Hertta (nimi)

Hertta on suomalaisen naisen etunimi. 

Hertta on alkuaan väärinkäsityksestä syntynyt nimi. Roomalaisen historioitsijan Tacituksen teoksissa esiintyi muinaissaksalainen jumalatar Nerthus, joka luettiin Hertukseksi käsikirjoitusten vaikeaselkoisuuden vuoksi. Herthus-nimestä muodostettiin naisennimi Hertha. Nimenä se alkoi yleistyä 1800-luvulla Saksassa ja Ruotsissa.

Hertta esiintyi Suomen Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882–1883, ja almanakassa se on ollut vuodesta 1908 lähtien.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on kaikkiaan ollut kirjoilla 3 235 Hertta-nimistä henkilöä, jotka kaikki ovat olleet naisia.

Tunnettuja Herttoja

 Hertta Aalto (1888–1970), runoilija
 Hertta Heikkinen (s. 1994), yleisurheilun moniottelija
 Hertta Jack-Leistén (1882–1968), näyttelijä, lausunnanopettaja ja näytelmäkirjailija 
 Hertta Kalkas (1925–2011), hoitotieteen professori
 Hertta Kiiski (s. 1973), kuvataiteilija
 Hertta Kuusinen (1904–1974), Suomen historian merkittävin naiskommunistipoliitikko
 Hertta Lammio (s. 2003), jalkapalloilija
 Hertta Tiitta (s. 1923), kirjailija ja kääntäjä
 Hertta Tirranen (1915–1986), kustannustoimittaja, suomentaja ja tietokirjailija
 Hertta Upari (1920–2005), ratsastaja, raviohjastaja ja tallimestari
 Hertta Weissman (1891–1969), oopperalaulaja ja näyttelijä
 Hertta Yrjänä, lapsinäyttelijä

Kuvitteellisia Herttoja
 Hertta, Mustan Pekan naisystävä
 Herttakuningatar, hahmo kirjassa Liisan seikkailut ihmemaassa.

Lähteet

Viitteet

Etunimet