolustusopistossa. Opistoupseereita ei enää valmistu. Opistoupseereilta vapautuvat ylemmän vaatimustason tehtävät siirretään poistuman myötä upseereille ja erikoisupseereille. Alemman vaatimustason tehtävät siirretään aliupseereille.
 Reserviupseerit, jotka ovat saaneet varusmiespalveluksen aikana reserviupseerin koulutuksen.

Itsenäisyyden alkuaikoina oli paljon eritaustaisia upseeriryhmiä: Autonomian ajan Suomen sotaväen upseerit, Venäjän armeijan upseerit, kadettiupseerit, reservin upseerit, jääkäriupseerit ja muut Saksassa tai muissa länsimaissa koulutuksensa saaneet upseerit.

Asema 
Upseerin tehtävä on johtaa hallinnon asettamien tehtävien toteuttamista. Upseerilla on toimivalta päättää mm. sotilaallisten voimakeinojen käytöstä tehtävien suorittamiseksi.

Upseerit koulutetaan johtajiksi, päälliköiksi ja komentajaksi. Tehtäviin harjaannutaan normaali- ja poikkeusolojen esimiestehtävissä eri toimialoilla paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla. Ylempiin upseerin tehtäviin edellytetään kokemusta kansainvälistä tehtävistä.

Sotilasorganisaatiossa upseerit käyttävät ylintä käskyvaltaa ja heidän käskyjään toteuttavat aliupseerit ja miehistö. 

Upseerit ovat aina aliupseerien esimiehiä ja aliupseerit miehistön esimiehiä.

Koulutus 
Tavallisesti upseeriutta tavoittelevat opiskelevat sotatieteitä korkeakouluissa tai sotilasakatemioissa. Pitkästä koulutuksesta johtuen koulutettavilta edellytetään sitoumusta palvella upseerina armeijassa. Erikoisupseerit ovat saaneet koulutuksensa pääosin siviilissä ja työskentelevät koulutustaan vastaavissa tehtävissä.

Suomen puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen upseerien koulutuksesta vastaa Maanpuolustuskorkeakoulu, jossa voi suorittaa perustutkintoina sotatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkinnot sekä jatkotutkintoina yleisesikuntaupseerin ja tohtorin tutkinnot. Sotatieteiden kandidaattitutkinnon suoritus kestää noin kolme vuotta ja se antaa kelpoisuuden nuoremman upseerin määräaikaiseen virkaan. Tämän jälkeen seuraa työelämäjakso nuoremman upseerin virassa luutnantin sotilasarvossa, joka kestää keskimäärin noin neljä vuotta. Työelämäjakson jälkeen halukkaille seuraa sotatieteiden maisterin opinnot yliluutnantin sotilasarvossa. Sotatieteiden maisterit ylennetään kapteeneiksi/kapteeniluutnanteiksi.

Vuosina 2001–2006 oli mahdollista suorittaa Maanpuolustuskorkeakoulussa myös ensimmäisen vuoden opinnot, joiden suorittaminen antoi kelpoisuuden reserviupseerin määräaikaiseen virkaan. Kyseinen koulutus eriytettiin muusta upseerikoulutuksesta omaksi kokonaisuudekseen, joka eroaa rakenteeltaan ensimmäisen vuoden opinnoista kadettikurssilla. Opinnot suorittaneet palvelevat joukko-osastoissa vänrikkeinä.

Aiemmin upseerin tutkinto suoritettiin kolmessa vuodessa. Upseerin tutkinnon jälkeen seuraavan tason tehtäviin antoi valmiudet kapteenikurssi ja edelleen esiupseerin tehtäviin esiupseerikurssi ja yleisesikuntaupseerin tehtäviin Sotakorkeakoulussa suoritettava yleisesikuntaupseerin tutkinto. 

Nykyään upseeri komennetaan noin kymmenen vuoden palveluksen jälkeen esiupseerikurssille Maanpuolustuskorkeakouluun. Yleisesikuntaupseerin tutkintoon haetaan erillisillä pääsykokeilla. Tämä on edellytyksenä everstiluutnanttia korkeampiin sotilasarvoihin etenemiseen. Korkeimpiin tehtäviin suunnitellut upseerit suorittavat ylemmän päällystön kurssin ja ylimmän johdon kurssin, jotka valmistavat puolustushaarojen ja valtakunnallisen tason komentajatehtäviin. Yleisesikuntaupseerin tutkintoon ja ylemmän johdon kursseille valitaan myös erikoisupseereita tehtävänsä perusteella.
Maanpuolustuskorkeakoulussa voi suorittaa sotatieteiden tohtorin tutkinnon.

Puolustusvoimat kouluttaa varusmiehistä noin 10 % reserviupseereiksi. He vastaavat sodan aikana nuoremman upseerin tehtävistä perusyksiköissä sekä esikunnissa. Näiden upseerien koulutus tapahtuu Reserviupseerikoulussa sekä erillisillä reserviupseerikursseilla. Täydennyskoulutus tapahtuu kertausharjoituksissa. Tietojaan ja taitojaan voi syventää myös Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen ja Reserviupseeriliiton järjestämillä kursseilla. Vanhemmat reserviupseerit voidaan ylentää everstiluutnantin arvoon poikkeusolojen tehtävän ja osaamisen perusteella.

Upseerien arvot Suomen puolustusvoimissa 
Maavoimien ja ilmavoimien upseerien sotilasarvot korkeimmasta asemasta alimpaan:
 Kenraali
 Kenraaliluutnantti
 Kenraalimajuri
 Prikaatikenraali 
 Eversti
 Everstiluutnantti
 Majuri
 Kapteeni
 Yliluutnantti
 Luutnantti
 Vänrikki

Merivoimien upseerien sotilasarvot korkeimmasta asemasta alimpaan:
 Amiraali
 Vara-amiraali
 Kontra-amiraali
 Lippueamiraali
 Kommodori
 Komentaja
 Komentajakapteeni
 Kapteeniluutnantti
 Yliluutnantti
 Luutnantti
 Aliluutnantti

Aiheesta muualla

 Upseerikoulutus MPKK:ssa 
Upseerin ammatinkuvaus (Ammattinetti)

Sotilaskoulutus
Sotilastehtävät

Seulonnan keskeiset artikkelit