Fjodor III

Fjodor III (; 9. kesäkuuta (J: 30. toukokuuta) 1661 Moskova, Moskovan Venäjä – 7. toukokuuta (J: 27. huhtikuuta) 1682 Moskova, Moskovan Venäjä) oli venäläinen suuriruhtinas ja Moskovan Venäjän tsaari vuosina 1676–1682.

Suku ja koulutus 
Fjodor Aleksejevitš oli tsaari Aleksei Mihailovitšin ja ensimmäisen puolison, puolalaisen pajarin tyttären Maria Iljinitšna Miloslavskajan (1624–1669) vanhin aikuiseksi elänyt poika. Hänellä oli 12 sisarusta, joista viisi kuoli jo lapsena. Hänen seuraajansa oli hänen nuorempi veljensä tsaari Iivana V ja hänen velipuolensa oli keisari Pietari I. 

Nuori tsarevits sai ajalle poikkeuksellisen sivistävän koulutuksen: hänelle opetettiin kreikkaa, runoutta ja musiikkia sekä tieteitä ja matematiikkaa. Vuodesta 1672 lähtien häntä opetti aikansa oppinein munkki, runoilija Simon Polotskilainen (1629–1680), joka istutti häneen eurooppalaisia aatteita ja jonka johdolla hän innostui itsekin sepittämään runosäkeitä. Fjodor osasi myös puolaa ja ajalle varsin harvinaisesti, latinaa.

Hän piti jousiammunnasta ja hevosista sekä kävi nuorena poikana metsällä vanhemman veljensä Aleksein kanssa. Hänen terveytensä oli huono lapsesta lähtien ja hän joutui kelkkailuonnettomuuteen 13-vuotiaana, jossa hän loukkaantui pahasti.

Tsaarina 
Fjodor Aleksejevitš astui valtaistuimelle isänsä kuoleman jälkeen vain 15-vuotiaana ja hänet kruunattiin vuonna 1676. Sairaalloisen, todennäköisesti keripukista kärsineen Fjodorin hallitsijakautena kamppaili vallasta kolme puoluetta: Fjodorin äidin sukulaiset Miloslavit, hänen velipuolensa, myöhemmän keisari Pietari I:n äidin sukulaiset Naryškinit ja hovipuolue, johon kuului Fjodorin nuoria ystäviä. Hovipuolue jäi lopulta voitolle.

Fjodor poltti pajarien sukukirjat, jotka määräsivät eri sukujen keskinäisen arvoasemat eli hierarkkisen senioriteettiin perustuvan mestnitšestvo (ven. ме́стничество) järjestelmän vuonna 1682. Näin hän sai asetettua kyvykkäimmät henkilöt haluamiinsa virkoihin. Hän perusti Moskovan ensimmäisen korkeakoulun, Slaavilais-kreikkalais-latinalaisen akatemian (ven. Славяно-греко-латинская академия) myös vuonna 1682.

Hänen lyhyellä halllintokaudellaan saatiin aikaa monia uudistuksia. Vuonna 1678 suoritettiin yleinen verovelvollisten väestölaskenta.

Vuonna 1679 kotitalouksien verotus välittömillä veroilla otettiin käyttöön. Useiden verojen sijasta alettiin kerätä yhtä veroa, ja kaikki edeltävän vuoden velat unohdettiin tsaarin asetuksella ja veron määrää alennettiin. Jos vero maksettiin leipänä, tsaari käski tehdä sitä varten leimatun kuparimitan. Kaikki verot määrättiin luovutettaviksi Streltsin veljeskunnalle, jota johti tsaarin luotettu mies, ruhtinas Juri Dolgorukov.

Vuonna 1680 rangaistuksia rikoksista yritettiin lieventää, käden irti leikkaaminen varkailta poistettiin rangaistuksena.

Fjodor Aleksejevitšin hallituskaudella koko Kremlin palatsikompleksi, mukaan lukien katedraalit ja kirkot, rakennettiin uudelleen. Rakennukset yhdistettiin toisiinsa gallerioilla ja käytävillä, ja niitä koristivat veistoskoristellut kuistit. 23. lokakuuta 1681 annettiin asetus kivirakentamisen edistämiseksi Moskovassa, samana vuonna luotiin Kremlin ensimmäinen yleinen viemärijärjestelmä, johon yhdistettiin myös virtaava lampi ja monia riippuvia puutarhoja viihtyisine huvimajoineen. Pääkaupunkiin rakennettiin kymmeniä kivirakennuksia, viisikupolisten kirkkojen rakentamiseen Kotelnikissä ja Presnjassa hallitsijan osallistui aktiivisesti.

Perhe 
Fjodor Aleksejevitš oli naimisissa kaksi kertaa: 1) Vuonna 1680 puolalaissyntyisen Agafia Semjonovna Grušetskajan (1663-1681) kanssa; liitosta syntyi poika Ilja Fjodorovitš, joka kuoli 10 päivän ikäisenä, Agafia kuoli pian synnytyksen jälkeen. 2) Vuonna 1682 Marfa Matvejevna Apraksinan (1664-1715) kanssa; liitto keski vain hieman yli kaksi kuukautta.

Perintö 
Fjodor III kuoli 20-vuotiaana 7. toukokuuta 1682 perinnölliseen keripukkiin. Myös hänen vanhempi veljensä Aleksei, joka kuoli 15-vuotiaana, ja nuorempi veljensä IIvana V kärsivät samasta sairaudesta. Hänet haudattiin Moskovan Kremliin Arkkienkelin katedraaliin.

Asiasta lisää 

 Fjodor Aleksejevitšin elämäkerta [ru]

Lähteet 

Venäjän tsaarit
Romanov-suku
Vuonna 1661 syntyneet
Vuonna 1682 kuolleet