Etelä-Pohjanmaan murre

Etelä-Pohjanmaan murre on suomen kielen länsimurteisiin kuuluva murre. Eteläpohjalainen murrealue sijoittuu pääosin Etelä-Pohjanmaan maakuntaan mutta ulottuu myös Pohjanmaan maakunnan alueelle ja Karviaan Satakunnassa. Se on suomen vanhakantaisin ja yhtenäisin murre, joka murretieteellisessä kirjallisuudessa ainoana mainitaan tavallisesti yksikössä. Useimmista muista murteista poiketen Etelä-Pohjanmaan murteen maantieteelliset rajat ovat melko selvät.

Piirteitä

 yleiskielen d:n tilalla on sanan sisällä r
Mä taharon uuren puukoon lahajaksi.
Älä ny täräjä, siälä mettäs on niitä marollakkia kyllä.
 jälkitavun vokaalienvälinen h on säilynyt
Me tairetahan (tairethan) saara saretta ehtoolla.
Me mennähän (menhän) uimahan.
Kaikkehen tottuu paitti puukkohon seliäs, ja siihenki tottuu jos makaa vattallansa
 yleiskielen vokaaliyhtymät ea, eä, oa ja öä saavat uudet päätteet
M'oon ylypiä.
Se kaksfooninkinen taloo on korkia.
Emmä keriinnys sanuas sillem mihinkä Antti meni.

 yleiskielen ensitavun avautuvat diftongit avautuvat vielä enemmän (ei eteläisissä pitäjissä eikä Suupohjassa)
Tua hiano tyämiäs

 konsonanttien välinen välivokaali, eli ns. švaa-vokaali kuten savolaismurteissa
On komia ilima (ilama).
M'oomma lähärös kalahan.
On se ny helevetti ku ei aikuunen ihiminen osaa eres puukkoja (huom. sekä yksikkö- että monikkomuoto) teroottaa.

 inessiivin päätteenä -s tai -hna/-hnä
Mihinä se kirija on?
Taloos on kaks koriaa flikkaa.
Mun taloohnani ei riirellä.

 sanan- ja tavunloppuinen s on muuttunut h:ksi ennen soinnillista konsonanttia
Mennehnänsä.

 sananloppuiset konsonantit
Sem mettäpöyröön emännän hames ompunaanen.

 e-vartaloisten verbien yksikön 3. persoonan päätteen labiaalistuminen kuten savossa, kaakkoismurteissa ja karjalan kielessä
Jussi tuloo nyk kotua.
Teköö häjyä kattuaku isoo miäs itköö.

 alkuperäisten jälkitavujen i-loppuisten diftongien tilalla on pitkä vokaali
Mannoon sillekki kaks rehupaalia.
Nuos taloos asuu kunnovväkiä.
Isoon taloon Antti (< *isoi, *taloi)
äiteen tyttöö (< *äitei, *tyttöi)

 monikon 1. ja 2. persoonan päätteet ovat samat kuin paikoin itämurteissa ja karjalan kielessä 
M'oon oikias, s'oot vääräs, s'on kans vääräs,
m'oomma oikias, t'ootta vääräs, n'on aiva mettäs.

Nämä esimerkit täsmäävät vain muutaman kunnan alueella puhuttuun murteeseen. Etelä-Pohjanmaalla, kuten useimmilla muillakin Suomen murrealueilla kun jokaisessa kylässäkin on oma puhetapansa. On laskettu, että maakunnassa on ainakin 25 täysin erilaista tapaa puhua ja kirjoittaa. Yllä olevat mallit soveltuvat Seinäjoen, Ilmajoen, Kurikan, Kauhajoen ja Teuvan kuntiin parhaiten. Kaksi jälkimmäistä kuntaa on asutettu Hämeen sekä Satakunnan suunnalta ja murteestakin sen huomaa. Lisäksi on muistettava ruotsalaisasutuksen sekä Pohjanlahden rannikon läheisyyden vaikutus murteeseen. Vaasan alueella murretta puhutaan hyvin vähän, mikä johtuu ruotsalaisasutuksen lisääntymisestä.

Eteläpohjalaisen murrealueen kunnat
Etelä-Pohjanmaan murre ei laajuudeltaan täysin vastaa Etelä-Pohjanmaan nykyistä tai historiallista maakuntaa. Laurosela (1913) toteaa murteen levinneisyyden vastaavan paremmin keskiaikaisen Pohjan Kyrön pitäjän aluetta ja ehdottaakin sille rinnakkaisnimeä Kyrönmaan murre.

Suluissa olevat kunnat ovat kuuluneet myös Etelä-Pohjanmaan murrealueeseen. Ne ovat tehneet kuntaliitoksen niitä edellä mainittujen kuntien kanssa 2000- ja 2010-luvuilla.

 Alavus (Töysä)
 Ilmajoki
 Isojoki 
 Isokyrö 
 Karijoki
 Karvia
 Kauhava (Alahärmä, Kortesjärvi, Ylihärmä)
 Kauhajoki
 Kuortane
 Kurikka (Jalasjärvi, Jurva)
 Laihia
 Lapua
 Seinäjoki (Nurmo, Peräseinäjoki, Ylistaro)
 Teuva
 Vähäkyrö (sittemmin liittynyt Vaasan kaupunkiin, mutta on sen eksklaavi)

Murrealueen ulkopuolelle jää maakunnan koillisosassa Järviseutu, joka muodostaa savolaismurteiden läntisimmän vyöhykkeen, sekä kaakossa hämäläismurteiden yläsatakuntalaiseen ryhmään kuuluva Ähtäri.

Kulttuurituotteita Etelä-Pohjanmaan murteella

Kirjallisuutta
Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Runua ja tarinoota kranniilta, ILMO 2001
Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Leviää syrämmestä, I-Print 2005
Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Voi tuhannen kertaa, I-Print 2009
Harri Harju (käänt.): Johanneksen evankeliumi Eteläpohojanmaan murtehella, Kirjapaja 1999
Harri Harju: Eteläpohojalaasten katekismus, Kirjapaja 2000
Harri Harju (käänt.): Raamatun parahat kohorat Etelä-Pohojanmaan murtehella, Kirjapaja 2001
Harri Harju: Etelä-Pohjanmaan lasten satukirja: parahia tarinoota kersoolle ja aikuusille, Kirjapaja 2002
Harri Harju (kääntäny ja lukenu): Johanneksen evankeliumi - äänikirja, Kirjapaja 2003
Harri Harju: Isoo asia, Eila-Media 2007
Harri Harju: Raapooksia - Etelä-Pohojanmaan vähemmän virallinen historiikki, Kustannus HD 2011
Harri Harju: Eteläpohojalaanen Tarinaloora - Omialtaasia satuja kaiken ikääsille, Kustannus HD 2012
Harri Harju: Sellaasta elämää..., Eteläpohjalaiset juuret ry 2015
Lakeus nauraa - Kaskukirja, eteläpohjalaista huumoria, Ilkka 1971
Matti Mäkelä: Syrämmen kieli, WSOY 2001
Aulis Rintala: Kullervo Pohojalaanen, Atena Kustannus, 2000
Aulis Rintala: Kalevala eteläpohjalaisella murteella, Lumo Kustannus 2006
Vaasan Jaakkoo: 
Akka ku ampiaanen - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1940
Hellurei - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1943
Sekaherelmiä - eteläpohjalaisia murrejuttuja, Gummerus 1925
Sinsallaa - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1950
Tupenkrapinoota - eteläpohjalaisia murrejuttuja, Gummerus 1926

Sarjakuvia
Dik Browne: Haaraltti Häjympi-Piremmän puukoon päällikkö - Eli Harald Hirmuinen paremmalla suomella praatattuna, käänt. Juha Kykkänen, Egemont Kustannus 2001
Walt Disney: Isoon taloon ankka - Roope-tarinoota Etelä-Pohjanmaan murteella, käänt. Jaakko "Joose" Tammelin, Helsinki Media 1998
Timo Mäkelä: Häjyt, Otavan Kirjapaino Oy 2003
Milla Paloniemi:
 Kiroileva siili (Sammakko, 2007)
 Kiroileva siili II (Sammakko, 2008)
 Kiroileva siili III (Sammakko, 2009)
 Kiroileva siili IV (Sammakko, 2010)
Arttu Seppälä:
Pöyrööt - tuloo! (Avot design Oy, 2012)
Pöyrööt - Rakkautta kärestä pitäen (Avot design Oy, 2013)
Pöyrööt - Yritystä meillä piisaa! (Avot design Oy, 2013)

Musiikkia

Etelä-Pohjanmaan murteella tehtyä musiikkia on parin kokoonpanon verran. Rehupiikles soittaa rock'n'rollia, jazzia, bluesia, kantria ja kansanmusiikkia. Uudella vuosituhannella tutuksi monelle pohjalainen murre on tullut myös Lauri Tähkä ja Elonkerjuu -yhtyeen kautta.

Harri Harju on levyttänyt hengellistä musiikkia Etelä-Pohjanmaan murteella ja julkaissut albumit Likempänä taivasta (Eila Media 2010) ja Tällä tiällä (2011).

Lähteet

Aiheesta muualla 

Pohjalaisia sanoja ja sanontoja
Kurikka–­­­­­suomi-sanakirja

Suomen murteet
Etelä-Pohjanmaan kulttuuri