Bodhrán

Bodhrán on irlantilainen yksikalvoinen kehärumpu. Se oli riittisoitin, joka yksinkertaisimmillaan koostuu poikkipuusta, nahkakalvosta, ympyrän muotoisesta puukehyksestä ja niitä yhdistelevistä nastoista ja nauloista. Rumpua soitetaan kaksipäisellä kapulalla.

Rummun historia 
 
Bodhránien edeltäjät palvelivat sekä juhlapäivien soittimina että kantovälineinä tai viljaseuloina. Laakeita, nahkakalvoisia tarjottimia on löydetty kaikkien Britteinsaarten kelttikulttuurien alueilta. Englannissa ja Skotlannin alamailla niistä käytettiin nimeä wecht, Irlannissa wight tai dallán, Man-saarella dallán ja Cornwallissa crodder-croghen. Välinettä käytettiin myös Walesissa, missä nimi ehti kuitenkin unohtua. Irlantilainen dallán rakennettiin ruoholla tai villalla täytettyyn saarnikehykseen, jonka ylle nahka pingotettiin. Valmista dallánia käytettiin korina ja rumpuna erityisesti sadonkorjuun ja viljelyvuoden juhlissa. Huilisti Seamus Tansey on kertonut rummuilla säestettyjä sadonkorjuujuhlia järjestetyn tälläkin vuosisadalla. Tanssit pidettiin ladossa, ja dallánilla jäljiteltiin tanssijoiden jalkojen rytmejä. Dallán oli käytössä Irlannissa vielä 1950-luvulla.

Bodhrán-sana tarkoitti alun perin siivilää, joka valmistettiin pistelemällä dallánin kalvoon reikiä. Limerickin yliopiston professorin Micheal Ó Suilleabhainin mukaan vanhat rakentajat saattavat edelleenkin käyttää bodhráneissa vanhoja seulankehyksiä. On kuitenkin epäselvää, miksi siivilän nimitys vakiintui merkitsemään rumpua.

Aiheesta muualla 

 Bodhrán. Irkkuinfo.

Rummut