Julius Ailio

Julius Edvard Ailio (vuoteen 1897 Ax) (19. heinäkuuta 1872 Loppi – 4. maaliskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkeologi ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän oli Muinaistieteellisen toimikunnan Museoviraston esihistoriallisen osaston johtaja 1898–1905. Hänen suurteoksensa vuodelta 1909 käsittelee Suomen kivikautisia asuinpaikkoja. Ailio tutki useita merkittäviä kivikautisia asuinpaikkoja, Rapolan muinaislinnaa ja Pattijoen Kastellin jätinkirkkoa.

Elämäkerta 
Julius Ailion vanhemmat olivat kansakoulun opettaja Johan Ax ja hänen puolisonsa Johanna Ax.  Ailio suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon 1909 toimien sen jälkeen Helsingin yliopiston arkeologian dosenttina 1910–1926. Ailion väitöskirja (1922) käsitteli Venäjän kivikauden kysymyksiä. Muinaistieteellisen toimikunnan / Kansallismuseon / esihistoriallisen osaston johtaja hänestä tuli 1920. Hän oli siviilitoimituskunnan päällikkönä ja senaattorina Tokoin senaatissa vuonna 1917 ja Tannerin hallituksen opetusministerinä 1926–1927. Kansanedustajana Ailio toimi sosiaalidemokraattisen puolueen edustajana vuosina 1919–1922 ja 1924–1933.

Hän oli Työväen akatemian johtokunnan ensimmäinen puheenjohtaja, eli esimies vuosina 1924–1933. Hän pyrki opetuksessaan vapauttamaan opiskelijat aikaisemman vähäisen koulutuksen aikaansaamasta kiihkokansallis-uskonnollisesta painolastista ja korosti luonnontieteiden merkitystä. Työväen Akatemian historian mukaan hän edisti opiskelijoiden tutustumisretkiä Helsingissä eri kohteisiin . Hänet on haudattu Kauniaisiin Työväen akatemian puutarhaan. Kallion kyljessä olevaan osittain luonnon muovaamaan syvennykseen louhittiin erikseen hylly, johon tuhkauurna sijoitettiin. Päälle kiinnitettiin metallinen muistolaatta.

Julkaisuja

Kansatieteellinen kuvaus ulkohuonerakennuksista Lopella. 1896
Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla matkamuistelma. 1899
Burg Tavastehus, ihre Entwickelung und ihr Alter. 1901
Hämeenlinna sen vaiheet ja sen rakennukset. 1901
Lopen asunnot eri kehitysasteissaan, 1902
Jääkausi ja sen jälkeiset ajat erityisesti Suomen oloja silmällä pitäen. 1903
Raseporin linnanrauniot kuvallinen matkaopas. 1905
Die steinzeitlichen Wohnplatzfunde in Finland I–II. 1909 
Die geographische Entwicklung des Ladogasees. 1915, 
Novgorodilaisten retki Hämeeseen v. 1311. 1915
Hämeenlinnan kaupungin historia. 1, 1917, 
Fragen der russischen Steinzeit. 1922.
Karjalaiset soikeat kupurasoljet – katkelmia Karjalan koristetyylin kehityshistoriasta. 1922
Hämeen museon opas. 1922 (useita painoksia)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Julius Ailion e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
 Työväenliikkeen kirjasto. Ailio, Julius.
 
 
 Julius Ailion teoksia Hämeenlinnan Lydiassa

Kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Suomen opetusministerit
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Hämeen vaalipiiri
Suomalaiset senaattorit
Suomalaiset arkeologit
Vuonna 1872 syntyneet
Vuonna 1933 kuolleet