Eliel Aspelin-Haapkylä

Eliel Aspelin-Haapkylä, nimimerkki Ellei (9. lokakuuta 1847 Veteli – 11. tammikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen professori, valtioneuvos ja kulttuurintutkija. Hän toimi Helsingin yliopiston estetiikan professorina ja Tiedeakatemian ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän oli fennomaani, suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen ja taiteen tutkimuksen kehittäjä sekä kirjallisuuskriitikko.

Aspelin-Haapkylän laajin kirjallinen työ oli neliosainen Suomalaisen teatterin historia (1906–1910). Hän kirjoitti myös useita elämäkertoja ja julkaisi ensimmäisen suomenkielisen taidehistorian alan väitöskirjan. Aspelin-Haapkylä toimi Valvojan, Ajan ja Uuden Suomettaren avustajana. Hän suomensi nimimerkillä Ellei Charles Dickensin romaanin Kotisirkka ja Henrik Ibsenin näytelmän Kuninkaan-alut.

Vuonna 1890 Aspelin-Haapkylä oli mukana perustamassa kustannusosakeyhtiö Otavaa. Hän oli Aleksis Kiven henkilökohtainen tuttu ja tukija ja toi esille myös muun muassa Minna Canthin ja Jalmari Finnen teoksia. Hän keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kuvataidetta, jonka lahjoitti Ateneumin taidemuseolle.

Aspelin-Haapkylän veljiä olivat arkeologi Johannes Reinhold Aspelin ja opettaja, päätoimittaja Henrik Emanuel Aspelin.

Teokset 
 "Kirovuosien kronikka": Otteita professori Eliel Aspelin-Haapkylän päiväkirjasta vuosilta 1905–1917. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1980
 Alfred Kihlman: Elämän kuvaus. 2. Porvoo: WSOY, 1918. 
 Lauri Stenbäck. 2., tekijän korjaama p. Helsinki: Otava, 1917. 
 Alfred Kihlman: Elämän kuvaus. 1. Porvoo: WSOY, 1915. 
 Muoto- ja muistikuvia. 3. Helsinki: Otava, 1914
 Muoto- ja muistikuvia. 2. Helsinki: Otava, 1912
 Muoto- ja muistikuvia. 1. Helsinki: Otava, 1911 
 Suomalaisen teatterin historia 4, Bergbomin loppukausi: Kansallisteatteri sekä liitteitä (näytelmäin luettelo y. m.) ja nimiluettelo. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1910
 Suomalaisen teatterin historia 3, Nousuaika, 1879–93. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1909
 Suomalaisen teatterin historia 2, Puhenäyttämön alkuvuodet ja suomalainen ooppera, 1872–1979. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1907
 Suomalaisen teatterin historia 1, Teatterin esihistoria ja perustaminen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1906
 J. L. Runebergin suomalaisuus: Esitelmä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1904
 Z. Topeliuksen muisto: Esitelmä Porthanin juhlassa 9 p. marrask. 1898. Helsinki: Otava, 1898
 Kansa Saksan kertomarunoudessa 1750–1850. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1894
 Suomalaisen taiteen historia pääpiirteissään. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1891
 Werner Holmberg: Elämä ja teokset. Helsinki: Otava, 1890
 Kalevalan tutkimuksia. Ensimmäinen vihko. Helsinki: Edlund, 1882

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla

 Projekti Gutenberg – vapaasti ladattavia Eliel Aspelin-Haapkylän e-kirjoja
 Projekti Lönnrot – vapaasti ladattavia Eliel Aspelin-Haapkylän e-kirjoja
 Aspelin-Haapkylän taidekokoelma, Kansan kuvalehti, 26.02.1932, nro 9, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit
Suomalaiset professorit
Suomalaiset taidekriitikot
Taiteen keräilijät
Suomalaiset keräilijät
Suomalaiset taidehistorioitsijat
Vuonna 1847 syntyneet
Vuonna 1917 kuolleet