Venäjän ilmavoimat

Venäjän ilmavoimat, virallisesti Venäjän federaation sotilasilmavoimat () on osa Venäjän ilma- ja avaruusvoimia, joka on Venäjän asevoimien puolustushaara.

Ilmapuolustusjoukot liitettiin ilmavoimiin 1998. Tammikuusta 2003 lähtien kaikki armeijan ilmavoimien yksiköt siirrettiin ilmavoimiin. Venäjän federaation sotilasmerilaivaston ilmailu () toimii Venäjän merivoimien omina ilmavoimina. Ilmavoimien 37. ilma-armeija eli kaukotoimintailmavoimat on osa strategisia pidäkevoimia.

Historia

Venäjän keisarikunta 

Venäjän ilmavoimat luotiin vuonna 1912, hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa. Tukikohtia sillä oli muun muassa Suomen suuriruhtinaskunnassa. Suomessa olevat tukikohdat sijaitsivat pääosin Lounais-Suomessa Pietarin suojana. Ilmavoimia tuki lentokoneteollisuus, jonka tehtaita oli etenkin Pietarissa. Venäjä oli kuuluisa ensimmäisistä raskaista  Igor Sikorskyn suunnittelemista nelimoottorisista Ilja Muromets -pommikoneista. Nämä pommikoneet olivat erittäin onnistuneita ja moni muu valtio kopioi sittemmin konseptin.

Neuvostoliitto

Venäjän federaation ilmavoimat (1991–) 
25. joulukuuta 1991 Neuvostoliitto purkautui synnyttäen Venäjän federaation ja muita maita kuten Ukrainan, Valko-Venäjän ja Kazakstanin. Neuvostoliiton lentokalusto ja henkilöstö jakautui näiden kesken. 40 % konekannasta ja 65 % henkilökunnasta jäi Venäjälle. Ukrainasta tuli toiseksi suurin Neuvostoliitosta syntynyt sotilasmahti – sen haltuun jäi muun muassa ydinohjuksia ja lentokoneteollisuutta. 

Venäjällä ilmavoimat, VVS, organisoitiin uudelleen.

Venäjän ilmavoimat suoritti pommituslentoja Tšetšeniassa vuosina 1999–2002. Tässä sodassa ilmavoimien ongelma oli asymmetriselle sodankäynnille tyypillinen: selkeitä viholliskohteita ei ollut paljon ja niiden määrittely oli vaikeaa.

2000-luvulla Venäjän ilmavoimat on uudistanut kalustoaan hallituksen linjausten mukaisesti. Toisin kuin 1990-luvulla  Venäjän kasvaneiden öljytulojen ansiosta ostot ovat pääosin realisoituneet. Vuonna 2009 Venäjän ilmavoimat sai toimituksina teollisuudelta 50 lentokonetta – 24 MiG-29-hävittäjää ja loput erityyppisiä Suhoin taistelukoneita – ja 50 helikopteria.

Venäjän ilmavoimien konemenetyksiä eri lentotehtävissä ei tunneta kovin hyvin. Elokuussa 2009 kaksi Suhoin hävittäjää törmäsi toisiinsa taitolentoharjoituksessa, joka edelsi MAKS 2009 -ilmailunäyttelyä.

Venäjän federaation ilmavoimat ovat osallistuneet Syyrian sisällissotaan pommittamalla syyskuun lopusta 2015 alkaen Syyrian hallitusta vastustavia joukkoja.

Venäjän ilma- ja avaruusvoimat 
Ilma- ja avaruusvoimien (VKS) puolustushaaran kolme osaa ovat Ilmavoimat, Avaruusvoimat sekä Ilma- ja ohjuspuolustusvoimat.  Puolustushaara muodostettiin 1.8.2015 yhdistämällä Ilmavoimat ja Ilma- ja avaruuspuolustusvoimat. Jälkimmäinen oli perustettu 1.12.2011.

Ukrainassa 
Asiantuntijoille oli suuri yllätys, kun Venäjä ei pystynyt saavuttamaan ilmaherruutta Ukrainan sodassa. Venäjä oli kartoittanut Su-24MR Fencer-E ja Il-20 Coot -tiedustelukoneillaan sekä vakoojien tiedoilla Ukrainan ilmapuolustuksen jo kuukausia ennen sotaa. Sodan alkukuukausina Ukraina menetti niin paljon lentokalustoa, että päätti pitää loput koneet piilossa, mutta ilmatorjunta säilyi. Sen hajauttaminen oli aloitettu viikkoa ennen sotaa. Hajautettujen SAM-yksiköiden takia venäläiskoneet joutuivat vihollisalueella lentämään alempana, olkapääohjusten (MANPADS) ulottuvilla. Niinpä Ukrainan ilmasodankäynnissä droonit olivat vuonna 2022 käytännössä korvanneet lentokoneet.

Tunnukset

Lentokalusto

Hävittäjät 
1 295 konetta
 Su-33, laivastolla 52 kpl
 Su-27, 452 kpl
 MiG-29, 455 kpl, joista 110 laivastolla
 MiG-31, 325 kpl
 Su-35, 11 kpl
 Suhoi Su-57 (ent. PAK FA), kehitteillä

Rynnäkkökoneet 
767 konetta
 Su-24, 497 kpl, joista 130 laivastolla
 Su-25 262 kpl, joista 70 laivastolla 
 Su-34, 8 kpl

Strategiset pommikoneet 
368 konetta
 Tupolev Tu-22M 265 kpl, joista 165 laivastolla
 Tu-95, 88 kpl, joista osa laivastolla
 Tu-160 15 kpl

Elektroninen ja valokuvaustiedustelu 
180 konetta
 Su-24, 100 kpl, joista 20 laivastolla
 MiG-25, 80 kpl

Ennakkovaroitus- ja taistelunjohtokoneet 
 Berijev A-50, noin 15 kpl

Kuljetuskoneet 
345 konetta
 Il-76, 300 kpl
 An-72, 20 kpl
 An-124, 25 kpl

Tankkauskoneet 
 Il-78 (Il-76aan perustuva)

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Batashvili, David: Russian Military Forces: Interactive Map 9.2.2022. Georgian Foundation For Strategic and International Studies.
 Lappalainen, Mikko: Ilmasodankäynnin näkymiä. Ilmatorjuntaupseeri 1/2005. Arkistoitu
 Nikunen, Heikki: The Current State of Russian Air Force 2005. Fighter Tactics Academy. Arkistoitu Viitattu 11.9.2008.
 Russian Air Arms. VVS (Air Force) and AV-MF (Naval Air Forces)  www.scramble.nl 
 Valokuvia MAKS-ilmailunäyttelystä
 Vasquez, Tim: Survey of Russian Airfields (incl. Soviet air bases) 2009. weathergraphics.com.

Seulonnan keskeiset artikkelit