Ahokirkiruoho

Ahokirkiruoho (Gymnadenia conopsea subsp. conopsea, aiemmin var. conopsea) Euroopassa ja Aasiassa tavattava kämmekkäalalaji. Suomessa sitä tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa. Kasvi on taantunut Suomessa voimakkaasti ja on rauhoitettu Oulun läänin eteläpuolella.

Ahokirkiruoho on punakirkiruohon yksi alalaji tai muunnos. Toinen Suomessa tavattava lajin alalaji (aiemmin muunnos) on hennompikokoinen lettokirkiruoho (subsp. alpina, syn. var. lapponica).

Ulkonäkö ja koko 
Tanakkavartinen ahokirkiruoho kasvaa 30–50 cm korkeaksi. Kasvin juurimukulat ovat liuskaisia. Lehdet ovat vajaan senttimetrin levyisiä, 5–20 cm pitkiä, tasasoukkia ja täplättömiä. Kukinto on tasapaksu, tiheä tähkä, jossa kukkia on 30–50 kappaletta. Kukat ovat tuoksuvia, aniliininpunaisia tai harvoin valkoisia. Kukan huuli on matalaan kolmiliuskainen, kannus pitkä ja hoikka. Ahokirkiruoho kukkii kesä-elokuussa.

Muista Suomessa kasvavista kämmekkälajeista ahokirkiruoho muistuttaa maariankämmekkää, mutta sen kukista ja lehdistä puuttuvat maariankämmekälle ominaiset pilkut.

Ahokirkiruohon pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja perhoset.

Levinneisyys 
Punakirkiruohon muunnoksia tavataan laajalla alueella, joka ulottuu Irlannista ja Ranskasta itään läpi Euroopan ja Venäjän keskiosien Kiinaan ja Japaniin saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Italiaan ja Kreikkaan, ja pohjoisessa Pohjois-Skandinaviaan. Punakirkiruohon muunnosten esiintymien levinneisyyttä Suomessa ei tunneta tarkkaan. Yleisesti voi kuitenkin todeta, että ahokirkiruohoa tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa lettokirkiruohon levinneisyysalueen painottuessa Pohjois-Suomeen. Aikaisemmin varsin yleinen ahokirkiruoho on tavallinen enää paikoin Ahvenanmaalla ja Itä-Suomessa.

Elinympäristö 
Ahokirkiruoho kasvaa kalkkipitoisessa maassa valoisilla paikoilla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat ahot ja laitumet sekä kuivahkot niityt. Vielä 1800–1900-lukujen taitteessa ahokirkiruoho oli yleinen kämmekkä. Laji on sittemmin voimakkaasti taantunut ahojen ja muiden kasvupaikkojen vähennyttyä perinteisen laidunnuksen, niiton ja kaskeamisen loppumisen myötä.

Lähteet 
 Kämmekät, Suomen orkideat. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987.
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Pohjolan kasvien pauloissa: Gymnadenia conopsea subsp. conopsea - punakirkiruoho subsp. ahokirkiruoho
 Kasviatlas 2020: Ahokirkiruohon levinneisyys Suomessa.

Kirkiruohot
Suomen vaarantuneet kasvit