Aarre Aaltonen

Aarre Alku Aatami Aaltonen (8. joulukuuta 1889 Pöytyä – 28. syyskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen teokset edustivat koristeellista klassismia, johon varsinkin muotokuvissa liittyi pyrkimys realistiseen henkilökuvaukseen.
Aarre Aaltonen on veistänyt useita sankarimuistomerkkejä. Hänen tunnetuin teoksensa on Helsingin Sibeliuksen puistossa sijaitseva Ilmatar ja sotka. Hän on veistänyt myös Oulussa sijaitsevan Leevi Madetojan patsaan (1960).

Aaltosen töiden kipsimalleja ynnä muuta on nähtävänä Pöytyän Kotiseutuyhdistyksen ylläpitämässä Museopappilassa.

Elämänvaiheita
Aarre Aaltosen isä oli nahkurimestari Robert Aaltonen ja äiti Olga o.s. Nopola. Aarre oli esikoinen, sisarussarjaa oli yhteensä 14, joista kaksi isän aikaisemmasta avioliitosta. Hän pääsi 16-vuotiaana Turun Taideyhdistyksen piirustuskouluun ja Victor Westerholmin oppilaaksi. Emil Wikström huomasi koulun näyttelystä pojan lahjakkuuden ja otti hänet oppipojakseen. Aaltonen sai olla kaksi vuotta Visavuoressa Wikströmin opissa. Siellä hän tutustui muun muassa pronssivalutekniikkaan, jota tuohon aikaan vain harvat taiteilijat hallitsivat. Aaltonen harjoitti jatko-opintoja Firenzessä vuosina 1912–1913 ja Accademia di belle arti di Firenzessä vuonna 1920.

Vuonna 1912 Aarre Aaltonen sai arvostetun Suomen Taideyhdistyksen Dukaattipalkinnon ja hänet hyväksyttiin Suomen Kuvanveistäjäliiton jäseneksi. Vuonna 1917 hän oli perustamassa Taiteilijaliitto Auraa, johon kuului eturivin turkulaisia taiteilijoita, kuten Ilmari Kaijala, Edwin Lydén, Emil Rauhala, Jalmari Syvänne ja Wäinö Aaltonen. Vuonna 1918 Aarre Aaltonen vuokrasi Helsingin Siltasaaresta taiteilija-ateljeen yhdessä kuvanveistäjä Joseph Alasen ja säveltäjä J. A. A. Pohjanmiehen kanssa. Hän avioitui vuonna 1921 taidemaalari Margit Aarnion kanssa. Margit Aarnio-Aaltonen jatkoi avioiduttuaankin taidemaalarina. Vuonna 1922 heille syntynyt tytär Liina Kristiina Aaltonen opiskeli arkkitehdiksi.

Aarre Aaltonen oli Lallukan taiteilijakodin ensimmäisiä asukkaita. Hän muutti perheineen taloon heti sen valmistuttua vuonna 1933. Hän asui Lallukassa elämänsä loppuun asti.

Julkisia teoksia

Veistoksia
 Pyhiinvaeltajat-reliefi, Piispantalon julkisivu, Tampere, 1938
 Ilmatar ja sotka, Sibeliuksen puisto, Helsinki, 1939
 Sodassa 1918 teloitettujen muistomerkki, Helsinki, 1940-luku
 Iittalan junaturman uhrien muistomerkki, Helsinki, 1944
 Raivaajapatsas, Pöytyä, 1948
 Leevi Madetoja, pronssi, Oulu, 1960
 Väinö Kolkkalan muotokuva, Loimaan mlk (nyk. Loimaa), 1963
 Äitipatsas, pronssi, Jämsä, 1966

Sankaripatsaita
 Marttilan sankaripatsas, punainen graniitti, 1946
 Pöytyän sankaripatsas, punainen graniitti, 1948
 Mynämäen sankarihaudat, punainen graniitti, 1948
 Sauvon sankaripatsas, pronssi, 1950
 Sankaripatsas Rukoileva sotilas, pronssi, 1946 ja Johannekselaisten sankarivainajien ja muiden sodan uhrien muistomerkki, musta graniitti, 1951, molemmat Paimion kirkon hautausmaalla

Kuvia julkisista teoksista

Lähteet

 Paimion seurakunta. 
 Tammenlehvän perinneliitto: Sotamuistomerkit 1939–1945.

Viitteet

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1889 syntyneet
Vuonna 1980 kuolleet