Rein

Rein (, , , ) on yksi Euroopan pisimmistä joista. Sen pituus on 1 230 kilometriä. Yhdessä Tonavan kanssa se muodosti aikoinaan Rooman valtakunnan pohjoisrajan. Rein on tärkeä vesiväylä tavaroiden kuljetuksessa Pohjanmereltä sisämaahan.

Reinin varrella olevat maat ovat Sveitsi, Italia, Liechtenstein, Itävalta, Saksa, Ranska ja Alankomaat. Rein on monin paikoin myös valtioiden rajajoki.

Maantiede 
Rein saa alkunsa Sveitsin Alpeilta, Sveitsin ja Italian raja-alueelta, Graubündenin kantonista. Alppien juurella Rein virtaa Bodenjärven etelärantaan ja jatkaa kohti merta järven länsirannalta. Se laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla Alankomaissa.

Reinin alkulähteet 

Rein-nimeä käytetään joen alkujokien, Vorderrheinin ja Hinterrheinin, yhdistymispaikasta Reichenausta alkaen. Paikka sijaitsee Sveitsissä, noin 10 kilometriä Churin kaupungista lounaaseen.

Reinin alkulähde voidaan määritellä Vorderrheinin ja Hinterrheinin sekä niiden sivujokien ja alkupurojen lähteille eri perusteilla:

 Valuma-alueen laajuuden perusteella Hinterrhein on ensisijainen alkujoki.
 Myös Hinterrheinin valuma-alueelta laskeva vesimäärä on Vorderrheinia suurempi.
 Hinterrheinin valuma-alueen keskikorkeus on Vorderrheinia suurempi, samoin Hinterrheinin korkeimmailla sijaitsevan alkulähteen korkeus.
 Toisaalta Vorderrheinin pääuoman pituus on Hinterrheinia pidempi.
 Pisin sivujoki huomioon ottaen Vorderrhein on Hinterrheinia pitempi.

¹ Hinterrhein, Läntalücke, Hinterrhein 
² Rein Anteriur, Lai da Tuma, Tujetsch 
¹¹ Dischmabach/Landwasser, Scalettahorn, S-chanf 
¹² Rein da Medel, Lago di Dentro, Quinto

Reinin osat 
Joen eri osista käytetään erityisiä nimiä, myös suomeksi.

Alkujoet 
Vorderrhein ja Hinterrhein ovat Reinin alkujokia Lepontisilla Alpeilla. Ne alkavat 2 200–2 400 metrin korkeudesta ja yhdistyvät 600 metrin korkeudessa Alppi-Reiniksi. Alkujokien pituus on 60–70 kilometriä. Niiden keskivirtaama alajuoksulla on 50–60 m³/s.

Alppi-Rein 

Alppi-Rein () on noin 90-kilometrinen jokiosuus alkujokien yhdistymiskohdasta Reichenausta Bodenjärvelle (396 m mpy.). Joki laskee tällä välillä noin 200 metriä. Joen keskivirtaama alajuoksulla on 240 m³/s. Alppi-Rein on suurimmalta osalta ruopattu, pengerretty ja oikaistu tulvavahinkojen estämiseksi ja maanviljelyolosuhteiden parantamiseksi. Jokilaakson reuna-alueet on lisäksi kanavoitu. Alaosan oikaisuosuuksilla Reinin vanhaa uomaa sanotaan Alter Rheiniksi.

Korkea-Rein 

Korkea-Rein () on jokiosuus välillä Bodenjärvi–Basel. Joki laskee tällä osuudella noin 150 metriä. Reinin putoukset sijaitsevat Bodenjärvestä pari kymmentä kilometriä alajuoksulle päin, Schaffhausenin kaupungin eteläpuolella.

Ylä-Rein 
Ylä-Rein () on jokiosuus välillä Basel–Bingen am Rhein. Vuosien 1891–2010 keskivirtaama Baselissa oli 1 061 m³/s. Suurin mitattu kuukausikeskivirtaama on mitattu vuoden 1999 toukokuussa: 5 085 m³/s..

Keski-Rein 

Keski-Reiniksi () sanotaan Reinin osuutta välillä Bingen–Bonn. Keski-Reinin laakson yläosa () on osa Keski-Reiniä välillä Bingen–Koblenz. Se on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2002.

Ala-Rein 
Ala-Rein () on Reinin alin osuus Bonnista Pohjanmereen. Reinin suisto (, ) on laaja usean joen muodostama Reinin–Maasin–Schelden suistoalue.

Vanha-Rein 
Vanha-Rein () on Reinin entinen pääuoma joen suistossa.

Kaupunkeja Reinin varrella 
Chur, Vaduz, Schaffhausen, Basel, Strasbourg, Karlsruhe, Mannheim, Ludwigshafen, Wiesbaden, Mainz, Koblenz, Bonn, Köln, Düsseldorf, Neuss, Krefeld, Duisburg, Arnhem (Nederrijn), Nijmegen (Waal), Utrecht (Kromme Rijn), Rotterdam (Nieuwe Maas).

Rein kulkuväylänä 
Rein on kulkukelpoinen Pohjanmereltä aina Baselin yläpuolelle, Rheinfeldeniin asti. Kansainvälinen reitti on taattu alueen valtioiden sopimuksilla. Vapaa kulkuoikeus sovittiin ensimmäisen kerran Westfalenin rauhansopimuksessa vuonna 1648. Nykyisistä käytännöistä sovittiin Wienin kongressissa vuonna 1815, jolloin alueen valtiot perustivat yhteistyöjärjestön () sopimaan Reinin kansainvälisen liikenteen periaatteista. Komission jäsenmaita ovat nykyään Belgia, Hollanti, Ranska, Saksa ja Sveitsi.

Kanavat
Rhônen–Reinin-kanava (, ) yhdistää Reinin Rhôneen, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Välimerelle. Reinin–Mainin–Tonavan kanava yhdistää Reinin sivujoen Mainin Tonavaan, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Mustallemerelle.

Satamat 

Baselin satama on Sveitsin ainoa kansainvälinen satama. Sitä kautta kulkee noin 10 prosenttia maan tuonnista.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Itävallan joet
Sveitsin joet
Saksan joet
Ranskan joet
Liechtensteinin joet
Alankomaiden joet
Itävallan ja Sveitsin raja
Liechtensteinin ja Sveitsin raja
Ranskan ja Saksan raja
Saksan ja Sveitsin raja
Seulonnan keskeiset artikkelit
Rajajoet