Kangasrousku

Kangasrousku (Lactarius rufus) eli kangassieni on Suomessa yleinen ja erittäin runsassatoinen ruokasieni.

Koko ja ulkonäkö 

Kangasrouskulla on 3–10 cm leveä punaruskea tai ruskea, kuiva ja sileä lakki. Lakki on nuorena kupera mutta laakenee myöhemmin, ja vanhemmiten se saattaa muotoutua suppilomaiseksi. Heltat ovat nuorella sienellä kellertävän vaaleat, vanhemmalla okranruskeat. Maitiaisneste on pysyvästi valkoista ja erittäin kirpeää, eikä se värjäänny joutuessaan tekemisiin ilman kanssa. Sienen jalka on lakin värinen tai vaaleampi, vaaleahärmäinen ja etenkin vanhempana ontto. Tuoksu on miedon raikas, muistuttaa havupuun tuoksua.

Samankaltaiset lajit 
Kangasrouskun voi joskus sekoittaa kirkasnesteiseen lakritsirouskuun (Lactarius helvus), joka on lievästi myrkyllinen. Kangasrouskun kanssa samankaltaisia ovat myös pikkurousku (L. tabidus), sikurirousku (L. camphoratus) sekä kangaspalsamirousku (L. mammosus).

Kasvuaika ja -paikka 

Kangasrousku on erittäin yleinen heinäkuusta lokakuuhun kaikkialla Suomessa, erityisesti kuivissa kangasmetsissä sekä kalliojäkäliköissä ja jopa rämeillä.

Käyttö ravinnoksi 
Kangasrousku on tuoreena polttavan pippurinkirpeä mutta vähintään kymmenen minuutin ryöppäyksen jälkeen syötävä. Kangasrouskun kirpeä maku ei miellytä kaikkia, eikä se häviä täysin pitkälläkään keittämisellä. Kangasrousku kuuluu kauppasieniin. Sitä käytetään yleisesti muiden rouskujen tavoin mm. sienisalaattien raaka-aineena, ja säilötään usein suolaamalla. Kangasrouskun suosio perustuukin enemmän sen yleisyyteen, tunnettavuuteen  ja satoisuuteen kuin herkullisuuteen.

Myrkyllisyys ja bioaktiiviset aineet 

Kangasrousku sisältää eräitä β-d-glukaaneja, jotka ovat osoittautuneet myrkyllisiksi HepG2 -soluille (syöpäsolulinja) ja hepatosyyteille (maksasoluille). 24 tunnin testissä soluista vapautui sytokromi c:tä ja solujen ATP-varannot laskivat. Tämä viittaa siihen, että kyseiset polysakkaridit saattavat käynnistää soluissa apoptoosin. Täten kangasrouskulla voisi olla käyttöä syöpälääkkeiden tuottajana. Toisaalta sienen glukaaneilla on havaittu tulehdusta ja kipua hillitseviä ominaisuuksia. Kangasrouskusta valmistettu uute osoitti mutageenisuutta AMES:in testillä tutkittaessa. Mutageenisuus säilyi keittämisestä huolimatta. Kangasrouskun on todettu tuottavan myös rufuslaktonia, ainetta, joka toimii eräiden kasvien sienitautien estäjänä. Rouskun sisältämä lektiini sakkauttaa ihmisen punasoluja. Sienen kuumennus tosin vähentää sakkauttamiskykyä, lämmittäminen 65 celsius-asteeseen vähentää lektiinin aktiivisuutta yli 85 %:lla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

LuontoPortti: Kangasrousku (Lactarius rufus)
Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Kangasrousku (Lactarius rufus)
Kangasrousku - Helppo löytää ja tunnistaa
Kangasrousku on vuoden sieni. 2011

Rouskut
Suomalaiset ruokasienet
Suomalaiset kauppasienet