Hiidenkirnu

Hiidenkirnu on kalliossa oleva lieriönmuotoinen kuoppa. Hiidenkirnut ovat syntyneet jääkauden jäätikköjen sulamisveden pyörittäessä isoa kiveä tai kiviä, jauhinkiviä eli pyörrekiviä, paikallaan, jolloin ne ovat kaivertaneet kallioon melko symmetrisiä ja sileäreunaisia koloja. Virran on täytynyt olla riittävän voimakas pitääkseen pienemmät kivet poissa, ja tarpeeksi korkea, jotta muut painavat kivet ohittaisivat syntyvän kirnun muualta virran syvemmistä kohdista eivätkä tukkisi syntyvää kirnua. Hiidenkirnujen syvyys voi olla useita metrejä. Monissa hiidenkirnuissa on edelleen jauhinkivi pohjalla.

Hiidenkirnuista ei ole tehty paljonkaan tutkimuksia Suomessa tai muualla maailmassa, joten maailman tai edes Suomen suurimmista hiidenkirnujen tarkkaa määrää ei ole tiedossa. Samoin hiidenkirnun käsite voi joskus olla hämärä. Esimerkiksi Jalasjärven Pirunpesää nimitetään usein hiidenkirnuksi, vaikka se on todellisuudessa rapauma.

Sanaa hiidenkouru on esitetty erityisesti Helsingin Vartiokylän Viilarintien eteläpuolella sijaitsevalle pitkänomaiselle, sulavalinjaiselle kourumaiselle graniittimuodostelmalle. Geologiassa se määritellään jäätikön sulamisvesien uurtamaksi vesikouruksi. Nimitys hiidenkouru tai hiiden kouru ei kuitenkaan ole vakiintunut termi ja jää nähtäväksi vakiintuuko termi, vai jääkö se elämään erisnimenä, jolla tarkoitetaan nimenomaan Viilarintien kulutusmuodostumaa.

Hiidenkirnun synnystä 

Nykyinen käsitys on, että jään päällä ollut sulamisvesi putosi jääkaudellakin jäätikkökaivoon niin kuin nykyäänkin jäätiköissä. Putoavan veden virtaus alkoi pyöriä ja irrotti jään pohjalla ollutta kiveä, soraa jne. Nämä irrottivat kivestä uutta ainesta. Hyvin voimakkaan vesivirtauksen mukanaan kuljettama sora ja kivet toimivat hiomalaikan tavoin. 

Perinteisen käsityksen mukaan hiidenkirnujen synnyttänyt vesivirtaus olisi ollut jäänalainen tunnelissa virtaava joki tai jäätiköstä lähtenyt sulamisvesijoki. Hiidenkirnun syntypaikka olisi ollut tässäkin vesiputous jyrkänteen alla tai voimakas pyörre lohkareen takana.

Rantakirnut 
Rantakirnut ovat hiidenkirnuja matalampia muodostumia, jotka esiintyvät monesti ryhminä. Niitä väitetään rannan voimakkaiden tyrskyjen synnyttämiksi. Niitä esiintyy Itämeren ja muutaman suuren järven rannoilla, myös Suomessa.

Rapautumiskuopat 
Rapautumiskuopat muistuttavat ulkoisesti jossain määrin hiidenkirnuja. Nekin ovat kalliossa olevia "reikiä". Mutta niiden reunat ovat epätasaiset ja niiden seinämistä voi irrottaa joskus soraa jopa paljain käsin. Ne ovat syntyneet kalliossa olevaan kiviainekseltaan helpommin rapautuvan kohdan alkaessa rapautua. Rapautumiskuoppia on tavallisesti rapakivigraniiteissa ja muissa helposti rapautuvissa graniiteissa. Rapautumiskuoppia on Suomessa hieman alle 50.

Suomen hiidenkirnuja

Etelä-Suomi 
Askola
Askolan hiidenkirnut (Suomen tiettävästi laajin hiidenkirnuesiintymä, joka kattaa yli 20 eri kokoista ja -muotoista hiidenkirnua)
Espoo
Getholmin hiidenkirnu
Haraholmenin hiidenkirnut
Kaupunginkallion hiidenkirnut
Keskuspuiston hiidenkirnut
Kurttilan hiidenkirnut
Leppävaaran hiidenkirnut
Nupurin hiidenkirnut
Nuuksion hiidenkirnut
Perusmäen hiidenkirnut
Sorlammen hiidenkirnut
Hanko
Kappelisataman hiidenkirnu
Puistovuoren hiidenkirnu
Täktomin hiidenkirnut
Helsinki
Jollaksen hiidenkirnut
Karhusaaren hiidenkirnut
Kivikon hiidenkirnut
Kivinokan hiidenkirnut
Käpylän hiidenkirnu
Lauttasaaren hiidenkirnu
Pihlajamäen hiidenkirnut (Suomen vanhimmat tunnetut hiidenkirnut, todettu ainakin 50 000 vuotta vanhoiksi)
 Roihuvuoren hiidenkirnut
Seurasaaren hiidenkirnu
Suomenlinnan hiidenkirnu
Vartiosaaren hiidenkirnu
Vuosaaren hiidenkirnu
Imatra
Imatrankosken reunojen hiidenkirnut
Kemiönsaari
Jungfruholmenin hiidenkirnu
Kirkkonummi
Vesitorninmäen hiidenkirnu
Lohja
Talvian hiidenkirnu
Mynämäki
Mannuistenvuoren hiidenkirnu
Naantali
Kattilanvuoren hiidenkirnu
Luikkionvuoren hiidenkirnu
Nurmijärvi
Nurmijärven hiidenkirnut seitsemän veljeksen reitin varrella
Rauma
Hiidenkirnu Haappusten kirkon alueella
Uotilan hiidenkirnu
Rusko
Kullavuoren hiidenkirnu
Salo
Pirunvuoren hiidenkirnu
Sipoo
Sipoonkorven hiidenkirnut
Vantaa
Korson hiidenkirnut
Seutulan hiidenkirnut
Vihti
Höytiönnummen hiidenkirnu
Kattilan hiidenkirnu
Konianvuoren hiidenkirnu
Kuuselan hiidenkirnut
Pääkslahden hiidenkirnu

Keski-Suomi 
Mikkeli
Pursialan hiidenkirnu
Puumala
Kynäsaaren hiidenkirnu
Lintusalon hiidenkirnu
Pataluodon hiidenkirnu
Tollonvuoren hiidenkirnu, Hurissalo
Rautavaara
Pumpulikirkon hiidenkirnu
Vaasa
Öjbergetin hiidenkirnu

Pohjois-Suomi 
Pudasjärvi
Jumalanhauta
Rovaniemi
Rautiosaaren hiidenkirnut (tunnetaan myös Sukulanrakan hiidenkirnuina)
Salla
Aholanvaaran hiidenkirnut (ryhmään kuuluu Suomen suurin hiidenkirnu Juomapata, jonka halkaisija on enimmillään 15,5 m ja syvyys 13 m)

Hiidenkirnuja muualla 

Hiidenkirnun tyyppisiä muodostelmia esiintyy sopivanlaisessa, esimerkiksi graniittiin pohjautuvassa, kallioperässä virtaavissa koskissa ja joissa joka puolella maailmaa, esimerkiksi Etelä-Afrikassa Blyde River Canyonissa.

Katso myös 
 Viilarintien hiidenkouru

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Gabro ja hiidenkirnut entisen Kehä I:sen vieressä (gtk.fi)
 Suomen hiidenkirnuja Retkipaikka.fi
 Rautiosaaren Sukulanrakan hiidenkirnut

Seulonnan keskeiset artikkelit