Ahlstrom

Ahlstrom Oyj (vuoteen 2001 A. Ahlström Osakeyhtiö) oli suomalainen kuitumateriaaleja valmistanut yritys. Vuonna 2017 Ahlstrom fuusioitui ruotsalaisen kuituyritys Munksjön kanssa Ahlstrom-Munksjöksi.

Ahlstrom Oyj syntyi vuonna 2001 silloisen A. Ahlström Osakeyhtiön jakautuessa kolmeksi uudeksi yhtiöksi. Ahlstrom Oyj:lle siirtyi jakautumisessa A. Ahlström Osakeyhtiön teollinen liiketoiminta. Kaksi muuta uutta yhtiötä olivat sijoitusyhtiö Ahlström Capital Oy ja perheyhtiö A. Ahlström Osakeyhtiö. Alkuperäinen A. Ahlström Osakeyhtiö oli perustettu vuonna 1908 jatkamaan Antti Ahlströmin 1800-luvun puolivälissä aloittamaa liiketoimintaa. Ennen listautumistaan pörssiin vuonna 2006 yhtiö oli kokonaan Ahlströmin suvun omistama perheyhtiö.

Historia 
A. Ahlström Oy:n juuret ulottuvat vuoteen 1851, jolloin Antti Ahlström (1827–1896) aloitti liikemiesuransa. Jo alussa hän oli monialayrittäjä: talo eli maanviljelyn lisäksi jauhomyllyn, saviastiatehtaan, pienen lumppupaperi­tehtaan ja osin omistetun sahan tuotoilla. Vuosina 1866–1874 Ahlström panosti voimakkaasti laivanvarustamiseen, josta kerätyt pääoman hän kuitenkin sijoitti maalle, yhteen sahaan ja neljään ruukkiin. 1880- ja 1890-luvuilla Ahlström hankki omistukseensa sahoja ja rautaruukkeja, joista jälkimmäiset erikoistuivat jatkojalostustuotteisiin. Antti Ahlströmin kuollessa 1896 hänen omistuksessaan oli kaikkiaan neljätoista sahaa ja neljä ruukkia.

Antti Ahlströmin kuoleman jälkeen liiketoimintaa alkoi johtaa hänen puolisonsa Eva Ahlström (1848–1920). Häntä pidetään Suomen ensimmäisenä naispuolisena teollisuusjohtajana.

Vuosiksi 1908–1931 konsernin otti johtoonsa Antin ja Evan vanhin poika, myöhempi vuorineuvos Walter Ahlström. Hänen kuollessaan joulukuussa 1931 Ahlström-konserni oli Ahlstromin mukaan Suomen suurin teollisuusyritys. Sillä oli yli 30 tuotantoyksikköä ja yli 5 000 työntekijää. Walter Ahlströmin aikana pääasiallisesti sahayritys muuttui kemiallista ja mekaanista metsäteollisuutta, konepajoja ja lasitehtaita sisältäväksi monialayritykseksi. Walter Ahlströmin aikana yritys sai muodon, jonka se säilytti suurin piirtein muuttumattomana yli puoli vuosisataa.

Ensimmäisen maailmansodan aikana sahatavaran vienti Suomesta romahti, mutta talouden elvyttyä Ahlström pääsi erinomaisiin tuloksiin, paljolti sotavuosien aikana varastoimansa puutavaran ansiosta. 1917 yritys osti lasiyritys Iittalan. Sodan jälkeen alkoi paperintuotanto; 1921 yrityksellä oli neljä modernia sellutehdasta ja Varkaudessa juuri toimintansa aloittanut Euroopan suurin paperitehdas. Vielä Walter Ahlströmin aikana Suomessa yleisesti siirryttiin mekaanisesta puunjalostuksesta kemialliseen, yleensä paperinvalmistukseen.

Yhtiöllä oli Varkauden Pirtinniemessä A. Ahlströmin Varkauden konepaja, joka oli siirretty Varkauden telakan yhteyteen.

Sodan päättyessä Ahlströmin palveluksessa oli 11 000 työntekijää.

1937 valmistui yrityksen pääkonttoriksi Helsinkiin Walter Jungin suunnittelema Teollisuuspalatsi. Sen alakerrassa Eteläesplanadilla alkoi toimia Aino Aallon, Alvar Aallon ja Dora Jungin sisustama ravintola Savoy.

Toisen maailmansodan jälkeen yrityksen kemiallinen puunjalostus keskittyi Varkauteen ja mekaaninen Karhulaan. 1950 luvulla myös Iittalan lasitehdas saavutti mainetta, suomalaisten lasimuotoilijoiden Tapio Wirkkalan ja Timo Sarpanevan saadessa tunnustusta kerta toisensa jälkeen Milanon Triennaaleilla.

Ahlström osti enemmistön italialaisesta paperitehtaasta Cartiere Giacomo Bosso S.p.A.:sta vuonna 1963. 1970-luvulla nähtiin panostusta muun muassa lasivillatuotantoon. 1979 Ahlström hankkikin omistukseensa Saksan Osnabrückissä sijaitsen Kämmererin paperitehtaan. Edelleen 1980-luvulla Ahlströmin painopiste siirtyi sanoma- ja aikakauslehtipaperista erikoispapereihin. 1987 konepajatuotteiden osuus yrityksen liikevaihdosta ylitti kaikki muut tuotteet, mukaan lukien puujalosteet. Samana vuonna Ahlström rakensi Etelä-Koreaan autoteollisuuden tarpeisiin erikoispaperia tuottavan paperitehtaan, nousten näissä tuotteissa yhdeksi maailman johtavaksi valmistajaksi. 1991 Saksan markkinat laajenivat, kun yhtiö osti sieltä vielä uuden, kierrätettyä tapettipaperia valmistavan tehtaan.

1996 muodostettiin Ahlstrom Paper Group. Kahden ranskalaisen yrityksen osto teki Ahltrömista yhden maailman suurimmista valmistajista erikoispaperi-, lasikuitu- ja suorakuitutuotteissa.

Konserni jaettiin 30. kesäkuuta 2001 kolmeksi uudeksi erilliseksi yhtiöksi. Teollisen liiketoiminnan ytimen muodosti Ahlstrom Oyj, joka listautui Helsingin pörssiin vuonna 2006. Kaksi muuta yhtiötä, sijoitusyhtiö Ahlström Capital Oy ja perheyhtiö A. Ahlström Osakeyhtiö, joka vastasi perheyrityksen kiinteistöistä jäivät Ahlströmin suvun omistukseen.

Ahlstromin metsäteollisuus Suomessa 

A. Ahlströmin omistuksessa olivat ennen Varkauden paperitehdas ja muu sen yhteydessä oleva metsäteollisuus sekä Kauttuan paperitehdas kokonaisuudessaan. Myös Korkeakosken kartonkitehdas Karhulassa ja osa Sunilan sellutehtaasta kuuluivat A. Ahlströmille. Varkauden metsäteollisuus myytiin vuonna 1987 Enso Gutzeitille. Kauttuan paperitehdas myytiin Jujo Thermalille.

Karhulan kartonkitehdas oli Ahlstromiin kuuluvan hylsykartonkeja valmistavan Alcore-yhtiön omistuksessa. Myöhemmin amerikkalainen Sonoco ja Alcore yhdistivät toimintansa Sonoco-Alcore-yhtiöksi, jonka Sonoco on lunastanut kokonaan itselleen.

Sunilan sellutehtaan omistaja on eri omistusjärjestelyjen jälkeen, vuodesta 2009 alkaen Stora Enso Oyj.

Paperiteollisuuden koneiden valmistus 
Ahlstrom Oyj:n edeltäjä A. Ahlström Osakeyhtiön Karhulan konepaja valmisti ennen myös paperi- ja kartonkikoneita sekä muita paperi- ja selluteollisuuden laitteita, mutta myi nämä liiketoiminnat Valmetille (1987) ja itävaltalaiselle Andritz AG:lle (2001). Pumppuja ja sekoittimia valmistanut Ahlström Pumput -yksikkö myytiin sveitsiläiselle Sulzerille (2000).

Eräs Karhulan konepajan tuotteista oli nk. Karhulan A-tela, joka kehitettiin 1960-luvun lopussa. Ahlström myi lisenssin telaan amerikkalaiselle Farrellille 1970-luvulla.

Ahlströmin valmistamia paperi- ja kartonkikoneita Suomessa:

 Kankaan paperitehdas, PK2, Käyttöönottovuosi: 1936, suljettu 2008
 Jämsänkosken paperitehdas, PK4, Käyttöönottovuosi: 1974
 Pankakosken kartonkitehdas, KK1, Käyttöönottovuosi: 1912, suljettu: 1979
 Pankakosken kartonkitehdas, KK2, Käyttöönottovuosi: 1912, suljettu: 1979
 Tervakosken paperitehdas, PK6, Käyttöönottovuosi: 1948, suljettu: 19xx
 Tervakosken paperitehdas, PK9, Käyttöönottovuosi: 1961, suljettu: 198x

Myös muut Tervakosken vuoden 1948 jälkeen valmistuneet paperikoneet ovat Ahlströmin toimittamia.

Ahlströmin tehdastekniikkaa käyttäviä tuotantolaitoksia:
 Oy Metsä-Botnia Ab:n Äänekosken sellutehdas.

Johto

Yrityksen johdossa olleet 
A. Ahlström Osakeyhtiö

 kauppaneuvos Antti Ahlström, toimitusjohtaja 1851–1896
 Eva Ahlström, toimitusjohtaja 1896–1904
 vuorineuvos Walter Ahlström, pääjohtaja 1904–1931
 vuorineuvos Harry Gullichsen, pääjohtaja 1932–1954
 vuorineuvos Hans Ahlström, pääjohtaja 1954–1960

 vuorineuvos, Bengt Rehbinder, pääjohtaja 1960–1973
 vuorineuvos Lars Mikander, pääjohtaja 1973–1981
 vuorineuvos Krister Ahlström, pääjohtaja 1982–1998
 vuorineuvos Juha Rantanen, pääjohtaja 1998–2001
 metsäneuvos Seppo Jukkola, toimitusjohtaja 2002–2008

Ahlstrom Oyj
 vuorineuvos Juha Rantanen, toimitusjohtaja 2001–2004
 Risto Anttonen, toimitusjohtaja 2004–2008
 Jan Lång, toimitusjohtaja 2009–2014
 Marco Levi, toimitusjohtaja 2014–2016
 Sakari Ahdekivi, väliaikainen toimitusjohtaja 2016–2017

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Schybergson, Per: Työt ja päivät. Ahlströmin historia 1851–1981. Helsinki 1992.

Aiheesta muualla 
 A. Ahlström Oy, Varkauden Tehtaat 1815–2001. 
 Ahlstrom Oyj. Kauppalehti.
 
 Pörssitieto: sukupuu.  Ahlströmien neljän ensimmäisen sukupolven talousvaikuttajat

Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt
Suomalaiset paperinvalmistajat
Paperikoneet
Seulonnan keskeiset artikkelit