Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry (lyhenne SAK, , lyhenne FFC) on Suomen suurin ammatillinen keskusjärjestö. SAK edustaa noin miljoonaa suomalaista. SAK:hon kuuluu 17 teollisuuden, julkisen sektorin, kuljetusalojen, yksityisten palvelualojen ja kulttuurialojen ammattiliittoa. Sen edeltäjiä ovat Suomen Ammattijärjestö ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto.

Järjestön puheenjohtaja on ollut vuodesta 2016 lähtien Jarkko Eloranta. SAK:n edustajiston puheenjohtaja on Annika Rönni-Sällinen ja varapuheenjohtajat ovat Jarmo Markkanen ja Mika Byman. Hallituksen varapuheenjohtaja on Katja Syvärinen.

SAK on poliittisesti sitoutumaton organisaatio, joka osallistuu yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen ennen kaikkea kolmikannan ja tulopolitiikan kautta. SAK on myös kampanjoinut vaalien alla ja julkaissut kannanottoja tärkeinä pitämistään asioista, kuten asuntorakentamisen kohtaanto-ongelmista ja työeläketurvan hoitamisesta.

SAK:n suomenkielisen Palkkatyöläinen-lehden paperiversion julkaiseminen lopetettiin vuoden 2016 lopussa. Ruotsinkielisen Löntagaren-lehden julkaiseminen lopetettiin vuoden 2017 lopussa. SAK toimii yhteistyössä Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ry:n kanssa. SAK on Vapaaehtoisen pelastuspalvelun toimintaa tukeva järjestö.

Historia 

SAK:n edeltäjä, Suomen ensimmäinen keskusjärjestö Suomen Ammattijärjestö SAJ perustettiin 15. huhtikuuta 1907, ja se oli läheisessä suhteessa Suomen Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Suomen sisällissodan jälkeen SAJ:ssa saivat enemmistön kommunistit ja vasemmistososialistit, ja heinäkuussa 1930 viranomaiset lakkauttivat sen Lapuan liikkeen painostuksen takia. Uuden keskusjärjestön, Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton (SAK) perustajia 19. lokakuuta 1930 olivat lähinnä sosiaalidemokraatit. SAK:n jäsenmäärä ylitti vuoden 1944 lopussa 100 000, vuonna 1947 jäsenmäärä oli 341 600 henkilöä.

1950-luvun lopulla sosiaalidemokraattien keskinäinen riita ulottui myös ammattiyhdistysliikkeeseen. SAK:n jäätyä TPSL:n kannattajien haltuun, osa SDP:n kannattajien hallitsemista liitoista erosi ja muodosti uuden Suomen Ammattijärjestön, osin CIA:lta saadun rahoituksen turvin. TPSL:n kuihduttua SAJ ja SAK yhdistyivät jälleen 1969 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöksi, eli nykyiseksi SAK:ksi.

Toiminta

Yhteiskunnallinen toiminta 
SAK on julkisesti kannattanut muun muassa viidennen ydinvoimalan rakentamista ja Euroopan unionin jäsenyyttä. EU:n rahaliiton jäsenyyden edellytykseksi muodostettiin niin sanotut EMU-puskurit, joita SAK muiden työmarkkinajärjestöjen lailla piti jäsenyyden edellytyksinä.

Tulopolitiikka 
SAK jäsenliittoineen on tulopolitiikan osapuoli. Se pyrkii vaikuttamaan siihen, että tehtäisiin tulopoliittisia kokonaisratkaisuja, jotka hillitsisivät inflaatiota estämällä suuret palkankorotukset, mutta samalla tukisivat tulonjaon tasaisuutta. Tästä seuraa, että SAK:lla on kantoja myös nettotuloihin vaikuttaviin asioihin, muun muassa verotukseen, veronalennuksiin jne. SAK:n pääekonomisti on Ilkka Kaukoranta.

Vaalikampanjat 
Suomalaisissa medioissa SAK:n kampanjointia on useaan otteeseen pidetty vasemmiston tukemisena. Tämä ei ole mitenkään poikkeuksellista, sillä poliittisella työväenliikkeellä ja ammatillisella työväenliikkeellä on yhteistä työläisten elinolojen puolustaminen ja parantaminen.

Vuoden 1997 kampanjassa esiintyi mieshahmo, joka laukoi kärkkäitä mielipiteitä. Vuoden 1999 vaaleissa SAK kampanjoi televisiomainoksella, jossa öykkärimäisesti käyttäytyvät rikkaat mollasivat äänestämättä jättävää työväestöä.

SAK tuki avoimesti Tarja Halosta vuoden 2006 presidentinvaaleissa.

Keskusjärjestö kampanjoi vaalien edellä (erityisesti oman jäsenkunnan) äänestysaktiivisuuden nostamiseksi. SAK:n lähtökohtana on, että mitä korkeampi äänestysprosentti eduskuntavaaleissa, sitä enemmän eduskuntaan tulee valituksi palkansaajien asioita ymmärtäviä kansanedustajia. 

SAK:n jäsenet äänestävät selvästi muuta väestöä laiskemmin: esimerkiksi vuoden 2007 eduskuntavaalien edellä helmikuussa 2007 tehtyssä tutkimuksessa SAK:n jäsenistä 55 % ilmoitti äänestävänsä varmasti ja 26 % melko varmasti. Kaikkien suomalaisten  äänestysikäisten vastaavat luvut olivat 63 % ja 22 %. Puhelimitse tehdyn tutkimuksen virhemarginaali oli 4 % suuntaansa.

Vuoden 2007 eduskuntavaalien kampanja 

Vuoden 2007 sensuroidussa televisiomainoksessa Oiva Lohtanderin esittämä öykkärimäinen johtaja mässäili ruualla ja pilkkasi työläisiä, jotka eivät edes vaivaudu äänestämään. Mainoksen tarkoituksena oli herätellä palkansaajia äänestämään. Vaalien jälkeen erityisesti SDP:n piirissä on arvioitu, että mainoskampanja heikensi vasemmiston suosiota.

Mainos herätti ihmetystä muun muassa Perheyritysten liitossa ja Helsingin Sanomissa.
Vastalauseita tuli myös SDP:n piirissä – muun muassa Jukka Gustafsson katsoi blogissaan SAK:n menneen mainonnassaan jo liian pitkälle. Vaikka aluksi SAK:n johto seisoi mainoksensa takana, luovuttiin mainoksen esittämisestä ennen ensimmäistä TV-esityskertaa.

Kansainvälinen toiminta 
SAK on ollut mukana kansainvälisessä toiminnassa perustamisestaan lähtien. Liitto kuuluu vuonna 2006 perustettuun Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestöön (ITUC). Ennen ITUC:n perustamista SAK oli sen edeltäjän, Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälisen liiton (VAKL), jäsen. Eurooppa-tasolla SAK on vuodesta 1974 alkaen kuulunut Euroopan ammatilliseen yhteisjärjestöön (EAY). Pohjoismainen kattojärjestö on Pohjolan ammatillinen yhteisjärjestö (PAY), johon SAK on kuulunut vuodesta 1972.

Kansainvälisen ay-liikkeen yksi vaikutuskanava on myös ay-liikkeen neuvoa-antava komitea OECD:ssä (TUAC).

Vuonna 1991 SAK, STTK ja Akava perustivat yhteisen toimiston edunvalvontaan Euroopassa. Toimiston nimi oli aluksi Keskusjärjestöjen Eurooppa-yhteistyö (KEY) ja vuodesta 2006 se on toiminut nimellä Palkansaajajärjestöjen EU-edustusto FinUnions. Toimisto siirtyi Brysseliin 1. helmikuuta 1995. Akava irtautui FinUnionsin toiminnasta vuoden 2017 alussa. Samaan aikaan Akavan yksityisen sektorin neuvottelujärjestö Ylemmät Toimihenkilöt YTN liittyi toimiston ylläpitäjäksi.

Jäsenliitot

Jäsenistö 
SAK:n suurimmat jäsenliitot ovat suuruusjärjestyksessä: Palvelualojen ammattiliitto Pam, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL), Teollisuusliitto, Rakennusliitto, TEAM Teollisuusalojen ammattiliitto, Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT, Paperiliitto ja Sähköalojen ammattiliitto.

SAK jäsenliittojen yhteenlaskettu jäsenmäärä oli vuoden 2017 alussa 966 354 henkilöä, joista miehiä on 522 264 (54,0 %) ja naisia 444 090 (46,0 %). Järjestöjen yhteenlaskettu jäsenmäärä on pysynyt viime vuosina suhteellisen vakaana − vuonna 2003 jäseniä oli yhteensä 1 049 259, joista miehiä 565 514 ja naisia 483 745. Kuitenkin vuonna 2018 SAK tilittää European Trade Union Confederationille jäsenmaksuja ainoastaan 627 322 palkansaajasta. Tästä luvusta on poistettu opiskelijajäsenet ja eläkeläiset.

Työttömyyskassoihin maksavia jäseniä on sen jäsenjärjestöissä arviolta yhteensä runsaat 800 000.

Vuonna 2005 keskimäärin SAK:laiset olivat 45-vuotiaita kunnan palveluksessa olevia naisia ja 42-vuotiaita metallialalla töissä olevia miehiä. SAK:laisilla ammattiliitoilla on yhteensä 170 000 alle 30-vuotiasta jäsentä.

Nykyiset

Kuljetusala 
Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto
Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys SLSY, SAK:ssa 2002 lähtien, AKT:n yhteisöjäsen vuodesta 2015
Ilmailualan Unioni IAU
Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU
Rautatiealan Unioni RAU
Suomen Merimies-Unioni SM-U

Teollisuus 
Teollisuusliitto
Paperiliitto, vuoteen 1978 Suomen Paperiteollisuudentyöntekijäin Liitto
Rakennusliitto, aiemmin Suomen Rakennustyöläisten Liitto
Suomen Elintarviketyöläisten Liitto SEL
Sähköalojen ammattiliitto, aiemmin Sähköalan Työntekijäin Liitto

Julkinen sektori 
Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL
Aliupseeriliitto
Rajaturvallisuusunioni
Tulliliitto
Vankilavirkailijain Liitto

Yksityinen palveluala 
Kaupanalan esimiesliitto, SAK:n jäsen Palvelualan Unionin kautta
Palvelualojen ammattiliitto Pam 
Suomen Huippu-urheilijoiden Unioni SHU
Suomen Muusikkojen Liitto
Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto Teme, 4 800 jäsentä

Lehtimiesliitot 
Suomen Sosialidemokraattinen Sanomalehtimiesliitto SSSL
Yleinen Lehtimiesliitto YLL

Entiset 
Suomen Autoalantyöntekijäin Liitto (1969–1970) yhdistyi AKT:hen
Auto- ja Konealan Unioni AKU (?–2003) yhdistyi Metalliliittoon
Auto- ja Kuljetustyöväen Liitto (1969–1970) yhdistyi AKT:hen
Hotelli- ja Ravintolahenkilökunnan Liitto (1969–2000) yhdistyi Pamiin
Ilmakuljetusalan Ammattiliitto (1969) yhdistyi IAU:hun
Suomen Ilmakuljetus Unioni (1969) yhdistyi IAU:hun
Jalometallityöntekijäin Liitto (1969–1974) yhdistyi Metalliliittoon
Järjestötoimitsijain Liitto JTL (–1996) yhdistyi Pamiin
Suomen Kaivostyöväen Liitto (1969) yhdistyi Metalliliittoon
Kemianliitto (1993−2009) yhdistyi TEAMiin
Kemian Työntekijäin Liitto (1970–1993) yhdistyi Kemianliittoon
Kiinteistötyöntekijäin Liitto (1969–2000) yhdistyi Pamiin
Kumi- ja Nahkatyöväen Liitto (1969–1993) yhdistyi Kemianliittoon
Kunnallis- ja sairaala-alojen työntekijäin liitto (1969–1971) yhdistyi KTV:hen
Kunta-alan ammattiliitto KTV (1969–2006) yhdistyi JHL:ään
Suomen Laivanpäällystöliitto SLPL (1972–1989) siirtyi STTK:hon
Suomen Lasi- ja Posliinityöväen Liitto (1968–1994) yhdistyi Kemianliittoon
Liikealan ammattiliitto (1987–2000) yhdistyi Pamiin
Liiketyöntekijäin Liitto (1969–1987) yhdistyi Liikealan ammattiliittoon
Suomen Maaseututyöväen Liitto (1969–1993) yhdistyi Puu- ja erityisalojen liittoon
Metallityöväen Liitto (1969–2017) yhdistyi Teollisuusliittoon
Mielenterveys- ja kehitysvamma-alan liitto (1941–1981) yhdistyi KTV:hen
Suomen Muurarien Liitto (1969–1971) yhdistyi Rakennusliittoon
Paperiteollisuuden työntekijäin liitto (1969–?)
Suomen Poliisien Liitto (1945–1984) erosi 1984
Postiliitto (1945–2005) yhdistyi PAU:hun
Puuliitto (1993–2017) yhdistyi Teollisuusliittoon, aiemmin Puu- ja erityisalojen liitto
Puutyöväen Liitto (1969–1993) yhdistyi Puu- ja erityisalojen liittoon
Rautatieläisten liitto (?–2011) yhdistyi JHL:ään
Rautatievirkamiesliitto (?–2018) yhdistyi RAU:hun
Satamatyöntekijäin Liitto (1969–1970) yhdistyi AKT:hen
Suomen Sukeltajain Liitto (1969) yhdistyi Rakennusliittoon
Teknisten- ja Erikoisammattien Liitto Tekeri (1969–2000) yhdistyi Pamiin
Teollisuusalojen ammattiliitto TEAM (2010–2017) yhdistyi Teollisuusliittoon
Suomen Tekstiililaitosmiesten Liitto (1968–1989) yhdistyi Tevaan
Tekstiilityöväen Liitto (1969–1970) yhdistyi Tevaan
Tekstiili- ja Vaatetustyöväen Liitto Teva (?–2004) yhdistyi Kemianliittoon
Toimittajaliitto (1969–?)
Suomen Työläisliitto (1969–?)
Valtion Virkailijain Liitto (1969–?)
Valtion Yhteisjärjestö VTY (?–2006) yhdistyi JHL:ään
Veturimiesten Liitto (?–2018) yhdistyi RAU:hun
Viestintäalan ammattiliitto (1969–2009) yhdistyi TEAMiin
Virkamiesten Yhteisjärjestö (1969–?)

Merkittäviä henkilöitä

Puheenjohtajat 
SAK:n puheenjohtajana on toiminut historian aikana kuusi henkilöä:
 Niilo Hämäläinen 1969–1974
 Pekka Oivio 1974–1981
 Pertti Viinanen 1981–1990
 Lauri Ihalainen 1990–2009
 Lauri Lyly 2009–2016
 Jarkko Eloranta 2016–

Varapuheenjohtajat 
2. puheenjohtajat
(Vuodesta 1991 lähtien varapuheenjohtaja)
 Arvo Hautala 1969–1976
 Olavi Hänninen 1976–1987
 Aarno Aitamurto 1987–1996
 Pekka Ahmavaara 1996–2004
 Matti Huutola 2004–2020
 Katja Syvärinen 2020→

3. puheenjohtajat
 Mikko Laaksonen 1969–1971
 Pekka Oivio 1971–1974
 Veikko Ahtola 1974–1976
 Pertti Viinanen 1976–1981
 Lauri J. Havia 1981–1982
 Raimo Kantola 1983–1991

Sihteerit 
 Simo Elomaa 1969–1984
 Ahti Fredriksson 1969–1973
 Pekka Morri 1973–1977
 Per-Erik Lundh 1977–1983
 Lauri Ihalainen 1984–1990
 Pekka Ahmavaara 1985–1991

Lähteet 
SAK:n kotisivut
SAK osana kansainvälistä ay-liikettä
Jalometallialan työntekijöillä 40 vuotta ammatillista yhteistoimintaa
Metallin toimintakertomus 1974
Kemian Työntekijäin Liitto r.y.n ja Kemian Työntekijäin Työttömyyskassan Perustavan kokouksen pöytäkirja 1970
SAK:n vuosikirja 1946
SAK:n vuosikirja 1970
Teknisten ja Erikoisammattien Liitto ry:n toimintakertomus vuosilta 1970-1973

Viitteet

Aiheesta muualla 
 ay-historiaa eli ay-liikkeen 4 sukupolvea 
 Yle Elävä arkisto: Ammattiyhdistysliike halusi pyristellä pois pelkästä palkka-ja pennitaistelusta 1990

Seulonnan keskeiset artikkelit