Pohjois-Makedonia Eurovision laulukilpailussa

Pohjois-Makedonian eli tuolloisen Makedonian tasavallan oli tarkoitus osallistua Eurovision laulukilpailuun ensimmäisen kerran vuonna 1996, mutta edustussävelmä Samo ti ei läpäissyt tuona vuonna järjestettyä erillistä alkukarsintaa. Seuraavan kerran Makedoniassa järjestettiin viisukarsinnat vuonna 1998, jonka voittajasävelmästä Ne zori, zoro tuli ensimmäinen Makedonian viisuedustaja laulukilpailun finaalissa. Eurovision laulukilpailun muututtua kaksipäiväisiksi, eli vuodesta 2004 lähtien, Makedonia on ainoana maana päässyt joka vuosi semifinaalista finaaliin vuoteen 2007 asti, mutta finaaleissa pisteet eivät riittäneet sijoittumaan kymmenen parhaan joukkoon, mikä olisi oikeuttanut automaattiseen finaalipaikkaan seuraavaksi vuodeksi. Maan paras sijoitus on 7. vuodelta 2019. Makedonia on myös uhannut vetäytymisellä, sillä maa on jäänyt kaksi kertaa peräkkäin semifinaalin kymmenenneksi, ja karsiutunut finaalista ensimmäisenä. Villi kortti eli raatien valinta finaalipaikan saajaksi Makedonian sijasta oli vuonna 2008 Ruotsi ja 2009 Suomi.

Makedonia on esittänyt suurimman osan kappaleistaan makedonian kielellä.

Sijoitukset

Kaksivaiheinen loppukilpailu 
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.

Kaksi semifinaalia 
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.

Uusi pisteidenlaskujärjestelmä 
Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.

Kapellimestarit 
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.

Lähteet 

Eurovision laulukilpailut maittain
Pohjois-Makedonian musiikki