Hamina

Hamina (, alun perin Vehkalahti) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnan rannikolla. Asukasluku on  (). Hamina kuuluu Kotkan–Haminan seutukuntaan. Naapurikunnat ovat Kotka, Kouvola (Anjalankoski vuoteen 2008), Luumäki, Miehikkälä ja Virolahti.

Vuonna 1653 perustettu Hamina on Kymenlaakson vanhin kaupunki. Haminan keskusta on kaavoitettu harvinaiseen ympyräkaavan muotoon, joka on peräisin 1720-luvulta. Kaupungista käytetäänkin myös nimitystä Ympyräkaupunki keskustan harvinaislaatuisen asemakaavan vuoksi. Samankaltaisia ympyräasemakaavoja on maailmassa vain harvoissa kaupungeissa, joista tunnetuimpia on Palmanova Italiassa. 
Nykyinen Haminan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2003, kun aikaisempi Haminan kaupunki ja Vehkalahden kunta yhdistyivät. Haminan satama on vuodesta 2011 lähtien ollut osa Hamina-Kotkan satamaa, joka on Suomen suurin yleissatama.

Maantiede 
Hamina kuuluu Suomen maisemamaakuntajaossa eteläiseen rantamaahan, joka jakautuu edelleen rannikon lähellä olevaan Suomenlahden rannikkoseutuun ja sisämaan kaakkoiseen viljelyseutuun. Kallioperä on suurimmaksi osaksi rapakiveä.

Kaupungin alueella virtaavat merkittävimmät joet ovat Summanjoki ja Vehkajoki, jotka virtaavat Salpausselän eteläpuolelta Suomenlahteen. Jokien varsia on raivattu viljelysmaaksi. Pieniä järviä on erityisesti pohjois- ja koillisosassa, muun muassa Kannusjärvi, Piutulanjärvi, Valkjärvi ja Vehkjärvi. Rannikkoseutu on järvetöntä lukuun ottamatta Kirkkojärveä, joka on Suomenlahdesta kuroutunut entinen merenlahti. Kirkkojärven ja sen lasku-uoman Salmenvirran kautta laskee mereen myös Vehkajoki. Haminan keskusta sijaitsee Haminanlahden, Lupinlahden, Kirkkojärven ja Salmenvirran väliin jäävällä niemellä. Lupinlahti, Kirkkojärvi ja Kotkan rajalla sijaitseva Salminlahti ovat merkittäviä lintuvesialueita. Haminan itäosassa sijaitseva Rajasuo on arvokas, lähes luonnontilainen suoalue.

Saarista merkittävimmät ovat Kuorsalo ja Tammio. Ulkosaaristo kuuluu Itäisen Suomenlahden kansallispuistoon.

Historia 

Haminan emäpitäjä Vehkalahti mainitaan asiakirjoissa ensimmäistä kertaa vuonna 1336. Nykyisen kaupungin paikalla, Savilahden, Salmenvirran ja Kirkkojärven rajaamalla niemellä sijainnut Vehkalahden keskusalue muodostui kolmesta kylästä: Pampyölistä, Hietakylästä ja Hirvelästä. Tähän kyläryhmään kuuluivat myös kirkko ja pappila. 1500-luvun puolivälissä tässä Pampyölin jakokunnassa oli melkein kolmekymmentä tilaa, mutta sodat ja kadot johtivat talonpoikaisasutuksen vähenemiseen 1600-luvulla. Vehkalahden kirkonkylä irrotettiin pitäjästä ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1653 nimellä Veckelax Nystad, Vehkalahden Uusikaupunki. Kaupunki ei kuitenkaan menestynyt hyvin, ja se poltettiin ja tuhottiin Suuressa Pohjan sodassa 1712.

Kun Ruotsi menetti Viipurin Uudenkaupungin rauhassa 1721, tarvittiin itärajalle uusi kauppa- ja linnoituskaupunki. Tuhoutuneen Vehkalahden Uudenkaupungin nimi muutettiin vuonna 1723 kuningas Fredrik I:n mukaan Fredrikshamniksi eli suomalaisittain Haminaksi, ja se peri Viipurin tapulioikeudet. Kaupunki uudelleenrakennettiin ja linnoitettiin vuosina 1722–1724 tiukan sotilaallisen ympyräasemakaavan mukaan.

Hattujen sodan aikana perääntyvä Ruotsin armeija poltti kaupungin 1742. Vuonna 1743 Hamina siirtyi Turun rauhassa Venäjälle, ja kaupungin nimestä alettiin käyttää saksalaisperäistä muotoa Friedrichshafen. Ruotsin puolelle perustettiin uudeksi raja- ja linnoituskaupungiksi Loviisa, joka peri Haminan tapulioikeudet ja jonne muutti osa Haminan ruotsinkielisistä asukkaista. Haminassa toimi vuosina 1743–1812 luterilainen konsistori (Haminan hiippakunta), jonka tehtävänä oli pitää huolta Turun rauhassa Venäjälle luovutetun alueen kirkollisista oloista.

Vuonna 1809 kaupungissa allekirjoitettiin Haminan rauha, jossa Ruotsi luovutti Suomen alueen Venäjälle. Vuonna 1812 Hamina palasi muun Viipurin läänin ohella takaisin Suomen yhteyteen. Kaupunki kärsi tuntuvia vahinkoja vuoden 1821 tulipalossa. Haminan kadettikoulu perustettiin vuonna 1819. Sen toiminta lakkasi vuonna 1903, mutta Reserviupseerikoulu aloitti toimintansa samoissa tiloissa itsenäistymisen jälkeen vuonna 1920. Sen 178. reserviupseerikurssi on nimetty Hamina-kurssiksi. Nimi Hamina esiintyy myös Hamina-luokan ohjusvene Haminassa. 

Vuonna 1926 Haminassa järjestettiin Herättäjäjuhlat.

Kotkan kaupungin perustaminen 1870-luvulla heikensi Haminaa taloudellisesti. Kilpaillakseen Kotkan kanssa Hamina rakennutti Tervasaaren ulkosataman sekä sinne yksityisen rautatien (Haminan rata) Kotka–Kouvola-radalta. Hamina kuitenkin menetti alueensa johtavan kaupungin aseman nopeasti kasvaneelle ja teollistuneelle Kotkalle.

Vehkalahti ja Hamina yhdistyivät vuoden 2003 alusta. Koska Haminan kaupunki perustettiin aikanaan Vehkalahden kirkonkylän paikalle, kunnalla ei ollut erillistä kuntakeskusta, vaan Vehkalahden kirkko ja kunnanvirasto sijaitsivat Haminan keskustassa. Tämä oli tärkeimpiä syitä kuntaliitokselle. Kuntaliitoksessa nimeksi otettiin Hamina ja vaakunaksi otettiin Vehkalahden vaakuna. Haminan vanha venevaakuna otettiin uudestaan käyttöön vuoden 2013 alusta alkaen.

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

Taajamat 
Vuoden 2019 lopussa Haminassa oli 20 111 asukasta, joista 17 461 asui taajamissa, 2 460 haja-asutusalueilla ja 190:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Haminan taajama-aste on 87,7 %.

Haminan taajamaväestö jakaantuu viiden eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kotkan keskustaajama ulottuu pääosin Kotkan kaupungin alueelle.

Seurakunnat 

Haminan evankelis-luterilainen seurakunta sisältää Haminan kaupungin sekä Virolahden ja Miehikkälän kunnat. Nykymuodossaan seurakunta syntyi vuoden 2011 alussa, jolloin entinen Hamina-Vehkalahden seurakunta yhdistyi Virolahden seurakunnan ja siihen kuuluneen Miehikkälän kappeliseurakunnan kanssa. Hamina-Vehkalahden seurakunta puolestaan oli syntynyt vuoden 2003 alussa Haminan ja Vehkalahden seurakuntien yhdistyessä.

Haminan ortodoksinen seurakunta toimii Haminan, Kouvolan, Luumäen, Miehikkälän ja Virolahden alueella. Roomalaiskatolisen kirkon osalta Hamina kuuluu muun Kymenlaakson tavoin Pyhän Ursulan seurakuntaan.

Muita Haminassa toimivia kristillisiä seurakuntia ovat Haminan helluntaiseurakunta, Vapaaseurakunta ja Elävä toivo -niminen yhteisö. Myös Jehovan todistajilla on Haminassa valtakunnansali.

Arkkitehtuuri 

Haminan ympyräkeskustan keskipisteenä on kahdeksankulmainen Raatihuoneentori, jolta lähtee kahdeksan säteittäistä katua. Näitä leikkaa kaksi samankeskistä sisäkkäistä ympyräkatua, Pikkuympyräkatu ja Isoympyräkatu. Näistä vain Pikkuympyräkatu tekee täyden kierroksen Raatihuoneentorin ympäri, Isoympyräkatu vaillinaisen kierroksen. Isoympyräkadun ulkopuolella on linnoitusketju, jolla keskusta on ympäröity. Suurin osa Haminan vanhimmasta rakennuskannasta sijaitsee linnoitusketjun sisäpuolella.

Rakennuksia

Kirkkoja 
 Johanneksen kirkko eli entinen Haminan kirkko sijaitsee Raatihuoneentorin varrella. Se on C. L. Engelin suunnittelema, vuonna 1843 valmistunut uusklassinen luterilainen kirkko. Kreikkalaista temppeliä muistuttavan kirkon ulkomuoto on poikkeuksellinen, pitkä, matalakattoinen ja torniton. Samalla paikalla olleessa linnoituksen komendantin asunnossa allekirjoitettiin 1809 Haminan rauha. Torilla oli 1732–1742 Ulrika Eleonoran kirkko, joka tuhoutui tulipalossa.
 Pietari-Paavalin kirkko eli Haminan ortodoksinen kirkko on vuonna 1837 valmistunut bysanttilaistyylinen pyörökirkko Raatihuoneentorin varrella. Arkkitehti on Louis Visconti, jonka tunnetuin työ on Napoleonin hauta Pariisin Invalidikirkossa.
 Marian kirkko eli entinen Vehkalahden kirkko sijaitsee Isoympyräkadulla. 1400-luvulla rakennettu keskiaikainen kivikirkko on Kymenlaakson vanhin rakennus. Nykyinen ulkoasu ja torni ovat C. L. Engelin 1820-luvulla suunnittelemat ja rakennettu kirkon tuhonneen tulipalon jälkeen.

Kartanoita 
 Reitkallin kartano sijaitsee Summanjoen varressa.
 Summan kartano sijaitsee Summanjoen rannassa. Kartanon nykyinen päärakennus on vuodelta 1893, mutta siihen sisältyy osia 1700-luvulla rakennetusta päärakennuksesta. Kartanon ympärillä oleva puisto periytyy osittain jo 1600-luvulta.
 Poitsilan kartano, jonka juuret ulottuvat 1500-luvulle, on historiansa aikana kuulunut Poitzin, Bruunin ja Aladinin suvuille. Vuodesta 1949 lähtien Jamilahden kansanopisto on toiminut kartanon tiloissa. Kartanon empiretyylinen päärakennus on Theodor Deckerin suunnittelema ja valmistunut vuonna 1867.
Vilniemen kartano sijaitsee Vilniemen kylässä. Kartanon päärakennus on vuodelta 1836.
Brakilan kartano sijaitsee Rakilan kylässä. 1700-luvulla rakennettu päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 2008.

Museoita 
 Kaupunginmuseo sijaitsee Raatihuoneentorilla Katariina II:n palatsiksi kutsutussa puurakennuksessa, jossa Ruotsin kuningas Kustaa III ja Venäjän keisarinna Katariina II Suuri neuvottelivat vuonna 1783.
 Kauppiaantalomuseo esittelee 1800- ja 1900-lukujen vaihteen suomalais-venäläistä kauppiasperinnettä ja aikakauden asumista vuonna 1841 valmistuneessa hirsirakennuksessa.
 Vehkalahden kotiseutumuseo toimii Husulan kylässä vuonna 1871 rakennetussa Vehkalahden ensimmäisessä kansakoulussa. Museo kertoo laajasti Vehkalahden perinteisestä maaseutuelämästä. Siellä esitellään mm. talonpoikaiselämää, koulunkäyntiä, suksentekoa, hylkeenpyyntiä, veneenveistoa ja laivanrakennusta. Esillä on myös Vehkalahden knaappiaatelisten ja sota-ajan lottien tarinoita.
 RUK-museo kerää ja tallentaa Reserviupseerikoulun ja sen oppilaskunnan vaiheisiin liittyvää aineistoa ja esineistöä. Museon kokoelmia voivat vierailijoiden ohella käyttää hyväkseen tutkijat. RUK-museota ylläpitää Reserviupseerikoulun oppilaskunnan kannatusyhdistys.

Muita rakennuksia 
 Raatihuone sijaitsee Raatihuoneentorilla ympyräkaupungin keskipisteessä. Vuonna 1798 valmistunut rakennus uudistettiin perusteellisesti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan 1840, jolloin se sai uusklassisen ulkomuotonsa ja torninsa.
 Lipputorni on Kauppatorin reunalla sijaitseva torni (1790). Se on osa torin tieltä hävitettyä Helsingin bastionia.
 Reserviupseerikoulun eli entisen Kadettikoulun uusklassinen päärakennus on ympyräkeskustassa Kadettikoulunkadulla. Reserviupseerikoulun puistossa on Kaatuneiden upseerien muistomerkki (Kalervo Kallio, 1957).
 Uudempaa tehdasarkkitehtuuria edustaa entinen Stora Enson Summan paperitehdas vuodelta 1955 (arkkitehti Alvar Aalto).

Linnoitus 

1700-luvulla rakennettu Haminan kaupunkilinnoitus on hyvin säilynyt. Ympyräkeskustaa ympäröineistä seitsemästä bastionista kuusi on yhä jäljellä: keskusbastioni sekä Savonlinnan, Haminan, Turun, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan bastionit. Kauppatorin paikalla sijainnut Helsingin bastioni on purettu. Keskusbastioni on entisöity ja se on saanut ylleen Euroopan suurimman kesäajan telttakatoksen, jonka alla pidetään Hamina Tattoon pääkonsertit. Myös osa alkuperäisistä valleista ja etuvarustuksista on jäljellä ja entisöity.

Puistot 
Kesäpuisto sijaitsee Haminan linnoituksen Lappeenrannan bastionissa kauppatorin ja Mannerheimintien välissä. Puisto perustettiin 1850-luvulla. Puistossa on vuosien 1939-44 rannikkotaistelujen muistomerkki sekä sotilaspoikien muistomerkki. Mannerheimintien puoleisessa osassa sijaitsee Ankkalampi, jonka vieressä on vuonna 1974 pystytetty Myllynkivi-monumentti.
Reserviupseerikoulun puisto sijaitsee RUK:n päärakennuksen vieressä. Puistossa on 1860-luvulla rakennettu tiilinen kaivorakennus sekä Haminan Lippumaailmaan kuuluva Suomen lipun tie. Puiston vieressä RUK:n kentän laidalla on vuonna 1957 valmistunut Kaatuneiden upseerien patsas.
Johanneksen kirkon kirkkopuistossa on sankarihautojen lisäksi Haminan rauhan, kansalaissodan sekä talvi- ja jatkosodassa kaatuneiden ja Karjalaan jääneiden muistomerkit.

Hautausmaat 
Hietakylän hautausmaa on perustettu vuonna 1773. Siellä on vuonna 1965 valmistunut uurnahauta-alue, jonka on suunnitellut arkkitehti Bey Heng.
Haminan Husulan hautausmaa sijaitsee Husulassa valtatie 7:n eteläpuolella. Se on perustettu vuonna 1876, ja sitä käytettiin kaupunkiseurakunnan päähautausmaana ennen Ristiniemen hautausmaan valmistumista.
Vehkalahden Husulan hautausmaa sijaitsee Husulassa valtatie 7:n pohjoispuolella. Se on perustettu vuonna 1750, ja se oli aikoinaan entisen Vehkalahden seurakunnan hautausmaa. Pääportin yhteydessä on läpikäytävärakennus, jonka läpi vainaja entisaikaan tuotiin hevoskyydillä.
Myllykylän hautausmaa sijaitsee Myllykylässä valtatie 26:n länsipuolella. Se on otettu käyttöön vuonna 1910 ja laajennettu 1950-luvulla. Siunauskappelin vieressä on sankarihautausmaa ja kuvanveistäjä Sulo Mäkelän valmistama muistomerkki.
Leirikankaan hautausmaa sijaitsee Myllykylässä valtatie 26:n itäpuolella. Se otettiin käyttöön 1980-luvulla vanhan Myllykylän hautausmaan käytyä liian ahtaaksi. Siunauskappelin ovat suunnitelleet Timo ja Tuomo Suomalainen, ja se valmistui vuonna 1989.
Ristiniemen hautausmaa otettiin käyttöön vuonna 1951, ja sitä uudistettiin vuonna 1967. Hautausmaalla on Timo ja Tuomo Suomalaisen suunnittelema siunauskappeli, joka valmistui 1965.
Kuorsalon hautausmaa sijaitsee Kuorsalon saaressa. Sinne on haudattu saariston asukkaita. Oikeus tulla haudatuksi Kuorsaloon vaatii maarekisteriin merkityn hautaoikeuden.
Haminan ortodoksinen hautausmaa on perustettu 1700-luvulla, ja siellä sijaitsee pieni kirkkorakennus. Hautausmaan yhteydessä on myös keisari Nikolai I:n armeijassa palvelleiden juutalaissotilaiden hautoja.

Liikenne 

Haminan torilta on noin 300 metriä etäisyyttä linja-autoasemalle, josta liikennöidään pikavuoroilla Helsinkiin, Kouvolaan, Lahteen, Hämeenlinnaan, Lappeenrantaan, Savonlinnaan ja Joensuuhun. Osalta vuoroista on tarjolla yhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Helsingin, Haminan ja Joensuun välillä liikennöi päivittäin linja-auton yöpikavuoro. Haminan pikavuoropysäkit ovat valtatie 7:n yhteydessä Summa ja valtatie 26:lla Husulan tienhaara, Myllykylä ja Pyhältö. Rantahaan pikavuoropysäkki sijaitsee Kotkan ja Haminan rajalla valtatie 7:n liittymässä.

Kotkan Tavastilan seisake on Haminan keskustaa lähin henkilöliikenteen rautatieasema noin 15 kilometrin päässä. Kymin seisakkeelle on matkaa noin 20 kilometriä, Kyminlinnan seisakkeelle noin 21 kilometriä ja Kotkan rautatieasemalle noin 26 kilometriä. Näiden asemien kautta liikennöi Kouvolan ja Kotkan sataman välisiä taajamajunia.

Haminan keskustan ja Kyminlinnan seisakkeen sekä Kotkan rautatieaseman välillä liikennöi suoria linja-autoyhteyksiä. Haminan keskustan ja Kymin seisakkeen välillä on vaihdollisia linja-autoyhteyksiä Karhulan kautta. Haminan keskustan ja Tavastilan seisakkeen välillä on vaihdollisia linja-autoyhteyksiä Tavastilan tienhaaran eli seututie 170:n ja Tavastilantien risteyksen kautta. Tavastilan tienhaarasta on Rantahaan pikavuoropysäkille ja risteykseen etäisyyttä noin 500 metriä.

Helsinki-Vantaan lentoasemalle on Haminan keskustasta matkaa 153 kilometriä ja Lappeenrannan lentoasemalle 87 kilometriä.

Koulutus 

Haminan alueella on kymmenen peruskoulua ja yksi lukio. Lähimmät korkeakoulut ovat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Kouvolan ja Kotkan kampukset sekä Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto.

Toiseen asteen oppilaitokset 
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto (EKAMI)
 Haminan lukio

Peruskoulut 
 Aseman koulu
 Husulan koulu
 Kannusjärven koulu
 Kirkkojärven koulu
 Neuvottoman koulu
 Pappilansalmen koulu
 Poitsilan koulu
 Pyhällön koulu
 Uuden-Summan koulu
 Vehkalahden koulu

Talous 
Haminan satama yhdistyi vuonna 2011 Kotkan sataman kanssa Hamina-Kotkan satamaksi, joka on Suomen suurin yleissatama. Haminan Satama oli jo ennen yhdistymistä tärkeä vienti- ja tuontisatama.

Haminassa toimii monia valtakunnallisia ja kansainvälisiä yrityksiä. Summan paperitehdas toimi vuosina 1955–2008 alun perin Vehkalahden kunnan alueella Summassa. Yhdysvaltalaisyhtiö Google osti tehtaan tilat Stora Ensolta maaliskuussa 2009 ja perusti sinne palvelinkeskuksensa. Keskuksen toiminta käynnistyi syyskuussa 2011. Google ilmoitti elokuussa 2012 laajentavansa keskuksen kaksinkertaiseksi.

Vuonna 2019 Google kertoi investoivansa 600 miljoonaa euroa uuteen palvelinkeskukseen Haminassa. Uuden datakeskuksen myötä Googlen kokonaisinvestoinnit nousivat kahteen miljardiin euroon ja keskuksen työntekijämäärä noin neljäänsataan. Haminan keskus on yksi kuudesta Euroopassa sijaitsevasta Googlen palvelinkeskuksesta.

Winwind-yhtiöllä oli Haminassa tuulivoimaloita kokoava tehdas ennen kuin se asetettiin konkurssiin lokakuussa 2013. Syyskuussa 2014 ABB ilmoitti perustavansa potkuritehtaan samoihin tiloihin, joissa Winwind toimi aiemmin.

Urheilu ja liikunta

Urheiluseuroja 

Bujinkan Ooari Dojo (Bujinkan)
Finnish Attitude Problem (lumilautailu ja New school -laskettelu)
Hamina Combat (Krav Maga, nyrkkeily)
Hamina Pesis (pesäpallo)
Haminan Ampumaseura (kivääri, pistooli, haulikko, riistamaali)
Haminan Arsi (lentopallo, beach volley)
Haminan Frisbeegolf (Frisbeegolf)
Haminan Judoseura (judo, brasilialainen jujutsu)
Haminan-Kotkan Varuskunnan Urheilijat (hiihto, pyöräily, kaukalopallo)
Haminan Latu (hiihto, retkeily, pyöräily, avantouinti, melonta, sauvakävely, Metsämörri-toiminta)
Haminan Naisvoimistelijat (aerobic, cirquit-training, naisten sähly, aquamix, sambic, diskotanssi, rytminen voimistelu, jumpat eri ikäisille)
Haminan Palloilijat (pesäpallo, pöytätennis, squash, cheerleading)
Haminan Pallo-Kissat (jalkapallo)
Haminan Ponteva (yleisurheilu, kuntoliikunta, vesivoimistelu, suunnistus )
Haminan Practical Ampujat (kivääri- ja pistooliammunta)
Haminan Pursiseura (purjehdus, veneily)
Haminan Ratsastajat (koulu- ja esteratsastus)
 Haminan Seudun Meripelastusyhdistys

Haminan Seudun Moottorikelkkailijat (moottorikelkkailu)
Haminan Seudun Moottorikerho (matkamoottoripyöräily, motocross, enduro)
Haminan Seudun NMKY (koripallo)
Haminan Seudun Urheiluautoilijat (ralliautoilu, muu autourheilu)
Haminan Shukokai (Shūkōkai-karate)
Haminan Sulkapalloilijat (sulkapallo)
Haminan Teinisirkus (akrobatia, luova taiteellinen ”voimistelu”)
Haminan Tennisseura (tennis)
Haminan Työväenpalloilijat (jalkapallo, lentopallo, salibandy)
Haminan Uimaseura (uinti)
Haminan Vesivoimistelijat (vesijumppa, naisten kuntojumppa, pyöräily, kehitysvammaisten liikunta)
Have Step (tanssi)
Kaakon Rasti (suunnistus)
Kaakon Salibandy (salibandy)
Kiekkoympyrät -80 (jääkiekko, kuntokiekko, ringette, taitoluistelu)
Kurkiniemen Ratsastajat (koulu- ja esteratsastus)

Kymen Nyrkkeilijät (nyrkkeily)
Nauris BMX (BMX-pyöräily)
PPP -97 (enduro, maastopyöräily, polkupyöräsuunnistus)
SBS Hamina (salibandy)
Shakkiympyrät (shakki)
Summan Ponnistus (pesäpallo, tanhu, kuntoliikunta, hiihto)
Urheilusukellusseura Vehkahait (uinti, sukellus)
Uuperi Ski Team (alppilajit)
Vehkalahden Pyrkivät (koko perheen liikuntaa, mm. hiihto, maastojuoksu, yleisurheilu, sulkapallo, jumppaa ikäihmisille)
Vehkalahden Veikot (hiihto, suunnistus, yleisurheilu, ampumahiihto, kuntoliikunta)
Vehkalahden Veneseura (veneily)
Voimistelu- ja Urheiluseura Metsäkylän Kurssi (kuntoliikunta, jalkapallo, lentopallo, pesäpallo, salibandy, hiihto, kaukalopallo, luistelu)
Voimistelu- ja Urheiluseura Mäntlahden Rannanpojat
Voimistelu- ja Urheiluseura Summan Kisatoverit (kaukalopallo, lentopallo, jalkapallo, salibandy, maastojuoksu)
Voimistelu- ja Urheiluseura Vilniemen Yritys (kuntoliikunta, lentopallo, koripallo, salibandy, hiihto, maastojuoksu, jumppa)
ZSKA Sivatti

Ystävyyskaupunkeja 
Haminalla on kolme ystävyyskaupunkia.

  Falun, Ruotsi
  Paide, Viro
  Røros, Norja

Hamina kulttuurissa 
Kirjailija Laila Hietamiehen kirja Kaikilla elämän kaipuu (Otava 1978) kertoo Haminasta.
Sanonnan mukaan pää voi olla pyörällä tai sekaisin kuin Haminan kaupunki. Sanonta juontaa juurensa kaupungin historiallisesta keskusta-asemakaavasta. Aiemmin Haminalla on tarkoitettu haminakaupunkia eli satamakaupunkia.

Ruokakulttuuri 
Haminan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hapankaalikeitto, uunipuolukkapuuro ja läskisoosi.

Tunnettuja haminalaisia 
 Tamara Aladin, lasitaiteilija *
 Magnus Enckell, taiteilija  *
 Ilkka Heiskanen, näyttelijä
 Helvi Hämäläinen, kirjailija *
 Marjatta Kajosmaa, hiihtäjä *
 Tapani Kansa, laulaja
 Hannu Koskivuori, yritys- ja urheilujohtaja
 Tapio Korjus, keihäänheittäjä *
 Veikko Lavi, laulaja ja lauluntekijä
 Leo Mechelin, valtiomies *
 Pelle Miljoona (oik. Petri Tiili), muusikko
 Gustaf Oskar Teodor Nordström, pappi, opettaja ja valtiopäivämies
 Brita Polttila, kirjailija, kriitikko, runoilija, toimittaja
 Riku Rantala, toimittaja
 Einar Schadewitz, sotilas *
 Ritva Serimaa, fyysikko *
 Hugo Simberg, taiteilija *
 Akseli Toivonen, arkkitehti
 Ester Toivonen, missi ja näyttelijä
 Markku Vahtila, telinevoimistelija
 Ferdinand Öhman, arkkitehti

Tähdellä merkityillä on tähti Haminan Walk of Famella

Katso myös 
 Luettelo Haminan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Haminan kaupunki
 Tilastokeskus - Haminan avainluvut
 Ylen Elävä arkisto – Hamina – valleilta valtamerille

Seulonnan keskeiset artikkelit