Tsaari

Tsaari on muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi. Nimi johtuu latinan sanasta caesar.

Arvonimi on ollut virallisessa käytössä:
 Bulgariassa vuosina 913–1018, 1185–1422 ja 1908–1946
 Serbiassa vuosina 1346–1371
 Venäjällä 1547–1721; eräiden Venäjän keisarikuntaan kuuluneiden alueiden osalta myöhemminkin vuoteen 1917 saakka.

Tsaarin puolison tai keisarinnan arvonimi on tsarina (). Kruununperillinen on tsesarevitš (), poika tsarevitš () ja tyttö tsarevna ().

Venäjän tsaarit 

Venäjän hallitsijalle arvonimi omaksuttiin Bysantista sen jälkeen, kun Venäjä julistautui kolmanneksi Roomaksi ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi.

Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun saksalainen kielialue käytti muotoa Kaiser ja muissa Euroopan kielissä käytettiin eri kantasanasta imperator johdettuja sanamuotoja.

Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä nousi suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri julistettiin Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi  (Vserossijski Imperator). Arvonimi ”tsaari” säilyi ennallaan, mutta ei koko Venäjän keisarikunnan, vaan lukuisten muiden siihen kuuluneiden alueiden hallitsijan nimenä. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Matti Klingen mukaan Venäjän imperiumin keisari oli Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija nimenomaan keisarin arvonimellä, kun taas venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari.

Amerikkalaisen historioitsija ja Romanovien tuntija Robert K. Massien mukaan Nikolai II käytti arvonimenään juuri tsaaria siksi, että hän piti sitä venäläisempänä.

Venäjän hallitsijoista onkin syytä puhua Venäjän keisareina Pietari Suuren jälkeen, koska juuri Pietari liitti Venäjän länsimaisuuteen ja eurooppalaiseen kulttuuriperintöön luomalla virka-asteikon tabel o rangah ja Ruotsin mallista mukaillun aluehallinnon. Venäläisen rahvaan näkökulmasta termien ”keisari” ja ”tsaari” välillä ei käytännössä ollut eroa. Suomalaisessa historiankirjoituksessa on käytetty yleisesti kumpaakin nimitystä.

Katso myös 
 Venäjän keisari
 Venäjän hallitsijat

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kuninkaalliset arvonimet

Seulonnan keskeiset artikkelit