Tasavero

Tasavero eli suhteellinen vero tarkoittaa, että veron prosentuaalinen määrä on sama riippumatta verotettavasta summasta. Toisin sanoen tasaverossa marginaalivero on vakio. Tuloverotuksen yhteydessä tasaverolla tarkoitetaan yleensä veromallia, jossa verottoman tulo-osuuden ylittävää tuloa verotetaan kiinteällä veroprosentilla.

Tasaveromalli on harvinainen kehittyneissä länsimaissa, joissa on sen sijaan käytössä progressiivinen vero. Entisissä itäblokin maissa tasaveromallit ovat sen sijaan yleistyneet oikeistopuolueiden veromallien mukaisesti. Yhdysvalloissa tasaveromalli on ollut pitkään esillä poliittisessa keskustelussa. Tasaveron käyttöönottoa on perusteltu sen vetoavulla, mutta empiiristä todistusaineistoa siitä ei ole kertynyt. Tasaveroa perustellaan yleensä sillä, että se on yksinkertainen.

Tuloerojen kasvu ja valumaefekti liittyvät keskusteluun tasaverosta.

Historia 
Taloustieteilijä Milton Friedman kannatti julkisesti tasaveroa vuonna 1976 People-lehden haastattelussa. Vuonna 1985 Hoover-instituutin Robert Hall ja Alvin Rabushka julkaisivat tasaverosta kertovan teoksen The Flat Tax.

Vuonna 1994 Virossa otettiin käyttöön tasavero. Viro oli samalla ensimmäinen Euroopan maa, joka otti tasaveron käyttöön. Viron Mart Laar väittää ennen pääministeriksi tuloaan lukeneensa vain yhden taloutta käsittelevän kirjan, joka oli Friedmanin Vapaus valita. Tasavero otettiin käyttöön myös Liettuassa (1994), Latviassa (1995), Venäjällä (2001), Serbiassa (2003), Ukrainassa (2004), Slovakiassa (2004), Georgiassa (2005) ja Romaniassa (2005).

Varsanon, Kimin ja Keenin mukaan tasaveron perustelu on markkinoinnissa, signaalina maailmalle vallan vaihdoksesta. Richard Murphyn mukaan tasavero on poliittinen tavoite eikä veropolitiikkaa. Murphy sanoo, että suurta osaa Yhdistyneen kuningaskunnan verolainsäädännöstä ei voi eliminoida, ellei sitten luovuta kokonaisista veroista ja niiden verotuotoista.

Suomessa vihreiden kansanedustaja Osmo Soininvaara nosti tasaveromallin esiin perustulomallin muodossa vuonna 1994 julkaistussa kirjassaan Hyvinvointivaltion eloonjäämisoppi.

Vuonna 2006 Martti Nyberg ehdotti Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVA:n raportissa tasaveromalliin siirtymistä Suomessa.

Vuonna 2008 Bulgaria otti käyttöön 10 prosentin tasaveron. Sen jälkeen Bulgariassa on keskusteltu tasaverosta luopumisesta. Vuonna 2008 Islanti siirtyi tasaveroon veromallista, jossa oli yleinen vero, jota korotettiin lisäveroilla.

Vuonna 2010 professori Holley Ulbrich kertoo, että maailmassa on 24 maata, joissa on käytössä tasavero. 15 maata niistä on entisiä Itä- ja Keski-Euroopan kommunistimaita. Loput maista ovat hyvin pieniä, kuten Montenegro ja Islanti. Ulbrichtin mukaan yksikään maista ei ole siirtynyt tasaveroon progressiivisesta verosta. Lisäksi Ulbrict mainitsee, että yksikään merkittävä teollisuusmaa ei ole tehnyt valintaa tasaveroon siirtymisestä.

Puolan hallitus on ilmoittanut ottavansa käyttöön 18 % tasaveron. Poliittiset päätöksentekijät Kroatiassa ja Unkarissa ovat myös siirtymässä tasaveron kannalle. Unkari otti 16 prosentin tasaveron käyttöön vuonna 2012. Unkarissa siirtymistä tasaveroon perusteliin Bulgarian hyvällä kokemuksella ja keinona elpyä taantumasta ja maksaa velkoja.

Slovakiassa otettiin käyttöön tasavero vuonna 2004, mutta siitä luovuttiin vuonna 2013 siirtymällä progressiiviseen veroon. Tasaveron käyttöönotossa seurattiin Baltian maita ja Venäjää. Itä-Euroopan maat käyttivät tasaveroa uuden kauden signaalina. Tasaveron käyttöönottoa Slovakiassa perusteltiin sen vetoavulla, mutta empiiristä todistusaineistoa siitä ei ole kertynyt.

Saksassa on käyty kovaa keskustelua tasaverosta. Myös Itävallassa, Tanskassa, Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa on keskusteltu tasaverosta ja Britanniassa on perustettu tasaveroa ajava kansalaisliike.

Vuonna 2017 Venäjällä on keskusteltu 13 prosentin tasaveron korottamisesta, mutta myös tasaverosta luopumisesta. Apulaispääministeri Olga Golodetsin mukaan siirtyminen progressiiviseen veroon ja alimman tuloluokan verovapaus voisivat lievittää köyhyyttä.

Vuonna 2018 Silvio Berlusconi ajaa Italiassa 23 prosentin tasaveroa. Berlusconin Forza Italia -puolue sai vaaleissa kuitenkin vain 13,94 prosentin kannatuksen. Vaalien jälkeen Pohjoisen liiton ja Viiden tähden liikkeen hallitusohjelman mukaan Italiassa voitaisiin siirtyä alimmillaan 15 prosentin tasaveroon.

Taloustieteellisiä näkökohtia

Tasavero voidaan toteuttaa siten, että verotuksen painopiste siirretään ansiotulon verottamisesta kuluttamisen verottamiseen. Tähän liittyy Yhdysvalloissa ajatus siitä, että ansiotulon verottamisesta voitaisiin jopa kokonaan luopua verottamalla kuluttamista.

Tutkijat Varsano, Kim ja Keen kuvailevat tasaveroa melko radikaaliksi ja sen käyttöönottoa väitteiden ja retoriikan tulokseksi. Heidän mukaansa analyysi ja empiiriset todisteet sen käyttöönoton puolesta ovat hyvin rajallisia. Taloustieteilijä Sixten Korkmanin mukaan tasaveromallin etuna on, että se muistuttaa yksinkertaisen verojärjestelmän eduista sekä kansantalouden tehokkaan toiminnan ja dynaamisten vaikutusten tärkeydestä.

Tasaveron ideaa on sovellettu myös perustulomalliin, jolloin se muistuttaa negatiivista tuloveroa. Tällaisessa tasaveron ja perustulon yhdistelmässä tasavero asetetaan verrattain korkeaksi, esimerkiksi 40 prosenttiin. Mallissa perustulo tekee tasaverosta efektiivisesti progressiivisen.

Tasavero käytössä

Maat, joissa on tasavero

Alueelliset yksiköt, joissa on tasavero

Tasaverotus käytössä verolainsäädännössä 
 ei käytä yleistä tuloveroa, mutta vuodesta 2011 alkaen palkoista otetaan ”väliaikainen vakautusmaksu”, joka koostuu työnantajan maksamasta osasta ja toisesta osasta, jonka työntekijä maksaa. Vakautusmaksu on tasavero joka on kiinteä 3 %. Tämä vero on pakollinen sosiaaliturvamaksu
 on säätänyt progressiiviset 14 % ja 25 % verot öljy- ja kaasualan sekä julkisen sektorin työtuloille, mutta 14 prosentin kiinteä verokanta muiden alojen työtuloille ja sijoitustuloille. Siinä määrätään myös kiinteä 20 % verokanta yritystuloille
 Brittiläisillä Neitsytsaarilla ei ole yleistä tuloveroa, mutta se kerää palkkaveroa, joka koostuu työnantajan maksamasta osasta ja toisesta, jonka työntekijä maksaa. Työntekijäosuus on kiinteä 8 %. Tämä vero on pakollinen sosiaaliturvamaksujen ja kansallisen sairausvakuutuksen lisäksi.
 Hongkongissa on verotuksessa jossain määrin käytössä kiinteä vero, vaikka sen palkkaverorakenteella on useita erilaisia verokantoja, jotka vaihtelevat 2 prosentista 17 prosenttiin vähennysten jälkeen. Verot on rajattu 15 %:iin bruttotulosta, joten tätä verokantaa sovelletaan ylemmiin tuloihin, jos verot ylittäisivät 15 % brutto-osuudesta..
 ei käytä yleistä tuloveroa, mutta se kerää zakatia (varallisuusvero) Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kansalaisten elinkeinotoiminnasta ja tuloverosta sekä niiltä asukkailta, jotka eivät ole Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kansalaisia sekä ulkomailla asuvilta kansalaisten tuloista. Zakatin veroprosentti on 2,5 % ja tuloveroprosentti on 20 %.

Maat, joissa oli aikaisemmin tasavero 
 otti vuonna 2008 käyttöön henkilökohtaisen 10 prosentin tasaveron ja korvasi sen kahdella prosentilla, 13 prosentilla ja 23 prosentilla vuonna 2014.
lla oli 30 prosentin tasavero henkilökohtaisista tuloista vuoteen 2014 saakka, jolloin se otti käyttöön toisen alemman 15 prosentin verokannan
ssa oli 30 prosentin tasavero henkilökohtaisista tuloista vuoteen 2017 saakka, kun se korvasi sen asteittain 28 prosentin ja 40 prosentin verokannalla.
 otti vuonna 2008 käyttöön henkilökohtaisen tulon 15 prosentin tasaveron, joka on toinen suurempi 22 prosentin verokanta vuonna 2013. Vuonna 2010 Islanti korvasi tasaisen verojärjestelmän asteittain kansallisella tasolla 24,1–33 prosentilla, kun yhdistetty (kansallinen ja kunnallinen) 46,28 prosenttia.
ssa oli henkilökohtaisista tuloista maksettiin tasavero vuoteen 2010 saakka, jolloin se otti käyttöön lisää korkeampia verokantoja 27,5 ja 33 prosenttia. Se palautti 25 prosentin tasaveron vuonna 2011 ja otti käyttöön toisen korkeamman 30 prosentin verokanta vuonna 2016.
 otti vuonna 1995 käyttöön tasaveron ja luopui 23 prosentin tasaverosta vuoden 2018 alussa ottamalla käyttöön 20 %:n, 23 %:n ja 31,4 %:n verokannat
 otti käyttöön 33 % tasaveron henkilökohtaisista tuloista vuonna 1995. Verokanta muutettiin 27 % vuonna 2006, 24 % vuonna 2008 ja 15 % vuonna 2009. Vuonna 2019 Liettua korvasi kiinteän veronsa progressiivisilla 20 ja 27 % verokannoilla.
issa oli  henkilökohtaisista tuloista oli 20 % tasavero vuoteen 2021 asti, jolloin se otti käyttöön uusia alempia 5, 10 ja 15 %veroja.
 otti käyttöön vuonna 2009 15 prosentin tasaveron henkilökohtaisille tuloille.. Vuonna 2017 se otti käyttöön ylimääräisen ”solidaarisuusveron”, joka oli 5 prosenttia korkean tulotason osalta, 20 prosentin yhteenlaskettu verokanta. Vuonna 2018 se otti käyttöön vielä 10 prosentin alemman verokannan
 otti käyttöön henkilökohtaisista tuloista oli 10 % tasavero vuoteen 2023 asti, jolloin se otti käyttöön lisää korkeammat 15 ja 20 % verot.
 otti vuonna 2007 käyttöön henkilökohtaisen tulon 15 prosentin tasaveron, joka pieneni 12 prosenttiin vuonna 2009 ja 9 prosenttiin vuonna 2010. Otti käyttöön vuonna 2013 toisen palkkaluokan, joka on 15 prosenttia suurempi vuonna 2013, 13 prosenttia vuonna 2015 ja 11 prosenttia vuonna 2016.
  otti käyttöön vuonna 2007 12 prosentin tasaveron, joka laski 10 prosenttiin vuonna 2008. Vuonna 2019 se otti käyttöön toisen, 18 prosentin korkeamman palkan, ja lisäsi sijoitustulojen kiinteän verokannan 15 prosenttiin.
 otti vuonna 2012 käyttöön henkilökohtaisen tulon 25 prosentin tasaveron ja korvasi sen vuonna 2000 kahdella 26 prosentin ja 31 prosentin verokannalla vuonna 2015.
 otti käyttöön henkilökohtaisista tuloista oli tasaveroinen 15 % vuoteen 2018 asti, jolloin se otti käyttöön lisää korkeammat 20 % ja 30 % verot.
 otti vuonna 2004 käyttöön henkilökohtaisen tulon 19 prosentin tasaveron ja vuonna 2013 toisen 25 prosentin suuruisen verokannan
ssa henkilökohtaisista tuloista maksettiin tasavero vuoteen 2017 saakka, jolloin se otti käyttöön toisen korkeamman 30 prosentin verokanta.
 otti vuonna 2008 käyttöön henkilökohtaisen 15 prosentin tasaveron, joka on toinen suurempi 22 prosentin verokanta vuonna 2013.
 oli tasavero 30 % henkilökohtaisista tuloista vuoteen 2009 saakka, jolloin se otti käyttöön toisen alemman 15 prosentin verokannan
 otti käyttöön 13 prosentin tasaveron henkilökohtaiseen tuloon vuonna 2001 ja toiseksi korkeamman 15 prosentin verokannan vuonna 2021

Alueelliset yksiköt joissa oli aikaisemmin tasavero 

 otti käyttöön 10 prosentin tasaveron henkilökohtaisista tuloista vuonna 2001 ja korkeammat 12, 13, 14 ja 15 prosentin verokannat vuonna 2016. Tämä tasavero täydentää Kanada liittohallituksen asettamia progressiivisia verokantoja.
 otti käyttöön kiinteän henkilökohtaisen tuloveron vuonna 1917. Yleinen verokanta oli alun perin 1,5 prosenttia, ja sitä muutettiin useita kertoja, ja se oli 6,25 % vuonna 1990 ja 5 %  vuonna 2020. Joihinkin sijoitustuloihin sovellettiin erilaisia kiinteämääräisiä verokantoja Vuonna 2023 osavaltio otti käyttöön 4 % lisäveron suuremmille tuloille, mikä päätti tasaverojärjestelmän.[  Olemassaolonsa aikana tämä kiinteä vero oli Yhdysvaltojen liittovaltion hallituksen määräämien progressiivisten verokantojen lisäksi
 otti vuonna 1929 käyttöön kiinteän 5 % veron korkoihin ja osingoihin. Verokanta muutettiin 6 %:iin vuonna 1937, 5 %:iin vuonna 2016, 4 %:iin vuonna 2017, 3 %:iin vuonna 2018, 2 %:iin vuonna 2019, 1 %:iin vuonna 2020, ja vero kumottiin vuonna 2021. Tämä tasavero oli Yhdysvaltojen liittovaltion hallituksen määräämien progressiivisten verokantojen lisäksi.

Kokonaisverotus 
Verojen ja veronluonteisten maksujen kokonaismäärän perusteella modernia verojärjestelmää voi pitää lähinnä suhteellisena varsinkin korkean veroasteen maissa. Suhteellinen tai lievästi progressiivinen verotus tukee modernille verojärjestelmälle ja hyvinvointivaltiolle ominaista ajatusta universaaleista oikeuksista. Muuten kuin keräämällä huomattavan panoksen koko väestöltä valtio ei saisi veroina kerättyä noin puolta kansantulosta eikä pystyisi takaamaan kansalaisilleen laajoja sosiaalisia oikeuksia.

Varsanon, Kimin ja Keenin tutkimuksen mukaan tasavero pienentää verokertymää eikä siihen liity Lafferin käyrän tyyppistä käyttäytymisvaikutusta.

Mihaescun ja Voinean tutkimus tasaveron vaikutuksista Romaniassa esittää suurituloisimman 20 %:n osuuden olevan selvä voittaja veromallissa. Tutkimuksessa verrattiin vuotta 2004 seuraavaan vuoteen 2005, joka oli ensimmäinen vuosi, kun tasavero oli voimassa. Mihaescun ja Voinean johtopäätöksenä tasavero johti kasvaneeseen tulojen eriarvoiseen jakautumiseen ja se stimuloi kulutusta erityisesti rikkaimmilla kotitalouksilla.

Unkarissa tasavero otettiin käyttöön vuonna 2012, jonka jälkeen Unkarin valtion verotulot kasvoivat 7,6 prosentilla vuoteen 2011 verrattuna. Verotulojen kasvu selittyy kulutuksen kasvulla, jota verotettiin. Tavaroiden ja palveluiden verotuotto kasvoi 8,5 prosenttia vuodesta 2011. Vuoden 2015 verokertymä on 23,8 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2011.

Tasavero ulkomaiselle työvoimalle 
Etelä-Korea soveltaa tasaveroa ulkomailta saapuneeseen työvoimaan. Vuonna 2016 tasavero ulkomaiselle työvoimalle oli 18,7 prosenttia ja vuonna 2017 20,9 prosenttia. Malta soveltaa tasaveroa ulkomaisiin erityisosaajiin (highly qualified persons) kannustaakseen sellaisen työvoiman työntekoa Maltalla. Maltalla se koskee yritysten johtohenkilöstöä ja rahoitusalan asiantuntijatehtäviä. Maltalla määriteltyjen erityisosaajien vero on tasavero 15 prosenttia viiden miljoonan euron kattoon asti, jonka ylittävä tulo on verovapaata.

Katso myös 
 Luettelo maista, joissa ei ole tuloveroa

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Forbes, Steve (2005). Flat Tax Revolution. Washington, DC: Regnery Publishing, Inc. ISBN 0-89526-040-9
 Robert E. Hall, Alvin Rabushka (2007). The Flat Tax. Hoover Press. ISBN 9780817993184

Aiheesta muualla 
 Economist: The case for flat taxes 16.4.2005 
 Economist: The flat-tax revolution 16.4.2005 
 Yle Elävä arkisto: Tasaverokeskustelu asetti tasavertaisuuden ja hyvinvointiyhteiskunnan vastakkain

Verotus