Kumina

Kumina eli maustekumina (Carum carvi) on kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi. Se kasvaa yleisenä luonnonkasvina melkein koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Nykyisin sitä myös viljellään mausteeksi.

Ulkonäkö 
Kumina on kaksi- tai monivuotinen, hyönteispölytteinen kasvi, joka kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Sen varsi on ontto ja särmikäs, lehdet ovat parilehdykkäiset ja hienoliuskaiset. Kuminan pienet kukat ovat valkoisia tai harvoin punaisia. Kumina kasvattaa ensimmäisenä vuonna lehtiruusukkeen ja pitkän porkkanamaisen juuren, jonka turvin se talvehtii. Yleensä toisena vuonna kumina kukkii ja antaa siemensadon. Hedelmät (siemenet) ovat ruskeita ja aromaattisia.

Kuminaa muistuttavia kasveja ovat koiranputki (Anthriscus sylvestris), siankärsämö (Achillea millefolium) sekä myrkylliset hukanputki (Aethusa cynapium) ja myrkkykatko (Conium maculatum).

Elinympäristö 
Luonnonvaraisena kumina kasvaa kedoilla, pihoilla, laitumilla ja pientareilla. Kumina on Suomessa muinaistulokas. Kasvupaikan tulee olla aurinkoinen, mutta sille kelpaa tavallinen puutarhamaa. Kasvi kylväytyy myös itsestään.

Viljely 

Kuminan viljely alkoi Suomessa pienimuotoisena 1990-luvulla. Nykyisin viljelyala on yli 20 000 hehtaaria eli suurempi kuin sokerijuurikkaan. Suomi kuuluu kuminan suuriin viejiin 28 % osuudellaan, ja kasvia viljellään maassa 1 500 tilalla. Suomen valttikortti kuminan viljelyssä on pitkä valoisa kasvukausi, jonka ansiosta eteeristen öljyjen määrä on korkeampi ja kuminan maku mausteena parempi kuin muissa maissa viljellyssä kuminassa. 2016 kumina oli Suomen kannattavin viljelykasvi, mutta ongelmana on puinnin ajoittaminen.

Kumina aloittaa kukintansa usein jo kesäkuun alussa. Kukinta kestää 3–4 viikkoa. Sadonkorjuu ajoittuu ”normaalina” vuosina heinä-elokuun vaihteeseen. Satotaso on ollut viime vuosina 700–900 kg/ha. Tavoitteena on oltava 1000 kg:n hehtaarisato. Toisesta vuodesta lähtien kuminakasvustossa on aina sekä ensimmäisen että toisen vuoden yksilöitä. Käytännössä samasta kylvöstä voidaan korjata 2–4 satoa. Satovuosien lisääntyessä sato yleensä heikkenee ja rikkakasviongelmat lisääntyvät.

Kuminan pahin tuholainen on kuminakoi (Depressaria daucella), jonka toukat syövät kuminan siemenaiheita. Toinen kuminan tuholainen on kuminan rengaspunkki (Aceria carvi). Sille ei ole vielä varsinaista torjuntakeinoa. Kesällä 2011 MTT tekikin kenttätutkimusta, jossa kerättiin perustietoa punkin levinneisyydestä ja elinkierrosta.

Kuminaa viljellään sen aromipitoisuuden vuoksi. Aromi on siemenissä haihtuvana öljynä, jonka pitoisuus nousee Suomessa jopa viiteen painoprosenttiin, mikä on varsin korkea verrattuna etelässä viljeltyyn kuminaan. Kuitenkin viime vuosina korjatun kuminan öljyprosentti on ollut keskimäärin 3,2 prosenttia. Sato on sitä arvokkaampaa mitä korkeampi öljypitoisuus on. Kuminan öljy sisältää lähinnä kahta kemiallista pääkomponenttia, 40–60 % karvonia ja 38–54 % limoneenia. Limoneenia käytetään yleisesti kosmetiikkatuotteissa sitruunan tuoksuna.

Suomi on yksi maailman johtavista kuminan viejistä; alan suurin yritys on hausjärveläinen Trans Farm Oy. Suomen toiseksi suurin kuminan jalostaja on Caraway Finland Närpiöstä.

Käyttö 
Kuminan siemeniä käytetään mausteena etenkin saksankielisellä alueella sekä Pohjoismaissa. Ruutu-näkkileipä, akvaviitti ja Kummel-likööri saavat omaleimaisen makunsa nimenomaan kuminasta. Siemeniä käytetään myös leipien koristeena ja niillä maustetaan juustoja.

Jäänteitä kuminasta on löytynyt ihmisasutuksen liepeiltä jo 3000 eaa. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät ovat Kaarle Suuren ajoilta.

Intialaisia reseptejä lukiessa kuminan voi sekoittaa roomankuminaan (cuminum cyminum), joka tunnetaan myös nimillä juustokumina eli jeera, englanniksi cumin. Suomen kuminaa (carum carvi) kutsutaan Englannissa ja Anglo-Amerikassa nimillä Caraway tai joskus Persian cumin.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Kumina (maustekumina) – Carum carvi
 Kasviatlas: Kuminan eli maustekuminan (Carum carvi) levinneisyys Suomessa.
 Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kumina (Carum carvi)
 Luontoportti: Kumina (Carum carvi)
 Valokki - Nettikasvio: Kumina (Carum carvi)
 Farmit.net: Kumina
 Den virtuella floran: Kumina (Carum carvi) 
 United States Department of Agriculture (USDA): Carum carvi 
 Food Component Database (FooDB): Caraway (Carum carvi) 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Carum carvi  
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Carum carvi (caraway) 
 Gernot Katzer's Spice Pages: Caraway (Carum carvi) 

Sarjakukkaiskasvit
Maustekasvit
Seulonnan keskeiset artikkelit