Jääkiekon SM-liiga

Jääkiekon SM-liiga (markkinoinnissa myös pelkkä Liiga) on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen Jääkiekkoliiton toiminnasta. SM-liiga on Suomen suosituin urheilusarja yleisömäärillä mitattuna.

Historia 
Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.

Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta. Kaudeksi 2005–2006 sarjaan nostettiin Mestis-voittaja KalPa, joka täytti liigapaikkaan vaaditut kriteerit. Liigakarsinnat palautettiin kaudeksi 2008–2009. Edellytyksenä nousulle karsinnat selvittäneen Mestis-joukkueen olisi kuitenkin pitänyt ostaa hävinneen liigajoukkueen osake liigan määrittelemällä hinnalla. Muussa tapauksessa hävinnyt liigajoukkue olisi jatkanut pelaamista liigassa. Kaudesta 2013–2014 lähtien liigakarsinnat korvasi lisenssijärjestelmä, jossa Mestiksen voittaja voi anoa pääsarjalisenssiä. Mikäli se myönnetään, seura nousee liigaan yhden kauden siirtymäajan jälkeen.

Vuosina 1976–1980 ja 1985–1988 pudotuspeleihin pääsi neljä joukkuetta. Vuosien 1981–1984 ja 1989–1992 pudotuspeleissä pelasi sen sijaan kuusi joukkuetta, joista kaksi parasta pääsi suoraan välieriin. Vuodesta 1993 vuoteen 2003 pudotuspeleihin osallistui kahdeksan joukkuetta ja vuodesta 2004 lähtien on osallistunut kymmenen joukkuetta, joista kuusi parasta on päässyt suoraan puolivälieriin.

Vuoden 2020 SM-liigakausi lopetettiin 13. maaliskuuta 2020 koronaviruspandemian vuoksi. Päätöksen vuoksi runkosarjan päätöskierros ja pudotuspelit jäivät pelaamatta, ja vuoden 2020 jääkiekon Suomen mestaruus jätettiin myöntämättä.

Kaudella 2022–2023 sarjassa koettiin murros ulkomaalaispelaajien osalta, sillä sarjassa pelasi ennätysmäärä ruotsalaisia pelaajia. Kasvu aiempiin vuosiin oli merkittävää, sillä ruotsalaisia oli yli kymmenen enemmän kuin aikaisempina vuosina. Vuoden 2023 alussa ruotsalaisia oli 36, kun vielä vuonna 2015 heitä oli neljä. Ruotsalaispelaajien määrälle oli monia syitä. Yksi vaikuttava tekijä oli Venäjän käymä hyökkäyssota, joka vapautti KHL:sta pelaajia lähinnä Ruotsiin ja Sveitsiin. Myös pohjoisamerikkalaisten pelaajien määrä sekä Suomessa että Ruotsissa vähentyi kaudesta 2021–2022 alkaen, jonka johdosta Suomeen tuli ruotsalaispelaajia.

Kauden rakenne 
Kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kahdesti kotona ja kahdesti vieraissa, tai kolmesti lohkotoverien kohdalla, eli jokainen joukkue pelaa neljä ottelua jokaista muuta vastaan, paitsi kuusi ottelua kahta lohkotoveriaan vastaan. Näin kukin joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 60 ottelua.

Runkosarjan kuusi parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin, minkä lisäksi runkosarjassa sijoille 7–10 sijoittuneet neljä joukkuetta pelaavat pudotuspelikarsinnat kolmen pelin sarjana, niin että pudotuspeleihin tulee yhteensä kahdeksan joukkuetta. Pudotuspelit ja finaali pelataan seitsemän pelin sarjoina (poikkeuksellisesti paras viidestä järjestelmällä kauden 20-21 pudotuspeleissä). Välierien häviäjät ottelevat pronssista yksiosaisessa pronssiottelussa.

Tuomarit 

Kaikki SM-liigan tuomarit artikkelissa Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista

Jääkiekon SM-liigaa tuomaroi kaudella 2017–2018 yhteensä 22 päätuomaria sekä 17 linjatuomaria. SM-liigaa tuomitaan neljän tuomarin järjestelmällä (2 päätuomaria ja 2 linjatuomaria). Eniten tuomaroineet tuomarit ovat tuomaroineet yli 500 SM-liigaottelua. 500 ottelun rajan ovat rikkoneet Markku Kruus (532), Antti Hämäläinen (518), Jyri Rönn (511) sekä Reijo Ringbom 849 ottelullaan. Eniten otteluita on tuominnut Timo Favorin, joka lopetti tuomariuransa helmikuussa 2019 tuomittuaan 1 000:nnen ottelunsa. Parhaaksi tuomariksi pelaajat ovat äänestäneet Jari Levosen ja parhaaksi linjatuomariksi Juha Suoraniemen.

Kaudella 2018–2019 otettiin otteluiden tuomaroinnissa käyttöön tilannehuone (TH), joka rakennettiin Helsinkiin. Siellä otteluiden tapahtumia seurataan keskitetysti usean videotuomarin voimin. Vastaavanlainen systeemi toimii esimerkiksi NHL:ssä.

Televisiointi 

Vuoteen 2005 asti MTV3 televisioi sunnuntaisin runkosarjan yhden ottelun maksuttomana, jolloin selostajina toimivat Pentti Lindegren, Mika Saukkonen ja Timo Jutila. Pudotuspelien osalta MTV3 lähetti suorana valikoituja puolivälierä- ja välieräotteluita sekä huhtikuun loppuottelut. Jääkiekkolähetyksiä kutsuttiin nimellä Hockey Night. Lisäksi MTV3 tarjosi parina viimeisenä televisiointivuonnaan lisää otteluita maksullisella MTV3+-kanavalla. 

Kaudeksi 2005–2006 esitysoikeudet siirtyivät Neloselle, joka esitti suorana huhtikuun finaalipelit. Tämän lisäksi viikoittain Nelosella esitettiin aiemmin viikkomakasiini sekä joka pelipäivä illan päätteeksi kierroksen kaikki maalit. Runkosarjan pelejä sekä puolivälieriä esittää suorina maksullinen Canal+, ja kommentaattoreina toimivat J-P Jalo ja Juhani Tamminen. 

Kaudesta 2007–2008 lähtien Nelonen lähetti myös yhden runkosarjaottelun suorana joka kuukausi, mutta viikkomakasiini lopetettiin tuolle kaudelle kierrosten maalikoosteiden säilyessä.

Kaudella 2009–2010 SM-liiga siirtyi ensimmäistä kertaa sen historian aikana kokonaan maksukanavien puolelle. Otteluja televisioi pääasiassa URHOtv, jonka lisäksi Nelonen siirsi aiemmin ilmaisen kuukauden pelin Urheilukanavalta Nelonen Sport Pro:lle. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin finaalipelejä ei nähty Suomen televisiossa muualta kuin maksukanavilta, sillä ne nähtiin vain Nelonen Sport Pro:lla. Vaikka asioiden yhteyttä ei ole tutkittu, totuus on se, että kaudella 2010–2011 SM-liigaottelujen katsojamäärät putosivat suurimmalla osalla joukkueista. Vain Jokerit, Kärpät ja Ässät saivat runkosarjan päätteeksi nousua katsojakeskiarvoonsa edellisvuoteen verrattuna. Kaudella 2013–2014 kuvausoikeudet siirtyivät kokonaan Neloselle. Kauden jokaisen pelin pystyi katsomaan Nelonen Pro -kanavalta ja Ruutu+-palvelusta. Kaudesta 2018–2019 alkaen Telia omistaa oikeudet kuudeksi kaudeksi eteenpäin. MTV3 ja Sub alkoivat näyttää 14 vuoden tauon jälkeen otteluita maksutta kaudesta 2019–2020 alkaen.

Osallistuvat joukkueet

Aiempia liigaseuroja 
Jääkiekon SM-liigan karsinnat

 FoPS putosi 1977, nykyään FPS.
 KOOVEE putosi 1980.
 JoKP putosi 1992.
 TuTo putosi 1996, nykyään TUTO Hockey.
 Jokerit siirtyi KHL:ään 2014.
 Kiekko-Espoo, sittemmin Blues, ajautui konkurssiin 2016.
 JyP HT, nykyään JYP.
 Kiekkoreipas, Hockey-Reipas ja Reipas Lahti, nykyään Pelicans.

SM-liigaseurat aikajanalla

Joukkueiden sijoitukset SM-liigassa

1975–2000

1 = 1976–1985 Kiekkoreipas, 1990–1991 Hockey-Reipas, 1991–1994 Reipas Lahti
2 = 1985–1997 JyP HT
3 = 1992–1998 Kiekko-Espoo

2000–

*Kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken, taulukossa on esitetty runkosarjan pistekeskiarvojen mukaiset sijoitukset.

Voittajat

Yleisömäärät

Jäähallit

Palkinnot 

SM-liigan tähdistökentällinen
Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja – myönnetään liigan valitsemalle pelaajalle joka kuukausi

Liigaorganisaation vuosittaiset tunnustuspalkinnot 

Aaro Kivilinnan muistopalkinto – paras seura
Harry Lindbladin muistopalkinto – runkosarjan voittajajoukkue
Aarne Honkavaara -palkinto – runkosarjan paras maalintekijä
Jari Kurri -palkinto – pudotuspelien paras pelaaja
Jarmo Wasaman muistopalkinto – kauden paras tulokas
Jääkiekon SM-liigan viihdyttävin pelaaja - kauden viihdyttävin pelaaja
Kalevi Numminen -palkinto –  kauden paras valmentaja
Lasse Oksanen -palkinto – runkosarjan paras pelaaja
Matti Keinonen -palkinto – kauden tehopelaaja (paras plus-miinus-tilasto)
Pekka Rautakallio -palkinto – kauden paras puolustaja
Pentti Isotalo -palkinto – kauden paras linjatuomari
Raimo Kilpiö -palkinto – kauden herrasmiespelaaja
Unto Wiitala -palkinto – kauden paras erotuomari
Urpo Ylönen -palkinto – kauden paras maalivahti
Veli-Pekka Ketola -palkinto – pistepörssin voittaja

Pelaajayhdistyksen vuosittain jakamat palkinnot 

Kultainen kypärä – pelaajien äänestämä arvokkain pelaaja
Kultainen pilli – pelaajien äänestämä paras erotuomari
Juha Rantasila -palkinto – eniten maaleja runkosarjassa tehnyt puolustaja

Hallinto 
Päivitetty: 15. kesäkuuta 2019

Toimiston henkilökunta 

 Mikko Pulkkinen, toimitusjohtaja
 Vili Nurmi, myynti- ja yhteysjohtaja
 Arto I. Järvelä, kilpailutoimenjohtaja
 Jyri Rönn, erotuomarijohtaja
 Kaisa Hollo, yhteyspäällikkö
 Jukka Sundqvist, Digitaalisen liiketoiminnan johtaja
 Pirjo Nurminen, toimistopäällikkö
 Aija Saha, Markkinointipäällikkö

Muu henkilöstö
 Antti Seppänen, mediatuottaja
 Arno Hämäläinen, mediatuottaja, sosiaalinen media

Kurinpitodelegaatio
 Sampo Liusjärvi, pj
 Robert Bützow
 Toni Kähkönen
 Markku Tuominen
 Ville Uusitalo

Päävideotuomari

Jukka Hakkarainen
Petri Hillinen
Jyrki Ingman
Kari Jalonen
Juha Pajunen
Kai Tervonen

SM-liigan ensimmäinen toimitusjohtaja oli Kalervo Kummola 1975–1987.

Liigahallitus 

Puheenjohtaja
 Heikki Hiltunen
Jäsenet
 Lasse Aho
 Pasi Hagman
 Heikki Hietanen 
 Janne Mokka
 Jyrki Seppä

Johtoryhmä 
Jäsenet
 Markus Lindström, (HIFK)
 Antti Toivanen, (HPK)
 Risto Jalo, (Ilves)
 Antti Laakso (Jukurit)
 Risto Korpela, (JYP)
 Toni Saksman, (KalPa)
 Sakari Välimaa, (KooKoo)
 Tommi Virkkunen, (Kärpät)
 Jukka Kunnas, (Lukko)
 Lauri Pöyhönen, (Pelicans)
 Jani Valkeapää, (SaiPa)
 Tomas Kurtén, (Vaasan Sport)
 Mika Aro, (Tappara)
 Aki Holma, (TPS)
 Mikael Lehtinen, (Ässät)

Katso myös 
Luettelo jääkiekon SM-mitalisteista
Luettelo jääkiekon SM-liigassa eniten tehopisteitä kaudessa tehneistä pelaajista
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ulkomaalaisista
Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista
Luettelo jääkiekon SM-liigan pudotuspelien jatkoaikaotteluista
 Luettelo jääkiekon SM-liigan mestaruuden ratkaisseista pelaajista
SM-liigan jäähyennätys
Jääkiekon naisten SM-sarja
A-junioreiden SM-liiga

Huomiot

Lähteet

Aiheesta muualla 

SM-liiga, virallinen sivusto.
Jatkoajan SM-liiga-osio.
Suomen jääkiekkoliitto.
MTV3:n SM-liiga -sivusto.
 Junnut.com Juttuja sekä kymmeniätuhansia valokuvia liiga- ja junioripeleistä.