Hammarland

Hammarland on Suomen kunta, joka sijaitsee Manner-Ahvenanmaalla, noin 20 km:n päässä Maarianhaminasta. Kunnan halki kulkee Maarianhaminan ja Eckerön välinen päätie 1. Hammarlandissa oli {{#time: j. F\t\a Y |  }}  asukasta. Hammarlandin pinta-ala oli {{#time: j. F\t\a Y |  }} maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita. Hammarlandin naapurikunnat ovat Eckerö, Finström, Geta ja Jomala.

Hammarlandin vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1951.

Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja  prosenttia sen asukkaista on ruotsinkielisiä. Suomenkielisiä on  prosenttia.

Maantiede ja luonto 
Hammarlandin asutus on keskittynyt päätie 1:n varteen Frebbenbyn ja Kattbyn alueille, kun taas kunnan lounais- ja pohjoisosat ovat laajalti asumattomia. Kattbyssa on pääosa kunnan palveluista, mm. kauppa ja Ålandsbankenin konttori. Näfsbyssä päätie 1:stä eroaa tie 40, jota pitkin on noin 15 kilometriä maakunnan toiseksi suurimpaan taajamaan Finströmin Godbyhyn.

Hammarlandin alueella, keskellä Ahvenanmerta, sijaitsee Märketin luoto. Siellä on Suomen läntisin kiinteän maan piste. Luodolla on majakka, jonka länsipuolelta mutkitellen kulkee Suomen ja Ruotsin välinen raja. Kunnan alueella on toinenkin majakka Sälskärin saarella.

Pääosa Hammarlandin maa-alasta sijaitsee Ahvenanmantereen länsiosasta pohjoisluoteeseen suuntautuvalla niemellä, jonka länsipuolella on Marsundin salmi ja itäpuolella Ivarskärinselkä. Niemimaan pohjoispuolella olevista saarista suurimpia ovat Torsholma, Äppelö ja Skråbjörkö (kuuluu Getan kuntaan, mutta on kokonaan Hammarlandin sisällä) sekä osittain Getan puolella oleva Lökö. Kuten muuallakin Ahvenanmaan länsiosan kunnissa Hammarlandissa maasto on tasaista. Korkein maastonkohta on 64 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Högberg kunnan lounaisosassa lähellä Hellesbyn kylää. Maaperä on kunnan pohjoisosassa selvästi karumpaa kuin eteläosassa, jossa metsät ovat monin paikoin reheviä ja kasvistoltaan runsaslajisia.

Hammarlandissa sijaitsee kaksitoista järveksi luokiteltua vakavettä, Vargsundet on niistä laajin. Kunnan eteläosassa on pari pienehköä järveä, Västmyraträsk ja Långträsk, jonka rantaa sivuaa Maarianhaminan ja Eckerön välinen päätie 1.

Kylät 
Kunnassa on 25 kylää: Boda, Borgö, Bovik, Bredbolstad, Byttböle, Djäkenböle, Drygsböle, Frebbenby, Fågelö, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolstad, Mörby, Näfsby, Postad, Prästgården, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Torsholma, Västmyra, Äppelö ja Öra.

Historia 
Hammarlandin alueelta on löydetty yli 30 esihistoriallista kalmistoa ja kaksi muinaislinnaa. Tällöin suuri osa nykyisestä kunnan maa-alueesta oli vielä meren alla. Pysyvän asutuksen alku Hammarlandissa voidaan ajoittaa 600-luvulle ajanlaskun alun jälkeen ja saapunut väestö oli kotoisin Ruotsista. Kirkon läheltä löydetty kalmisto on naapurikunnasta Jomalasta löydetyn kalmiston ohella Ahvenanmaan suurin. Ensimmäinen varma asiakirjamaininta Hammarlandista on vuodelta 1406, mutta itse seurakunnan uskotaan olevan huomattavasti vanhempi. Vuoden 1537 maakirjan mukaan Hammarlandissa oli 98 taloa.

Eckerö kuului aluksi kappeliseurakuntana Hammarlandiin, mutta itsenäistyi vuonna 1879. Kirkkoherra, rovasti P. U. Sandelin perusti pitäjään vuonna 1837 kirjaston, joka oli koko Suomen ensimmäisiä yrityksiä tällä alalla.

Hammarlandin halki on kulkenut Tukholman ja Turun välinen niin kutsuttu Suuri Postitie. Tie saapui Eckeröstä Marsundin salmen yli Kattnäsin laituriin ja jatkui Kattbyn, Frebbenbyn ja Näfsbyn kylien kautta Finströmin puolelle. Nykyiset tielinjaukset noudattavat vielä melko tarkoin vanhaa postitien reittiä, joka on merkitty tien varsille sijoitetuin kilometripaaluin.

Sålisin ja Torpin kylien lähistöllä on jäänteitä venäläisten ensimmäisen maailmansodan alla vuonna 1914 vastoin vuoden 1856 Pariisin rauhansopimusta rakentamista linnoitteista, jotka tuhottiin Suomen, Ruotsin ja Saksan keskinäisen sopimuksen nojalla vuonna 1919.

Hammarlandista on 1900-luvun alkupuolella joissakin yhteyksissä käytetty suomenkielistä nimeä Hammarlanti.

Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat rakennusyhtiö Vest Bygg Ab, ahvenanmaan punaista graniittisoraa ja -murskaa myyvä Varggropens Sand Ab ja konsulttiyritys Carinita Ab.

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Hammarlandissa oli 1 547 asukasta, joista 649 asui taajamissa, 868 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hammarlandin taajama-aste on 42,8 %. Hammarlandin taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hammarlandissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hammarlands församling

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hammarlandin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

Palvelut 
Näfsbyn ala-asteen koulussa on toistasataa oppilasta luokilla 1-6.

Kuuluisia hammarlandilaisia 
 Jarl-Thure Eriksson (s. 1944), professori
 Allan Korpi (1935–2020), yleisurheilija
 Johannes Salminen (1925–2015), kirjailija ja esseisti

Nähtävyyksiä 
 Hammarlandin kirkko
 Ahvenanmaan palokuntamuseo

Katso myös 
 Luettelo Hammarlandin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Hammarlandin kunnan suomenkielinen kotisivu 
 Tilastokeskus - Hammarlandin avainluvut