Isojoki

Isojoki () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 1 855 ihmistä ja väestötiheys on 3,06 as./km². Pinta-ala on 647,46 km², josta vesistöjä 5,04 km².

Nimen synty 
Kunnan nimi Isojoki vakiintui alueelle 1600-luvulla.

Historia

Esihistoria ja asutuksen syntyminen 
Isojoelta on löydetty lukuisia kivikautisia esineitä. Vesijärveltä, Villamosta ja Vanhakylästästä löydetyt hioinkivet viittaavat myös asuinpaikkoihin. Keskiaikainen eräreitti Satakunnasta Etelä-Pohjanmaalle kulki luultavimmin Isojoen kautta. Pysyvästi Isojoen seutu asutettiin 1500-luvulla. Kustaa Vaasan aikana Isojoelle levisi maanviljely. Taloja rakennettiin viljavien jokilaaksojen reunoille. Metsät olivat kylän yhteistä omaisuutta isojakoon asti. 

Isojoki kuului alkuaan Närpiön ruotsinkieliseen emäpitäjään. Alueet liitettiin Närpiöstä eronneeseen Lapväärttiin vuonna 1607, jolloin Isojoella oli neljä taloa. Tervanpoltto houkutteli asukkaita Isojoelle ja taloluku nousi 1700-luvulle tultaessa. Isojoen asutus oli suurimmaksi osaksi suomenkielistä ja kieliraja oli kunnan länsirajan tuntumassa.

Perimätiedon Isojoelta käytiin kirkossa aina Karkussa asti, mutta enimmäkseen Lapväärtissä. Vuonna 1710 Isojoki sai oman kirkon ja samana vuonna Isojoesta tuli Lapväärtin rukoushuonekunta. Vuonna 1725 Isojoelle muutti oma pitäjänapulainen.

Itsenäistyminen seurakuntana (1732–1868) 
Isojoki tuli kappeliseurakunnaksi 1732 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1855. 1820-luvulla Isojoelle ryhdyttiin uuden kirkon rakennustöihin, joka valmistui vuonna 1833. Isojoki eriytyi omaksi nimismiespiiriksi 1884 ja omaksi käräjäkunnaksi 1888. Isojoen ensimmäinen itsenäinen kuntakokous pidettiin pappilassa vuonna 1868..

Isojoen väestönkasvu kiihtyi 1800-luvulla ja vuonna 1880 väkiluku oli 4016.

Kehittyminen kuntana (1868–) 
1900-luvun vaihteen jälkeen Isojoen kasvua hidasti jonkin verran siirtolaisuus.

Isojoelle asutettiin jatkosodan jälkeen Jaakkiman siirtoväkeä. Kunnan syrjäisen sijainnin vuoksi väkiluku alkoi 1960-luvulla vähentyä voimakkaasti, ja muuttoliike suuntautui kaupunkeihin ja Ruotsiin.

Vuonna 2017 Lauhanvuoren kansallispuistoon Isojoella istutettiin metsäpeuroja, joista toivotaan muodostuvan elinvoimainen kanta.

Maantiede 
Isojoen naapurikunnat ovat Karijoki, Kankaanpää, Kauhajoki, Kristiinankaupunki, Merikarvia ja Siikainen. Matkaa maakuntakeskukseen Seinäjoelle on 101 km.

Liikenne

Isojoki sijaitsee melko kaukana pääteistä, ja lähin rautatieasema on Seinäjoella. Isojoen kirkonkylän kautta kulkevat seututie 661 Merikarvian Kuvaskankaalta Kauhajoen Päntäneelle ja seututie 664 Honkajoelta Kristiinankaupunkiin.

Luonto 
Lauhanvuoren kansallispuisto on Isojoen ja Kauhajoen rajalla sijaitseva kansallispuisto. Lauhanvuoren rinteillä on näkyvissä jääkauden jättämiä merkkejä. Näyttävimpiä näistä ovat Kivijata eli pirunpelto sekä Aumakivi.

Isojoen muita Natura-kohteita ovat runsaslajinen suoalue Haapakeidas, Lapväärtinjokilaakso, vanhaa metsää kasvava Lassinharju, Kodesjärvi runsaine vesilintuineen ja valtakunnallisesti merkittävä hyvin tyypillinen ja edustava keidassuo Hanhikeidas.

Kylät 
Heikkilä, Iivarinkylä, Kirkonkylä, Kodesjärvi, Kortteenkylä, Kärjenkoski, Koppelonkylä, Leppikylä, Möykky, Peurala, Polvenkylä, Sakara, Sarviluoma, Suojoki, Piikkilänkylä, Vanhakylä, Vesijärvi, Villamo, Viitakoski, Pettukylä.

Palvelut ovat keskittyneet Isojoen kirkonkylään.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Isojoella oli 2 032 asukasta, joista 792 asui taajamassa, 1 230 haja-asutusalueilla ja 10:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Isojoen taajama-aste on 39,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Isojoen kirkonkylä.

Väestö

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Isojoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Isojoen seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Isojoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Talous

Elinkeinorakenne 
Vuonna 2015 Isojoella oli 733 työpaikkaa. Niistä 24 prosenttia oli alkutuotannossa, 22 % jalostuksessa ja 51 % palvelualoilla. Isojoen yritysrakenne on monipuolinen. Suuri osa yrityksistä on maatalousalalla, maanrakennusalalla ja metsätaloudessa. Isojoen suurimpia yrityksiä ovat Isojoen Saha, Maanrakennus Hautala, Kuljetus Viitalähde sekä Luontomatkailukeskus Lauhansarvi. Isojoen suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös Lankoski Oy sekä Isojoen Osuuspankki.

Matkailu 
Lauhanvuoren kansallispuiston ulkopuolella on matkailupalveluja, kuten Lauhansarven luontomatkailukeskus, Kangasjärven leirintäalue sekä Kauhajoen puolella Muurahaisen luontomatkailukeskus. Kaikkia yhdistää Lauhanvuoren kansallispuiston maisemat.

Lauhansarven luontomatkailukeskus avattiin 6. tammikuuta 2000, joskin toiminta alkoi jo syksyllä 1999. Arto Koiviston hiihtomuseo, Suomen sahtiopisto sekä turvehoitosauna palvelevat koko vuoden ajan.

Kangasjärven kesäleirintäalueen kymmenen mökkiä, teltta- ja asuntovaunupaikat palvelevat kesäkuukaudet.

Kulttuuri

Tapahtumat 
Isojoella järjestettäviä tapahtumia ovat keväisin järjestettävät Isojoki-viikot, heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna järjestettävä Isojoen Raitilla-tapahtumaviikonloppu sekä heinäkuun lopussa järjestettävät Lauhan spelit.

Museot ja nähtävyydet 

Kyllikki Saaren suohauta sijaitsee kahden kilometrin päässä Isojoen keskustasta Kauhajoelle päin. Paikalle on pystytetty muistomerkki vuonna 1953 surmatun nuoren tytön, Kyllikki Saaren, löytymispaikalle. Isojoen keskustassa sijaitsee perunankuorimaveitsipatsas, joka pystytettiin Isojokisten maailmanennätystempauksen muistoksi, kun kuntalaiset kuorivat perunoita yli 50 tunnin ajan Guinnesin ennätysten kirjaan.

Isojoen pappilassa sijaitsee Isojoen kotiseututalo ja -museo. 1800-luvun puolivälissä rakennettu vanha pappila on ollut Isojoki-seuran omistuksessa vuodesta 1981 lähtien. Rakennus toimi pappilana vuoteen 1955 saakka.

Isojoen puukirkon on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Kirkko valmistui vuonna 1833 kirkonrakentaja Erik Kuorikosken johdolla. Kellotapuli valmistui vuonna 1854.

Ruoka 
Isojoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kalaperunat.

Luontokohteet 
Isojoella sijaitsee Lauhanvuoren kansallispuisto, joka kuuluut Lauhanvuori–Hämeenkangas Geoparkiin, joka on lisätty Unescon ainutlaatuisten geologisten kohteiden verkostoon vuonna 2020. Lauhavuoren laki kohoaa 231 metrin korkeuteen, noin sata metriä ympäristöä korkeammalle.

Urheilu ja liikunta 
Isojokelaisia urheiluseuroja ovat Isojoen Urheilijat. Isojoella sijaitsevia ulkoliikuntapaikkoja ovat yleisurheilukenttä, Koulukolmion monitoimikenttä, frisbeegolfrata ja monitoimipuisto. Isojoella sijaitsevia uimapaikkoja ovat Kangasjärven, Kodesjärven, Sarvijärven, Suojoen ja Vesijärven uimarannat. Sisäliikuntatiloja Isojoella ovat monitoimitalo, Koulukolmion liikuntasali sekä Isojoen sisäampumarata.

Hallinto ja politiikka

Hallinto 
Isojoen kunnanjohtaja, Linda Leinonen, valittiin kaupunginjohtajaksi Kauhajoelle syksyllä 2017. Viransijaisena toimi Juha Mattila. Uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin 19. tammikuuta 2018 Juha Herrala.

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Esa Saarinen.

Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Pia Jaakkola.

Politiikka 
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (Lähde: Yle, Vaalitulospalvelu)

Tunnettuja isojokelaisia 
 Aulis J. Alanen (1906–1987), historioitsija
 Elias Robert Alcenius (1796–1875), pappi ja sukututkija
 Antero Arho (1870–1929), ent. Alanen, kansanedustaja 1919–1922
 Markus Kajo (s. 1957), toimittaja, käsikirjoittaja ja televisiojuontaja
 Arto Koivisto (s. 1947), maastohiihtäjä, viestin olympiavoittaja
 Alma Mattila (1888–1973), kirjailija
 Ulla Norrbo (s. 1965), kuntajohtaja
 Portion Boys, huumorimusiikkiyhtye
 Kari Ovaska (1945–1995), kuvanveistäjä
 Reino Ryhänen (1922–1999), maatalous- ja metsätieteiden tohtori 
 Kyllikki Saari (1935–1953), 17-vuotias murhattu tyttö. Suomen kuuluisimpia selvittämättömiä henkirikoksia.
 Elisa Valkama, (1861–1937), arkkiveisujen tekijä

Katso myös 
 Luettelo Isojoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Isojoen kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Isojoen avainluvut
 Kärjenkosken kylä 
 Vanhakylä
 Lauhanvuoren kansallispuiston kotisivut 
 Lauhan matkailupalvelujen kotisivut
 Isojoen Kalastuskunta 

Seulonnan keskeiset artikkelit