Pölypunkit

Pölypunkit (Dermatophagoides) ovat läpikuultavia, pieniä hämähäkkieläimiä, joita ei voi nähdä paljain silmin. Ne ovat kooltaan noin 0,3–0,5 millimetriä, ja viihtyvät kosteassa, lämpimässä ja likaisessa ympäristössä. Pölypunkit syövät orgaanisia hiukkasia, kuten ihmisten kuolleita ihosoluja, siitepölyä ja homehiukkasia. Myös muut mikrobit maistuvat niille. 

Kotien pölypunkit viihtyvät etenkin vuoteissa, ja ne lisääntyvät nopeasti ilmankosteuden lisääntyessä. Pölypunkkien erittämät allergeenit saattavat johtaa allergiaoireisiin tai astman pahenemiseen. Pölypunkit ovatkin merkittävimpiä hengitysteiden allergisten sairauksien aiheuttajia maailmassa.

Allergia- ja astmaliiton syksyllä 2018 toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin, ettei yhdestäkään vakituisissa asunnoissa tutkituista 64 sijauspatjasta löytynyt niin suurta määrää pölypunkkeja, että patjasta olisi voinut aiheutua oireita. Pölypunkit kerättiin kuitenkin pölynimurilla, mikä voi heikentää tutkimuksen luotettavuutta, koska pölynimuri saattaa hajottaa punkit.

Asunnon kosteusvaurio saattaa lisätä sekä pölypunkkien että samankaltaisia oireita aiheuttavien varastopunkkien määrää. On myös mahdollista, että pölypunkkeja elää suurina yhdyskuntina kesämökeissä. Jo Etelä-Ruotsin lämmityskausi on niin paljon lyhyempi kuin Suomessa, että pölypunkkien yhdyskunnat ehtivät kasvaa suuremmiksi. 

Pölypunkkien määrä jää suomalaiskodeissa vähäiseksi, koska tekokuituisten patjojen ja kuivan huoneilman yhdistelmä on niille huono elinympäristö. Pölypunkkeja esiintyi suomalaiskodeissa vielä 1960-luvulla arviolta tuhat kertaa suurempina yhdyskuntina kuin nykyisin. Pölypunkkien taantumisen syynä on asumisväljyyden kasvun aiheuttama huoneilman kuivuus. Pölypunkkeja löytyy Suomessa enää lähinnä vanhoista navetoista.

Lajeja 
 Dermatophagoides evansi
 Kotipölypunkki Dermatophagoides farinae
 Dermatophagoides microceras
 Dermatophagoides pteronyssinus
 Dermatophagoides siboney

Pölypunkkien vähentämistoimet 

Pölypunkkien määrää on kehotettu usein vähentämään mm. tyynyjen ja peitteiden pesulla 60-asteisessa vedessä vuosittain tai viemällä petivaatteet ulos vuorokaudeksi −18 asteen pakkaseen tai kuumentamalla ne 60-asteisessa saunassa vähintään tunnin verran pari kertaa vuodessa. Myynnissä on ollut myös punkkiallergeenien määrää pienentäviä lakanoita sekä tiiviitä patjan- ja tyynynsuojuksia. Kyseiset toimet ovat nykyisin turhia Suomen oloissa. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että huoneilma kuivuu pitkän lämmityskauden aikana niin kuivaksi, etteivät pölypunkkien populaatiot ehdi kasvaa niin suuriksi, että niistä voisi aiheutua terveydellistä haittaa.

Katso myös 
 Pöly

Lähteet

Aiheesta muualla 
Terveyskirjasto.fi: Pölypunkki
Allergia- ja astmaliitto: Pölyallergia ja pölypunkit
Uniprot, Taxonomy: Dermatophagoides 

Punkit
Seulonnan keskeiset artikkelit