Verkkotunnus

Internetin verkkotunnukset () ovat kirjaimista koostuvia nimiä, joiden avulla verkkoon kytkettyihin koneisiin voidaan viitata helpommin muistettavalla tavalla kuin numeroista muodostuvilla IP-osoitteilla. Verkkotunnukset muutetaan IP-osoitteiksi Internetin nimipalvelujärjestelmän (Domain Name System, lyh. DNS) avulla.

Ylätason verkkotunnukset
Ylätason verkkotunnukset ovat lyhyitä tunnuksia, jotka jakavat verkkotunnukset eri luokkiin. Esimerkiksi .fi-verkkotunnuksen alapuolella ovat suomalaiset verkkotunnukset, jotka siten päättyvät kirjaimiin .fi 
Ahvenanmaalla on myös käytössä oma verkkotunnus .ax.

Tieto näistä ylätason verkkotunnuksista on kolmellatoista maailman juurinimipalvelimella. Nämä 13 palvelinta ovatkin Internetin haavoittuvin yksittäinen komponentti. Mikäli ne kaatuisivat kaikki yhtä aikaa, lakkaisi DNS-nimenselvitys toimimasta Internetissä hyvin pian. Tavalliselle käyttäjälle näyttäisi siltä, että "Internet on kaatunut". Nimipalvelimia onkin loogisesti nuo 13, ja fyysisesti monta kertaa enemmän ja ne ovat jaettuna ympäri maailmaa. Eräs hajautettu palvelunestohyökkäys onnistui kaatamaan syksyllä 2003 seitsemän kyseisistä 13 palvelimesta, mutta Internetin DNS-nimipalvelu on niin vikasietoinen, että asiakkaiden nimipalvelimet ympäri maailman siirtyivät automaattisesti käyttämään vielä pystyyn jääneitä.

Tällä hetkellä ylätason verkkotunnuksista päättää voittoa tavoittelematon ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) -organisaatio. Aikojen kuluessa on myös pyritty luomaan vaihtoehtoisia juurinimipalvelimia, mutta ne eivät ole saavuttaneet suurta suosiota. Kaikki tunnukset tulevat englanninkielisistä sanoista:

ICANN:in viralliset ylätason verkkotunnukset 

ICANN:in ylläpitämä IANA (Internet Assigned Numbers Authority) jakaa ylätason verkkotunnukset () seuraavaan luokkiin: 

 County Code Top Level Domain (ccTLD, ), esimerkiksi .fi tai .us
 Generic Top Level Domain (gTLD, ), esimerkiksi .com tai .pizza. Käytännössä tähän luokkaan kuuluvat kaikki tunnukset, jotka eivät kuulu muihin luokkiin.
 Infrastructure Top Level Domain (). Tähän luokkaan kuuluu ainoastaan .arpa.

Alun perin yleisiä ylätason verkkotunnuksia oli vain .com, .org, .net, .edu, .gov ja .mil. Vuonna 1988 joukkoon lisättiin .int, vuonna 2000 .aero, .biz, .coop, .info, .museum, .name ja .pro. Vuonna 2005 otettiin käyttöön .jobs ja .travel, vuonna 2006 .mobi ja vuonna 2011 .xxx. Vuonna 2011 alkunsa saanut ICANN:in New gTLD Program () on pyrkinyt lisäämään saatavilla olevia yleisiä ylätason verkkotunnuksia, ja ensimmäiset uudet tunnukset otettiin käyttöön vuonna 2013.

Nykyisin yleisiä tunnuksia on useita, kuten esimerkiksi erilaisille alueille (esim. .london, .helsinki), yrityksillä ja organisaatioilla (esim. .google, .bbc) sekä erikoiskäyttöön (esim. .dev, .pizza)

Toukokuussa 2023 verkkotunnusten kokonaismäärä on 1480, kun Google rekisteröi .zip ja .mov-tunnukset. Uusien tunnusten pelätään sekoittuvan tiedostonimiin, tai ohjelmien muuntavan tiedostonimet URL-osoitteiksi.

Varatut tunnukset 
 määrittelee neljä tunnusta erikoistapauksiin siten, ettei näitä koskaan oteta suurissa nimipalvelimissa käyttöön.
 example – varattu esimerkkikäyttöön
 invalid – varattu selvästi toimimattomille nimille 
 localhost – nimeä localhost käytetään viittaamaan samaan tietokoneeseen. Tunnus on varattu jotta tämä käyttö ei aiheuta ongelmia
 test – varattu koekäyttöön

 varaa .local-tunnuksen Multicast DNS:n käyttöön.

 varaa .onion-tunnuksen Tor-verkon käyttöön.

Katso myös
 Luettelo Internetin-maatunnuksista

Lähteet 
 Tietokone-lehti, n:o 5/2010

Viitteet

Aiheesta muualla 

Tietoa fi-verkkotunnuksesta
Suomalaisten yritysten rekisteröimät .fi verkkotunnukset, Kauppalehti

Nimipalvelujärjestelmä
Ylätason verkkotunnukset
Seulonnan keskeiset artikkelit