Haimasyöpä

Haimasyöpä on haimasta lähtevä syöpä. Haimasyöpä on Euroopan kolmanneksi tappavin syöpä. Haimasyövän on havaittu yleistyvän, eikä syytä siihen tiedetä. Uusia haimasyöpiä todetaan Suomessa selvästi enemmän kuin EU-maissa keskimäärin, ja haimasyöpään sairastuu Suomessa joka vuosi noin 1 000 ihmistä.

Haimasyöpään sairastumisen riski kasvaa iän myötä, ja sen esiintymishuippu on noin 70 vuoden iässä. 95 prosenttia haimasyövistä on adenokarsinoomia. Jos syöpä alkaa haiman endokriinisestä osasta eli Langerhansin saarekkeista, sitä kutsutaan saarekesolusyöväksi. Sen oireet ovat erilaiset kuin muiden haimasyöpien: useimmiten joko insuliinin tai gastriinin liikaerityksestä johtuvia. Saarekesolusyöpiä todetaan Suomessa noin 6–20 vuodessa.

Riskitekijät 
Tupakointi aiheuttaa arviolta 30 prosenttia kaikista todettavista haimasyöpätapauksista.  Tutkimuksissa on havaittu, että nuuskan käyttö kaksinkertaistaa sairastumisriskin, ja savukkeiden polttajilla riski on vieläkin korkeampi, kolminkertainen. Alkoholi altistaa haimasyövälle välillisesti: sen runsas käyttö kasvattaa kroonisen haimatulehduksen riskiä, ja tämä taas on yksi haimasyöpäriskiä kasvattavista tekijöistä.

Haimasyövän riski kasvaa iän myötä. Suurin osa sairastuneista sijoittuu ikähaarukkaan 60–80. Nuoremmillakin sairautta voi esiintyä satunnaisesti, varsinkin jos sitä on esiintynyt aiemmin suvussa. Suomessa ei ollut 1990-luvun alkupuolella yhtään alle 25-vuotiasta haimasyöpään sairastunutta.

Kymmenellä prosentilla haimasyöpäpotilaista on esiintynyt haimasyöpää suvussa aiemmin.

Oireet 
Haimasyöpä on usein alkuvaiheessaan oireeton. Myöhemmin voi esiintyä muun muassa kipua vatsassa ja selässä, laihtumista sekä ihon kellastumista. Joskus esiintyy myös ripulia ja oksentelua.

Tavallisimmat etäpesäkkeiden kohteet haiman adenokarsinoomassa ovat maksa, vatsakalvo ja keuhkot.

Tutkimukset 
Potilaille, joiden epäillään sairastavan haimasyöpää, tehdään yleensä ensimmäiseksi ultraäänitutkimus. Mahdollisia tutkimustapoja on kuitenkin useita.

Ennuste ja hoito 
Haimasyövän ennuste on huonompi kuin yhdenkään muun syövän. Keskimääräinen elinajan ennuste on vain puoli vuotta diagnoosista. Viiden vuoden kuluttua diagnoosin saamisesta enää 3 prosenttia potilaista on elossa.

Sekä solunsalpaajat (sytostaatit) että immuunihoidot tehoavat huonosti haimasyöpään. Haimasyövän ensisijainen hoitomuoto on yleensä leikkaus. Pankreatikoduodenektomian eli Whipplen leikkauksen jälkeen haimasyövän viisivuotisennuste on noin 20 prosenttia ja mahdollisesti jopa 40 prosenttia, ellei tauti ole levinnyt imusolmukkeisiin. Jos koko syöpäkudosta ei voida poistaa, leikkauksella on mahdollista lievittää taudin oireita.

Kemoterapiassa voidaan haimasyövän kohdalla hyödyntää esimerkiksi fluorourasiiliä, kapesitabiinia ja gemsitabiinia.

Tunnettuja potilaita 
Tunnettuja haimasyöpää sairastaneita henkilöitä ovat muun muassa:

 Matti Ahde
 Wernher von Braun
 Trevor Bolder
 Ricky Bruch
 Jacques Derrida
 Thomas W. Ferebee
 Ola Fogelberg
 Aretha Franklin
 Dizzy Gillespie
 Ruth Bader Ginsburg
 Fred Gwynne
 Bill Hicks
 Aki Hintsa
 Veikko Huovinen
 Steve Jobs
 Ahti Karjalainen

 Satoshi Kon
 Michael Landon
 Jon Lord
 Ilkka Malmberg
 Liam Miller
 Bill Owen
 Luciano Pavarotti
 Chris Rea
 Alan Rickman
 Sally Ride
 Mikko Saarela
 Sari Seppälä
 Jouko Skinnari
 Stefán Karl Stefánsson
 Patrick Swayze

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Haimasyöpä – Terveyskirjasto.
 Syöpäjärjestöt: Haimasyöpä, Kaikki syövästä
 Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pancreatic cancer 
 Mayo Clinic: Pancreatic cancer 
 Johns Hopkins Medicine: Pancreatic Cancer 

Ruoansulatuselimistön syövät
Haiman sairaudet
Seulonnan keskeiset artikkelit