Meksikon lippu

Meksikon lippu on Meksikon kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se koostuu vihreästä, punaisesta ja valkoisesta. Värien symboliikka on vaihdellut aikojen kuluessa. Lipussa on keskellä maan vaakuna, joka kuvaa kaktuksella seisovaa kotkaa, jolla on käärme suussa. Ilman vaakunaa lippu olisi lähes identtinen Italian lipun kanssa.

Nykyinen lippu otettiin käyttöön 16. syyskuuta 1968 vähän ennen Méxicon olympialaisia. Tuolloin lipussa olevaa vaakunaa yksinkertaistettiin ja sitä edellytettiin käytettävän kaikissa, arkisimmissakin lipuissa.

Värit ovat peräisin itsenäisyyssodan aikaisen Ejército Trigaranten sotalipusta ja tarkoittivat alun perin: vihreä itsenäisyyttä, valkoinen uskontoa ja punainen eurooppalaisten ja alkuperäisväestön liittoa. Presidentti Benito Juárezin johtaman maan sekularisoinnin jälkeen merkityksiksi kerrottiin: vihreä: toivo; valkoinen: yhtenäisyys ja punainen: kansallissankarien veri. Lipusta määräävässä laissa väreille ei ole annettu merkityksiä, joten tulkinnat vaihtelevat.

Meksikon vaakunakuva tulee asteekkimyytistä, jonka mukaan vaeltavat asteekit rakensivat kaupunkinsa siihen, missä näkivät jumala Huitzilopochtlin määräävän merkin kotkasta nopal-kaktuksessa (Opuntia ficus-indica). Merkki nähtiin pienellä saarella Texcocojärvellä, mihin perustettiin Tenochtitlán, nykyinen México.

Aikaisemman versiot

Lähteet

Aiheesta muualla 

Valtioiden liput
lippu