XMM-Newton

XMM-Newton on ESAn röntgensatelliitti, eli se on röntgenalueen avaruusteleskooppi. Lyhenne XMM (X-ray Multi-Mirrors) oli ennen laukaisua käytössä niin pitkään, että sekin on tälle avaruuslennolle vakiintunut nimi.

Satelliitti laukaistiin 10. joulukuuta 1999 Ariane 5 -kantoraketilla (lento numero 504 eli neljäs Ariane 5-laukaisu) ESAn tukikohdasta Etelä-Amerikasta Guyanan avaruuskeskuksesta.

Satelliitti 
Satelliittin rata on soikea: perigeumi on 8 549,4 kilometriä ja apogeumi 112 568,1 kilometriä. Satelliitti kiertää Maan kahdessa vuorokaudessa, josta satelliitti joutuu viettämään kahdeksan tuntia van Allenin vyöhykkeen sisällä. Satelliitti menee tarvittaessa suojatilaan säteilyvyöhykkeiden sisällä. Röntgenmittaukset tehdään radan apogeumissa, ja data lähetetään Maahan perigeumissa.

Satelliitin massa oli laukaisuhetkellä 3 760 kg, josta 530 kg oli radankorjaukseen ja asennonsäätöön käytettävää ajoainetta. Satelliitin korkeus on 10 metriä. Tästä röntgenteleskooppi on 7,5 metriä pitkä. Rungon suurin läpimitta 4 x 4 metriä. Aurinkopaneelien kärkiväli on 16 metriä. Ne tuottavat 1 600 wattia sähköä tehtävän lopussa, jolloin aurinkokennojen tehokuus on laskenut. Satelliitti on kolmiakselistabiloitu.

Tieteellinen tavoite 
Röntgensäteitä ei voida fokusoida linssien tai peilipinnan avulla, koska säteet läpäisevät peilimateriaalin. Kun röntgensäde törmää metallipintaan hyvin loivassa kulmassa (muutama aste), se kimpoaa pinnasta. Säteet voidaan fokusoida, ja täten detektorille saadaan riittävä määrä röntgensäteilyä mittausta varten. Kokoavan peilipinnan alan tulee olla hyvin suuri. XMM:n kukin peili koostuu 58 sisäkkäisestä hyvin loivasti kaareutuvasta putkimaisesta peilistä. Satelliitilla tutkitaan syvän taivaan röntgenlähteitä. XMM-satelliitissa on 30 cm näkyvän valon kaukoputki, jolla kuvataan samoja kohteita kuin röntgenteleskoopeilla.

XMM:n teleskoopit suunniteltiin ja rakennettiin saksalaisten Carl Zeissin ja Kayser-Threden sekä italialaisen Media Larion yhteistyönä. Niiden maanpäälliset testit suoritti Max Planck -instituutti. Teleskoopin kantava runko valmistettiin Suomessa Patrian tehtaalla Kuorevedellä. Se on suurin siviilisatelliitin hiilikuiturakenne.

Katso myös 
 Chandra-avaruusteleskooppi
 NuSTAR

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 
 
 

Avaruusteleskoopit
Satelliitit
Vuoden 1999 avaruustoiminta