Kupsila

Kupsila () on historiallinen kaupunginosa ja nykyinen Frunzen piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Pietarissa. Se rajoittuu pohjoisessa Sutelaan, idässä Obuhovoon, etelässä Suosaareen ja lännessä Moskovan piiriin.

Maantiede
Kupsila sijaitsee Nevan länsipuolisella alankoalueella noin 10 kilometriä Pietarin ydinkeskustasta etelään. Alueen läpi virtaa Sutelanjoki, joka laskee Nevaan Sutelassa, Kupsilan pohjoispuolella. 1970-luvulla alkaneiden rakennustöiden yhteydessä Sutelanjoki siirrettiin virtaamaan Kupsilan kohdalla Sutelanjoen kanavaa pitkin, joka alkaa Kupsilan rautatieasemalta ja kulkee pitkin Pietari–Pauluskoi-radan vartta pohjoiseen aina Sutelaan asti. Alueen maaperä on savista ja paikoin soista. Tyypillistä kasvillisuutta ovat koivu- ja pihlajametsiköt.

Historia
Kupsila oli alun perin kylä Sutelanjoen varrella nykyisen Ulitsa Tipanovan pohjoispuolella. Kylästä on ensimmäiset maininnat asiakirjoissa 1600-luvun alkupuolelta. Vuonna 1619 kylässä asui neljä verotettua, joista kolme oli ortodoksia inkerikkoja ja yksi puolalainen. Vuoteen 1643 mennessä talojen määrä oli kasvanut seitsemään. Uusia asukkaita muutti Tyröstä, Tuutarista ja Liissilästä. Ruptuurisodan (1656–1658) jälkeen talojen määrä putosi kolmeen, ja inkerikkoasutus alkoi väistyä suomalaisasutuksen tieltä. Ruotsin vallan päättyessä 1695 Kupsilassa oli neljä taloa.

Vuodesta 1702 lähtien Kupsila on ollut osa Venäjää. 1800-luvulle tultaessa Kupsilan pohjoispuolelle Sutelanjoen varrelle oli syntynyt Rylejevon kylä, jonka kanssa Kupsila aikojen myötä kehittyi nykyiseksi Kupsilan kaupunginosaksi. Kupsilassa oli kivikirkko, jonka rakentamisen olivat rahoittaneet paikalliset talonpojat. Se sijaitsi nykyisen Kuptšinon metroaseman kohdalla, mutta se tuhottiin neuvostohallinnon alkuaikoina. Kupsilasta tuli 1930-luvulla osa Pietarin kaupunkia, silloista Leningradia. Alueella käynnistyi 1960-luvulla mittavia projekteja asuntojen rakentamiseksi kasvavalle Pietarin väestölle.

Muuta
Venäjän presidentti Dmitri Medvedev kasvoi Kuptšinossa. Muita tunnettuja paikkakuntalaisia ovat muun muassa Grigori Perelman ja Viktor Tsoi.

Lähteet

Frunzen piiri
Pietarin historialliset kaupunginosat
Inkeri