Ranskan avaruusjärjestö

Ranskan avaruusjärjestö, (CNES, Centre National d’Etudes Spatiales) on Ranskan avaruusjärjestö. Se on EU:n suurin kansallinen avaruusjärjestö. Se perustettiin vuonna 1961.

Merkittävin rooli EU:n avaruustoiminnassa  
Se kehitti Ranskan Diamant-kantoraketin ja Astérix-satelliitin 1960-luvun alussa. Astérixin laukaisun jälkeen Ranskasta tuli maailman kolmas avaruusmaa 26. marraskuuta 1965.

CNES on ollut aloitteentekijä useimmissa ESAn suurhankkeissa. Se rahoitti esim. Ariane 1 -kantoraketin kehityksen ja Hermès-avaruussukkulaohjelman (epäonnistui) jne. ennen kuin vei ne ESA:n toteuttavaksi. Myös eurooppalaisten sääsatelliittien ja EUMETSAT-sääsatelliittiorganisaation kehittäminen oli CNES:n aloite. Ranskan avaruusteollisuuden kehitys ja konsolidointi koordinaatiossa lentokoneteollisuuden konsolidaation kanssa hoidettiin Ranskassa valtionhallinnon, osin CNESinkin, johdolla paremmin kuin muissa Länsi-Euroopan maissa.

Vuonna 2007 CNES julkaisi Ufo-arkistonsa Internetissä.

Organisaatio ja keskukset 
CNES:in päämaja on Pariisissa. Sen teknologiakeskus on Toulousessa. Sen pääjohtajana on ollut Jean-Yves Le Gall vuodesta 2013 lähtien. Hän on myös Euroopan avaruusjärjestön (ESA) neuvoston puheenjohtaja ja International Astronautical Federation (IAF) puheenjohtaja. CNESistä vastaava ministeriö on ”l’Enseignement supérieur et de la Recherche” eli tutkimusministeriö.

Talous 
Vuonna 2010 CNES sai 750 miljoonaa euroa Ranskan hallitukselta elvytyspaketista. 500 miljoonaa euroa käytetään CNESin johtamien hankkeiden rahoitukseen, etenkin Ariane 6 -kantoraketin esisuunnitteluun sille tasolle, että se voidaan viedä ESAn vuoden 2012 ministerikokoukseen hyväksyttäväksi ESAn ohjelmaksi. 

Muita hankkeita:

 hiilidioksidin mittausatelliitti MicroCarb
 rooli SPOT 6- ja SPOT 7 -satelliiteissa (jotka ovat rakenteilla Astrium Satellites -yhtiössä) 
 neljänneksen osuus NASA:n Surface Water Ocean Topography (SWOT) -valtamerialtimetriamissiossa
 ilmakehän metaania mittaavan CHARME-satelliitin toteutus Saksan kanssa 

Toinen osa rahoitusta – 250 miljoonaa euroa – laajakaistan toteuttaminen Ranskan merantakaisten alueitten laajakaistan toteuttamiseen satelliittitekniikalla. CNES on ehdottanut Ka-kaistan (alueen 26,5–40 GHz) satelliitin nimeltään Megasat rakentamista. Lisäksi Ranska osin tästä maksaa rahoituksesta 325 miljoonan euron velkansa ESAlle. 

Vuodesta 2011 alkaen CNES saa vastuuministeriöltään lisää rahoitusta siten, että se voi maksaa ESAlle yli 300 miljoonan euron velkansa ja lisätä ESAn rahoitusta yli 10 %:lla 744 miljoonan euron vuositasolle. Noin 500 miljoonan euron elvytyspaketin avulla CNES kehittää

 Ariane 5 -raketin seuraaja, joka samalla olisi Sojuzin kilpailija.
 SWOT-satelliittia, joka on Jasonin jatko ja yhteismissio NASAn kanssa.
 Merlin-satelliittia Saksan DLR:n kanssa. Se mittaa ilmakehän metaania. Sen perustuu Myriaden korvaava mikrosatelliittiin. Laukaisu on vuonna 2015.
 Panotuksia tietoliikennesatelliitteihin noin 40 M€, jonka on vain osa Ranskan 300 M€ tietoliikennesatelliittiohjelmaa.

CNES omistaa myös paikkatietoyhtiö CLS:n (Collecte Localisation Satellites).

Lähteet

Aiheesta muualla