Käenkaali

Käenkaali eli metsäkäenkaali tai kansanomaisesti ketunleipä tai joskus myös revonrieska tai jäniksenkaali (Oxalis acetosella) on monivuotinen, 5–10 cm korkea, hento ruoho, joka kasvaa Suomessa yleisenä Etelä- ja Keski-Suomen lehdoissa sekä lehtomaisissa metsissä harvinaistuen Rovaniemen ja Kuusamon korkeudelle asti, jota pohjoisempana sitä ei kasva.

Ulkonäkö ja koko 
Käenkaalin hento, suikertava, suomuinen maavarsi kasvaa vaakasuoraan suikertaen. Suomut ovat lehtikantoja. Kukkavana ja lehdet nousevat suoraan maavarresta. Lehdet ovat ohuet, kolmisormiset ja vaaleanvihreät. Ne kasvavat ruusukkeina ja talvehtivat. Lehdykät ovat muodoltaan vastaherttaiset sekä 1–2 cm pitkät ja painuvat alaspäin öiseen aikaan sekä huonolla säällä.

Touko–kesäkuussa hieman lehtien yläpuolelle yksittäin vanojen päähän avautuvat kaksineuvoiset kukat. Kukkavanan puolivälissä on kaksi suomumaista esilehteä. Kukat ovat kooltaan 8–12 mm, terälehdiltään valkoisia ja lilasuonisia, toisinaan punertavansävyisiä. Terälehtiä on yleensä viisi kappaletta ja niiden tyvessä on keltainen täplä. Heteitä on kymmenen ja emejä on viisi.

Myöhemmin kesällä kasvi ei vaivaudu enää kasvattamaan komeita avokukkia, vaan tekee kleistogaamisia, avautumattomia umpipölytteisiä kukkia, jotka muistuttavat nuppuja. Noin kolmasosa käenkaalin siemenistä kehittyy pölytyksen kautta ja kaksi kolmasosaa umpinaisiksi jäävistä kesäkukista.

Käenkaalin hedelmä on äkillisesti avautuva kota, joka on pyöreähkö, uurteinen, vaaleanvihreä, viisisärmäinen, viisilokeroinen ja 3–4 mm pitkä. Se sinkoaa siemenet jopa parin metrin päähän. Etäämmällekin käenkaali pääsee usein leviämään, sillä pinnaltaan tahmeat siemenet tarttuvat helposti ohikulkeviin eläimiin.

Levinneisyys 
Käenkaali on yleinen koko Suomessa Lappia lukuun ottamatta.

Elinympäristö 
Käenkaali kasvaa tuoreissa ja kosteissa lehdoissa, lehtomaisissa metsissä, jalopuumetsissä, varjoisissa kuusikoissa sekä ravinteisissa korvissa.

Käyttö 

Käenkaalia voi syödä, mutta sitä ei suuremmissa määrin suositella. Se on happamanmakuinen ja sisältää oksaalihappoa. Sen vaikutusta voi kuitenkin neutraloida maidolla, jos sitä syö enemmän. C-vitamiinipitoisuutensa ansiosta sitä on käytetty aiemmin kansanlääkinnässä keripukin hoitoon.

Kuvia

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2020: Käenkaalin eli metsäkäenkaalin (Oxalis acetosella) levinneisyys Suomessa.
 Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Käenkaali (Oxalis acetosella)
 Valokki – Nettikasvio: Käenkaali, ketunleipä (Oxalis acetosella)
 Eliaksen yrttitarha (Internet Archive)
 Yle: Käenkaali eli ketunleipä
 Flora of China: Oxalis acetosella 

Käenkaalit
Seulonnan keskeiset artikkelit