Atıraw’n alue

Atırawin eli Atyraun alue (, ; vuoteen 1992 saakka Gurjevin alue, kaz. Гурьев облысы, Guryev oblısı, ven. Гурьевская область, Gurjevskaja oblast) on hallintoalue Kazakstanin länsiosassa. Vuonna 1938 perustetun alueen pinta-ala on 112 000 neliökilometriä. Asukkaita on arviolta 594 576 henkeä (vuonna 2016).

Maantiede, ilmasto ja luonto
Atırawin alue sijaitsee Kaspian syvängön koillisosassa, Jemin tasangolla ja Ustjurtin laakion länsireunalla. Se rajoittuu pohjoisessa Länsi-Kazakstanin, idässä Aqtöben ja etelässä Mañğıstawin alueisiin sekä lännessä Venäjän Astrahanin alueeseen. Pinnanmuodostukseltaan tasaisesta alueesta suuri osa on hiekka-aavikkoa. Ilmasto on mannermainen. Tammikuun keskilämpötila on –3—5 °C, heinäkuun 24–25 °C. Vuotuinen sademäärä on 150–200 millimetriä.

Alueella virtaa Kaspianmereen laskeva Uraljoki. Pienemmät joet Jem (Emba), Sağız ja Oyıl kuivuvat hiekka-aavikolle. Jokilaaksoissa ja Kaspianmeren rannalla on paljon kesällä kuivuvia pieniä suolajärviä. Järvistä suurimmat ovat Ïnder, Jamansor ja Aygırköl. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy ja maakaasu sekä Ïnder-järven kalisuola ja natrium.

Kasvillisuus koostuu etupäässä marunoista ja suolaheinistä sekä etelässä pensaikosta. Kaspianmeren pohjoisrannalla kasvaa ruokoa ja jokilaaksoissa poppeleita ja pajua. Eläinlajeja ovat pedot (susi, kettu), jyrsijät (siiseli, hyppyrotta ym.), sorkkaeläimet (villisika, saiga) ja linnut (trappi, pikkutrappi, arokotka).

Hallinnollinen jako ja asutus
Alueeseen kuuluvat Atırawin ja Qulsarın kaupungit, seitsemän hallintopiiriä, 12 taajamaa ja 61 maaseutupiirikuntaa. Hallinnollinen keskus on Atıraw. Kazakit muodostavat 91,5 % alueen väestöstä ja venäläiset 6,35 % (vuonna 2010).

Hallintopiirit
Suluissa piirin keskuspaikka.
 Ïnderin piiri (Ïnderbor)
 Ïsatayn piiri (Aqqıstaw)
 Jılıoyn piiri (Qulsarı)
 Maqatin piiri (Maqat)
 Maxambetin piiri (Maxambet)
 Qızılqoğan piiri (Mïyalı)
 Qurmanğazın piiri (Ganyuşkïn)

Liikenne ja talous
Atırawista on rautatieyhteydet Astrahaniin ja Orskiin. Maqatista haarautuu rata Mañğıstawin alueen Beynewiin. Atırawissa on kansainvälinen lentokenttä.

Talous perustuu 1930- ja 1940-luvuilla alkaneeseen öljyn ja kaasun tuotantoon. Atırawissa on öljynjalostamo ja kemian tehdas. Alueelta on öljyjohdot Orskiin, Samaraan ja Novorossijskiin. Kaspianmerellä ja Uraljoella harjoitetaan sammen kalastusta. Balıqşın taajamassa ja Qurmanğazın piirissä on kalatehtaat. Alueella toimii myös muuta elintarviketeollisuutta ja ompelimoita. Maatalous on erikoistunut lampaiden, nautakarjan, hevosten ja kamelien kasvatukseen. Jokilaaksoissa viljellään perunaa ja vihanneksia.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Alueen internetsivut 

Kazakstanin hallinnolliset alueet