Pernaja

Pernaja () on entinen Suomen kunta ja keskiajalla perustettu kirkkopitäjä Uudenmaan maakunnassa. Pernajan kunta on myöhemmin kuulunut Itä-Uudenmaan maakuntaan ja Etelä-Suomen lääniin. Kunta liitettiin vuonna 2010 Loviisan kaupunkiin. Pernajassa asui vuonna 2009  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli maata ja  km² sisävesialueita. Kunta oli kaksikielinen, 58 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 40 prosenttia suomea. Pernajan naapurikunnat olivat Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Porvoo ja Ruotsinpyhtää.

Pernaja liitettiin vuoden 2010 alussa Loviisaan yhdessä Liljendalin ja Ruotsinpyhtään kanssa.

Nimen etymologia 
Pernajan nimi esiintyy ensimmäisen kerran latinankielisessä lähteessä vuonna 1352 muodossa Perna tai Pernea. Paikannimi palautuu todennäköisesti viron kielen lehmusta tarkoittavaan sanaan pärna (vrt. vanha suomen kielen sana pärnä.) Nimi on Virossa yleinen monissa muodoissa. Esimerkiksi kaupunginnimi Pärnu on samaa kantaa.

Maantiede
Pernajan alue käsittää pääosin Pernajanlahden ympäristöä.
Suurimpia järviä ovat Hamarinjärvi, Hopjärvi (neljäsosa), Niinijärvi, Paavalinkylänjärvi, Riikinjärvi, Sarvilahdenjärvi ja Vanhankylänjärvi. Suurimmat saaret ovat Sarvisalo ja Keipsalo. Pernajanlahden ympäristö ja Koskenkylän jokilaakso kuuluvat valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Pernajanlahden merialue kuuluu myös suojeltuun Natura 2000-alueeseen.

Historia

Pernaja on ollut rautakaudella hämäläisten aluetta. Hämäläisasutus oli keskittynyt Sarvilahden ja Mertalahden alueille, vaikka asutusta oli muuallakin. Alueen suomenkieliset paikannimet viittaavat paikoin kalastukseen ja metsästykseen. Tästä on päätelty, että hämäläiset metsästäjät ja kalastajat käyttivät aluetta muinoin myös nautinta-alueenaan muutamia kuukausia kerrallaan. Kaikki Pernajan vanhat kylännimet ovat suomalaisperäisiä ja myös rannikon saarten, lahtien ja niemien nimet ovat alun perin suomenkielisiä.

Ruotsalainen kolonisaatio alkoi Itä-Uudellemaalle ja siten myös Pernajaan 1300-luvun alussa. Kolonisaation on katsottu tapahtuneen niin sanottun toisen ristiretken jälkeen ruotsalaisten voitettua hämäläiset. Paikka mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 1352.  Alueen kaikki ruotsinkieliset paikannimet ovat peräisin keskiajalta.  Nimistötutkimusten mukaan esimerkiksi paikannimi Rike tarkoitti alun pitäen Riihijokea. Ike-loppu viittaa jokeen.
Riihen olemassaolo puolestaan viittaa maanviljelyyn ja merkitsee ympärivuotista asutusta.
Samanlaisia suomenkielisperäisiä nimiä ovat myös Porvoon puolella Ylike eli Ylijoki sekä Pernajassa sijaitseva Tervik, jonka alkumuoto oli Tervajoki, sittemmin Tervike. Keskiajalla alue ruotsalaistui siinä määrin, että kaikkien kylien nimistö oli viimeistään 1700-luvulla asiakirjoissa enemmistöltään ruotsalainen. 

1900-luvulla Pernajan Kabbölessä eli myös virolainen yhteisö, Kabbölen virolaiset.

Nähtävyydet

Agricolan puistikko
Pernajan kirkonkylällä sijaitsee Agricolan puistikko, noin 1400-luvulla rakennettu harmaakivikirkko sekä Mikael Agricolan muistomerkki. Pernajan Torsbyssä, Agricolantiellä, on sijainnut Mikael Agricolan synnyinkoti. Paikalla on nykyisin nähtävyytenä muistomerkki.

Kartanoita
Pernajassa on myös lukuisia historiallisia kartanoja mm. Suur-Sarvilahden kartano, Malmgårdin kartano, Tervikin kartano sekä Tjusterbyn kartano.

Forsbyn ruukki
Pernajan Koskenkylässä sijaitsee Forsbyn ruukkialue, joka perustettiin jo vuonna 1682. Alue kuuluu Museoviraston valtakunnallisti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

Muistomerkkejä

Hamnskärissä on sukellusvene UC-57:n muistomerkki, joka paljastettiin 12. elokuuta 1934. Tilaisuudessa oli mukana viisi sukellusveneellä Suomen suuriruhtinaskuntaan Preussista tullutta suomalaista jääkäriupseeria.

Ryssön linnoitus
Pernajassa sijaitsi aikanaan myös venäläisten Ryssön saarelle 1700-luvulla rakentama Ryssön linnoitus.

Kyliä

Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kirkonkylä (Kyrkoby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal, Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby, Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby

Tunnettuja pernajalaisia

 Mikael Agricola, suomen kirjakielen isä, piispa
 Carl Johan Adlercreutz, Ruotsin armeijan kenraali
 Henrik Johan Aminoff, Suomen sotilasylipäällikkö, kenraaliluutnantti
 Robert Wilhelm de Geer, kreivi, maaherra ja Porvoon valtiopäivien maamarsalkka
 Martinus Matthiae Teit, suomalainen reformaattori, kirkkoherra ja Ruotsin kruununperillisten opettaja
 Ernst von Born, lakimies ja poliitikko, vapaaherra
 Carl Magnus Creutz, kreivi, kuvernööri ja historiantutkija
 Oscar Johansson varatuomari, kansanedustaja
 Ola Rosendahl, kansanedustaja
 Maini Askolin, Forsbyn linnan emäntä
 Johan Creutz, kreivi, Malmgårdin kartanon isäntä
 Erkka Westerlund, jääkiekkovalmentaja
 Timo Tompuri, kiekonheittäjä
 Hannu Ryöppönen, yritysjohtaja
Pekka Kuusisto, viulisti
Kalle Ruusunen, oopperalaulaja
Rami Lindholm, maastohiihtäjä

Ruokakulttuuri
Pernajan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uusien perunoiden hapankermasta tehty kastike nimeltä ludiveto sekä kirnupiimäpuuro.

Urheilu
Pernajassa toimii frisbeegolfseura Pernå Discgolf Kamraterna, joka ylläpitää Pernå Discgolf frisbeegolf-rataa. Rata on 18-väyläinen par 57. Rata koostuu lähinnä metsäväylistä jyrkkine korkeuseroineen. Lisäksi Pernajassa on yleisurheilukenttä sekä jääkiekkokaukalo aivan Pernajantien kupeessa. Frisbeegolf-rata sijaitsee näiden ympärillä.

Lähteet

Tilastot
Väestörekisterikeskus: Kuntien asukasluvut kuukausittain

Historiatietoa
Tietoja seurakunnista
Viron suurlähetystö: Pernajassa oli virolainen kalastajakylä

Aiheesta muualla 

 Pernajan kunnan kotisivut
 Itä-Uudenmaan tapahtumakalenteri 
 Pernajanlahtien ja Pernajan saariston merensuojelualue
 Valtakunnalisesti arvokkaat maisema-alueet

Seulonnan keskeiset artikkelit