Proton

Proton () on venäläinen kantoraketti, joka kehitettiin Neuvostoliitossa 1960-luvun alussa. Sen ensimmäinen laukaisu kantorakettina tapahtui 16. heinäkuuta 1965. Protonin pohjalta on tehty uusia versioita: Proton-K, jonka ensilento oli 10. maaliskuuta 1967 ja Proton-M, jonka ensilento oli 7. huhtikuuta 2001.

Kehityshistoria ja kaupallinen käyttö
Helmikuussa 1962 käydyssä Neuvostoliiton rakettitekniikan hallinnon johdon kokouksessa Vladimir Tšelomei esitteli raketin ylisuurena mannertenvälisenä ydinohjuksena nimikkeellä UR-500. Tämän esikehitys oli tehty suunnittelutoimistossa ilman puolustusministeriön valtuutusta. Sen jatkokehitys tapahtui Hrutševin pojan painostuksesta Dimitri Ustinovin tahtoa vastaan.

Vuosien 1965 ja 1970 välillä käyttöön otettu Vladimir Tšelomein kehittämä raskas kantoraketti Proton oli hyvin epäluotettava. Raketin kehitys liittyi Neuvostoliiton kuuohjelmaan ja aikaan, jolloin eri rakettitehtaiden välinen kilpailu markkinaosuuksista Neuvostoliitossa oli kovaa myös poliittisena pelinä. Kehityksensä aikana se kilpaili N1-kantoraketin kanssa Neuvostoliiton suunnitteleman miehitetyn kuulennon kantoraketista 1970-luvun alkuun asti.

1970-luvulta lähtien Proton on ollut yksi kaikkein luotettavimmista kantoraketeista. 1960-luvun puolivälin jälkeen sillä on tehty 355 laukaisua, joista yli 96 % on onnistunut. 

Proton laukaisi Neuvostoliiton kuualukset. Saljut-avaruusasemat laukaistiin (tyhjänä) Protonilla, kuten myös Mir-avaruusaseman ydin. Sillä on laukaistu luotaimia kohti Kuuta, Marsia ja Venusta. 

Sen pääkäyttö on Venäjän GEO-kiertoradan satelliittien laukaisu. Sillä on viety mm. ISS-avaruusaseman ensimmäiset Zarya- ja Zvezda-moduulit. 

Venäläisen Hrunitševin, joka valmistaa raketit, ja amerikkalaisen Lockheed Martinin yhteisyritys International Launch Services (ILS) markkinoi Protonia Yhdysvalloissa. Näitä lännen kaupallisia laukaisuja on tehty vajaat 60.

Proton 8K82K-version tekniikkaa
Kantoraketti pystyy laukaisemaan LEO-radalle noin 20 000 kg hyötykuorman. 

Protonin ajoaine on epäsymmetrinen dimetyylihydratsiini (UDMH) ja typpitetraoksidi. Neuvostoliittolainen rakettisuunnittelija Sergei Koroljov kutsui tätä ajoainetta "saatanalliseksi myrkyksi", koska ne ovat hyvin myrkyllisiä, syövyttäviä ja karsinogeenisia. Nämä ajoaineet kuitenkin palavat kosketuksessaan toisiinsa ilman sytytintä, joka yksinkertaistaa rakettimoottoria. Ne voidaan varastoida pitkiä aikoja normaalissa lämpötilassa toisin kuin esimerkiksi nestemäinen vety. Ajoaineita kutsutaankin "varastoitaviksi" (storable).

Laukaisut
Proton laukaisuja on tehty 355 kappaletta, ohessa engl. Wikipediasta käännetty puutteellinen taulukko.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Krunishevin oma sivusto (venäjä, englanti) 
 ILS:n Proton sivusto 
 epävirallinen Proton-sivusto 

Kantoraketit
Seulonnan keskeiset artikkelit