Heinjoki

Heinjoki on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Heinjoki sijaitsi Viipurin itäpuolella. Heinjoen naapurikuntia olivat Antrea, Äyräpää, Muolaa, Kuolemajärvi ja Viipurin maalaiskunta. Heinjoen alueen suurimmat järvet olivat Kaltovesi ja Noskuanselkä kunnan pohjoisrajalla, Kämäränjärvi kunnan eteläosassa ja Äyräpäänjärvi kaakkoisrajalla.

Heinjoen väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Karjalohja, Karkkila, Nummi, Pusula, Pyhäjärvi Ul, Sammatti ja Vihti.

Kylät 
Heikurila, Hentula, Hevossaari, Koprala, Kurvila, Kämärä, Kääntymä, Lahdenperä, Lapinlahti, Pienpero, Pihkala, Pilppula, Pirilä, Ristseppälä, Rättölä, Savastila, Tuokkola, Vamppala.

Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin.

Kunnan läpi kulki rautatie Viipurista Pölläkkälään, jossa oli Pilppulan pysäkki, Heinjoen asema ja Ristseppälän asema. Rautatie päättyy nykyisin Ristseppälään.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Heinjoen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.

Tunnettuja Heinjokelaisia 

 Antti Hanninen (1873–1957), kansanedustaja
 Niilo Lappalainen (1927–2001), eversti, sotakirjailija

Nykytilanne 
Heinjoen kirkonkylän nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Veštševo, mutta kylällä ei ole enää hallinnollista merkitystä. Lähes koko entinen Heinjoen kunnan alue sekä entisen Äyräpään kunnan pääosa kuuluivat 2000-luvulle tultaessa Leningradin alueen Viipurin piirin Ristseppälän (Žitkovo) kyläneuvostoalueeseen, jonka keskuskylä, Ristseppälä, sijaitsee entisen Heinjoen kunnan kaakkoisosassa. Vuodesta 2006 alueet kuuluvat Kähärin (Gontšarovo) maalaiskuntaan.

Heinjoen alueella sijaitsee Heinjoen asemanseutu (posjolok pri stantsii Veštševo), joka on alkuperäinen keskustaajama, tuhoutunut kirkko sijaitsi kuitenkin muutama kilometri pohjoisempana Savastilassa, jossa on sankarihautausmaan muistomerkki.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Heinjoki-säätiö
Luovutettu Karjala - Heinjoki
Heinjoen kartta