Internetin historia Suomessa

Suomalaisen internetkulttuurin alku on ajoitettu jo 1980-luvun puolelle. Aluksi akateemisen yhteisön sisäisestä vertaisviestinnästä internetkulttuuri on laajentunut vuosikymmenien saatossa kiinteäksi osaksi arkea ja olemista.

Yhteyksien kehitys 
Funet mahdollisti 1980-luvun puolivälissä korkeakouluille ja tiedeyhteisölle sähköpostin ja uutisryhmien käytön. Aluksi ne toimivat niin sanottuina batch-lähetyksinä, eli viestit kulkivat oman verkon ulkopuolella mutta eivät reaaliaikaisesti. Funetin paikallisverkot yhdistettiin 1988 Ruotsin kautta internetiin nopeudella 64kb/s. Tiedeyhteisön ulkopuolella UNIX-järjestelmää käyttävät yritykset saivat sähköposti- ja uutisryhmäyhteyden Euroopan Unix-käyttäjien yhdistyksen EUnet-verkon kautta UNIXin UUCP-protokollalla.

Kotikäyttäjillä pääsyä internetiin ei ollut, sen sijaan Suomessa oli 1980- ja 1990-luvuilla aktiivinen BBS-kulttuuri, joka mahdollisti tiedostonsiirron ja keskustelun käyttäjien välillä. BBS oli internetistä riippumaton järjestelmä, mutta 1990-luvulla isoimmista purkeista oli mahdollista päästä internetin uutis- ja sähköpostipalveluihin.

Aluksi keskustelu oli harvoin reaaliaikaista. Sen sijaan käyttäjä yhdisti tietokoneensa BBS:ään eli purkkiin puhelinverkkoa pitkin ja latasi keskustelupalstat kotikoneelleen. Näin syntyi säästöä puhelinlaskuissa, ja usein yksilinjainen purkki ei ollut "varattu". Samoihin aikoihin TeleSampo ja Infotel mahdollistivat esimerkiksi pankkiasioiden hoitamisen kotitietokoneella.

Suomen UNIX-käyttäjäin yhdistys FUUG (myöhemmin EUnet) tarjosi 1990-luvun alussa sähköpostipalveluita myös yksityishenkilöille. Internet muuttui nykyisen oloiseksi vuonna 1993, kun graafista käyttöliittymää (World Wide Web) tukenut Mosaic-selain julkistettiin. 1990-luvun puolivälin aikoihin ennen nopeiden internet-yhteyksien yleistymistä kotikäyttäjät pystyivät käyttämään internetiä analogisen modeemin avulla soittamalla palveluntarjoajien maksullisiin palvelunumeroihin. Vuonna 1994 näitä SLIP-yhteyksiä tarjosivat EUnet, X-Gateway, Clinet, Tele ja MITS. Vuonna 1998 Telen liittymissopimukseton "iNET OPEN" nettiyhteys maksoi 58 penniä/minuutti. Vuoden 1998 jälkeen internetyhteydet alkoivat yleistyä kotikäytössä minuuttimaksujen tilalle tulleiden kiinteiden kuukausimaksujen johdosta, ja 'netti' laajeni alan harrastajilta suuren yleisön käyttöön. laajakaistayhteyksien ansiosta internetin käyttö yleistyi edelleen 2000-luvun alussa. 

Kiinteitä laajakaistaliittymiä oli Suomessa vuoden 2021 loppupuolella 1,864 miljoonaa. Näistä puoli miljoonaa (27 %) on kaapelimodeemiyhteyksiä, kun rakennukseen (FTTB, 928 000 liittymää) tai kotiin (FTTH 190 000 liittymää) tulevien kuituliittymien osuus on 60 %.

Nopeudeltaan vähintään 30 Mbit/s matkaviestinverkon 4G-laajakaistayhteys oli vuoden 2021 lopussa saatavilla 99 prosentilla kotitalouksista. Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto FiCom ry ylläpitää internetin palveluista ja yhteyksistä tietopankkia.

Liiketoimintamallien kehitys 
Internet mullisti yleistyessään musiikki- ja mediatoimialat. Oheisella aikajanalla on tuote- ja palvelukohtaisia merkintöjä uusista internetpalveluista. Karkeasti internetin kaupallistumisen voi jakaa eri aaltoihin siten, että varhaiset toimijat perustivat mainostuloilla rahoitettuja erikoistuneita uutissivustoja jo ennen vuosituhannen vaihdetta. Vuoden 2005 jälkeen käynnistyi blogien ja blogiportaalien sekä yhteisöpalvelujen aikakausi. Kansainvälinen tutkimushanke selvitti vuonna 2012 verkkomedian liiketoimintamalleja ja erotti niistä juuri mainitut kaksi aaltoa. Näyttömainonnasta tulonsa saaneita palveluja tutkimuksessa edustivat muun muassa Afterdawn, Ampparit, Stara ja Jatkoaika, kun taas useampiin eri tulonlähteisiin nojasi esimerkiksi myös tapahtumia järjestävä Arctic Startup. 

Alustatalouden voi ajatella edustavan verkkomediakonseptien kolmatta aaltoa. Internetjättien käyttäjädataan pohjautuva alustaliiketoiminta rusikoi kotimaista media-alaa voimalla. Alustoja on lisäksi esimerkiksi median arvoketjussa monella tasolla laitteiden käyttöjärjestelmistä sovelluskauppoineen aina suosituimpiin haku-, viestintä- ja sisältöpalveluihin. Valtioneuvoston kanslian tilaama selvitys alustaliiketoiminnasta katsoo, että digitaalinen palvelualusta on enemmän kuin kauppapaikka; alustat mahdollistavat kolmansien osapuolten tekemät innovaatiot, jotka lisäävät alustan arvoa ja hyötyä kaikille osapuolille.

Verkkokeskustelukulttuuri 
Verkkokeskustelujen sävystä on 2010-luvulla keskusteltu runsaasti julkisuudessa, mutta digitaalisen kulttuurin professori Jaakko Suomisen mukaan tietyt ongelmakäyttäytymisen muodot ovat olleet nähtävissä ennenkin. Suositun Suomi24-keskustelufoorumin moderaattorina vuosina 2003-2017 työskennelleen Pirjo Väyrysen mukaan käännekohta suomalaisessa verkkokeskustelukulttuurissa tapahtui vuonna 2004 Kaakkois-Aasian tsunamin seurauksena: keskustelu oli aikaisemmin ollut leppoisaa, mutta osa tunsi vihaa matkailijoita kohtaan. Tunnetuinta suomalaisuhria, laulaja Aki Sirkesaloa kohtaan nousi valtava viha. Viestejä tuli niin monta tuhatta päivässä, että niitä ei ehditty sen ajan poistotyökaluilla käsitellä riittävän nopeasti ja ihmiset hermostuivat, miksi törkykommenttien annetaan olla palstalla. Seuraava viha-aalto nousi Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen vuosina 2007 ja 2008.

Älypuhelimen käyttö alkoi yleistyä vuoden 2005 tienoilla. Samoihin aikoihin alettiin puhua sosiaalisesta mediasta. Niiden myötä digitaalinen keskustelu on läsnä kaikkialla. 

Vihapuheen kohtaaminen on yleistä. Kolmannes kuntapäättäjistä on ollut työnsä vuoksi vihapuheen kohteena, ilmeni Viha vallassa -tutkimushankkeen kyselystä.

Aikajana

1980-luku 
Maailmalla: The Well -verkkoyhteisö perustettiin 1985
 1981: Suomen ensimmäinen julkinen BBS, Seppo Uusituvan perustama CBBS Helsinki, perustettiin.
 1983: Ensimmäinen Euroopan Unix-käyttäjien yhdistyksen EUnet-verkon yhteys Ruotsin (Enea Data) kautta Eurooppaan käyttäen UNIXin UUCP-protokollaa.
 1984: Funet yhdisti yliopistojen keskustietokoneet toisiinsa. Teknillinen korkeakoulu sai EUnet-yhteyden suoraan EUnetin keskuskoneeseen Hollantiin (mcvax).
 A-lehdet alkoi julkaista Printti -lehteä, jonka sähköisenä lisäpalveluna kustantaja ylläpitää tilaajille suunnattua Vaxi -purkkia
 1984–1988: Kaupalliset (aluksi) videotex-tekniikkaan pohjautuvat TeleSampo ja Infotel -tietoverkot aloittivat. UNIXia käyttävät kaupalliset yritykset käyttivät sähköposti- ja USENET-keskustelurymäyhteyksiä Suomen UNIX-käyttäjien yhdistyksen (FUUGin) ja EUNetin kautta käyttäen UUCP-ohjelmistoa. Osa ulkomaanliikenteestä kulki FUNETin yhteyksien kautta.
 1985: Lähes koko Suomen tiedeyhteisö oli organisaatioiden tasolla jo Funetin verkossa ja sähköpostipalveluiden piirissä.
 1986: FUUGin tamperelaiset aktiivit hakivat Suomelle Internetin .fi-maatunnusta ja se rekisteröitiin Tampereen teknillisen korkeakoulun hallintaan. Ensimmäinen rekisteröity .fi-tunnus oli Tampereen teknillisen korkeakoulun tut.fi, mutta käytännössä samaan aikaan rekisteröitiin myös Teknillisen korkeakoulun hut.fi ja Helsingin yliopiston helsinki.fi . Tsaarinaikainen sähkösanomalaki korvattiin uudella telelailla, ja Posti- ja Telelaitoksen monopoli päättyi.
 Uusi telelaki astui voimaan 1987 alusta, mistä alkaa markkinoiden avautuminen kilpailulle. Lain uudistuksen viimeisessä vaiheessa vuonna 1994 kaikki kotimainen ja kansainvälinen puhelin- ja tietoliikenne tuli kilpailun piiriin. "Uudistuksen ansiosta Suomi nousi tietoliikenteen ja erityisesti mobiiliteknologian edelläkävijäksi Euroopassa", kirjoitti Esko Aho kirjassaan 1991 — Mustien joutsenten vuosi
 1987: Suomessa oli jo noin 30 .fi -osoitetta. Aamulehti-yhtymän Kauppalehti alkoi arkistoida artikkeleitaan sähköiseen muotoon. Samalla Kauppalehdestä tuli yksi maamme ensimmäisistä lehdistä, joka siirtyi sähköiseen toimitus- ja taittojärjestelmään. Päätös mahdollisti juttuaineiston hyödyntämisen edelleen kaupattaviksi tietokannoiksi. Alma Media piti tätä arkistointipäätöstä uuden median toimintojensa avauksena. 
 1988: Funet yhdisti korkeakoulujen paikallisverkot maan kattavaksi verkoksi ja Tukholman kautta Yhdysvaltoihin. Suomi sai ensimmäisen Internet-yhteytensä ulkomaille, Funetin 64 kilobitin linjan Tukholmaan, joulukuussa 1988.
 1988: Jarkko Oikarinen kehitti IRC:n.
 1988: Ensimmäinen yksityinen matkapuhelinoperaattori Oy Radiolinja Ab perustettiin. Suuria omistajia olivat HPY, Kesko Oy, EKA -yhtymä osuuskunta, Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta ja Tukkukauppojen Oy, mukana oli myös paikallisia puhelinlaitoksia. Tarkoituksena oli murtaa Posti- ja telelaitoksen monopoli. 
 1988: Jari Tuovinen ja Tanu-Matti Tuominen perustivat Suomen ensimmäisen uusmediayhtiön Tietovalta Oy:n. Se kasvoi 90-luvun aikana yhdeksi alan suurimmista yrityksistä.

1990-luku – GSM-aika alkoi 
 1990: Neuvostoliitto kytkettiin maailmanlaajuisiin verkkoihin UUCPlla EUnetin kautta. 
 1990: BatMUD, yksi suurimmista ja vanhimmista edelleen toimivista mudeista avattiin Teknillisen korkeakoulun koneella.
 1990: Hyper ry. – myöhemmin fiMUG ry. eli Suomen Mac-käyttäjien yhdistys – perustettiin. Timo Railon vuonna 1991 aloittama BBS-palvelu AppleGarden toimi Mac-käyttäjien yhteisönä edelleen, tosin nykyään internet-palveluna.
 1991: Maailman ensimmäiset gsm-verkot avattiin Suomessa. Neuvostoliitossa epäonnistunut vallankaappausyritys. Perinteiset tietoliikenneyhteydet länsimaihin katkaistiin, mutta verkkoliikenne Helsingin EUnet-solmun kautta jatkui. Punaisen torin tapahtumat raportoitiin reaaliaikaisesti IRCn kautta. 
 1992: Neljä teknisen korkeakoulun opiskelijaa teki päättötyökseen maailman ensimmäisen graafisen X11-pohjaisen WWW-selaimen, Erwisen, mutta projekti jäi ilman jatkokehitystä 90-luvun alun laman takia.
 1992: Tietokoneharrastajien tapahtuma Assembly järjestettiin ensimmäisen kerran.

1993 – WWW-aika alkoi 
Maailmalla: Mosaic-selain julkaistiin
 Eunet Finland oli Suomen ensimmäinen kaupallinen Internet-palveluntarjoaja. Sitä seurasivat Tele (nykyisin Telia), Helsingin Puhelin, Clinet, Telia ja muutama muu. Kansallinen Internet-yhdysliikennepiste FICIX perustettiin yhdistämään näitä verkkoja toisiinsa marraskuussa.
 Ensimmäiset suomalaiset verkkosivut avattiin, mm. TKK:n Tietotekniikan laitoksen eri laboratoriot (Tietojenkäsittelyoppi, Digitaalitekniikka).
 Freenet Finland perustettiin.
 Johan 'Julf' Helsingius perusti anon.penet.fi-salanimipalvelimen, joka sai yli 700 000 käyttäjää

1994 
Maailmalla: Yahoon linkkihakemisto avattiin, www-standardeja kehittävä W3C perustettiin
 ISP-markkina käynnistyi tuomaan WWW:n suomalaisille, kun Tele lanseerasi iNET Openin syksyllä ja HPY Kolumbuksen seuraavan vuoden maaliskuussa
 Tele rakensi ensimmäisen julkisen internetpalvelunsa sponsoroimilleen Yleisurheilun EM -kisoille Helsingissä. Kävijöitä olil viimeisenä päivänä 38 eri maasta. 
 Mikrobitti-lehden MBnet-purkki eli BBS avattiin. Se kasvoi maailman suurimmaksi BBS:ksi, mutta lakkautettiin lopulta 2002.
 Markkinointi & Mainonta -lehden kotisivut avattiin marraskuussa
 Aamulehti-yhtymän uuden median tutkimustoiminta ja liiketoimintahankkeet koottiin Alexpress-liiketoimintaryhmään.
 EUnet lähetti WOMAD@Helsinki-maailmanmusiikkifestivaalin reaaliaikaisena videona (RealVideo) verkossa
 Lisko – LISta KOtimaisista WWW-sivuista perustettiin.
 Kirjakaapeli avattiin ja Helsingin Kaupunginkirjasto perusti ensimmäisenä kirjastona maailmassa oman WWW-palvelimen, Kaapelisolmun.
 Kesällä 1994 Suomen lehdistö alkoi kirjoittaa internetistä
 Folkloristien Elektroloristi -verkkolehti, nykyinen Elore, alkoi ilmestyä.
 Kaukopuheluliiketoiminta vapautetaan PTT:n (Telecom Finland) monopolista, ja tietoliikennelinkkien hinta putosi merkittävästi.
 Medialaboratorio Helsinki perustettiin Taideteolliseen korkeakouluun.

1995 – suomalaiset mediayhtiöt käynnistävät internetkehityshankkeitaan 
Maailmalla: Mosaic -selaimen kehittänyt Netscape listautui pörssiin, AltaVista-hakukone kehitettiin Digital Equipment Corporationin tutkimuslaboratoriossa
 Alexpress aloitti uutissähkeiden välittämisen GSM-puhelimiin sekä teksti- että äänitiedostoina. Aamulehti-yhtymän ja Teknillisen Korkeakoulun yhteistyöhanke OtaOnline käynnistyi maaliskuussa, kun Kauppalehti ja Iltalehti aloittivat päivittäisen online-tuotannon. Kohderyhmänä olivat TKK:n opiskelijat ja henkilökunta sekä Otaniemen alueen teknologiayritykset, jotka toimivat VTT:n, Innopolin tai Teknologiakylän verkoissa. Rekisteröityneitä käyttäjiä oli noin 1 200. Aamulehti-yhtymä oli jo usean vuoden ajan panostanut uuden median osaamiseen ja tutkimustyöhön, kirjoitti toimitusjohtaja Matti Packalen yhtiön vuosikertomuksessa.
 Iltalehti Online ja MTV3i aloittivat toimintansa internetissä. Niiden konseptoinnissa ja kaupallistamisessa hyödynnettiin OtaOnlinen kokemuksia. Kun Iltalehti irrottautui OtaOnline-sivustosta 5.10.1995, juttuja julkaistiin noin sata päivässä. 
 Tekes-rahoitteinen Kansallinen Multimediaohjelma KAMU kokosi kymmeniä yrityksiä uusien palvelujen kehityshankkeisiin. 
 Sirpa Kalliokoski alkoi ylläpitää Makupalat -linkkihakemistoa Hämeenlinnan kaupunginkirjastossa
 Veli-Antti Savolaisen www.nettiradio.fi oli ensimmäinen striimaaja Suomessa. 
 Helsingin puhelinyhdistys HPY kokeili tilausvideopalvelua 30 kotitaloudessa. Kenttäkokeen kotitalouksissa oli oman television lisäksi HPY:n modeemi ja cd-i-pääte. Ohjelmat lähetettiin puhelinkaapelia pitkin. Kokeilu liittyi Euroopan unionin rahoittamaan Race-tutkimusohjelmaan. Tutkimusryhmän päällikkö Timo Simula HPY:stä kertoi Helsingin Sanomille uskovansa, että tilausvideopalvelun hinta saadaan joskus kilpailukykyiseksi, vaikka vielä ei uskaltanut arvata, milloin. 
 Ensimmäisenä Ylen kanavista Radiomafialle avattiin omat kotisivut, www.radiomafia.fi, Eunetin palvelimella maaliskuussa. Vanhin säilytetty Lista Top40 -sivu verkossa: Suomen Virallinen Lista
 Huhtikuussa 1995 julkaistiin ensimmäinen yle.fi-etusivu, kuva Pasilan Isosta Pajasta. 
 Turun Sanomat alkoi kesäkuussa ensimmäisenä suomalaisena mediana julkaista päivittäin uutisia web-sivuillaan www.turunsanomat.fi, myöhemmin www.ts.fi
 14.7.–13.8.1995 Sanomalehti Karjalainen Joensuussa julkaisi Suomen ensimmäinen PDF-muotoisen broadsheet-kokoisen seitsenpäiväinen näköissanomalehden Marjalan asuntomessujen lähiverkossa. Painetun lehden kanssa identtinen sähköinen lehti ilmestyi asuntomessujen ajan joka päivä ja oli luettavissa asuntomessualueen kohteissa olevista internetyhteydellä varustetuissa mikrotietokoneista.
 Radio Kantin WWW-sivut avattiin kesällä. Radiolähetyksen striimausta Kuopiossa kokeillaan 1997 ja se vakiintuu elokuussa 1998. 
 EUnet Finland julkaisi tilastoja internetin käytöstä Suomessa.

1996 
 KauppalehtiOnline sekä Helsingin Sanomien Verkkoliite avasivat sivunsa toukokuussa 
 Helsingin Puhelin ja Suomen Messut rakensivat toimistotekniikan messujen yhteyteen virtuaalimessut, joille pääsi  HPY:n Kolumbus-liittymällä. Elävää kuvaa lähetettiin 128 kilobitin ISDN:n kautta. HPY:n teknologiajohtaja Risto Linturi kertoi Kauppalehdelle, että kysymyksessä oli kokeilu, jossa HPY testasi linjoja, linjalaitteita, palvelimia ja perusohjelmia, näytteilleasettajat ja mainostoimistot, löytyykö alalle osaamista ja Internetin käyttäjät arvioivat käyttökelpoisuutta. Pitemmän päälle kokeilussa kysymys oli tulevaisuuden kauppaliikkeestä, josta saisi tavaraa ja palveluja hyvin palveltuna. 
 CMX esiintyi ensimmäisenä suomalaisyhtyeenä livenä internetissä 30. toukokuuta. Suoran lähetyksen ja uusintojen yhteenlaskettu katsojamäärä oli yli 18 000
 Miljoonasade julkaisi yhtyeen Poikapainia ja digitaalidaameja levyn yhteydessä yhtyeen historiasta ja yhtyeen vedenalaisista konserteista kertoneen Rocktopus-tietokonepelin. Pelin toteutti Tietovalta, jonka itsenäisyyspäiväjuhlissa bändi esiintyy livenä internetissä 6. joulukuuta.
 Suomen Jazz & Pop Arkiston Varhainen musiikkinetti -keruun mukaan Suomen ensimmäisiä bändejä joilla oli kotisivut olivat CMX, Miljoonasade ja Eläkeläiset.
 Radio Suomi ja RSO julkaisivat verkkosivunsa ja Radio Suomen maakuntaradioista verkkoon ehtivät ensimmäisinä Satakunnan Radio, Oulu Radio ja Radio Häme.

 Suomalaisten internetkäyttäjien suosimia internetsivuja 1996 olivat Radiomafian nettisivujen lisäksi Iltalehti ja City-lehti. Radio City tuli internetiin keväällä 1996. Se tarjosi satoja kotisivuja arvioivan ja esittelevän Linkkioppaan ja Stadin tapahtumakalenterin. Vuonna 1996 avasi verkkosivunsa myös Kiss FM ja MTV3:n nuortenohjelma Jyrki. 
 Talentum lanseerasi lokakuussa Duuni.netin, Suomen ensimmäisiä verkkoyhteisöjä.
 Yleisradion uutisia alettiin julkaista verkossa. Lokakuun 1996 alusta Ylen Teksti-TV:n sivut ovat löytyneet Internetistä. Vanhin Wayback Machinen arkistoima versio Yleisradion internetsivuista on joulukuulta 1996.
 Yle:n ensimmäinen Vaalikone on käytössä EU-vaaleissa.
 Radio Finland aloitti radiolähetyksen striimauksen lokakuussa 1996 satelliittiaudion kautta. Palvelimet sijaitsivat Lontoossa. Lokakuussa 1996 verkossa aloittivat myös Yle teksti-tv ja Radiouutiset, jonka tasatuntiuutiset olivat Internetissä kuunneltavissa.
 Vuodenvaihteessa 1996–1997 Pasilan linkkitornissa avattiin kauko-ohjattava webbikamera, Helsinki-kamera.
 Veikkaus avasi pelisivut nettiin
 Suomalainen anonyymipalvelin anon.penet.fi lopetti toimintansa, koska se ei voi enää taata käyttäjiensä anonymiteettiä. Taustalla oli oikeuden päätös toimittaa tietoa käyttäjästä, jota skientologit syyttivät tekijänoikeusrikkomuksesta. Seurauksena suomen telelainsäädäntöä muutettiin, ja sähköposti sai saman yksityisyyden suojan kuin puhelin- ja paperipostiliikennekin.
 Tietokone-lehti alkoi myydä internetissä lehden irtonumeroita sekä yksittäisiä artikkeleita PDF-muodossa, maksutapana ecash tai Merita Solo.
 Alex Nieminen veti TV:ssä digitaalisia ilmiöitä käsittelevää Verkossa-ohjelmaa.
 Johan Helsingius kehitti eCash-mikromaksamisjärjestelmää. Pankkien painostuksesta palvelu ajettiin alas.
 Jukka "Yucca" Korpela aloitti internetiä ja tietotekniikkaa käsittelevän ohjesivuston kirjoittamisen.

1997 
Maailmalla: Slashdot -sivusto perustettiin
 Internet löi läpi Suomessa. Neljännesmiljoona kotia hankki vuoden aikana tietokoneen ja 50 000 kotitaloutta modeemin nettiyhteyttä varten. Mikrotietokone oli vuoden lopulla jo yli 800 000 kodissa, josta lähes 290 000:lla oli pääsy tiedon uudelle valtatielle
 Tekstiviestien läpimurto Suomessa. Tekstiviesteistä kehittyi teleyhtiöille nopeasti merkittävä tulonlähde. Ensimmäiset tekstiviestipohjaiset sisältöpalvelut tulivat Suomessa käyttöön, ja vuonna 1999 markkinoille tulivat soittoäänet ja logot.
 Ensimmäinen suuren luokan internet-yritys Interaktiivinen Satama perustettiin. Talentum tiedotti elo-syyskuussa hankkineensa merkittävän osuuden Suomen suurimmasta uusmediayrityksestä To The Point Oy:stä sekä tehneensä aiesopimuksen Suomen johtavan verkkomediayrityksen Interweb Design Oy:n ostosta. Samaan ostettavien yritysten joukkoon liittyi vielä Piipää Oy, joka on kehittänyt mm. Ihmemaan hakupalvelun sekä Ufolabs Oy. Yritys työllisti vuoden 1997 lopussa 50 henkeä ja oli alansa suurin yritys Suomessa.
 Uusmediateollisuudessa toimivien yritysten kokonaislukumääräksi helmikuussa 1997 arvioitiin noin 300 yritystä. Uusmedia-alan yritykset olivat hyvin nuoria: 75% alan yrityksistä oli ollut toiminnassa kaksi vuotta tai vähemmän, 16% oli toiminut alalla kolme vuotta ja vain 9% oli toiminut neljä vuotta tai kauemmin.
 Radio Finland lisäsi voimakkaasti on demand-ohjelmien tarjontaa Internetissä.
 Tekstipohjaiset TeleSampo ja Infotel -tietopalvelut olivat suosionsa huipulla: niillä on arviolta 350 000 käyttäjää, joista yli puolet oli kotitalouksista.

1998 
 Klaus Oeschin perustama Sansibar oli yksi Suomen suurimmista uusmedia-alan yrityksistä. Se tuotti CD-ROM-julkaisuja, verkkosivustoja ja interaktiivisia tv-ohjelmia. Yrityksen liikevaihto oli 7,2 miljoonaa markkaa, ja sen palveluksessa oli kolmekymmentä henkilöä. Seuraavana vuonna sen osakkeet siirtyvät Interaktriivisen sataman omistukseen.
 Suomi24:n edeltäjät Sirkus.com ja Evreka.fi perustettiin
 Vauva.fi -portaali keskustelusivustoineen ja Nicefactory-uusmediayrityksen Nicehouse -verkkoyhteisö perustettiin
 Suomen ensimmäinen digiradio, Yleisradion Radio Peili aloitti lähetyksensä lokakuussa. Kanavan internetsivuilla oli lähetyksen streamin lisäksi kuunneltavissa juttuja eri aihepiireistä.
 Risto Johnsonin juontamassa A2000+ -ohjelmassa 1998 käytettiin ensimmäisen kerran laajamittaisesti hyväksi Internetin mahdollistamaa vuorovaikutusta. Sähköpostin lisäksi yleisö sai ohjelman aikana lähettää tekstiviestejä. Videopuheluitakin otettiin lähetykseen.
 Vuoden 1998 lopussa Alma Median eri Internet-palveluita käytti yhtensä päivittäin yli 125 000 suomalaista. Yhtiön mukaan sen osuus Suomen 22 miljoonan markan arvoisesta Internet-mainonnasta oli vuoden 1998 lopulla noin 40 prosenttia.

Maailmalla: Google perustettiin.
 Nettiradio Mikaeli perustettiin
 Mobiiliviihdefirma Wapit Oy perustettiin ja meni konkurssiin IT-kuplan romahtaessa vuonna 2001.

1999 – P2P:n ja mobiiliportaalien aika 
Maailmalla: Napster kehitettiin, vertaisverkkojen aika alkoi. Blogger avattiin, Microsoftin pikaviestintäohjelma MSN Messenger julkaistiin.
 Teleoperaattoriyritykset Soneran ja Saunalahti perustivat verkkoportaalit Sonera Plaza ja Jippii
 MTV3 alkoi elokuussa myydä Internetliittymiä Citymarketeissa myytäviin tietokoneisiin valmiiksi asennettuna. Vuoden kuluttua MTV3 Internet -liittymä muuttui maksuttomaksi. Muutamassa vuodessa MTV3 Internetliittymän asiakasmäärä nousi pariin sataan tuhanteen ja oli pitkän aikaa yksi Alma Media Interactiven tuottoisimmista osa-alueista. MTV3 Internet-liittymän osana syntyi myös ilmainen sähköposti, Luukku.com, jonka jokainen sähköpostivierailu tuli osaksi MTV3 Internetin kokonaiskävijämäärää, Luukku.comin muodostaessa jopa 40–50 prosenttia kokonaiskäynneistä.
 Sanoma ilmoitti perustavansa Lumeveräjän, joka syntyi yhdistämällä yhtiön ylläpitämät 45 erillistä verkkopalvelua. Palvelun toteutti TietoEnator Internetkehityshanke Lumeveräjä oli yksi SanomaWSOY -konsernin keskeisistä kehitysprojekteista, konsernin asiakashallinnan koordinoinnin sekä mobiiliviestintään ja digitaaliseen televisioon liittyvän kehitystyön ohella, ilmeni toimitusjohtaja Jaakko Rauramon katsauksesta yhtymän vuosikertomuksessa. Lumeveräjän epäonnistuttua tavoitteissaan palvelu suljettiin 2002 alussa.
 Petteri Pyyny kumppaneineen perusti Afterdawn.comin. 
 Sampsa Kurri perusti ylikellottajien ja tietokonetuunaajien foorumin Muropaketin. MuroBBS keskustelualueen sisältävä palvelu myytiin seuraavana vuonna osaksi Sonera Plazaa.
 Radiomafia alkoi kuulua internetissä.
 Muusikoiden.net perustettiin
 Filmgoer elokuva-alan nettijulkaisu aloitti arvosteluiden julkaisun.

2000-luku – uusi vuosituhat toi musiikin verkkoon

2000 – WAP viehätti 
Maailmalla: OhmyNews perustettiin Etelä-Koreassa. Yhdysvaltojen johtavat portaalit olivat America Online, Yahoo ja Microsoft Network.
 Suomen portaalimarkkinoita hallitsivat Sonera, Saunalahden Serveri ja MTV3. Suomalaisportaalit olivat tienanneet leipänsä pääasiassa mainonnasta, jonka potti "pyörii 50 miljoonan markan hujakoilla", kirjoittaa Tommi Elo Taloussanomiin. Ulkomainen kilpailu lisääntyi. Ruotsalainen, Metro-lehdistään tunnettu Modern Times Group MTG avasi Suomeen Everydaycom-portaalinsa. "Suunta maailmalla on se, että rahaa ei oteta internetiin pääsystä vaan palveluiden käytöstä", sanoi Everyday.comin toimitusjohtaja Claes Peyron. Ilmaisia yhteyksiä tarjosivat portaaliyhtiö Sirkus, Keltaista pörssiä verkossakin pyörittävä Infosto, Tampereen Puhelin, Surf EU ja Alma Median MTV 3 Internet, kirjoitti Elina Yrjölä Taloussanomissa.
 Kesäkuussa Sanoma avasi 2ndhead.comin. Maaliskuussa Sanoma oli julkistanut mobiiliportaali-suunnitelman, joka oli toinen vaihe Lumeveräjän käynnistämää SanomaWSOY:n uusmediastrategiaa. Tiedotteen mukaan SanomaWSOY-konsernissa työskenteli erilaisissa digitaalisen median projekteissa yhteensä vajaat 300 henkilöä ja lisää rekrytoitiin. 
 SanomaWSOY:n tytäryhtiö SWelcom lanserasi Welhon, yhtiön kaapelimodeemiasiakkaita palvelevan laajakaistaportaalin Welhosta tuli menestys. Seuraavan vuoden lopussa asiakkaille oli toimitettu lähes 20 000 kaapelimodeemia. Laajakaistaliittymien määrä kasvoi viidessä vuodessa 52 000:een. Kun Sanoma-WSOY:n sähköisen viestinnän liiketoimintaryhmän SWelcomin televisiotoiminnat eli Nelonen, Werne ja HTV yhdistettiin saman yhtiöön, SW Television Oy:n alle vuonna 2006, Welho -nimi laajennettiin koskemaan kaikkea Helsinki Television toimintaa.
 IRC-Galleria, Mikseri.net ja Hotelli Kultakala (nykyinen Habbo) perustettiin. Sirkus.com -portaali muuttui Suomi24.fi:ksi, Demi.fi perustettiin.
 Suomen IT-kuplan ikoni Riot Entertainment Oy perustettiin. Riot-E perustettiin maaliskuussa 2000, vuoden loppuun mennessä työntekijöitä oli jo yli sata.
 Alma Media avasi mobiiliportaalinsa Port Alman vappuna. Toimivia WAP-palveluja oli harvassa. Niistä yksi oli Merita Nordbankenin Solo. Tutkijat Petri Mähönen ja Petri Määttä kirjoittivat, että WAP-sivustoja selaaminen muistuttaa Gopher-käyttöä, jossa otettiin yhteyttä Gopher-palvelimeen ja haettiin haluttu tieto linkkipolkuja pitkin.
 Maakuntalehdet Ilkka, Kaleva, Keskipohjanmaa, Keskisuomalainen, Pohjalainen, Savon Sanomat ja Vasabladet perustivat Arena Partners -yhtiön tarjoamaan osakaslehdilleen mobiili- ja Internet-julkaisualustoja.
 Radio Helsinki striimasi verkossa pariviikkoisen projektiradion 1.–17.9.2000. Radio Helsinki jatkoi pelkkänä nettiradiona webcasting-toimintaa puoli vuotta, kunnes palasi eetteriin 1.3.2001.
 Suomalaisen Ihmemaa-hakupalvelun suosituin hakusana oli mp3. Vaikka piratismi rehotti, verkosta saattoi jo ladata musiikkia myös laillisesti. Esimerkiksi Ruotsalainen deo.com myi suomalaisen Poko Rekordsin musiikkia. Uusia pelisääntöjä musiikkimarkkinoiden toimimiseksi laadittiin SDMI (secure digital music initiative) -aloitteessa. Levy-yhtiöiden, operaattorien, laitevalmistajien ja ohjelmatalojen työryhmän tavoitteena oli sopia teknologioista ja pelisäännöistä, joiden avulla voitaisi luoda toimivat bittimusiikin markkinat ja estää luvaton kopiointi.
 Sosiaalisesti rajoittuneet -verkkosarjakuva aloitti ilmestymisensä 20.9.2000.
 Risto Linturin perheyhtiö perusti Innofactorin.

2001 
Maailmalla: Wikipedia perustettiin
 Jo 65 % yli 15-vuotiaista suomalaisista käytti internetiä, 34 % säännöllisesti. Internetin käytöstä suurin osa liittyi harrasteisiin (56 %), laskujen maksamiseen (53 %), viihdekäyttöön eli pelien pelaamiseen (48 %) sekä työhön (46 %). Eri medioiden tuottamien palvelujen käyttö oli selvästi vähäisempää (20 %). Tiedot kävivät ilmi Yleisradion teettämästä erillistutkimuksesta, josta yhtiö raportoi vuoden 2001 Yleisökertomuksessa.
 Jääkiekkoaiheinen Jatkoaika.com ja seksuaalivähemmistöjen Ranneliike -sivustot perustettiin.
 Kaupalliset nettiradiot Radio Helsinkiä lukuun ottamatta hiljenivät netissä.
 EFFI perustettiin puolustamaan sananvapautta verkossa.
 Elisa ja ÄKT perustivat EmmaFM-nettimusiikkikaupan.
 Sanoman edellisvuonna perustama 2ndhead rakensi palveluliiketoimintaa konsernin omille brändeille ja aloitti Ilta-Sanomien verkkopalvelun uudistuksen. Vuoteen 2001 ajoittui myös hosting-liiketoiminnan kehittyminen ja koko SanomaWSOY:n keskitetyn mainonnanhallintajärjestelmän hankinta, kirjoitti 2ndheadissa työskennellyt Perttu Tolvanen myöhemmin Vierityspalkki-blogissa.

2002 
 Sanoma Osakeyhtiö julkaisi pohjoismaiden suurinta päivälehteä Helsingin Sanomia, jonka liikevaihto vuonna 2001 oli ollut 266 miljoonaa euroa. Työpaikkailmoittelun vähennyttyä paperilehdessä yhtiö oli päättänyt perustaa sähköisen kontaktimedian, eri tuotesektoreiden myyjille tarkoitetun välitys- ja kauppapaikkapalvelun, Oikotie Oy:n. Vuonna 1999 perustetun Oikotien palvelukokonaisuudella oli ollut tavoitteena päästä johtavaan asemaan kasvavilla luokitellun ilmoittelun onlinemarkkinoilla.
 Suomalainen verkkoyhteisö ii2 avattiin. ii2 Media perustettiin ylläpitämään galleriaa vuonna 2005, ja vuoteen 2007 mennessä yhteisössä oli 170 000 jäsenentä.
 Suomenkielinen Wikipedia perustettiin.
 Lyhytelokuvien jakeluun tarkoitettu Pixoff -sivusto perustettiin. Riippumattomien eli indielyhytelokuvien verkkojakeluun perustuva sivusto oli edelläkävijä videoiden internetlevittäjänä ja verkkoyhteisön luojana. 
 Radio Keski-Suomi streamasi ralliradion ensimmäistä kertaa netissä.
 Ylen Radioarkiston Kansallinen äänigalleria avattiin syyskuussa
 Lokakuussa kauppakeskuksessa räjähti pommi Myyrmannissa Vantaalla. Pommin rakentanut Petri Gerdt oli internetissä toimineen, räjähteisiin erikoistuneen Kotikemia-foorumin vakiokeskustelija. Tapaus aiheuttikin keskustelua verkkoviestinnän rajoista. Kyseisen foorumin ja MuroBBS:n jäsenet selvittivät räjähdyksen taustat osin poliisia nopeammin, mikä puolestaan synnytti keskustelua verkonkäyttäjien mahdollisuuksista auttaa virkavaltaa kriisitilanteissa.
 Blogit tulivat Suomeen. Janne Jääskeläinen määritteli blogin suomeksi. Sami Köykkä ja Riitta Santala-Köykkä perustivat Pinserin, josta kehittyi Blogilista.
 Koulukaverit perustettiin verkkoon.
 Riot-E konkurssiin.

2003 
Maailmalla: Yhteisöpalvelu MySpace.com perustettiin, kuvafoorumien buumin aloittanut 4chan perustettiin. Google lanseerasi AdSense-palvelun.
 Petteri Pyyny perusti Afterdawn.com -yhtiön, josta tuli varteenotettava teknologiajulkaisu, joka myöhemmin (2010) teki myös uuden aluevaltauksen lokalisoimalla Tom's Hardware -sivuston Suomen kielelle
 Jocka Träskbäck perusti viihdelehti Staran 12–25-vuotiaille nuorille ja nuorille aikuisille, jotka ovat kiinnostuneita pop-kulttuurista ja trendeistä.
 SanomaWSOY nousi kävijämäärältään maan suurimmaksi verkkopalvelujen tuottajaksi.
 Joulukuussa MTV ilmoitti laajentavansa toimintaansa mobiililiittymäliiketoimintaan. Mobiililiittymän kerrottiin olevan tärkeä osa MTV:n uutta kuluttajastrategiaa, johon kuuluivat jo aloitetut maksu-tv-, liittymä- ja sisältöliiketoiminnat. MTV:n mobiililiittymäliiketoiminnasta vastasi johtaja Juha Juosila.
 YLE Arkki – historiaa radionauhoilta -palvelu avattiin syyskuussa 2003. YLE Arkin ohjelmisto koostui Yleisradion radio-, tv-, ja valokuva-arkistojen tuotannosta sekä myöhemmin tehdyistä dokumenteista ja ohjelmasarjoista. Arkki esitti myös televisiokatkelmia 50-, 60- ja 70-luvuilta. Syksyllä 2006 YLE Arkin korvasi Elävä arkisto.
 Yle lopetti neljän musiikkiradiokanavan, YleX:n, YleQ:n, Radio Finlandin ja Radio Extremin, streamaamisen 31.12.2003, koska se ei ollut päässyt esitysoikeuksien laskemisperusteista sopimukseen Gramexin kanssa
 Blogit alkoivat yleistyä. Google osti blogialusta Bloggerin Pyra Labsilta ja liitti sen omiin palveluihinsa.
 Hakupalvelu Eniro.fi perustettiin.

2004 – WEB 2.0 orasti, laajakaistayhteydet yleistyivät 
Maailmalla: yhteisöpalvelu Facebook avattiin.

 MTV käynnisti netti-tv-palvelun, jonka avulla laajakaistaliittymien haltijat voivat katsoa kuukausimaksullista tv-sisältöä MTV3- ja Subtv -kanavilta. MTV3 Laajakaista -asiakkaille tarjottiin myös ohjelmia ja live-lähetyksiä, joita muiden operaattorien asiakkaat eivät nähneet. Palvelu oli operaattoreista riippumaton ja vaati Windows Media Player 9 -ohjelmiston.
 Suosituin laajakaistan vaativa toiminta oli musiikin, elokuvien, kuvien siirto ihmiseltä ihmiselle (peer to peer) liikenne. "Luotettavalta taholta olen kuullut, että tämä erityisesti nuorten miesten 5 % käyttäjäkunta– toki muitakin on, mutta tutkimusten mukaan nuoret miehet ovat pääkäyttäjiä – suosima toiminta vie 80% verkon kapasiteetista", kirjoitti TeliaSonera Finlandin Marja-Liisa Viherä Tietoyhteiskunta.fi -sivuston kolumnissa.
 MTV3 Handy -palvelu avautui osana MTV3:n uutta mobiililiittymää. MTV3 Handy -palvelu toimi MTV:n, Soneran, Radiolinjan, DNA:n ja Saunalahden liittymillä ja parhaiten sen kerrottiin toimivan värinäyttöisissä wap-puhelimissa. MTV3 mobiili -liittymän asiakkaat saattoivat tilata asetukset muita useampiin puhelinmalleihin.. Jo seuraavana vuonna MTV kuitenkin ajoi alas sekä laajakaista- että mobiililiittymäliiketoimintansa.
 Laajakaistaliittymien nopea yleistyminen näkyi Suomen Internet-liikenteen kolminkertaistumisena. Vuoden 2004 aikana operaattorien välinen Internet-liikenne oli lähes kolminkertaistunut ja kasvaa edelleen. "Suomalaisessa Internet-historiassa ei aiemmin ole koettu vastaavaa kehityskautta", kirjoitti Suomen IP-yhdysliikennettä hoitava FICIX ry Internet-sivuillaan julkaistussa tiedotteessa. Internet -liikenteen kasvun takana oli laajakaistaliittymien suosio kotitalouksissa sekä liittymien nopeuksien nostot. Vastatakseen kasvuun FICIX päätti lisätä tarjontaansa 10 Gbps yhdysliikenneportit.
 Iltalehden ja MTV3:n keskustelufoorumit perustettiin.
 Apple-aiheinen keskustelupalsta Hopeinen omena perustettiin. 
 Harrastelijoiden musiikinjulkaisupaikka Mikseri.net ja Universal Music käynnistivät yhteistyön.
 Ampparit.com-verkkosivusto avattiin. Uutisaggregointisivusto oli aluksi opiskelija-perustajiensa sivutyötä, yritystoiminta käynnistyi ammattimaisena 2007.
 HIIT julkaisi viralliset suomenkieliset Creative Commons -lisenssiehdot
 Yli 20-vuotiaat ja ennen internetin leviämistä kehitetyt TeleSampo ja Infotel-tietoverkkopalvelut suljettiin 1.10.2004
 Liisa's Paperdoll käsi liian kalliiksi ylläpitää harrastuksena ja sen konseptin ympärille perustettiin Paperdoll Heaven -yritys (sittemmin Stardoll).
 Vertaisverkkosivusto Finreactor suljettiin joulukuussa viranomaisten määräyksestä.

2005 
Maailmalla: YouTube ja Google Maps aloittivat.

 Otavamedia hankki omistukseensa Soneraplazan ja Muropaketin
 Tuomas Rinta oli perustanut Vuodatus.net -blogialustan, koska suomenkielistä sellaista ei ole ollut ollut. Blogialustakilpailu kuitenkin koveni ja pian suomenkielisinä alustoina oli valittavissa Microsoftin MSN Spaces, SixApartin LiveJournal ja TypePad, Soneran Oma Saitti -palvelu ja Blogi.fi -palvelu. Lopulta myös Google tarjosi Blogger-palveluaan suomenkielisenä vuonna 2007. Vuodatus.net siirtyi osaksi Iltalehteä vuonna 2008.
 Tina Aspiala kumppaneineen perusti Helsingin kantakaupungin ravintoloita esittelevän web2.0-logiikalla toimivan Eat.fi-sivuston. "Sivusto on puoliksi asiakaskäyttäjille wiki, puoliksi ravintoloille ilmainen kotisivukone. Molemmilla kohderyhmillä on käytettävissä intuitiiviset wiki-tyyppiset työkalut päivittää sivustolla näkyviä tietoja. Rekisteröityneille käyttäjille on tarjolla myös profiilisivut, mahdollisuus lisätä arvosteluihin kuvia ravintolasta ja ruoka-annoksista, lempiravintolalista sekä muistilista", kerrottiin vuoden 2009 GrandOne-kilpailusivulla.
 Kati Jaakonen aloitti Hellapoliisi-blogin, josta tuli myöhemmin (2010) yritys
 Suomalaisen Sulake Labsin Habbo Hotel -pelimaailma palkittiin Espanjan parhaana viihdesivustona. Kansainväliset markkinat Britanniassa jo 2001 aloittanut Sulake työllisti noin 180 ihmistä ympäri maailmaa.
 YleX avasi yhteisöpalvelu X-Stagen ja peräänkuulutti äänibloggareita.
 Toukokuussa podcastingin Suomessa aloitti FcLate indiepodcastillaan ja syyskuussa julkisen palvelun yleisradioyhtiö Yle aloitti oman podcast-kokeilunsa
 Viihdelehti Stara.fi aloitti kaupalliset podcast-lähetykset elokuussa ja julkaisi 7. lokakuuta Suomen ensimmäisen podcastin, jossa on mainoskatkot. Radio NRJ ja Iskelmäradio tulivat mukaan marraskuussa.
 Uuden tekijänoikeuslain valmistelu herätti suurta huomiota verkkoyhteisöissä ja sai aikaan suurta huomiota herättäneen palautetulvan.
 Bloggaaminen alkoi valtavirtaistua. Alex Niemisen sijoitusyhtiö osti Sami Köykän harrastuksena perustaman Blogilista.fi-hakemiston. Ammattitoimittajat kuten Kari Haakana, Tero Lehto, Matti Lintulahti, Tuija Aalto ja Johanna Korhonen bloggasivat jo näkyvästi. Suomalaisten blogien määrä kasvoi räjähdysmäisesti.
 Suosituimmat internetsivustot v. 2005 (vk 37–52; eri kävijöitä keskimäärin viikossa) (tuhatta henkilöä) Lähde: TNS Metrix / TNS Gallup – YLE vuosikertomus 2005
 # MSN.fi 1 372
 # MTV3 1 367
 # Suomi24.fi 874
 # Iltalehti Online 743
 # Ilta-Sanomat 740
 # YLE 731
 # IRC-Galleria etusivu 695
 # Helsingin Sanomat Verkkoliite 440
 # Telkku.com 403
 # Eniro.fi 340

2006 
Maailmalla: Mikroblogipalvelu Twitter aloitti toimintansa.
 Mohammed El-Fatatry perusti Muxlim.com -yhteisöpalvelun
 Jyri Engeström kumppaneineen perusti Jaikun 
 Yle ja Helsingin Sanomat aloittivat bloggaamisen. Helsingin Sanomien päätoimittaja Reetta Meriläinen kirjoitti aktiivisesti kommentoinnin mahdollistavaan blogiinsa. A-lehtien kehitysjohtaja Matti Lintulahti kirjoitti Journalismikritiikin vuosikirjaan kulttuurinmuutoksesta, jossa blogeihin ja internetiin perustuva uudenlainen mediaekosysteemi muuttaa journalismia ja myös mediabisneksen pelisääntöjä ja jossa uudistumisen paineet vievät journalismia aiempaa keskustelevampaan, vuorovaikutteisempaan, osallistavampaan, avoimempaan ja läpinäkyvämpään suuntaan. 
 Joka viides netin käyttäjä luki blogeja, ilmeni Tilastokeskuksen Tieto- ja viestintätekniikan käyttötutkimuksesta. Readme.fi julkaisi Tuomas Kilven tietokirjan Blogit ja bloggaaminen. 
 Ylen arkistoja internetissä tarjoava Elävä Arkisto -palvelu avattiin 1.9.2006 ja sai kansainvälistä huomiota.
 Ilta-Sanomat Oy:n toimitusjohtaja Pekka Harju kuvasi lehden monikanavaista tulevaisuutta Ilta-Sanomien 75-vuotisjuhlakirjassa: "Menemme sinne, minne asiakas haluaa, on se sitten verkko, televisio tai painettu lehti". Samassa julkaisussa uusi vastaava päätoimittaja Hannu Savola sanoi: "Iltapäivälehti on jo toimintansa luonteen vuoksi takuuvarma voittaja verkossa. Se on nopea ja herkkä reagoimaan, se löytää puheenaiheet, se osaa päivitellä, se osaa haastaa lukijat keskustelemaan. Verkko on myös oma media lukijoille. Sen keskusteluihin kuka tahansa pääsee nopeasti mukaan. Myös lukija voi tuottaa sisältöä verkkoon. Tämä on mieletön voimavara." 
 Iltalehti Online muuttui Iltalehti.fi:ksi ja Iltalehden netti-tv aloitti 
 Kanavien ja ohjelmien tallennuspalvelu TVkaista nousi keskustelun aiheeksi syyskuussa, mutta suljettiin pian uudelleen mediayhtiöiden vaatimuksesta.
 Nelosen netti-tv (sittemmin Ruutu) alkoi näyttää ulkomaisia sarjoja
 Pekka Värre perusti Urheiluviikko.net sivuston urheilua aktiivisesti seuraaville ja vedonlyöjille
 ii2 Media perusti lemmikkien omistajille tarkoitetun yhteisöpalvelun Petsien. Petsie oli ilmainen palvelu, joka luotti tulojen keräämisessä Google-mainoksiin.

2007 – älypuhelinten aikakausi alkoi 
Maailmalla: Google osti mainosalusta DoubleClickin. Yhdysvaltain kilpailuviranomainen ei puuttunut yrityskauppaan ja Euroopan komissiokin hyväksyi kaupan ilman ehtoja seuraavana vuonna. 
 Yle Areena avattiin.
 Apple lanseerasi iPhone-puhelimen 29.6.2007
 23.4.2007 Habboa kehittävä Sulake Corporation Oy osti IRC-Galleriaa pyörittäneen Dynamoid Oy:n
 City-lehteä julkaiseva Janton -mediakonserniin kuuluva Citypress osti ii1 Median. Käyttäjiä palvelulla oli 170 000. TNS Metrix -koemittauksessa viikolla 06/2007 ii2.orgilla oli 32 000 noin eri kävijää, jolla palvelu olisi yltänyt Suomen 25 suosituimman sivuston tuntumaan. 
 9.5.2007 Viihdelehti Stara.fi aloitti kaupalliset videopodcast-lähetykset. Ensimmäiset jaksot käsittelivät Euroviisuja.
 Suomen Radioiden Liitto ja tekijänoikeusjärjestöt pääsevät sopuun nettiradioiden tekijänoikeuskorvauksista ja musiikkia soittavat nettiradiot avautuivat kuuden vuoden tauon jälkeen. Myös Yle aloitti omien kanaviensa nettilähetyksen Yle Areena -palvelussaan.
 Verkkopalvelu TVkaista avattiin uudelleen.
 Google osti mobiileja läsnäolo- ja mikrobloggauspalveluita kehittäneen suomalaisen Jaikun.
 Podcasting eteni kohti valtavirtaa. Toukokuussa 2007 Yle aloitti ensimmäisen ensisijaisesti podcastiksi tarkoitetun ohjelman, POP-talkin. Syksyllä perinteisten radiokanavien kohdalla sisällön kierrätyksestä podcasteina oli tullut kanavien perustoimintoja. Esimerkiksi Yleisradio julkaisi Yle Areena -palvelussaan merkittävän osan ohjelmistaan podcasteina ja Radio Rock oli kohdentanut lähetyksensä ohessa tapahtuvan podcastiensa mainostuksen valtavirtakuuntelijoilleen. Indiepuolen tapahtumiin kuului Hessun kahvila -podcastin siirtyminen Radio Hearin kautta myös suoriin lähetyksiin ja kesällä Ville Säävuoren kehittämän suomalaisten podcastien keskuksen; podcasthakemiston aukeaminen..
 26.11.2007 Sanoma Digital osti Blogilistan, suomalaisten blogien keskushakemiston.
 Antti Vilpponen kumppaneineen perusti Arctic Startup -blogin
 Jani Uljas perusti matkailumedia Rantapallo.fi:n. Viidessä vuodessa palvelusta kasvoi menestyvä matkailumedia, joka sai puolet tuloistaan lukijoiden tekemistä matka- ja hotellivarauksista ja puolet mainoksista. 
 Sosiaaliset verkostosivustot, kuten MySpace ja ennen kaikkea Facebook, löivät läpi Suomessa.
 Uusi Suomi syntyi uudelleen verkkolehtenä. Uutismedia ja blogipalvelu Uusi Suomi, Suomen suurin itsenäinen verkkolehti, jatkoi sanomalehti Uuden Suomen (1919–1991) journalistista perintöä.
 Taloussanomat lopetti tappiollisena pyörineen paperiversionsa ja keskitti toimintansa nettiin.
 Finnchan, ensimmäinen suomenkielinen kuvafoorumi, perustettiin. Kuvalauta aloitti Finnchanin varasivustona, mutta jatkoi itsenäisesti toimintaansa.
 Tilannehuone.fi avautui harrastusprojektina 
 Verkossa Media Oy syntyi, toimitusjohtajana aloittaa Sami Kelkka. Vuonna 2012 Kelkan jättäessä toimitusjohtajan tehtävät verkkomainontaan keskittynyt yritys myi muun muassa UrhoTV:n, Finnairin, Ampparit.comin, Rantapallo.fin ja Uuden Suomen verkkomainontaa.

2008 – valvonnan vuosi 
Maailmalla: Kiinalaisten netinkäyttäjien määrä ohitti yhdysvaltalaiset
 Ruotsin eduskunta päätti armeijan oikeudesta salakuunnella kaikkea ulkomaalaista nettiliikennettä, mukaan lukien käytännössä koko Suomen ulkomaan tietoliikenne. Sonera siirtää sähköpostipalvelimensa Ruotsista Suomeen. Suomen valtio varmisti televerkoissa riittävää suomalaista määräysvaltaa ostamalla 250 miljoonalla Elisan osakkeita ja sijoittamalla 200 miljoonaa kotimaisen kuituverkon rakentamiseen.
 Liikenneministeriö teki selvityksen, jonka nojalla valtioneuvosto teki periaatepäätöksen, että nopea laajakaista on kansalaisten perusoikeus. Lainsäädännöllä ja toimilupapolitiikalla aiottiin varmistaa, että viimeistään 31.12.2010 ”jokaisessa vakinaisessa asunnossa sekä yrityksen ja julkishallinnon organisaation vakinaisessa toimipaikassa voidaan käyttää sujuvasti sähköisiä asiointipalveluita, siirtää sujuvasti digitaalisia kuvia sekä ladata digitaalista musiikkia ja videoleikkeitä” (VNP 2008). Tämä edellytti kiinteää tai langatonta yhteyttä, jonka tulevan liikenteen välityskyky oli keskimääräiseltä nopeudeltaan vähintään 1 Mb/s.

 Vuoden alusta Suomi aloitti internetsensuurin lapsipornon suodatuksella. Internetin ennakkosensuuri jakoi voimakkaasti sekä eduskuntaa että kansaa. Osa piti ennakkosensuuria perustuslain vastaisena ja toinen osa olisi ollut valmis laajentamaan sitä voimakkaasti. Alkuvuonna kohua herätti kotimaisen sivuston estäminen lapsipornona sekä loppuvuonna W3C:n ja Wikipedian sivujen joutuminen vahingossa sulkulistalle.

 Valtiovalta tehosti internetin seurantaa. Alkuvuonna viestintäministeri Suvi Linden perusti eri alojen asiantuntijoista koostuvan mediafoorumin, jonka tehtävänä on arvioida median ja internetin roolia lasten ja nuorten arjessa ja tehdä sen mukaan toimenpide-ehdotuksia. Lisäksi koulusurmien takia ja EU:n ministerineuvoston päätöksen mukaisesti aloitettiin internetin pysyvä valvonta, sekä luotiin poliisille arveluttavien nettisivujen ilmiantopalvelu.

 Viranomaiset puuttuivat oikeusteitse rasistiseen nettikirjoitteluun. Tuomioita jaettiin lievemmistä sakkorangaistuksista aina Seppo Lehdon törkeistä kunnianloukkauksista saamaan 2 vuoden ja 4 kuukauden ehdottomaan vankeuteen.

 Alma Media osti suomalaisen blogipalvelu Vuodatuksen.

 Tekijänoikeuslain Lex Karpela -lakimuutoksen testaamiseksi aloitetun oikeusjutun lopulliseksi päätökseksi jäi hovioikeuden päätös, että DVD-levyjen suojausten purkutapojen julkistaminen on Suomessa kielletty.

 The Groundin ja Meteli.net:n nettimusiikkikaupat aloittivat DRM-vapaan musiikin jakelun Suomessa.

 Nokian ajama mobiili-tv:n DVB-H standardi oli kuolemassa ja Nelonenkin lopetti lähetyksensä. Yle Areena alkoi tukea kännyköitä päätelaitteinaan. TVKaista alkoi myös tukemaan HD lähetyksiä ja Yle kokeili Muukalaisia-sarjallaan HD-tasoisten ohjelmien nettijakelua.
 Homma-forum perustettiin.
 Kai Lemmetty ja Joonas Pekkanen avasivat Floobs -videoalustan, jonka avulla kuka tahansa voi julkaista videokuvaa.

2009 
Maailmalla: Pikaviestipalvelu WhatsApp perustettiin, kuvapalvelu Imgur perustettiin. 

 Amazonin ja Ebayn haastajaksi pyrkinut verkkokauppa Fruugo käynnistyi

2010-luku

2010 
Maailmalla: Internetin käyttäjämäärä ylitti kolme miljardia. Applen tablettitietokone iPad tulee markkinoille.
 Kuluttajilla ja yrityksillä on heinäkuun alusta lähtien oikeus saada yhden megan laajakaista vakituiseen asuinpaikkaan tai yrityksen toimipaikkaan.. Tämä ns. yleispalvelulaajakaista ei Ylen mukaan toteutunut kaikkialla vielä vuonna 2012:kaan. Liittymämäärillä laskettuna kolme suurinta laajakaistapalvelujen tarjoajaa olivat Elisa (34 prosenttia), TeliaSonera (32 prosenttia) ja DNA (23 prosenttia). Liittymistä erityisesti mobiililaajakaista innostaa ja Suomessa oli vuoden lopussa jo yli 1,6 mobiililaajakaistaliittymää. Mobiililaajakaistaliittymäksi laskettiin matkaviestinverkon liittymä, jossa on laajakaistainen yhteysnopeus sekä kiinteä kuukausiveloitus ilman etukäteen asetettuja käyttörajoja.
 Teleoperaattorit Elisa ja Sonera arvioivat, että noin kolmasosa Suomen koko verkkoliikenteestä oli laitonta elokuvien latausta. Musiikkilataukset mukaan laskien arvio laittoman liikenteen osuudesta nousi yli viidenkymmenen prosentin.
 iPad tuli myyntiin Suomessa 30.11. ja HS:n iPad-sovellus tuli Applen App Storeen 3.12. ensimmäisenä suomalaisena sanomalehtisovelluksena, ainoana suomalaisena sanomalehtenä, joka ei ollut iPadissa näköislehti. Sovellus ladattiin ensimmäisen vuoden aikana 52 000 iPadille, ja viikoittain sitä käytti noin 20 000 eri lukijaa 14 000 eri laitteella. "Aktiivinen mediatuotteiden kehitys ja myynti on myös tuottanut merkittävää uutta medialiikevaihtoa. -- Tuotot ylittivät kustannukset jo ensimmäisenä toimintavuotena, kommentoi kehitysjohtaja Petteri Putkiranta hanketta GrandOne 2012 -kilpailun esittelysivulla.
 Helene Auramo kumppaneineen perusti muoti- ja -lifestyleblogiportaali Indiedaysin, joka kasvoi nopeasti yli 140 000 viikkokäkävijän verkkomediaksi. 
 Musiikin löytämiseen tarkoitettu visuaalinen verkkokauppa Hitlantis käynnistyi mutta jää lyhytikäiseksi.
 Kuvalauta suljettiin ylläpidon ajauduttua riitoihin palveluntarjoajansa kanssa.

2011 
Maailmalla: Egypti sulki internetin suurmielenosoituksen alla. Snapchat perustettiin. Facebook julkisti aikajanan ja muita uudistuksia, aluksi vain kehittäjien nähtäville.. New York Times vei nettilehden maksumuurin taa, myöhemmin osoittautui että ratkaisu oli menestys.
 Elisa Kirja -palvelu käynnistyi
 Google Plus avattiin.
 Spotify ilmoitti laajenevansa Yhdysvaltain markkinoille.
 Twitter ylitti sadan miljoonan aktiivisen käyttäjän rajan.
 IRC-Gallerian käyttöaktiivisuus lähti roimaan laskuun.
 Ylilauta toimi aktiivisimpana suomalaisena kuvafoorumina, joka mainittiin mediassa Anonymous Suomen yhteydessä 16 000 suomalaisen henkilötietojen vuodettua verkkoon.
 Suomen poliisia sosiaalisessa mediassa edustanut virtuaalisen lähipoliisiryhmän ylikonstaapeli Marko Forss valittiin Vuoden poliisiksi.

2012 
Maailmalla:

 McKinsey tutki internethaun taloudellisia vaikutuksia. Tilastokeskuksen yliaktuaari Aku Alanen arvioi, että Suomen tilanne ei eronnut Saksasta, jossa nettihaun talous edusti 0,9 prosenttia bkt:sta. "Osuus on kaksi kertaa suurempi osuus kuin esimerkiksi Suomen koko mainosalan tuotanto", Alanen kirjoittaa Tilastokeskuksen Tieto&trendit-lehdessä 1/2012.
 HS.fi vei uutiskommentoinnin rekisteröitymisen taa. 

 Otavamediaan kuuluva verkkopalvelu NettiX on osti enemmistöosuuden Amppareista. Esa Sirkkunen et al esittelivät Ampparit yhtenä case studyna Tampereen yliopiston Comet –tutkimuskeskuksen ja Helsingin Sanomain Säätiön rahoittaman SubMoJour –hankkeen loppuraportissa. 
 Helsingin käräjäoikeus määräsi TeliaSoneran ja DNA:n estämään asiakkaidensa pääsyn The Pirate Bayn palvelimille. Sama kielto oli tullut jo edellisenä syksynä Elisalle, joka oli valittanut käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen. Estoa Pirate Bayn palvelulle oli hakenut Musiikintuottajat ry., jonka taustalla olivat musiikkikustantajat Emi, Sony Music Entertainment, Universal Music ja Warner. 
 TVkaistan avainhenkilöitä syytettiin tekijänoikeusrikoksesta, teollisoikeusrikoksesta ja törkeästä petoksesta. Syytteen mukaan TVkaista oli vuosien 2007–2009 aikana pitänyt verkkosivuillaan kahdeksan tv-kanavan – Yle 1:n ja Yle 2:n, MTV 3:n, Nelosen, FST5:n, Sub Tv:n, Yle Teeman sekä JIMin – televisiolähetykset käyttäjiensä katsottavissa ja tallennettavissa vähintään kahden viikon ajan televisiolähetyksen jälkeen. TVkaista Oy:llä ei ollut ollut tv-yhtiöiden lupaa tilausvideopalvelulleen. Oikeustapaukselle saatiin piste vasta 2017, kun Helsingin hovioikeus piti voimassa edellisvuoden käräjäoikeuden tuomion, pääsyytetyille ehdolliset vankeustuomiot. 
 Vertaisverkkojen ja tiedostonjakopalvelujen käyttö oli verrattain yleistä: 36 prosenttia 15–29-vuotiaista miehistä latasi tv-ohjelmia tai elokuvia internetin vertaisverkoista Ylen toimintaympäristökatsauksen mukaan.
 ii2 -kuvanjakoyhteisö suljettiin. Kymmenen vuoden toiminnan aikana Ii2:een luotiin 190 000 käyttäjätiliä ja julkaistiin miljoonia valokuvia. Ossi Mansikka arvioi HS Nytin jutussa vuonna 2019 kyseessä olleen yksi ensimmäisistä merkittävistä somen palvelukuolemista. Sulkemista edelsi yrityskauppa, jossa Janton-mediakonserniin kuuluva Citypress myi teiniyhteisön Kuvat.fi -kuvanjakopalvelua ylläpitävälle Mediadrive -yritykselle.

2013 

Maailmalla: Joukkorahoitusalusta Patreon perustettiin Yhdysvalloissa. Pohjoismaiden ensimmäinen YouTube-verkosto Splay perustettiin Ruotsissa.

 Smartly.io Solutions perustettiin. Se automatisoi mainonnan prosesseja Facebook-, Instagram- ja Pinterest-mainonnassa.
 Teleyhtiö Elisasta tuli Habbo Hotellia pyörittävän Sulakkeen pääomistaja.
 Tekijänoikeuslain uudistus kirvoitti Järkeä tekijänoikeuslakiin -kansalaisaloitteen, joka luovutettiin Eduskunnalle marraskuussa
 Ylen toimintaympäristökatsaus kiinnitti huomiota siihen, että 8 prosenttia kotitalouksista ei saa lainkaan kiinteää laajakaistaa ja että kiinteiden laajakaistayhteyksien saatavuusalue on edelleen supistumassa arviolta noin 80 prosenttiin kotitalouksista. Tämä nähtiin ongelmana televisiosisältöjen kuluttamismahdollisuuksien kannalta, mikäli tv-katselu siirtyisi laajakaistaverkkoihin.

2014 

Maailmalla: keskustelusovellus Jodel julkaistiin. Oscar Höglund esiintyi LeWebissä ja kertoi YouTuben MCN-yhtöistä 

 Mikko Salo kumppaneineen perusti Faktabaarin edistämään tarkistettuun tietoon perustuvaa yhteiskunnallista keskustelua. Joukkoistamista hyödyntävä faktantarkistuspalvelu oli vapaaehtoisvoimin toimiva, poliittisesti sitoutumaton ja kaikille avoin kansalaispalvellu, jonka ensimmäisenä kohteena olivat EU:n parlamenttivaalit. Faktabaarin työryhmä sai Suuri journalismipalkinto -kilvassa Vuoden journalistinen teko -palkinnon. 
 MTV3 sulki keskustelufooruminsa.
 Joona Haatainen kumppaneineen perusti YouTube-verkosto Töttöröön (sittemmin Troot).
 Suomen hallitus antoi tammikuussa eduskunnan käsiteltäväksi lakiesityksen uudeksi tietoyhteiskuntakaareksi. Lakiin ehdotettiin ensimmäistä kertaa nimenomaista pykälää verkkoneutraliteetista. Lain tavoitteena oli edistää sähköisen viestinnän palvelujen tarjontaa ja käyttöä sekä varmistaa, että viestintäverkkoja ja viestintäpalveluja on kohtuullisin ehdoin jokaisen saatavilla koko maassa. Lain tavoitteena oli lisäksi turvata radiotaajuuksien tehokas ja häiriötön käyttö sekä edistää kilpailua ja varmistaa, että viestintäverkot ja -palvelut ovat teknisesti kehittyneitä, laadultaan hyviä, toimintavarmoja ja turvallisia sekä hinnaltaan edullisia. Lain tavoitteena oli myös turvata sähköisen viestinnän luottamuksellisuuden ja yksityisyyden suojan toteutuminen.. Uusi laki antoi Viestintävirastolle työkalut puuttua yleispalvelulaajakaistan kohtuuttomaan hinnoitteluun.
 Sonera Viihde toi tv-kanavia ja videovuokraamon mobiili- ja nettikäyttöön. Heti seuraavana Sonera viihde -palvelussa peruskanavien tallennus muuttui maksulliseksi lisäpalveluksi, uudesta tekijänoikeuslaista johtuen.
 Konsultit Timo Argillander ja Virpi Martikainen laativat Liikenne- ja viestintäministeriölle katsauksen suomalaisen tv-toimialan kilpailuympäristöstä. "Televisioala Suomessa. Toimintaedellytykset internetin aikakaudella" -raportin mukaan tv-toimialan uudet alalle tulijat ovat merkittävä kilpailuvoima suomalaisille tv-toimijoille, koska 
 Internetjakelu oli oleellisesti madaltanut alalle tulon kynnystä ja Euroopan digitaalisen sisämarkkinan rakentuminen ja yhteisvaluutta madaltavat alalle tulon kynnystä ja palveluiden tarjoamista myös pieniin maihin
 Kansainvälisille sisältöoikeuksien haltijoille oli tullut mahdollisuus tarjota sisältöjä suoraan kuluttajille ja tarjolla oli myös erittäin korkeatasoisia sisältöjä, esim. HBO
 Kansainväliset online-tv-toimijat pystyivät tarjoamaan korkeatasoisia sisältöjä totuttua maksu-tv:n hintatasoa halvemmalla (tyypillisesti 8-10 euroa kuukaudessa)
 Lehtimedioille oli kriittistä hakea uusia ansainnan kanavia, laajenevat videosisältöihin internetpalveluissaan
 YouTube on muodostunut alustaksi, jonka kautta uudet tv-toimijat (Multi-Channel Networkit) voivat jakaa sisältönsä ja myydä mainontansa
 Laitevalmistajat, teknologiayhtiöt, pelikonsolit (Apple ja Google) tarjosivat omiin ekosysteemeihinsä sopivia tv-palveluita ja teknologiaa (Apple TV, Chromecast), joka madalsi kodeissa internetin ja television perinteisen käytön välistä kynnystä
 Vertaisverkot ja piraattipalvelut (Popcorn Time, Pirate Bay) toivat markkinoille laillisia toimijoita nopeammassa aikataulussa uutuuselokuvat ja –sarjat; kilpailivat televisiokanavien kanssa etenkin nuorista yleisöistä
 Suuret kansainväliset toimijat voivat tuoda tarjolle 4k-sisällöt paljon ennen nykyisiä televisiotoimijoita
 Uudet internetjakeluun perustuvat toimijat eivät olleet televisioyhtiöitä koskevan säädännön piirissä, mikä madalsi alalle tulemisen kynnystä.
 *Fonecta osti Verkossa Media Oy -mainosverkkoyhtiön, joka tavoitti viikossa 3,4 miljoonaa eri kävijää eli noin 85 prosenttia kaikista suomalaisista internetin käyttäjistä. Fonecta Enterprise Solutions käsitti yrityskaupan jälkeen yli 200 display-, mobiili- ja tablettimediaa.

2015 Tubettajakulttuuri valtavirtaistui 

Maailmalla: Felix Kjellberg eli pelistriimaaja PewDiePie oli otsikoissa kovilla YouTube-tienesteillään

 Yle julkaisi parhaiten tienaavien bloggaajien verotietoja portaaliyhtiöittäin: Lily-portaalissa White Trash Disease -blogia pitävä Natalia Tolmatsova oli tienannut ansiotuloja 71 526 euroa ja Tickle Your Fancy -blogia pitävä Sara Vanninen 34 489 euroa, Asennemedialla Pupulandia-blogia julkaiseva Jenni Rotonen oli ansainnut 51 383 euroa ja Bellablogit-portaalissa Mou Mou -blogia kirjoittava Iina Moukola 29 417 euroa ansiotuloina, ja Ps. I Love Fashion -blogia pyörittävä Linda Juhola 69 584 euroa pääomatuloja. 
 Mediayhtiö Kaleva osti osake-enemmistön Indiedays -blogiportaalista
 Iltalehti sulki keskustelufooruminsa
 Levy-yhtiöiden pelkistä musiikin suoratoistopalveluista keräämät tulot ylittivät Suomessa 50 prosentin rajan. Musiikkituottajat – IFPI Finland ry:n mukaan äänitemyynnin lasku lakkasi, kun äänitteiden verottoman tukkumyynnin kokonaisarvo oli 36,1 miljoonaa euroa. Digitaaliset musiikkipalvelut toivat 63 prosenttia äänitemyynnin kokonaismarkkinoista.
 Nuorempien yleisöjen TV-katselusta jo 41% jakautui tietokone-, tablet- ja älypuhelinlaitteille, ilmeni Finnpanelin TV-vuosi-katsauksesta. Esimerkiksi 29.7. televisiossa ensiesitetyn Hullu – hullumpi – yläaste -ohjelman jakson keskikatsojamäärä oli 167 000 ja tästä katselusta netti-tv:n osuus oli 78%.

2016 – Vaikuttajatoimiala hahmottui 
Maailmalla:
 Mainostilan myynti automatisoitui. Vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla neljännes display-mainonnasta ostettiin ohjelmallisesti.
 Helsingin Sanomat alkoi julkaista timanttijuttuja, joiden oli tarkoitus tuoda lisää digitilauksia. Timanttijuttujen tekeminen liittyi havaintoon digitilauksien kasvun tasaantumisesta. 
 Medialiiton mediatalouskatsauksen mukaan printtimedian kysyntä supistui edelleen niin kuluttaja- kuin mainosmyynnin puolellakin, digikysynnän kasvu jatkui. Kansainväliset suuryritykset haastoivat kotimaisia mediayrityksiä kilpailtaessa etenkin digitaalisella mainosmarkkinalla.
 Alma Media osti Uusi Suomi -blogisivuston.
 Mediayhtiö Kaleva osti Blogirinki median ja yhdisti sen aiemmin ostamansa Indiedaysin kanssa uudeksi Indieplace -vaikuttajamediaksi.
 Suomessa on kymmeniä ammattimaisia tubettajia, joista parhaat ansaitsevat 80 000–100 000 euroa vuodessa. Splay Suomi, Töttöröö Network ja United Screens ovat uudenlaisia yrityksiä, jotka yhdistävät tubettajia ja mainostajia toisiinsa.
 Splay oli Suomen suurin YouTube-verkosto. Se edusti 70 tubettajaa. Splay Suomen operatiivinen johtaja Stina Varsikko kertoi Kauppalehden jutussa kolmasosan olleen alaikäisiä. "YouTube-kanavan saa perustaa 13-vuotiaana, mutta moni aloittaa uransa nuorempana."
 Yle julkaisi tubettajien ja bloggaajien verotietoja: tubettajista parhaiten olivat tienanneen Eric "Lakko" Savolainen ja Juuso "Herbalisti Karikuusi, hieman alle 55 000 euroa kumpikin. Sonja "Soikku" Hämäläinen, Aleksi "Mentaalisavuke" Rantamaa ja Maria "Mariieveronica" Verho olivat kukin ansainneet kolmisenkymmentä tuhatta euroa. Aleksi Jalli, kilpapelaamisen ammattilainen, oli ansainnut Counter-Strike: Global Offensive -peliä pelaamalla yli 100 000 euroa. Baby Bear ja Xenia's Day -blogeja Kaksplus ja Anna -lehtien verkkosivuilla julkaiseva Xenia Andersson olivat tienanneet reilut 91 000 euroa. 
 Vuoden 1996 lopulla yhdellä kotitaloudella kymmenestä oli ollut nettiyhteys. Vuoden 2016 lopulla vähemmän kuin yhdellä kymmenestä ei ollut. Yle haastatteli Marja-Liisa Viherää, joka oli Soneran edeltäjän Telecom Finlandin tulevaisuudentutkijana ja väitteli kansalaisten viestintävalmiuksista tohtoriksi 1999. Viherä arvioi jutussa, että kotiliittymien kova markkinointi sai suomalaiset nettiin muita aiemmin.

2017 
Maailmalla: Internet Movie Database sulki keskustelufooruminsa. YouTube palkkasi lisää ihmismoderaattoreita. Ruotsiin Poddindex.se 

 Aalto yliopisto ja Helsingin yliopisto muodostivat yhteisen tekoälyn tutkimuskeskuksen FCAI 

 Sampsa Kurri käynnisti tietotekniikkasivusto io-tech.fi:n. Sivusto julkaisi ajankohtaisia uutisia, tuotetestejä ja ylläpiti TechBBS-keskustelufoorumia. io-techin Youtube-kanava ilmoitti olevansa Pohjoismaiden suurin tekniikkamedia Youtubessa.
 Tilastokeskuksen kulutustutkimus osoitti, että operaattorit olivat onnistuneet lohkaisemaan yhä enemmän euroja suomalaisten kulutuksesta. Kaikenlaisissa kotitalouksissa tietoliikennekustannuksissa kasvua oli tullut lähes viidenneksen, vaikka kokonaisuudessaan suomalaisten kulutus oli kasvanut edellistutkimuksesta neljän vuoden aikana vain yhden prosentin verran. Elisan liiketoimintajohtaja Antti Ihanainen kommentoi Ylelle, että ihmiset ovat valmiita maksamaan nopeammasta datayhteydestä. "Kun aiemmin käytettiin joko mobiilia tai kiinteää dataliittymää, tänään yhä useammin molempia."

2018 

Maailmalla: Google esitteli Google Assistant -älykaiuttimensa. Facebook alkoi korostaa käyttäjiensä kavereiden ja läheisten julkaisuja uutisvirrassa mediajulkaisujen näkyvyyden kustannuksella. Facebookin Cambridge Analytica -skandaali paljastui.  

 Facebookin aikomus vähentää uutismedioiden näkyvyyttä palvelussaan ei huolettanut suomalaisissa mediataloissa, kertovat Suomen lehdistön haastattelemat Kaleva ja Keskisuomalainen.
 Suomen suurimmat mediayhtiöt, Markkinoinnin, Teknologian ja Luovuuden liitto MTL ry, Media Metrics Finland ja comScore lanseerasivat internetyleisöjen valuuttatutkimus Finnish Internet Audience Measurementin (FIAM). FIAM kertoi kotimaisten mediayhtiöiden tavoittavan kuukausittain 94,3 prosenttia suomalaisista tietokoneella, älypuhelimella tai tabletilla internetiä käyttävistä. Mobiililaitteilla nettiä käyttävien tavoittavuus oli 99,4%.
 MyHelsinki.fi palkittiin parhaana uutena verkkopalveluna GrandOne 2018 -kisassa. Palvelu korvasi visithelsinki.fi:n uudenlaisella konseptilähestymisellä.
 Teleoperaattorien oli tarjottava kaikkiin vakituisiin asuntoihin vähintään 2 Mbit/s kaistanleveyden laajakaistayhteys, ilmoitti LVM selvitettyään aiempaa aietta nostaa yleispalveluvelvoite 10 Mbit/s:iin.. Selvityksen mukaan vähintään 10 Mbit/s laajakaistayhteys oli tarjolla noin 85 prosenttiin kotitalouksista kiinteiden laajakaistaverkkojen kautta ja lähes kaikkiin kotitalouksiin matkaviestinverkkojen kautta. 
 Faktabaarin Mikko Salo aloitti EU:n korkean tason disinformaatioryhmässä

2019 
Maailmalla : Kaksi laajaa tutkimusta tekoälyn suhteesta journalismin tulevaisuuteen julkaistiin

 Liikenne- ja viestintävirasto Traficom aloitti 1.1.2019.
 Raportoidun hakumainonnan määrä oli vuoden ensimmäisellä puoliskolla 74,9 miljoonaa euroa ja kasvua kertyi 8 % verrattuna samaa jaksoon vuonna 2018. Sosiaalisen median mainonnassa (Facebook- ja YouTube-mainonta) raportoitiin 54,6 miljoonan euron panostus, joten sen kasvu oli 18 %. Googlella ja Facebookilla oli hallussaan viidennes Suomen koko mainosmyynnistä, kun Google ja Facebook keräsivät Suomesta tilastoituja mainostuloja tammi-kesäkuussa 129,5 miljoonaa euroa ja kaikki mainosmyynti Suomessa oli vuoden alkupuoliskolla 585 miljoonaa euroa.
 IAB selvitti ensimmäistä kertaa videomainonnan osuutta kaikesta sosiaalisen median mainonnasta. Kävi ilmi, että yli puolet kaikesta sosiaalisen median mainonnasta on jo videota.
 Tilastokeskus, Kuluttajatutkimuskeskus, Kuluttajaliitto, Sitra, Työ- ja elinkeinoministeriö, Helsingin kaupunki ja Verohallinto tutkivat yhteistyössä uusia kuluttamisen tapoja, ns. vertais- ja jakamistaloutta. Tutkimustulokset luovutettiin Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteelliseen tietoarkistoon.
 Tv-yhtiöiden netti-tv-palvelut yhtä suosittuja kuin YouTube: Suomalaisista 70 prosenttia käytti tv-yhtiöiden maksuttomia netti-tv-palveluja, YouTubea 71 prosenttia, ilmeni Tilastokeskuksen Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksesta (Nettitelevisiopalvelujen, tilausvideopalvelujen ja videopalvelujen katsominen 2019)
 Tv-katseluun riittävä mobiililaajakaista ulottui nyt 99 prosenttiin kotitalouksista. Mediayritysten kannalta tilanne oli hyvä, sillä lähes jokainen voi nyt katsella tv-kanavia mobiili-internetin kautta, totesi Yleisradion toimintaympäristökatsaus 10.10.2019. 
 Aki Kiminki julkaisi it-konsultti-liiketoimintaa parodioivan Pilipalisaatio-podcast-kuunnelman.

2020-luku –

2020 
 Sanoma osti Aamulehteä ja Satakunnan Kansaa julkaisevan Alma Media Kustannus Oy:n 
 Sanoma myi Oikotie Oy:n Schibstedlle. Norjalainen mediakonserni pyöritti Suomessa ennestään jo Tori.fi -markkinapaikkaa. Tilastokeskuksen mukaan 45 prosenttia suomalaisista kotitalouksista oli tehnyt ostoksia internetin kirpputoreilla. Internetin kirpputoreilla ja huutokaupoissa käytetyt summat ovat suurempia kuin perinteisillä kirpputoreilla tai yhteisöpalvelujen kirpputoriryhmissä, ilmeni Tilastokeskuksen tekemän "vertais- ja jakamistalouden ilmiöt kotitalouksissa" -kyselyn tuloksista.

2021 
 Keskisuomalainen osti Hämeen sanomat -konsernin
 Talouselämä listasi 10 lupaavimman startup-yrityksen joukkoon Boksi.fin. Boksi oli kehittänyt vaikuttajamarkkinoinnin automatisointiin verkkoalustan, joka yhdistää sosiaalisen median vaikuttajat ja brändit.

2022 
Maailmalla: Joukko organisaatioita Adobesta ja Alibabasta Metaan (Facebook) ja Microsoftiin ja Unityyn ja W3C:een perusti Metaverse Standards Forumin

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 Funet: Internet historiaa 1960–1998
 kuvakaappaukset Ylen etusivuista eri aikoina
 Hobbes Internet timeline
 Jaakko Suominen, Suomen tietotekniikan kronologia (1800-2002)
 2ndhead 2000–2008 palasia suomen uusmedian historiasta
 Paavo Ahonen, Funetin 25-vuotishistoriikki, tiedote, Funet – Suomen tie internetiin
 Suomalainen verkkoarkisto Kansalliskirjaston vuodesta 2006 asti toiminut suomalaisten verkkoaineistojen arkisto.

Suomalaisen internetkulttuurin vaiheista
Internetin historia
Internetkulttuuri