Panzerkampfwagen 38(t)

Panzerkampfwagen 38(t) oli tšekkoslovakialainen panssarivaunu, jota Saksan armeija käytti toisen maailmansodan aikana. Tšekkoslovakian armeijassa vaunu tunnettiin nimellä LT vz.38. Valmistaja käytti nimiä TNH, TNHPS, LTP ja LTH. Saksalaisessa nimessä ”(t)” tarkoitti tšekkiläistä.

Vuonna 1935 tšekkoslovakialainen valmistaja ČKD (Českomoravská Kolben-Daněk) etsi korvaajaa LT-35-vaunulle, jota valmistettiin yhdessä Škodan kanssa. Uuden vaunun valmistus alkoi 1938. Vaunusta saatiin mekaanisesti luotettava ja siitä tuli vientimenestys. 50 vaunua vietiin Iraniin, 24 Peruun ja Sveitsiin ja pieni määrä Latviaan.
Vaunua valmistettiin lisenssillä Ruotsissa nimellä Stridsvagn m/41.

126-hevosvoimainen Prage EPA -moottori antoi vaunulle nopeuden 42 km/h. Se painoi vain 9,5 tonnia, mutta paksuin panssarointi oli 30 mm. Miehistöä oli neljä. Aseistuksena oli 37,2 mm Škoda A7 (L/47,8) -tykki ja kaksi konekivääriä.

Vuonna 1938 Tšekkoslovakian armeija tilasi 150 kappaletta TNHPS-mallia. Saksan miehitettyä maan tuotanto jatkui, ja vaunua pidettiin erinomaisena, ainakin Wehrmachtin pääkalustoon, Panzerkampfwagen I:een ja Panzerkampfwagen II:een verrattuna. Panzerkampfwagen 38(t):n pääaseena oli 37 mm L/47,8-tykki. Vaunua käytettiin hyökkäyksessä Puolaan, Ranskan valtauksessa, Norjassa, Balkanilla ja Operaatio Barbarossan alussa. Vuoteen 1942 mennessä se oli jo vanhentunut. Satoja muihin tehtäviin muunnettujen vaunujen torneja käytettiin linnoituksissa.

Panzerkampfwagen 38(t) oli tuotannossa sodan puoleen väliin, kesään 1942 saakka, ja niitä rakennettiin noin 1 400 kappaletta. Vaunun torniin ei tuolloin enää saatu sovitettua mitään sellaista asetta, jolla olisi ollut vaikutusta uudempiin vaunuihin. Sodan aikana vaunua vietiin edelleen liittolaismaihin: Romaniaan 50, Slovakiaan 90, Bulgariaan 10 ja Unkariin 102 kappaletta. Runkoa käytettiin edelleen muiden ajoneuvojen alustana. Merkittävin näistä oli torniton panssarintorjuntavaunu Jagdpanzer 38(t) ”Hetzer” 75 mm Pak 39 L/48 -pst-kanuunalla varustettuna. Tšekkoslovakian armeija käytti vaunua koulutuksessa 1950-luvulle asti.

Eri mallit ja muunnokset 
 TNHP – vientimalli, 50 Iraniin 1935
 LTP – vientimalli Peruun
 LTH – vientimalli Sveitsiin
 Stridsvagn m/41 SI ja SII – rakennettiin lisenssillä Ruotsissa, käytössä 1960-luvulle asti, 37 mm Bofors m/38 L/37 tai L/40
 Stormartillerivagn m/43 – rynnäkkötykki TNH:n alustalla, rakennettu Ruotsissa, 75mm m/02, myöhemmin 105 mm Bofors m/44
 Panzer 38(t) A–D – TNH Saksan armeijalle
 Panzer 38(t) E–G – Panzer 38(t) etupanssarointi vahvistettuna 50 mm
 Panzer 38(t) Ausf S – Ruotsin tilaama, mutta Saksan haltuunsa ottama
 Sd.Kfz. 138 Marder III – saksalainen 75 mm PST-tykki avoimella alustalla
 Sd.Kfz. 139 Marder III – neuvostoliittolainen 76,2 mm sotasaalistykki avoimella alustalla
 Sd.Kfz. 138/1 Grille – saksalainen 15 cm sIG 33 -tykki, kaksi mallia: H ja K/M ja ammusvaunu, rakennettu 493 yhteensä vuosina 1943–1944.
 Sd.Kfz. 140 Flakpanzer 38(t) ”Gepard” – ilmatorjuntavaunu, 20 mm FlaK
 Sd.Kfz. 140/1 – tiedusteluvaunu
 Jagdpanzer 38(t) ”Hetzer” – panssarintuhoaja 75 mm L/48 -tykillä, 2 584 rakennettu

Kuvat

Lähteet
 

Škoda
Saksan toisen maailmansodan panssarivaunut