Richard Stallman

Richard Matthew Stallman (s. 16. maaliskuuta 1953 New York) on yhdysvaltalainen ohjelmoija, vapaiden ohjelmistojen puolestapuhuja, GNU-projektin ja Free Software Foundationin perustaja.

Stallman tunnetaan hakkeripiireissä myös nimensä alkukirjaimista muodostetulla käyttäjätunnuksellaan rms.

Stallmanin kehittämiin ohjelmiin lukeutuvat GNU Emacs, GNU C -kääntäjä (gcc) ja GNU Debugger (gdb). Hän on luonut GNU GPL -lisenssin, joka on yksi suosituimmista vapaiden ohjelmistojen levityslisensseistä. 1990-luvun puolivälistä Stallman on kuitenkin käyttänyt valtaosan ajastaan poliittiseen vaikuttamiseen ja vapaiden ohjelmistojen puolesta puhumiseen. Hän on myös vastustanut ohjelmistopatentteja ja tekijänoikeuslain laajennuksia.

Stallman ei ole kapitalismin vastustaja, mutta hän on sitä mieltä, että valtioiden pitäisi estää yrityksiä kasvamasta liian suuriksi ja tekemästä ikäviä asioita, joihin hänen mielestään kuuluu suljetun koodin ohjelmien tekeminen ja myyminen. Vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa hän kannatti Bernie Sandersia.

Vuonna 2019 Stallman luopui Free Software Foundationin johtajuudesta mutta jatkaa GNU-projektin johdossa.
Stallman oli puolustanut edesmennyttä Marvin Minskyä, jota syytettiin yhteyksistä Jeffrey Epsteiniin, mistä johtuen hän joutui cancelloiduksi.

Elämäkerta 

Stallman tutustui tietokoneisiin ensi kerran 1960-luvulla ollessaan vielä koulussa. Päästyään töihin IBM:lle Stallman kirjoitti ensimmäisen tietokoneohjelmansa. Vaikka Stallmanilla oli lahjoja tutkimustyöhön (hän työskenteli jonkin aikaa Rockefeller Universityn biologian laitoksella), jatkoi hän tietokoneiden parissa ja lähti opiskelemaan Harvardiin. Ensimmäisenä opiskeluvuonnaan 1971 hänet palkattiin MIT:n tekoälylaboratorioon. Myöhemmin hän oli työnvuokrausyrityksen palkkalistoilla, jossa tapasi asianajaja Eben Moglenin.

1980-luvulla Stallmanille tärkeä hakkeriyhteisö MIT:ssä alkoi hajota. Tietokonevalmistajat alkoivat sulkea ja patentoida lähdekoodiaan estääkseen sen käytön kilpailijoiden tietokoneissa. MIT:n tekoälylaboratorion väki siirtyi vähitellen kaupallisiin, keskenään kilpaileviin yhtiöihin. Stallmanilta edellytettiin MIT:ssä salassapitosopimusta, jonka hän hylkäsi periaatteidensa vastaisena 1983. Välirikon seurauksena hän erosi seuraavan vuoden alussa omistautuen täysipäiväisesti GNU-projektille, jonka oli perustanut syyskuussa 1983.

Vuonna 1985 Stallman julkaisi GNU-manifestin, jossa hän esitti tarpeen luoda vapaa käyttöjärjestelmä nimeltä GNU. Järjestelmän oli tarkoitus olla yhteensopiva Unixin kanssa. Pian syntyi Free Software Foundation -yhdistys, joka alkoi ajaa Stallmanin asettamia tavoitteita. Vuonna 1989 Stallman loi käsitteen copyleft, joka on lakitekninen tapa suojata vapaiden ohjelmistojen levitysoikeutta tekijänoikeuslaeilla. Valmiiksi saadut työkalut ja niiden levityslisenssi GPL takasivat kaikille ohjelmoijille mahdollisuuden kirjoittaa vapaita ohjelmistoja. Vapaus oli kuitenkin näennäistä, sillä epävapaita osia tarvittiin yhä toimivan kokonaisuuden aikaansaamiseksi.

Suuri osa uudesta GNU-käyttöjärjestelmästä oli 1990-luvun vaihteessa jo lähes valmis, vain ydin puuttui. GNU-projekti keskitti ponnistuksensa HURD-nimisen ytimen kehitystyöhön, mutta Linus Torvaldsin alulle panema Linux valtasi sille varatun paikan GNU-ohjelmissa. Yhteenliittymän tuloksena oli ensimmäinen vapaa käyttöjärjestelmä, jonka nimestä on kiistelty. Stallman ja hänen kannattajansa ovat tarkkoja siitä, että kokonaisuutta kutsutaan nimellä GNU/Linux, vaikka suuren yleisön ja valtamedian keskuudessa Linux ilman GNU-etuliitettä on käytännössä vakiintunut. Pahasti myöhästynyt HURD oli vuonna 2006 käyttökelpoinen, mutta se ei ole päihittänyt Linux-ydintä vakaudessa tai suosiossa.

Stallmanille myönnettiin Grace Murray Hopper -palkinto vuonna 1990 ja vuonna 1996 kunniatohtorin arvonimi ruotsalaisessa Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa.

Stallman käyttää Thinkpad x200 kannettavaa, jossa ilmainen käynnistysohjelma libreboot ja Trisquel GNU/Linux käyttöjärjestelmä.

Katso myös 
Vapaa ohjelmisto
Free Software Foundation
GNU
GNU GPL
Linux (GNU/Linux)
Free Software Song

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Hakkeriyhteisö ja eettisyys. 2002. Richard M. Stallmanin haastattelu
Sam Williams: Free as in Freedom 2.0 2010, Stallmanin elämäkerta 

GNU
Emacs
Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat
Vuonna 1953 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Free Software Foundation
Grace Murray Hopper -palkinnon saajat