Destia

Destia Oy on infrastruktuurialan yritys ja alan markkinajohtaja Suomessa. Se suunnittelee, rakentaa ja ylläpitää liikenneväyliä ja ympäristöjä liikenteelle, teollisuudelle ja elämiseen. 

Destia kuuluu ranskalaiseen infra-alalla toimivaan Colas-konserniin.

Historia

Kuninkaallinen Suomen Koskenperkausjohtokunta (1799–1809) 

Destian historia alkaa vuosina 1799–1809 Suomen alueella toimineesta ja Kustaa IV Aadolfin perustamasta Kuninkaallisesta Suomen Koskenperkausjohtokunnasta (Kungliga Finska Strömrensningsdirektionen). Sen toiminta laajeni sittemmin myös tieverkon, siltojen, rautateiden ja satamien rakentamiseen ja niiden ylläpitoon.

TVH ja TVL 1925–1989 

Vuonna 1925 perustettiin Tie- ja vesirakennushallitus (TVH), joka jatkoi tieverkon kehittämistä ja rakentamista Suomessa.

TVH:ta seurasi Tie- ja vesirakennuslaitos TVL.

Tielaitos (1990–2000) 
Vuonna 1998 Tielaitoksen hallinnolliset viranomaistehtävät erotettiin varsinaisesta tienpidosta, mutta tuotanto, suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito kuuluivat yhä viranomaistoimintaan. Tielaitos alkoi valmistautua avoimeen kilpailuun.

Tieliikelaitos (2001–2006) 
Vuonna 2001 Tielaitoksen tuotanto ja hallinto erotettiin lopullisesti. Tiehallintoon siirtyi sekä tienpito että tienpidon tilaus.

Tieliikelaitos taas alkoi kilpailla tiealan urakoista maarakennusyritysten kanssa. Kilpailu tosin avattiin vaiheittain, ja täysin avoimen kilpailun aika koitti tammikuussa 2005. Tieliikelaitos oli valtion liikelaitos. Toukokuussa 2002 hallitus ehdotti, että sen nimeksi tulisi Tietapio.

Destia valtiolla (2007–2013) 
Destia-nimi syntyi 14. helmikuuta 2007, kun Tieliikelaitos otti käyttöön sen markkinointinimenään. Nimi voidaan juontaa latinan sanasta destinatus ("päättäväisyys") tai englannin sanasta destination ("määränpää"). Uusi nimi valittiin henkilöstön ja asiakkaiden keskuudessa toteutettujen haastattelujen ja testien perusteella. Nimi pyrkii olemaan kansainvälinen, erottuva ja positiivinen, mutta silti suomalaisen suuhun sopiva nimi.

Vuoden 2008 alussa Destiasta tuli valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, joka perustettiin jatkamaan Tieliikelaitoksen liiketoimintaa. Tammikuussa kerrottiin, että  valtio suunnitteli liikelaitosjärjestelmänsä purkamista, sillä EU:n komissio oli moittinut Destian erikoisasemaa, joka suojasi sitä muun muassa konkurssilta.

Lokakuussa 2009 eduskunta myönsi hallitukselle luvan luopua Destian osake-enemmistöstä äänin 103-61. Samalla tehtiin vastaavat päätökset myös työkoneiden huoltoyhtiö Raskonesta ja kaivosalan tutkimusyhtiö Labtiumista. Samassa kuussa valtioneuvosto päätti eriyttää Destian lauttaliiketoiminnan erilliseksi kokonaan valtion omistamaksi valtionyhtiöksi. Suomen Lauttaliikenne Oy (Finferries) aloitti toimintansa tammikuussa 2010. 

Vuonna 2011 NCC Roads osti Destian ja Destia Kaluston asfalttipäällystepuolen liiketoiminnan. Kilpailuvirasto esitti ensin kaupan kieltämistä, mutta kun markkinaoikeus asetti kaupalle tiukat ehdot, se tyytyi päätökseen.

Vuonna 2012 kerrottiin, että elinkeinoministeri Jyri Häkämies oli valmis viemään Destian, Altian, Editan ja Ekokemin pörssiin.

Vuonna 2013 Destian liikevaihto oli vajaa 500 miljoonaa euroa.

Destia Ahlström Capitalilla (2014–2020) 
Toukokuussa 2014 kerrottiin, että Suomen valtio myy Destian Ahlström Capitalille. Valtioneuvoston mukaan myynti selkeytti kilpailutilannetta infra- ja rakennusalalla.

Heinäkuussa 2018 Destian toimitusjohtajana aloitti Tero Kiviniemi.

Vuonna 2020 Destialla oli noin 1700 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 564 miljoonaa euroa. Se oli Suomen suurin infra-alan yhtiö.

Destia Colas-konsernissa (2021–) 

Elokuussa 2021 kerrottiin, että Ahlström myy Destian ranskalaiselle Colas-konsernille, joka toimi 50 maassa.

Organisaatio  
Vuonna 2021 Destialla oli noin 1650 työntekijää. Destian liiketoimintaryhmiä ovat:
Energiapalvelut
Kaupunkikehitys ja asiantuntijapalvelut
Kunnossapitopalvelut
Rata- ja kaupunkipalvelut
Väyläpalvelut

Destia kuuluu ranskalaiseen infra-alalla toimivaan Colas-konserniin, joka taas kuuluu pörssilistattuun Bouygues-konserniin. Vuonna 2022 Colasilla oli noin 57 000 työntekijää viidellä eri mantereella ja sen liikevaihto vuonna 2021 oli 13,2 miljardia euroa. Liikevaihdosta 70 prosenttia tuli väylärakentamisesta ja niiden kunnossapidosta, viidesosa rakennusmateriaaleista ja noin kymmenesosa rautatierakentamisesta. Vuonna 2020 konsernin liikevaihdosta 45 prosenttia tuli Ranskasta ja 20 prosenttia muualta Euroopasta.

Palvelut 

Destia suunnittelee, rakentaa ja pitää kunnossa infrastruktuuria, kuten sähköverkkoja, siltoja, teitä ja ratoja, elinympäristöjä, telematiikka- ja valaistusratkaisuja. Sen asiakkaita ovat muun muassa teollisuus- ja liikeyritykset, kunnat ja kaupungit sekä valtionhallinnon organisaatiot.

Vuonna 2022 Destian palveluita olivat:

Energiainfra
Kaupunkirakentaminen
Kiviaines ja kiertotalous

Kunnossapito
Maa- ja kalliopalvelut
Ratapalvelut

Suunnittelupalvelut
Väyläpalvelut
Älykkään liikenteen ratkaisut

Destian ja Ilmatieteen laitoksen yhteinen Kelikeskus toimii syyskuun puolivälistä huhtikuun puoliväliin ympärivuorokautisesti. Sen tehtävä on varmistaa teiden laadukas talvikunnossapito koko Suomessa tuottamalla sääennusteita teiden kunnossapitäjien käyttöön. Keskus on perustettu vuonna 1991.

Projekteja 

Esimerkkejä Destian projekteista:
Akaan raakapuuterminaali
Helsinki-Vantaan asematason laajennus
Helsingin seudun liikenteen sähköbussien latauspalvelu
Hämeentien uudistus Helsingissä
Imatran vesivoimalaitoksen padon peruskorjaus
Kaisantunneli Helsingissä
Kalasatamasta Pasilaan -hankkeessa Destia, Sweco ja WSP rakentavat Sörkan Spora -nimisessä allianssissa noin kolme kilometriä raitiotietä Sompasaaresta Haukilahdenkadulle.
Mutkalammille tuulivoimainfraa Vestakselle
Redstone Aero, Pyhtään lentokentän omistaja, kehittää Destian kanssa prototyyppiä digitaalisesta lentokentästä, jossa hyödynnetään esimerkiksi etälennonjohtoa.
Turun kaupungin katujen ja viheralueiden kunnossapito yhdessä Entti Oy:n kanssa Desentti-nimisen allianssin kautta
Valtatie 3:n uudistus Hämeenkyrössä
Valtatie 4:n uudistus välillä Kirri-Tikkakoski
Vantaan Jokiniemen kivisen ja suojellun holvisillan korjaus

Tunnustuksia 
WSP Finlandin suunnittelema ja Destian rakennuttama Vantaan Kuninkaanmäessä sijaitseva kevyen liikenteen silta Sudentassu valittiin Vuoden sillaksi vuonna 2021. Palkinnon myös Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL. Silta sai myös European Steel Design Award 2021 –palkinnon Euroopan teräsrakenneyhdistysten kattojärjestöltä, jonka nimi on European Convention for Constructional Steelwork (ECCS).

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Destia

Suomessa toimivat rakennusyritykset
Suomen tieliikenne
Valtion entiset liikelaitokset