Osakeyhtiö (Suomi)

Osakeyhtiö (lyh. oy, , lyh. Suomessa ab, Ruotsissa AB) on yhtiömuoto, jossa omistajat ovat vastuussa toiminnasta sijoittamansa pääoman verran. Suomessa osakeyhtiöistä säädetään osakeyhtiölaissa (, ). Yhtiöoikeus kuuluu oikeudenalojen systematiikassa kauppaoikeuden alaan, jonka alle kuuluvat myös markkinaoikeus, immateriaalioikeus sekä kuluttajaoikeus.

Osakeyhtiö on selvästi yleisin yhtiömuoto Suomessa. Hieman yli 43 prosenttia Suomen yrityksistä ovat osakeyhtiömuotoisia.

Osakeyhtiön toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa osakkeenomistajille, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin.

Historiaa 
Suomen ensimmäiset osakeyhtiöt perustettiin jo Ruotsin vallan aikana. Ensimmäinen osakeyhtiö oli 1762 perustettu Herttoniemen fajanssitehdas. Vuosien 1762–1864 välisenä aikana perustettiin Suomessa ainakin 62 osakeyhtiötä, jotka toimivat teollisuuden, merenkulun ja kiinteistöalalla. Yksi oli pankki. Määräyksiä osakeyhtiöistä ei laissa ollut.

Ensimmäinen osakeyhtiöasetus säädettiin vuonna 1864. Ensimmäinen uuden asetuksen mukainen osakeyhtiö oli 1865 perustettu Tervakoski Ab. Osakeyhtiöiden määrä nousi selvästi vuosisadan loppua kohti. Vuodesta 1865 vuoden 1896 puoliväliin mennessä perustettiin 1095 osakeyhtiötä. Yli puolet osakeyhtiöistä perustettiin Etelä-Suomessa: Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Viipurin läänissä. Eniten osakeyhtiöitä tuli Helsinkiin, 203. Hiukan yli puolet osakeyhtiöistä oli maaseudulla, vajaa puolet kaupungeissa. Lukumääräisesti yleisimpiä osakeyhtiöiden tyyppejä olivat teollisuusyritykset, liikennealan yritykset, meijerit ja kaupan alan yritykset; jonkin verran vähemmän perustettiin kiinteistö-, anniskelu- ja puhelinyhtiöitä.

Ensimmäinen osakeyhtiölaki säädettiin 1895.

Yksityinen ja julkinen osakeyhtiö 
Osakeyhtiöt jaetaan Suomessa nykyisin yksityisiin ja julkisiin osakeyhtiöihin.

Yksityinen osakeyhtiö (oy) 
Yksityisen osakeyhtiön nimessä tulee olla sana osakeyhtiö tai sitä vastaava lyhennys oy, ruotsiksi aktiebolag tai ab. Jos kysymyksessä on asunto-osakeyhtiö, tulee tämän seikan ja yhtiön kotipaikan selvästi ilmetä toiminimestä.

Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa osakeyhtiölle seuraavat käännökset:
 englanniksi Limited company (Ltd), Corporation, Incorporated (Inc.); vastaavan yhtiömuodon nimitys vaihtelee englanninkielisissä maissa
 saksaksi Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH)
 ranskaksi Société à responsabilité limitée (S.A.R.L.)

Yksityisiä osakeyhtiöitä on huomattavasti enemmän kuin julkisia osakeyhtiöitä. Sellainen ei voi listautua pörssiin muuttumatta ensin julkiseksi osakeyhtiöksi, eivätkä sitä koske samat tiedonanto- ja muut velvollisuudet kuin julkista osakeyhtiötä.

Julkinen osakeyhtiö (oyj) 
Julkinen osakeyhtiö (lyhenne oyj) on osakeyhtiömuoto, joka sallii yhtiön osakkeilla käytävän julkista arvopaperikauppaa esimerkiksi pörssissä. Pörssilistautuminen on kuitenkin vapaaehtoista. On mahdollista, että julkisen osakeyhtiön osakkeista vain osa on pörssissä kaupankäynnin kohteena. On myös julkisia osakeyhtiöitä, jotka eivät ole pörssissä kaupankäynnin kohteena.

Julkisen osakeyhtiön tulee julkaista osavuosi- ja vuosikatsaukset. Sen osakepääoman tulee olla vähintään 80 000 euroa. Sillä tulee olla toimitusjohtaja ja ainakin 3 hallituksen jäsentä.

Julkisen osakeyhtiön nimessä on oltava sanat julkinen osakeyhtiö tai niitä vastaava lyhennys oyj, ruotsiksi publikt aktiebolag tai abp. Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa julkiselle osakeyhtiölle seuraavat käännökset:
 englanniksi Public limited company (Plc) tai Corporation
 saksaksi Aktiengesellschaft (AG)
 ranskaksi Société anonyme (S.A.)

Oyj-lyhennettä vastaava ruotsinkielinen lyhenne on Suomessa abp; Ruotsissa lyhenne on AB (publ).

Osakeyhtiön perustaminen 
Osakeyhtiö perustetaan merkitsemällä se kaupparekisteriin, jota ylläpitää Patentti- ja rekisterihallitus. Yhtiöstä tulee oikeushenkilö vasta rekisteröinnillä. Sitä aikaisemmin tehdyistä toimista päätöksentekijät ovat itse vastuussa.

Osakeyhtiön voi Suomessa perustaa myös internetissä PRH:n yritystietojärjestelmän verkkopalvelussa . Käsittelymaksu maksetaan saman tien verkossa ja perustaja saa ilmoituksen kirjausnumeron ja Y-tunnuksen välittömästi.

Osakeyhtiön perustamisen vähimmäisvaatimukset ovat vaihdelleet. Osakeyhtiön perustamista on ajan mittaan helpotettu siten, että nykyään yksikin perustaja riittää. Myös vaadittu vähimmäisosakepääoma on laskenut.

 1895–1979: Vähintään 3 perustajaa ja osakasta, ei minimipääomavaatimusta
 1.1.1980: Osakepääoma vähintään 15 000 mk (2 522,82 €), vähintään 1 perustaja ja 3 osaketta
 1.9.1997: Oy 50 000 mk, oyj 500 000 mk, vähintään 1 osake
 1.1.1999: Oy 8 000 €, oyj 80 000 €
 1.9.2006: Oy 2 500 €, oyj 80 000 €
1.7.2019: Oy ei minimipääomavaatimusta, oyj 80 000 €

Yksityisten osakeyhtiöiden ja myös asunto-osakeyhtiöiden minimipääomavaatimus poistui 1.7.2019. Osakeyhtiön on voinut sen jälkeen perustaa kokonaan ilman omaa pääomaa tai niin, että osakkeista maksettava määrä merkitään kokonaan SVOP-rahastoon.

Ennen minimipääomavaatimuksen poistamista valtaosa uusista osakeyhtiöistä on perustettu minimiosakepääomalla. Esimerkiksi vuonna 2017 perustetuista yksityisistä osakeyhtiöistä 87 %:n osakepääomaksi tuli 2 500 €. Vain alle prosentilla osakepääomaksi tuli 50 000 € tai enemmän. Myös uusien asunto-osakeyhtiöiden yleisin (63 %) osakepääoma on ollut 2 500 €.

Uusilla osakeyhtiöillä ei useimmiten ole tilintarkastajaa.

Osakeyhtiön hallinto
Osakeyhtiön korkeinta päätösvaltaa käyttää yhtiökokous, johon kaikilla osakkeenomistajilla on oikeus osallistua. Yhtiökokous mm. valitsee hallituksen jäsenet, hyväksyy tilinpäätöksen ja päättää voitonjaosta.

Jokaisella osakeyhtiöllä on hallitus. Hallitus huolehtii yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä.

Osakeyhtiöllä voi olla toimitusjohtaja ja hallintoneuvosto, mutta nämä eivät ole pakollisia. Toimitusjohtajan valitsee hallitus. Toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Hallintoneuvosto valvoo hallituksen ja toimitusjohtajan vastuulla olevaa yhtiön hallintoa ja hoitaa niitä tehtäviä, jotka yhtiöjärjestyksessä on sille määrätty.

Osakeyhtiöllä tulee olla tilintarkastaja, mikäli osakeyhtiön liiketoiminta saavuttaa tilintarkastuslain edellytykset. Muussa tapauksessa pienellä osakeyhtiöllä ei tarvitse olla tilintarkastajaa.

Vastuu 
Osakeyhtiössä osakkaat vastaavat vain sijoittamansa pääoman verran eikä vastuu ulotu osakkaiden henkilökohtaiseen omaisuuteen.

Käytännössä varsinkin pienten osakeyhtiöiden omistajaosakkaat joutuvat kuitenkin takaamaan yhtiönsä lainoja, eikä yhtiön perustamisvaiheessa yhtiömuodon valitsemista ole syytä perustaa velkavastuukysymyksille. Vahingonkorvausvastuun osalta tilanne on toinen.

Samaten konkurssin sattuessa yhtiön hallituksen jäsenet voivat joissakin tapauksissa joutua henkilökohtaiseen vastuuseen itse yhtiön hyväksi tekemistään veloista tai laillisesti takaamiensa tai omavelkaisesti takaamiensa yrityksen lainojen osalta.

Osakeyhtiön edut 
Osakeyhtiöllä on useita etuja verrattuna muihin yritys- ja omistamismuotoihin. Yksi tärkeimmistä eduista on mahdollisuus ajaa yhtiö konkurssiin ilman että yhtiön osakkaat menettävät henkilökohtaista omaisuuttaan. Tätä etua ei ole esimerkiksi yksityisellä elinkeinonharjoittajalla tai avoimen yhtiön yhtiömiehillä, jotka vastaavat konkurssista henkilökohtaisella omaisuudellaan.

Osakeyhtiön verotus on erillinen sen osakkaiden verotuksesta. Yhtiö maksaa tuloksestaan yhteisöveroa, joka on tasavero, kun taas henkilöosakkaat maksavat omista tuloistaan progressiivista ansio- tai pääomatuloveroa. Progression puute on merkittävä veroetu erityisesti niissä osakeyhtiöissä, joiden tulos saattaa joinain vuosina nousta hyvin korkeaksi. Veroetua kuitenkin rajoittaa osakeyhtiön osingoista maksettava vero, joka maksetaan yhteisöveron lisäksi ja joka voi olla progressiivinen. Tilanteesta riippuu, tuleeko osakeyhtiö verotuksellisesti edullisemmaksi kuin jokin toinen yhtiömuoto tai esimerkiksi työskentely palkansaajana.

Osakeyhtiöt tilastoissa 
Osakeyhtiö on Suomessa toimivilla yrityksillä yleisin yhtiömuoto. Yritysten henkilöstöstä valtaosa työskentelee nimenomaan osakeyhtiömuotoisissa yhtiöissä. Yritysten yhteenlasketusta liikevaihdosta valtaosa syntyy osakeyhtiöissä. Keskimääräisellä liikevaihdolla mitaten suurimpia yhtiöitä ovat osuuskunnat ja sen jälkeen osakeyhtiöt.

Osakeyhtiömuodon menestys näkyy myös maksettujen verojen määrässä. Vuonna 2011 osakeyhtiöiden osuus kaikkien yhteisöjen veroista ja veronluonteisista maksuista oli 94 %. Tilasto kattaa yhteisöt mutta ei henkilöyhtiöitä.

Erityisiä osakeyhtiöitä 
 Ammattikorkeakouluosakeyhtiö on suomalaisten ammattikorkeakoulujen yhtiömuoto.
 Asunto-osakeyhtiö on voittoa tavoittelematon asuntojen omistamiseen erikoistunut yhtiömuoto. Kukin osakkeenomistaja saa hallintaansa yhtiöjärjestyksessä määrätyt huoneistot.
 Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on rakennusten omistamiseen erikoistunut yhtiömuoto, jonka osakkeet tuottavat oikeuden hallita osaa yhtiön kiinteistöstä tai rakennuksesta.
 Osuuspankkiosakeyhtiö on osuuspankin toimintaa jatkava osakeyhtiömuotoinen pankki.
 Säästöpankkiosakeyhtiö on säästöpankin toimintaa jatkava osakeyhtiömuotoinen pankki.
 Vakuutusosakeyhtiö on osakeyhtiömuotoinen vakuutusyhtiö.

Katso myös 
 Osake
 Osakeyhtiö
 Osakeyhtiön purkaminen
 Pörssiyhtiö
 Valtionyhtiö

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Osakeyhtiölaki
 Osakeyhtiön perustaminen 
 Patentti- ja rekisterihallitus
 Historiallista osakeyhtiölainsäädäntöä: useita lakeja täydellisinä
 Yksityiskohtainen luettelo Suomen kaikista vv. 1762–1912 perustetuista osakeyhtiöistä

Osakeyhtiöt
Yhtiömuodot

sv:Osakeyhtiö