Macquarienpingviini

Macquarienpingviini, vanhalta nimeltään töyhtöpingviini, (Eudyptes schlegeli, saksalaisen Hermann Schlegelin mukaan) on töyhtöpingviineihin kuuluva pingviinilaji, joka asuttaa Etelämannerta ympäröivää merta. Sillä on useimmista muista pingviineistä poiketen valkoinen naaman väritys. Ne voivat kasvaa 70 sentin pituisiksi ja painaa 4–5 kiloa. Macquarienpingviinit lisääntyvät vain Macquariensaarella  ja viettävät paljon aikaa meren pintasyvyyksissä.

Tutkijat epäilevät, että macquarienpingviini olisi kultatöyhtöpingviinin alalaji. Näiden lajien yksilöiden on tiedetty lisääntyvän keskenään, mutta sitä tapahtuu muidenkin pingviinilajien kesken.

Pesintä ja poikaset

Macquarienpingviinit pesivät rannoilla tai rinteiden sileillä alueilla. Kuten useimmat muutkin merilinnut, macquarienpingviinit muodostavat yhdyskuntia. Lisääntymiskausi alkaa syyskuussa ja muninta lokakuussa. Kahta munaa haudotaan noin 35 päivää ja hautomisjaksot kestävät jopa kaksi viikkoa. Kuoriutuneita poikasia hoidetaan vielä kolme viikkoa ja sen jälkeen molemmat vanhemmat käyvät säännöllisesti hankkimassa ruokaa merestä. Yksin jätetyt poikaset muodostavat suuria ryhmiä.

Kahden kuukauden jälkeen poikaset ovat tarpeeksi kasvaneita jättääkseen pesänsä ja ne myös tekevät niin. Nuoret linnut yleensä palaavat synnyinsijoilleen pesimään noin kuuden vuoden iässä.

Macquarienpingviinejä ei pidetä uhanalaisina. Vuosien 1870 ja 1919 välisenä aikana näitä pingviinejä tapettiin niistä saatavan öljyn vuoksi. Tasmanian hallitus antoi ihmisille luvan tappaa keskimäärin 150 000 pingviiniä (sekä töyhtö- että kuningaspingviinejä) vuosittain. Kiellon voimaanastumisen jälkeen Macquariensaaren pingviinien määrä on kasvanut noin 850 000 pariin.

Lähteet 

Pingviinilinnut