Luettelo Bysantin keisareista

Tämä on luettelo Itä-Rooman eli Bysantin keisareista.

Konstantinuksen dynastia 

Konstantinus Suuri yhdisti Rooman valtakunnan yhden hallitsijan alaiseksi ja perusti uuden pääkaupungin Konstantinopolin.

Konstantinus I Suuri (Gaius Flavius Valerius Aurelius Constantinus, hallitsi 324–337)
Constantius II (Flavius Iulius Constantius, hallitsi 337–361), Konstantinus Suuren poika
Julianus Apostata (Flavius Claudius Iulianus, hallitsi 361–363), Konstantinus Suuren veljenpoika

Julianus Apostatan kuoleman jälkeen armeija valisti keisariksi Jovianuksen, joka oli keisarin henkivartioston komentaja.

Jovianus (Iovianus, hallitsi 363–364)

Jovianuksen kuoleman jälkeen Länsi-Rooman keisari Valentinianus I nimitti veljensä Valensin Itä-Rooman keisariksi.

Valens (Flavius Iulius Valens, 328–378, hallitsi 364–378)

Theodosiuksen dynastia 
Kun Valens kuoli vuonna 378 nimitti Länsi-Rooman keisari Gratianus Theodosiuksen Itä-Rooman keisariksi. Theodosius oli viimeinen keisari joka hallitsi koko Rooman valtakuntaa. Hänen poikansa Arkadius ja Honorius jakoivat valtakunnan keskenään, tällä kertaa jaosta tuli lopullinen.

Theodosius I (Flavius Theodosius, 346–395, hallitsi 379–395)
Arcadius (Flavius Arcadius, 377–408, hallitsi 395–408), Theodosiuksen poika
Theodosius II (Flavius Theodosius, 401–450, hallitsi 408–450), Arcadiuksen poika
Marcianus (Flavius Marcianus, 392–457, hallitsi 450–457), Theodosius II:n siskon Pulcherian aviomies

Leon dynastia 

Marcianuksen kuoleman jälkeen magister militum Aspar teki Leosta keisarin.

Leo I (Valerius Leo, 401–474, hallitsi 457–474)
Leo II (Flavius Leo, 467–474, hallitsi 474), Leo I:n tyttären poika
Zenon (Flavius Zeno, 425–491, hallitsi 474–475), Leo II:n isä
Basiliscus (Flavius Basiliscus, ???–476, hallitsi 475–476), Leo I:n vaimon Aelia Verinan aviomies
Zenon (toiseen kertaan 476–491)

Zenonin kuoleman jälkeen hänen vaimonsa Ariadne meni naimisiin Anastasioksen kanssa ja nimitti hänet keisariksi.

Anastasios I (Flavius Anastasius, 430–518, hallitsi 491–518)

Justinianuksen dynastia 

Anastasioksen kuoleman jälkeen keisarillisen kaartin komentaja Justinus nousi keisariksi.

Justinus I (Flavius Iustinus, 450–527, hallitsi 518–527)
Justinianus I (Flavius Petrus Sabbatius Iustinianus, 482–565, hallitsi 527–565), Justinuksen sisarenpoika
Hypatius (usurpaattori vuonna 532), Anastasios I:n siskonpoika
Justinus II (Flavius Iustinius Iunior, 520–578, 565–578), Justinianuksen sisarenpoika
Tiberius II Constantinus (Flavius Tiberius Constantinus, 540–582, hallitsi 578–582), Justinuksen adoptiopoika
Maurikios (Flavius Mauricius Tiberius, 539–602, hallitsi 582–602), Tiberiuksen adoptiopoika

Fokas kaappasi vallan Maurikiokselta vuonna 602.

Fokas, (Flavius Phocas, kuoli 610, hallitsi 602–610)

Herakleioksen dynastia 

Herakleios kaappasi vallan Fokakselta vuonna 610.

Herakleios (, 575–641, hallitsi 610–641)
Konstantinos III (, 612–641, hallitsi 641), Herakleioksen poika
Heraklonas (, 626–641, hallitsi 641), Herakleioksen poika
Konstans II Pogonatos (, 630–668, hallitsi 641–668), Konstantinos III:n poika
 Mezezius (usurpaattori vuosina 668–669)
Konstantinos IV (, 649–685, hallitsi 668–685), Konstans II:n poika
Justinianus II Rhinotmetus (, 668–711, hallitsi 685–695), Konstantinos IV:n poika

Leontios kaappasi vallan Justianianukselta ja pakotti tämän maanpakoon. Apsimaros kaappasi puolestaan vallan Leontiokselta ja hallitsi nimellä Tiberius III.

Leontios (, hallitsi 695–698)
Tiberius III Apsimaros (, hallitsi 698–705)

Justinianus palasi maanpaosta vuonna 705 ja syrjäytti Tiberius III:n.

Justinianus II Rhinotmetus (toiseen kertaan 705–711)

Justinianus syrjäytettiin toisen kerran vuonna 711. Hänen seuraajakseen tuli armenialainen Filippikos.

Filippikos Bardanes (, hallitsi 711–713)

Filippikoksen kuoleman jälkeen hänen kirjurinsa Artemios nousi keisariksi nimellä Anastasios II.

Anastasios II (, kuoli 721, hallitsi 713–715)

Anastasios syrjäytettiin ja hänen tilalleen nousi verojen kerääjän aikaisemmin toiminut Theodosios III.

Theodosios III (, hallitsi 715–717)

Isaurialainen dynastia 

Anatolian teeman komentaja Leo syrjäytti Theodosius III:n ja perusti isaurialaisen eli syyrialaisen dynastian.

Leo III Isaurialainen (, 675–741, hallitsi 717–741)
Konstantinos V Kopronymos (, 718–775, hallitsi 741), Leo III:n poika
Artabasdos Ikonofilos (, hallitsi 741–743), Leo III:n vävy
Konstantinos V Kopronymos (toiseen kertaan 743–775)
Leo IV Kasaari (, 750–780, hallitsi 775–780), Konstantinos V:n poika
Konstantinos VI (771–797, hallitsi 780–797), Leo IV:n poika
Irene (, 755–803, hallitsi 797–802), Leo IV:n vaimo, Konstantinos VI:n äiti

Valtiovarainministeri Nikeforos syrjäytti Irenen ja nousi tämän jälkeen valtaistuimelle.

Nikeforos I (, hallitsi 802–811)
Staurakios (, hallitsi 811), Nikeforoksen poika
Mikael I Rhangabes (, hallitsi 811–813), Nikeforoksen vävy

Leo syrjäytti Mikael I:n vuonna 813.

Leo V Armenialainen (, 775–820, hallitsi 813–820)

Amorionilainen dynastia 
Fryygian Amorionista kotoisin oleva Mikael syrjäytti Leo V:n ja perusti amorionilainen eli fryygialaisen dynastian.

Mikael II (, 770–829, hallitsi 820–829), Konstantinos VI:n vävy
Theofilos (, 813–842, hallitsi 829–842), Mikael II:n poika
Mikael III (, 840–867, hallitsi 842–867), Theofiloksen poika

Makedonialainen dynastia 

Basileios I (, 811–886, hallitsi 867–886), meni naimisiin Mikael III:n lesken kanssa
Leo VI Viisas (, 866–912, hallitsi 886–912), Basileioksen tai Mikael III:n poika
Aleksanteri III (, 870–913, hallitsi 912–913), Basileioksen poika
Konstantinos VII Porfyrogennitos (), 905–959, hallitsi 913–959), Leo VI:n poika
Romanos I Lekapenos (, 870–948, hallitsi 919–944), Konstantinos VII:n appi
Romanos II Porfyrogennitos (, 939–963, hallitsi 959–963), Konstantinos VII:n poika
Nikeforos II Fokas (, 912–969, hallitsi 963–969), meni naimisiin Konstantinos VII:n lesken kanssa
Johannes I Tzimiskes (, 925–976, hallitsi 969–976), Romanos II:n lanko
Basileios II Bulgaroktonos (, 958–1025, hallitsi 976–1025), Romanos II:n poika
Konstantinos VIII Porfyrogennitos (, 960–1028, hallitsi 1025–1028), Romanos II:n poika
Zoe Porfyrogenita (, 978–1050, hallitsi 1028–1050), Konstantinos VIII:n tytär
Romanos III Argyros (, 968–1034, hallitsi 1028–1034), Zoen ensimmäinen aviomies
Mikael IV Paflagonialainen (, 1010–1041, hallitsi 1034–1041), Zoen toinen aviomies
Mikael V Kalafates (, 1015–1042, hallitsi 1041–1042), Mikael IV:n veljenpoika, Zoen ottolapsi
Konstantinos IX Monomakhos (, 1000–1055, hallitsi 1042–1055), Zoen kolmas mies
Theodora Porfyrogenita (, 980–1056, hallitsi 1055–1056), Konstantinos VIII:n tytär
Mikael VI Stratiotikos (, hallitsi 1056–1057), Theodoran valitsema seuraaja

Komnenosten dynastia 
Isaak Komnenos syrjäytti Mikael VI:n ja perusti Komnenosten hallitsijasuvun. Isaak erosi kuitenkin virastaan, mutta Komnenoksen pääsivät valtaan uudelleen vuonna 1081.

Isaak I Komnenos (, 1007–1060, hallitsi 1057–1059)

Dukasten dynastia 
Mikael Pselloksen ansiosta uudeksi keisariksi nousi Konstantinos Dukas.
Konstantinos X Dukas (, 1006–1067, hallitsi 1059–1067)
Mikael VII Dukas (, 1050–1090, hallitsi 1067–1078), Konstantinos X:n poika
Romanos IV Diogenes (, 1032–1072, hallitsi 1067–1071), meni naimisiin Konstantinos X:n lesken kanssa
Nikeforos III Botaniates (, 1001–1081, hallitsi 1078–1081), meni naimisiin Mikael VII:n vaimon kanssa
Nikeforos Bryennios (vastakeisari 1078)

Komnenosten dynastia 

Aleksios I Komnenos (, 1057–1118, hallitsi 1081–1118), Isaak I:n veljenpoika
Johannes II Komnenos Kaunis (, 1087–1143, hallitsi 1118–1143), Aleksioksen poika
Manuel I Komnenos (, 1118–1180, hallitsi 1143–1180), Johanneksen poika
Aleksios II Komnenos (, 1169–1183, hallitsi 1180–1183), Manuelin poika
Andronikos I Komnenos (, 1118–1185, hallitsi 1183–1185), Johannes II:n veljenpoika, meni naimisiin Aleksios I:n lesken kanssa

Angelosten dynastia 
Isaak II Angelos (, 1156–1204, hallitsi 1185–1195), Aleksios I:n tyttären Theodoran pojanpoika.
Aleksios III Angelos (, 1153–1211, hallitsi 1195–1203), Isaak II:n veli
Aleksios IV Angelos (, 1182–1204, hallitsi 1203–1204), Isaak II:n poika
Isaak II Angelos (hallitsi 1203–1204)
Aleksios V Dukas Murzurflus (), 1140–1204, hallitsi 1204), Aleksios III:n vävy

Laskaristen dynastia 
Maanpaossa Nikaiassa Latinalaisen keisarikunnan aikana.
Theodoros I Laskaris (, 1174–1222, hallitsi 1204–1222), Aleksios III:n vävy
Johannes III Dukas Vatatzes (, 1192–1254, hallitsi 1222–1254), Theodoros I:n vävy
Theodoros II Laskaris (, 1221–1258, hallitsi 1254–1258), Johannes III:n poika
Johannes IV Laskaris (, 1250–1305, hallitsi 1258–1261), Theodoros II:n poika

Palaiologosten dynastia 
 
Mikael Palaiologos toimi aluksi nuoren Johannes IV:n holhoojana, mutta hänet kruunattiin kanssahallitsijaksi vuonna 1259.
Mikael VIII Palaiologos (, 1224–1282, hallitsi 1259–1282)
Andronikos II Palaiologos Vanhempi (, 1258–1332, hallitsi 1282–1328), Mikael VIII:n poika
Andronikos III Palaiologos Nuorempi (1297–1341, hallitsi 1328–1341), Andronikos II:n poila
Johannes V Palaiologos (, 1332–1391, hallitsi 1341–1376), Andronikos III:n poika
Johannes VI Kantakuzenos (, 1295–1383, hallitsi 1347–1354), Johannes V:n appi
Andronikos IV Palaiologos (, 1348–1385, hallitsi 1376–1379), Johannes V:n poika
Johannes V Palaiologos (toiseen kertaan 1379–1391)
Johannes VII Palaiologos (, 1370–1408, 1390), Andronikos IV:n poika
Manuel II Palaiologos (, 1350–1425, hallitsi 1391–1425), Johannes V:n poika
Johannes VII Palaiologos (toiseen kertaan, 1399–1402)
Johannes VIII Palaiologos (, 1392–1448, hallitsi 1425–1448), Manuel II:n poika
Konstantinos XI Dragases (, 1405–1453, hallitsi 1449–1453), Manuel II:n poika

Vuonna 1453 Mehmed II otti itselleen caesarin arvonimen, ja hänen seuraajansa jatkoivat tätä tapaa. Katso: Osmaanien valtakunta

 Tuomas Palaiologos (), Konstantinos XI:n nuorin veli. Nimellisesti Bysantin keisari 1453–1465.

Katso myös 
 Luettelo Rooman keisareista
 Bysantin keisarinna
 Bysanttilaiset arvonimet

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Bysantin keisarit