Äänikirja

Äänikirja on kuunneltavaksi tarkoitettu äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos. Äänikirjassa voi olla joko ihmisen tai puhesyntetisaattorin puhuman tekstin lisäksi muita äänitehosteita. Toisin kuin kuunnelmassa, äänikirjassa tekstiä ei kuitenkaan ole dramatisoitu, toisin sanoen yksi tai useampi lukija lukee teoksen kaikkien henkilöiden repliikit, mukaan lukien tekstin, alkuperäisessä tai lyhennetyssä muodossaan. 

Äänikirjat syntyivät alun perin näkövammaisten tarpeisiin, mutta sittemmin niiden tehtävä muuttunut yleisön kiinnostuksen kasvaessa. Kaunokirjallisuuden ja tietokirjojen lisäksi merkittävä osa kaupallisesti saatavilla olevista äänikirjoista on lasten- ja nuortenkirjoja. Äänikirjojen osuus kirjojen myynnistä on koko ajan kasvanut. Suosiota on edistänyt CD-soittimien yleistyminen ja ihmisten elämäntyylin muutos. Kirjallisuuteen voi perehtyä teoksen lukemisen lisäksi kuuntelemalla vaikkapa työmatkalla.

Tavallisimmat äänikirjan tallennusmuodot ovat CD-levy, C-kasetti ja MP3-tiedosto. Äänen tallentaminen vie kuitenkin paljon tilaa, ja siksi tavanomaisesta romaanista tehdyssä äänikirjassa voi olla 15–20 CD-levyä. Äänenlaatuvaatimuksia pienentämällä voidaan tavalliselle CD-levylle tallentaa ääntä MP3-muodossa pakattuna useita tunteja, ja kuuntelijallakin pitää olla käytössään MP3-toistolaite tai muu ääniformaattia tukeva laite, kuten älypuhelin. Nykyisin äänikirjat välitetään kuuntelijoille yhä useammin verkon kautta, ja kirjoja voi kuunnella tietokoneella tai mobiililaitteella.

Äänikirjoissa on ongelmana halutun kohdan löytäminen ja keskeytyneeseen kohtaan palaaminen. Äänikirjat jaetaankin usein useampaan tiedostoon (kappaleeseen) äänikirjassa siirtymisen helpottamiseksi. Kukin tiedosto saattaa olla esimerkiksi viiden minuutin pituinen, tai tiedostot voidaan jakaa aihekokonaisuuksiin vaikkapa kirjan lukujen perusteella. Varsinaisia kirjanmerkkejä tai edelliseen kuuntelukohtaan palaamista eivät kuunteluun käytettävät laitteet useinkaan tue. Näiden ongelmien ratkaisuksi on esimerkiksi näkövammaisten äänikirjatoiminnassa kehitetty Daisy-äänikirjamuotoa ja sitä tukevia laitteita. C-kasettikirjoissa on lisäksi saatettu käyttää otsikoiden kohdalla matalataajuussignaalia, joka kuuluu pikakelauksessa, mikä helpottaa hieman selaamista.

Tuotanto 

Kirjoista tehdään äänikirjoja tuotantoyhtiöissä, joita on Suomessa kymmenkunta. Niistä suurin on Silencio, joka tuottaa 1 500 äänikirjaa vuodessa. 

Paljon käytettyjä äänikirjojen lukijoita ovat muun muassa Jukka Pitkänen, Vesa Vierikko, Krista Putkonen-Örn, Erja Manto, Ville Tiihonen ja Markus Niemi.

Osto ja vuokraus

Äänikirjojen vuokraus 
Muutamista liikkeistä äänikirjoja on vuokrattavissa fyysisellä medialla, mutta suositumpia digitaalisia äänikirjojen vuokrauspalveluita ovat muun muassa Storytel, Nextory, BookBeat, Supla+, Suomalainen plus, Elisa Kirja ja Audible. Digitaalisia vuokrauspalveluita kutsutaan usein tilauspalveluiksi tai kyseessä ollessa ainoastaan äänikirjoja tarjoava palvelu käytetään toisinaan nimeä suoratoistopalvelu, teknisen toteutustavan mukaan. Usein kuitenkin tällaiset palvelut tarjoavat e- ja äänikirjoja, joista e-kirjoja ei toteuteta yleensä suoratoistona. Tilanne ei siis ole sama kuin musiikin, elokuvien ja sarjojen suoratoistopalveluissa, jotka on toteutettu käytännössä aina suoratoistona. Äänikirjojen vuokrauspalveluita voi käyttää älylaitteilla, kuten puhelimella, tabletilla tai tietokoneella. Useimmat äänikirjojen vuokrauspalvelut tarjoavat sisäänheittotuotteena palveluihinsa maksuttoman kokeilujakson. Kokeilujaksot ovat usein eripituisia riippuen äänikirjapalvelun sen hetkisestä kampanjasta.

Vuokrauspalvelut tarjoavat mahdollisuuden kuunnella valikoimistaan rajoittamattoman määrän äänikirjoja kiinteää kuukausi- tai vuosimaksua vastaan. Niillä on karkean arvion mukaan yhteensä noin 150 000 käyttäjää (lokakuu 2019). Näistä BookBeat kertoo olevansa alan markkinajohtaja 100 000 maksavalla käyttäjällään (elokuu 2019). Käyttäjämääristään huolimatta BookBeat on tappiollinen yhtiö.

Äänikirjojen myynti 
Äänikirjoja on ostettavissa yleisimmistä "kivijalka" kirjakaupoista fyysisellä medialla, kuten Cd-levyllä. Digitaalisessa muodossa äänikirjoja voi ostaa palveluista Elisa Kirja, Suomalainen Kirjakauppa ja Adlibris.

Kirjastot 

Kirjastot ovat suosittuja äänikirjojen lähteitä. 

Suomen kirjastoissa on yli 30 erilaista e-kirjakokoelmaa, jotka palvelevat käyttäjiä vain paikallisesti. Yhden alueen kokoelma voi olla paljon pienempi kuin toisen. Tilanteen korjaamiseksi Yleisten kirjastojen konsortiossa suunnitellaan valtakunnallista e-kirjastoa, joka olisi kaikkien suomalaisten käytössä. Kirjastojen käytössä on sähkö- ja äänikirjapalvelu Ellibs. 

Suomessa Celia-kirjasto tuottaa ja välittää äänikirjoja näkövammaisille.

Markkina 
Kaikkien kustantajien yhteenlaskettu äänikirjamyynti Suomessa oli vuonna 2018 noin kuusi prosenttia kirjojen markkinasta eli noin 15,5 miljoonaa euroa.

Yhdysvalloissa äänikirjojen markkinat ovat noin miljardin dollarin verran vuodessa.

Katso myös 
 Kuunnelma

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Project Gutenbergin ilmaiset äänikirjat
 LibriVoxin ilmaiset äänikirjat
 Daisy-konsortion sivut
 Yleisten kirjastojen äänikirjat 
 Celia-kirjaston Daisy-äänikirjat
 Celia-kirjaston Celianet-verkkopalvelu
 YLE Areenan äänikirjat ja kuunnelmat