Myyttiset alkuasuttajat

Myyttiset alkuasuttajat ovat useissa mytologioissa esiintyviä kuvitteellisia kansoja tai olentoja, jotka ovat asuttaneet jotain maata tai aluetta ennen sen nykyistä väestöä, mutta joutuneet sittemmin väistymään. Tällaisten alkuasuttajien toiminnalla on selitetty muun muassa poikkeuksellisia maastonmuotoja.

Usein myyttiset alkuasuttajat olivat jumalia tai jumalaisia, mutta toiset saattoivat olla pahoja ja arvaamattomia. Pohjoismaissa ja Baltiassa on laajalti uskottu alueella muinoin asuneisiin jättiläisiin, ja joskus myös kääpiöihin. Myös lappalaiset on uskottu alkuasuttajiksi monin paikoin fennoskandiassa. Australian alkuasukkaat uskoivat jumalten tehneen maanmuotoja uniajaksi kutsuttuna alkuaikana.

Suomen myyttiset alkuasuttajat
Suomessa muun muassa maanpinnan ja kallioiden muotoa, kasvillisuutta, saaria, vesistöjä, soita, isoja kiviä, aarteita, virvatulia ja kivirakennelmia on selitetty muinaisilla olennoilla. Maanpinnan ja vedenpohjan muodot syntyivät erään käsityksen mukaan jo maailman alussa, kun jokin jättikokoinen olento tai ihminen, esimerkiksi Väinämöinen, liikutteli ruumistaan. Väinämöinen tai joku muu saattoi myöhemminkin iskeä tai raaputtaa viivoja ja merkkejä kallioon. Jättiläiset ja hiidet ovat heitelleet ja vieritelleet isoja kiviä, ja asetelleet niitä korkeille paikoille siirtolohkareina sittemmin tunnettuihin muodostelmiin. Lappalaiset ja hiidet ovat koonneet kiviröykkiöitä, jotka tunnettiin esimerkiksi hiidenkiukaina.

Moni aarretta koskeva tarina kertoo hiitten, peikkojen tai lappalaisten asuneen joskus alueella, ja jättäneen lähtiessään aarteen piilopaikkaansa.

Joskus on jopa kerrottu useammasta asutusaallosta. Esimerkiksi Pohjanlahden rannoilla kerrotaan asuneen ensin isokokoisen jatulien kansan, sitten pienikokoisten lappalaisten, ja lopuksi suomalaisten.

Joitakin alkuasuttajia
lappalaiset
pakanat
jättiläiset
kalevanpojat
jatulit 
 metelit
 soinit
hiidet
peikot
munkkilaiset
 päiviläiset

Muita maastoa luoneita olentoja
Sampsa Pellervoinen kylvi varvut, pensaat ja puut
Väinämöinen loi joidenkin käsitysten mukaan maanpintaa, ja iski kallioonkin merkkinsä. Hän myös poistui vesitse uuden uskon tieltä, kuten Kalevanpojat
Vennon härkä Uljamoinen kynti erään savolaisen uskomuksen mukaan metsät ja suot, kuten pellot kynnetään

Uudisasuttajia
Muun muassa seuraavat ryhmät tarujen mukaan syrjäyttivät myyttisiä alkuasuttajia
ihmiset
suomalaiset
kristityt, kastetut, kirkkokansa
untamoiset
savolaiset
 monolaiset
talonpojat
kaskeajat, uudisraivaajat

Katso myös
Alkuaika

Mytologia
Suomalainen mytologia