Kangasniemi

Kangasniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Kangasniemen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka.

Maantiede 
Suomen kauneimmaksi kunnaksikin valittu Kangasniemi sijaitsee valtatie 13:n varressa, Jyväskylän ja Mikkelin välimailla. Pieksämäki sijaitsee myös Kangasniemen koillisnaapurissa. Suurimmat järvet kunnan alueella ovat Puula (Suomen 12:nneksi suurin järvi, järven pinta-ala oli vielä 1800-luvulla 8:nneksi suurin, mutta myöhemmin veden pintaa laskettiin noin 2,5 metrillä) ja Kyyvesi. Myös Kutemajärvi on tunnettu nimestään ja Etelä-Savon vuoden kylä -tittelistään. Kutemajärvi sijaitsee Pieksämäentien varrella. Muita alueen järviä ovat esimerkiksi Mallos ja Synsiö. Rantaviivaa Kangasniemellä on yli 1 550 kilometriä. Pääosa väestöstä asuu kunnan keskustaajamassa. Kunnassa on 3 596 kesämökkiä, ja kesäasukkaiden myötä asukasluku kaksinkertaistuu.

Kylät 

 Harjunmaa
 Hokka
 Hyyrylä
 Istruala
 Kaihlamäki
 Kangasniemi (keskustaajama)
 Kauppila
 Koittila
 Kutemajärvi
 Laitiala
 Luusniemi
 Makkola
 Mannila

 Nousiala
 Ohensalo
 Orala
 Paappala
 Puulasalmi
 Pylvänälä
 Pölläkkä
 Pöyhö
 Rauhajärvi
 Reinikkala
 Rekola
 Ruokomäki
 Rytkölä
 Salmenkylä

 Seppälä
 Suurola
 Synsiälä
 Synsiö
 Tiihola
 Ukonniemi
 Unnukkala
 Vaimosniemi
 Vehmaskylä
 Vihave
 Vuojalahti
 Äkryntaipale

Lähikunnat 
  Joutsa 44 km
  Leivonmäki 39 km
  Hirvensalmi 68 km
  Toivakka 36 km
  Laukaa (kk.) 67 km
  Hankasalmi 49 km

Lähimmät kaupungit 
  Pieksämäki 48 km
  Mikkeli 52 km
  Jyväskylä 65 km

Historia 
Hämeen ja Savon rajamailla sijaitseva Kangasniemi erotettiin Pieksämäestä omaksi pitäjäkseen 1600-luvulla.

Nykyinen Kangasniemen kirkko on valmistunut vuonna 1815, kaksi aikaisempaa kirkkoa on palanut.

1800-luvun puolivälin nälkävuosina tehtiin tie Kangasniemeltä Joutsaan hätäaputöinä.

Hallinto ja politiikka 
Kangasniemen kunnanjohtaja on ollut vuodesta 2021 lähtien Kimmo Kainulainen. Häntä ennen kunnanjohtajana toimi Risto Nylund.

Kunnanvaltuusto 
Kangasniemen kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, ja sen puheenjohtaja on Tommi Vehmala. Kaudella 2021–2025 paikkajako on seuraava:

 Keskusta 12 paikkaa
 SDP 7 paikkaa
 Perussuomalaiset 3 paikkaa
 Vihreät 2 paikkaa
 Kokoomus 2 paikkaa
 Kristillisdemokraatit 1 paikka

Eduskuntavaalit 2019 
Eduskuntapuolueita kannatettiin Kangasniemellä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa seuraavasti:
 Keskusta 32,8 %
 SDP 16,9 %
 Perussuomalaiset 15,2 %
 Vihreät 14,5 %
 Kokoomus 10,2 %
 Kristillisdemokraatit 4,9 %
 Vasemmistoliitto 1,9 %
 Liike Nyt 1,0 %

Talous ja työllisyys 
Talouselämä koostuu alkutuotannosta (24 %), jalostuksesta (21 %), palveluista (50 %) ja luokittelemattomista (5 %). Kunnassa on suuret metsävarat, noin 12 miljoonaa kuutiometriä, ja vuodessa metsää kasvaa lisää noin 500 000 kuutiometriä. Kangasniemellä sijaitsee myös turismia lisäävä Puula Golf -golfkenttä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kangasniemellä oli 5 549 asukasta, joista 2 800 asui taajamassa, 2 702 haja-asutusalueilla ja 47:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kangasniemen taajama-aste on 50,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kangasniemen kirkonkylä.

Palveluja

Kirkonkylällä sijaitseva Kangasniemen hyvinvointikeskus tarjoaa kuntalaisille perusterveydenhoitoa.

Koulutus
Luokka-asteiden 0–6 esi- ja peruskouluopetusta annetaan alakouluissa, joita ovat Beckerin, Kalliolan, Koittilan ja Vuojalahden koulut. Äkryn ja Otto Mannisen koulut lakkautettiin vuonna 2021. Kangasniemen ainoa yläkoulu (luokka-asteet 7–9) on Kankaisten koulu. Sen vieressä sijaitseva Kangasniemen lukio tarjoaa yleissivistävää toisen asteen opetusta.

Vapaaehtoista sivistystä jakaa Puulan seutuopisto, joka on Joutsan, Kangasniemen ja Toivakan kuntien alueella toimiva kansalaisopisto.

Kulttuuri
Kangasniemen nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvulla ”ruakarokka”, hernekeiton muunnelma jossa on myös naurista ja suurusteena ruisjauho. Muiksi pitäjäruoiksi nimettiin nuoret perunat ja paahtosuolat (sama kuin apposet), tappaiskeitto ja imelletty marjapuuro.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kangasniemellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kangasniemen seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kangasniemellä toimii Kangasniemen helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kangasniemen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

Tunnettuja kangasniemeläisiä
Tunnettuihin kangasniemeläisiin kuuluvat runoilija ja suomentaja Otto Manninen, ja kuplettilaulaja Hiski Salomaa, jotka molemmat olivat kotoisin Kangasniemeltä. Otto Mannisen perheellä oli Kangasniemellä myös kesäpaikka, ja hänen poikansa Antero Manninen kirjoitti Kangasniemen historian. Kangasniemeläissyntyinen Reinhold von Becker oli filosofian tohtori, historian dosentti ja apulaisprofessori, suomen kielen tutkija ja viljelijä. Von Beckerin mukaan on nimetty Kangasniemellä Beckerin koulu ja Beckerintie.

Runoilija ja taidemaalari Ragnar Ekelund ja hänen veljensä arkkitehti Hilding Ekelund syntyivät Kangasniemellä.

Naisten hiihdon kuusinkertainen maailmanmestari Virpi Sarasvuo o.s. Kuitunen ja pituushypyn EM-pronssimitalisti Ringa Ropo ovat tunnetuimpia Kangasniemeltä kotoisin olevia urheilijoita.

Katso myös 
 Luettelo Kangasniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Kangasniemen kirjasto
 Kangasniemen kotiseutumuseo

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kangasniemen kunnan kotisivut
 Kangasniemen kulttuuripolku 
 Kangasniemen avainluvut. Tilastokeskus.
 Kangasniemen Kunnallislehden kotisivut 
 Urheiluseura Kangasniemen Kalskeen kotisivut
 Kangasniemen Palloilijoiden kotisivut
 Wordpress-blogi Muistojen ja tarinoiden Kangasniemi. Blogi.

Seulonnan keskeiset artikkelit