Bolognan prosessi

Bolognan prosessi on 29 eurooppalaisen opetusministerin vuonna 1999 allekirjoittaman Bolognan julistuksen käynnistämä prosessi, jonka aikana Eurooppalaisen korkeakoulualueen (EHEA) koulutusjärjestelmät yhtenäistetään niin, että opiskelija voi ylittää helpommin perinteiset valtiorajat. Tavoitteena on myös nostaa koulutusalueen kiinnostavuutta muualla maailmassa.

Tavoitteena oli saavuttaa yhtenäinen eurooppalainen korkeakoulutusalue vuoteen 2010 mennessä. Vuoteen 2005 mennessä Bolognan julistukseen oli sitoutunut 45 eurooppalaista maata.

Bolognan prosessia on arvioitu ja ohjattu joka toinen vuosi järjestettävillä kokouksilla, joiden päätteeksi on julkaistu linjoja täsmentävä kommunikea (Praha 2001, Berliini 2003, Bergen 2005, Lontoo 2007, Leuven 2009).

Laajamittaista Bolognan julistusta edelsi vuonna 1998 Ranskan, Saksan, Italian ja Ison-Britannian opetusministereiden allekirjoittama Sorbonnen julistus.

Bolognan julistuksen päätavoitteet
 ottaa käyttöön helppotajuinen ja arvosanojen osalta vertailukelpoinen järjestelmä, sisältäen Diploma Supplement -tutkinnon liitteen käyttöönoton.
 ottaa käyttöön kahden syklin tutkintojärjestelmä (alempi korkeakoulututkinto/ylempi korkeakoulututkinto)
 perustaa yhteinen opintojen mitoitusjärjestelmä (ECTS)
 edistää liikkuvuutta poistamalla hallinnollisia esteitä
 edistää eurooppalaista yhteistyötä laadunvalvonnassa
 edistää eurooppalaisen korkeakoulutuksen ulottuuvuutta ja vetovoimaisuutta
 ottaa käyttöön elinikäisen oppimisen näkökulma
 lisätä opiskelijoiden osallistumista koulutustavoitteiden edistämiseen (esimerkiksi ainetutorit)

Prahan kommunikea 2001 
Päätettiin laajentaa Bolognan julistusta:
 elinikäisen oppimisen strategiat
 korkeakoululaitokset ja opiskelijat mukaan keskeisinä toimijoina Bolognan prosessiin
 Eurooppalaisen korkeakoulualueen (EHEA) vetovoimaisuuden edistäminen

Berliinin kommunikea 2003 
Päätettiin nopeuttaa prosessia asettamalla vuoden 2005 takaraja seuraaville:
laadunvalvonta
kaksiportaisen tutkintojärjestelmän käyttöönotto
tutkintojen tunnistaminen

ja lisättiin ylimääräinen toimenpide Tohtorinopinnot ja nuorten tutkijoiden uran edistäminen, sisältäen maininnan tohtorinopinnoista Bolognan prosessin tarkoittamina kolmannen syklin opintoina.

Bergenin kommunikea 2005 
Ministerit sitoutuivat seuraavaan kaksivuotistapaamiseen mennessä vahvistamaan prosessin sosiaalista ulottuvuutta, poistamaan liikkuvuuden esteitä ja edistämään seuraavia asioita:
sovittujen laadunvalvontastandardien ja -ohjeistuksien käyttöönotto
kansallisten kelpoisuuskehysten käyttöönotto
yhteistutkintojen tunnustaminen ja niiden antamisen mahdollistaminen
joustavien opinpolkujen mahdollisuuksien luominen korkeakoulutuksessa

Lontoon kommunikea 2007 
EHEA:n perusta valetaan instituutioiden autonomialle, akateemiselle vapaudelle, tasa-arvolle ja demokraattisille periaatteille, jotka lisäävät liikkuvuutta, nostavat työllisyyttä sekä Euroopan kiinnostavuutta ja kilpailukykyä.
Yhteistyöllä ja sitoutumisella muutokseen varmistetaan EHEA:n kilpailukyky ja vastataan globalisaation haasteisiin
Korkeakoulutusjärjestelmien yhteensopivuutta ja vertailtavuutta lisätään, kunnioittaen kuitenkin niiden monimuotoisuutta
Tavoitteena varmistaa korkeakoulujen resurssit, jotta ne voisivat täyttää koko tarkoituksensa (valmistaa opiskelijat demokraattisen yhteisön aktiivisiksi kansalaisiksi sekä heidän tuleville urilleen - mahdollistaen heidän myöhemmän henkilökohtaisen kehittymisensä, luoda ja ylläpitää laajaa ja edistyksellistä tietopohjaa, ja toimia tutkimuksen ja innovaatioiden edistäjänä)
Tarve vahvoille instituutioille, jotka ovat monimuotoisia, riittävästi rahoitettuja, itsenäisiä ja vastuullisia. Syrjimättömyyden ja tasa-arvoisen saavutettavuuden periaatteita tulee kunnioittaa ja edistää koko alueella.
Lähde

Muutosten seuranta
Edistystä on tapahtunut runsaasti viimeisen kahden vuoden aikana. On huomattu, että prosessin lopputulos johtaa opiskelijakeskeisempään korkeakoulutukseen, pois opettajavetoisesta järjestelmästä. Tämänsuuntaisen kehityksen tukemista jatketaan.
Liikkuvuuden edistäminen on Bolognan prosessin ydinelementti. Suurimpia esteitä ovat maahanmuutto, osaamisen tunnistaminen, taloudellisten houkuttimien puute ja kankeat eläkejärjestelmät. Kehittämistoimenpiteet täytyy ulottaa jatkossa myös osallistujamaiden opetusministeriöiden hallinnonalojen ulkopuolelle.
Tutkintojärjestelmän jako kolmeen sykliin on kehittynyt hyvin. Rakenteellisia esteitä on poistunut. Jatkossa työelämälähtöisyys, koulutuksen saavuttettavuus ja valmistuneiden työllistyminen ovat merkittävimpiä kehittämiskohteita. 
Koulutuksen standardisointi ja ristiintunnistaminen ovat edistyneet.
Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia tulee edistää systemaattisemmin.
Kaikissa osallistujamaissa on otettu käyttöön laadunvarmistusjärjestelmiä.
Bolognan prosessin tuomat muutokset ovat lisänneet eurooppalaisen korkeakoulutuksen kiinnostavuutta ja globaalia keskustelua aiheesta.

Bologna opiskelijan silmin 
 Bolognan prosessin myötä opiskelijat opiskelevat uudessa tutkintorakenteessa opintopistein.
 Opiskelijat ovat osallistuneet aktiivisemmin laadunarviointiin.
 Oppimistulokset ovat tarkastelun keskiössä, tosin tässä on vielä kehitettävää.
Lähde

Koulutussyklit
Yksi näkyvimmistä Bolognan prosessin saavutuksista on korkeakoulutuksen jakaminen kolmen syklin opintoihin.
1. sykli: 180–240 ECTS-opintopistettä, kandidaatti- tai AMK-tutkinto.
2. sykli: 60–120 opintopistettä, maisteri- tai ylempi ammattikorkeakoulututkinto.
3. sykli: lisensiaatti- ja tohtoritaso.

Lähteet

Aiheesta muualla
World Education News & Reviewsin artikkeleita Bolognan prosessista 
Bologna Benelux 2009 Secretariat -sivusto 
The Bologna Club: What U.S. Higher Education Can Learn from a Decade of European Reconstruction Institute for Higher Education Policy, toukokuu 2008. 

Korkeakoulutus
Bolognan historia