Beta Israel

Beta Israel () eli Etiopian juutalaiset ovat etiopialaista alkuperää olevia juutalaisia. Heistä käytetään myös termiä falaša eli ulkopuoliset tai muukalaiset, mutta etiopianjuutalaiset katsovat termin olevan loukkaava.

Alkuperä
Etiopian juutalaisten alkuperä on hämärän peitossa, ja siitä on useita teorioita, myös Beta Israelin omassa perimätiedossa. Erään uskomuksen mukaan osa israeliiteista asettui Etiopiaan paettuaan Egyptistä, ja toisten traditioiden mukaan he polveutuvat Danin heimosta tai Menelik I:n, kuningas Salomon ja Saban kuningattaren pojan, juutalaisesta henkivartijasta, tai Jerusalemin ensimmäisen temppelin tuhon jälkeen paenneista juutalaisista. Tutkijat ovat ehdottaneet etiopianjuutalaisten alkuperäksi myös esimerkiksi Jemenistä tulleita juutalaisia tai useammassa muuttoaallossa tulleita pieniä juutalaisryhmiä, joiden kautta Etiopian alkuperäistä väestöä liittyi juutalaisyhteisöön, tai myöhemmin kristinuskon kautta juutalaisuuden omaksuneita etiopialaisia.
Pariisin antropologian instituutin tutkijoiden vuonna 1999 tekemän geneettisen tutkimuksen mukaan falašat eivät polveudu juutalaisista, vaan Etiopian historiallisesta väestöstä. Tutkimuksessa tutkittiin falašojen ja muiden etiopialaisten Y-kromosomin tiettyjä haploryhmiä. Samanlaisiin tuloksiin päästiin samana vuonna Washingtonin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa. Vuoden 2012 tutkimus esitti, että etiopianjuutalaisten yhteisön perusti yli 2 000 vuotta sitten luultavasti suhteellisen pieni määrä muualta tulleita juutalaisia, joiden yhteisöön liittyi paikallista väestöä, minkä seurauksena etiopianjuutalaisista tuli geneettisesti muista juutalaisryhmistä kaukainen ryhmä. 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan etiopianjuutalaisten geenit ovat pääosin itäafrikkalaista alkuperää, mutta noin 20 % heidän DNA:staan on Lähi-idästä ja osoittaa geneettistä samankaltaisuutta nykyisten juutalais- ja arabiväestöjen sekä pronssikautisten kanaanilaisten kanssa. Tulos kertoo enemmän yleisesti Lähi-idästä tulleesta vaikutuksesta kuin suorasta yhteydestä tiettyyn ryhmään.

Historia
Juutalaisista Etiopiassa on ensimmäiset maininnat antiikin kreikkalaisissa lähteissä 200 eaa. 100-luvulla jaa. Etiopian juutalaiset kuuluivat Aksumin kuningaskuntaan. 300-luvulla jaa. juutalaisuus oli laajalle levinnyt uskonto falašojen alueella. 950-luvulla falašat kapinoivat Aksumia vastaan kuningatar Judithin johdolla. Aksumin kuningaskunnan Zagwe-dynastian aikana falašoilla oli suuri vaikutusvalta maassa. 1450-luvulla Etiopia valloitti falašojen maat ja heitä alettiin vainota. Falašat kapinoivat 1500-luvulla ja 1616 etiopialaiset suorittivat keisari Susneyosin johdolla falašojen joukkomurhia. Vainoamisen, maastamuuton ja kääntymisen seurauksena falašojen määrä putosi alkuperäisistä sadoista tuhansista muutamaan tuhanteen. Falašat tulivat länsimaiseen tietoisuuteen vasta 1790-luvulla. 1800-luvulla heidän luonaan työskenteli eurooppalaisia lähetyssaarnaajia, jotka yrittivät käännyttää heitä kristinuskoon kertomalla, että juutalaisessa uskossa odotettu messias oli jo elänyt Jerusalemissa. Vuonna 1862 joukko falašoja lähti vaellukselle kohti Palestiinaa tarkistamaan asiaa. Taudit ja nälkä pakottivat kuitenkin falašat hylkäämään retken jo Axumissa.

Israel julisti vuonna 1975, että falašoilla oli oikeus Israelin kansalaisuuteen. Etiopian sisällissodan aikana tuhannet falašat joutuivat pakolaisleireille Sudaniin. Sieltä noin 6 000 falašaa pääsi Israeliin vuosien 1979–1984 välillä. Sisällissodan pahetessa Israel käynnisti operaatio Mooseksen vuosina 1984–1985, jolloin 7 000 falašaa kuljetettiin ilmateitse Israeliin. Vuonna 1991 kuljetettiin 14 000 falašaa Addis Ababan lentokentältä Israeliin.

Alija Israeliin

Kulttuuri

Elinkeinot
Useimmat falašat ovat perinteisesti olleet maanviljelijöitä. He viljelivät hirssiä ja hedelmiä. 1980-luvun nälänhätä, kuivuudet ja maastamuutto ovat tyhjentäneet useita vanhoja maanviljelijäyhteisöjä. Falašojen talot ovat ympyrän muotoisia ja niiden seinät rakennetaan kivestä, puusta tai mudasta. Kylät sijaitsevat usein jokien lähellä ja erillään kristittyjen kylistä.

Yhteiskunta

Kuten monissa muissakin juutalaisissa yhteisöissä, falašojen yhteisö on keskittynyt uskonnon ympärille. Jokaisella isolla kylällä tai pienempien kylien joukolla on johtaja nimeltä kess, joka johtaa yhteisöä. Cahen hoitaa uskonnolliset asiat ja tutkii tooraa. Bebtara avustaa cahenia.

Kuten monissa muissakin juutalaisissa yhteisöissä, falašojen yhteisö on keskittynyt uskonnon ympärille. Jokaisella isolla kylällä tai pienempien kylien joukolla on johtaja nimeltä kess, joka johtaa yhteisöä. Cahen hoitaa uskonnolliset asiat ja tutkii tooraa. Bebtara avustaa cahenia. Cahenet johtavat käytännössä falašojen yhteisöä.

Uskonto
Suuri valtaosa falašoista on juutalaisia. Pitkä eristys muista juutalaisista yhteisöistä on johtanut erilaisen uskonnon muodostumiseen. Falašat eivät esimerkiksi tunne Talmudia. Sen sijaan falašojen uskonto perustuu pitkälti Oritiin eli Tooraan. Falašoilla on omat rabbinsa. Falašat myös viettävät sapattia ja poikalapset ympärileikataan. Falašat viettävät juhlapäivää nimeltä Sigd, jota ei vietetä muissa juutalaisissa yhteisöissä. Siinä juhlitaan juutalaisten paluuta karkotuksesta Babyloniasta.

Tunnettuja Etiopian juutalaisia 
Etiopian juutalaisia vaikuttaa Isrelissa useilla eri yhteiskunnan aloilla, muun muassa urheilussa, politiikassa ja taiteissa. Kansainvälisesti tunnetuimpia ovat vuoden 2013 Miss Israel Yityish Aynaw sekä huippumalli Esti Mamo. Etiopianjuutalaistaustaisia Knessetin jäseniä ovat olleet muun muassa Pnina Tamano-Shata ja Shlomo Molla. Yhdysvaltalainen koomikko-näyttelijä Tiffany Haddish on isänsä puolelta etiopianjuutalaista syntyperää.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Juutalaiset etniset ryhmät
Etiopian etniset ryhmät
Israelin etniset ryhmät
Juutalaisuus Etiopiassa