Lisänimi

Lisänimi on henkilölle annettu nimi, joka kuvaa jotain tämän ominaisuutta tai saavutusta. Lisänimiä annetaan yleensä vasta nuoruus- tai aikuisiässä. Lisänimeä saatetaan käyttää henkilön oman nimen rinnalla tai sen sijasta. Ne voivat olla myös pilkallisia.

Lisänimet olivat yleisiä Rooman valtakunnassa, jossa sotilasjohtaja saattoi saada ansioistaan "palkkioksi" lisänimen. Rooman keisari Caligula sai pientä saapasta tarkoittavan nimensä jo lapsena ollessaan mukana isänsä sotaretkillä.

Hallitsijoille on annettu lisänimiä useissa maissa, joko hallitsijan elinaikana tai tämän kuoleman jälkeen. Hallitsijan nimeä kirjoitettaessa lisänimi tulee viimeisenä hallitsijanimen ja järjestysnumeron jälkeen (esimerkiksi Venäjän Pietari Suuri). On kuitenkin huomattava, että samalla tavalla kirjoitetaan myös kaksiosaiset hallitsijanimet (kuten Kustaa II Aadolf), jolloin kyse ei ole lisänimestä.

Lisänimet voivat liittyä myös erilaisiin elämään jääneisiin tarinoihin. Esimerkiksi italialainen Ugolino della Gherardesca sai lisänimen Kannibaali hänen syötyään tarinan mukaan kaksi poikaansa ja pojanpoikaansa jouduttuaan rangaistuksena maanpetoksesta muuratuksi heidän kanssaan torniin nääntymään nälkään.

Tavallisia hallitsijoiden lisänimiä 
 Suuri (Venäjän Pietari Suuri ja Katariina II Suuri, Ranskan Kaarle Suuri)
 Pyhä (Ranskan Ludvig IX Pyhä)
 Mahtava

Erikoisempia hallitsijoiden lisänimiä 
 Englannin Ethelred Neuvoton
 Englannin Juhana Maaton
 Englannin Maria I Verinen
 Espanjan Johanna Mielipuoli
 Norjan Harald Kaunotukka
 Norjan Eerik Verikirves
 Norjan Maunu Paljassääri
 Persian Khosrau I Kuolematon
 Ranskan Kaarle VI Mielipuoli
 Ranskan Ludvig VI Paksu
 Ranskan Pipin Pieni
 Ruotsin Kustaa II Aadolf, Pohjoisen Leijona
 Ruotsin Maunu Ladonlukko
 Sisilian Ferdinand II, Kuningas Pommi
 Tanskan Harald Sinihammas
 Tanskan Sven Kaksiparta

Katso myös
 Lempinimi
 Epiteetti

Lähteet

Henkilönnimet