Rahapeli

Rahapeli tarkoittaa peliä, jota pelataan maksua vastaan ja jossa pelaaja voi saada kokonaan tai osittain sattumaan perustuvan rahavoiton taikka hävitä pelaamansa panoksen. Suosittuja rahapelejä ovat muun muassa lotto, arpajaiset, bingo, urheiluvedonlyönti, pokeri, blackjack, ruletti ja onnenpyörä.

Rahapelejä pelataan perinteisesti kasinoilla ja nykyisin myös internetin nettikasinoilla. Pelaaminen voi tapahtua joko muiden pelaajien kanssa tai yksin esimerkiksi pelikoneen tai henkilökunnan avustuksella.

Rahapelin erikoistapaus on uhkapeli, jossa mahdollinen voitto tai tappio on epäsuhteessa pelaajan varallisuuteen.

Historia 

Rahapelien historia ulottuu aina niin kauas kuin rahaa tai muuta siihen verrattavaa on ollut olemassa ja lähes kaikissa sivilisaatioissa on harrastettu pelaamista, jossa panoksena on erinäisiä hyödykkeitä. Esimerkiksi Kiinassa jäänteitä rahapeleistä on löydetty 4000 vuoden takaa. Myös esimerkiksi Kreetalta, Intiasta ja Egyptistä on löydetty yli tuhat vuotta ennen ajanlaskun alkua hautautuneita arpakuutioita ja pelilautoja. Nykyisen Turkin alueen heettiläiset kansat järjestivät vedonlyöntejä hevoskilpailuissa jo 4000 eaa. Kreikan ja Rooman armeijan legioonissa erilaiset rahapelit olivat myös suosittu tapa viettää aikaa.

Ensimmäisiä uhkapeleistä johtuvia ongelmia on jäljitetty keskiajalle. Englannin kuningas Rikhard I kielsi miehiltään uhkapelit ristiretkien aikaan niiden liiallisen suosion vuoksi. Rahapelien potentiaali kuitenkin huomattiin hallinnollisella tasolla jo melko varhain, ja jo 1500-luvulla erinäisiä isompia hankkeita rahoitettiin arpajaisten ja lottojen avulla. Käytäntö oli suosittu sekä Euroopassa, jossa muun muassa kuningatar Elisabet I rahoitti lottotulojen avulla vesivarantojen ylläpitoa, että Pohjois-Amerikassa, jossa esimerkiksi silta- tai muihin rakennushankkeisiin haettiin rahoitusta arpajaisten avulla.

Kaikissa kulttuureissa rahapelaamisella ei ole kuitenkaan ollut merkittävää taloudellista vaikutusta, vaan se on nähty lähinnä ajanvietteenä tai uskontokuntien järjestäminä tapahtumina, joissa lopputulos kertoo jumalten tahdosta. Tällaista rahapelaamista on löydetty muun muassa Indonesian Balin kansojen ja Australian alkuperäiskansojen keskuudesta. Kapitalistisissa yhteiskunnissa rahapeleihin on kuitenkin liittynyt vahvasti haave äkkirikastumisesta, ja yhteishyvällisiä lottoja ja arpajaisia lukuun ottamatta auktoriteettien suhtautuminen niihin on ollut kielteistä uhkapelaamisesta koituvien ongelmien vuoksi. Myös auktoriteettien järjestämät arpajaiset ovat olleet vilpin kohteena.

Suomessa rahapelaamisen varhaisin organisoitu muoto oli monen muun maan tapaan lotto jo 1600-luvulla. Lottojen suosio kuitenkin hälveni yleisen moraalisen tuomitsevuuden myötä 1800-luvulla, ja laki määritti loton erityiseksi luvanvaraiseksi toiminnaksi 1889. Joitakin lottoja hyväntekeväisyystarkoituksiin kuitenkin sallittiin. 1920-luvulla laki muuttui, määrittäen loton lailliseksi ainoastaan viranomaisten järjestämänä, ja vuonna 1926 lakimuutos mahdollisti ensimmäisen laillisen rahapanoksella pelattavan loton sitten 1889 vuoden lakimuutoksen. 1920-luvulla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset rahapeliautomaatit. 1940-luvulla perustetulle Veikkaukselle myönnettiin monopoli lottoon 1976. 1970-luvulla myös bingo saapui Suomeen ja sai välittömästi valtaisan suosion. Näihin aikoihin myös ensimmäiset ruletit saapuivat yökerhoihin, ja myöhemmin rahapelitoimintaa sai järjestää vain erityisluvan kanssa.

Rahapelit organisoituna ja kaupallisena toimintana on suhteellisen tuore ilmiö, joka alkoi maailmanlaajuisesti 1960-luvulla. 2000-luvulla rahapelien tarjonta on lisääntynyt huomattavasti muun muassa lukuisien nettikasinoiden myötä.

Merkitys 

Jo tuhansia vuosia sitten erilaisia arpoja ja niiden kaltaisia välineitä käytettiin yhteiskunnissa päätöksenteon tukena. Arvonnat liittyivät uskonnollisiin rituaaleihin, ja arvonnan lopputuloksen uskottiin edustavan jumalten tahtoa. Rahapelejä arvonnoista tuli, kun niiden osanottajat tai niitä seuranneet ihmiset alkoivat lyödä rahapanoksin vetoa lopputuloksesta. Lähes kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa on ollut jonkinlaista raha- tai uhkapelaamista. Sallittujen ja suosittujen pelien laatu voi kertoa yleisemminkin pelejä ympäröivästä yhteiskunnasta ja kulttuurista.

Rahapelien suorat ja epäsuorat yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan jakaa kuuteen ryhmään:

 terveydelliset ja sosiaaliset vaikutukset
 taloudelliset vaikutukset
 työllisyyteen ja koulutukseen liittyvät vaikutukset
 viihteeseen ja turismiin liittyvät vaikutukset
 yhteiskunnalliset ja oikeudelliset vaikutukset
 kulttuuriin liittyvät vaikutukset

Yhteiskunnissa rahapelaajia on aina yritetty hallita muun muassa kansallisten monopolien kautta, mutta se on nykyään vaikeaa internetissä toimivien rahapelejä tarjoavien kansainvälisten yritysten takia. 2000-luvulla rahapeliteollisuudesta tuli maailman nopeimmin kasvavia toimialoja. Rahapelaamista markkinoidaan ”turvallisena riskinä”. Tietoisuus ja huoli pelien aiheuttamista riippuvuuksista ja rikoksista on kuitenkin kasvussa. Yhteiskunnallisesti suhtautuminen rahapeleihin vaikuttaa tutkijoiden mukaan vaihtelevan syklisesti hyväksynnästä kiihkoon, kieltämiseen, laittomaksi leimaamiseen ja taas hyväksyntään. Rahapelin laillistaminen edistää rahapeliyritysten monopoliasemien syntymistä. Yrityksen olemassaolo ja toiminta puolestaan lähentävät rahapelauksen ja valtion suhdetta.

Joissakin maissa rahapelaaminen on kokonaan laitonta, esimerkiksi Kiinassa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa ja Syyriassa.

Uskontojen kantoja rahapelaamiseen 

Islamin pyhässä kirjassa Koraanissa kielletään selkeästi uhkapelaaminen. Koraani 4:43 sanoo "Te, jotka uskotte! Päihdyttävät juomat ja uhkapelit ja (uhripalvelus) pystytettyjen kivien edessä sekä nuolilla arpominen ovat pelkkää riettautta, paholaisen aikaansaamaa; karttakaa kaikkea tätä, jotta olisitte onnelliset."

Kristinuskon pyhässä kirjassa Raamatussa mainitaan onneen tai sattumaan perustuvat pelit, ja kirjasta löytyy useita kohtia, joissa asioista päätetään arpomalla. Snl. 16:33 sanoo: ”Helmassa arpaa ravistellaan, tuloksen ratkaisee Herra.” Rahanhimoa ja nopeita rikastumiskeinoja kehotetaan kuitenkin välttämään.

Pelaamisen ongelmat 

Ongelmapelaamiseksi määritellään pelaaminen, joka vahingoittaa pelaajan sosiaalisia suhteita tai työssäkäyntiä tai aiheuttaa fyysisiä tai psyykkisiä ongelmia. Peliriippuvuuden lisäksi toinen huolta aiheuttava tekijä on uhkapeleihin liittyvä rikollisuus. Peliongelmat voivat johtaa velkaantumiseen ja sen seurauksena laskea kynnystä tehdä esimerkiksi varkauksia, kavalluksia tai petoksia.

Yhteiskunta pyrkii ehkäisemään rahapeliongelmia muun muassa rahapelimonopolien avulla sekä rajoittamalla internetin rahapelitarjontaa. Muita yhteiskunnassa käytettäviä peliongelmien torjuntakeinoja ovat esimerkiksi peleille asetettavat ikärajat ja mainontaa koskevat rajoitukset. Suomessa sosiaali- ja terveysministeriön tavoitteena on peliriippuvuuden vähentäminen, uuden teknologian mukanaan tuomien uusien riippuvuuksien tunnistaminen ja niiden hoidon kehittäminen.

Tutkimusten perusteella reilut kolme prosenttia suomalaisista kärsii peliongelmista. Valtakunnallinen puhelinpalvelu Peluuri on Suomessa tunnetuin peliongelmaisille apua tarjoava organisaatio. Läheisellä ei ole mitään keinoja puuttua pelaamiseen. Peliautomaatit sijaitsevat Suomessa usein esimerkiksi lähikaupan aulassa. Pelaamisen suurimmat ongelmat kasaantuvat pienituloisille ja heidän läheisilleen.

Tutkimusten mukaan nopeatempoiset pelit, joissa on vaikuttavia kuva- ja ääniefektejä, "läheltä piti" -tilanteita sekä verraten suuri todennäköisyys voittaa, ovat koukuttavimpia rahapelejä. Tällaisia ovat esimerkiksi nettikasinopelit ja rahapeliautomaatit. Sen sijaan esimerkiksi lotto on hidastempoinen peli, joka aiheuttaa pelaajalle harvoin ongelmia.

Lainsäädäntö Suomessa 

Veikkaus Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Fintoto Oy olivat kolme suomalaista rahapelimonopoliyritystä, kunnes ne yhdistettiin vuoden 2017 alussa yhdeksi rahapeliyritykseksi nimeltä Veikkaus Oy. Useaan otteeseen uudistettu ja tarkennettu arpajaislaki ohjaa rahapelitoimintaa Suomessa. Valtion kokonaan omistamalla Veikkaus Oy:lla on yksinoikeus rahapelien toimeenpanemiseen Suomessa. Kaikelle rahapelaamiselle on ollut Suomessa heinäkuusta 2011 alkaen yleinen 18 vuoden ikäraja, ja pelitoimipisteiden henkilökunnalla on velvollisuus valvoa, ettei alaikäiset pelaa rahapelejä.

Veikkaus Oy saa tietyin ehdoin myös markkinoida rahapelejä. Markkinointi ei saa edistää ongelmapelaamista, eikä sitä saa kohdistaa alaikäisiin. Markkinoinnissa ei myöskään saa kuvata runsasta pelaamista myönteisesti eikä pelaamattomuutta tai kohtuullista pelaamista kielteisesti.

Rikoslakiin lisättiin vuonna 2010 uudeksi rikosnimikkeeksi rahapelirikos. Rahapelirikoksesta voidaan tuomita, jos on esimerkiksi harjoittanut rahapelitoimintaa toimiluvatta, myynyt tai välittänyt arpoja tai voittoja ilman asianmukaista lupaa taikka myynyt tai välittänyt arpoja laittomaan rahapeliin. Rangaistuksena seuraa sakko tai korkeintaan kahden vuoden vankeusrangaistus. Arpajaislaissa on säädetty arpajaisrikkomus, johon syyllistyy, jos on esimerkiksi elinkeinonharjoittajana antanut alaikäisten pelata rahapelejä tai on sijoittanut peliautomaatteja puutteellisesti valvottuun tilaan. Arpajaisrikkomuksesta tuomitaan sakkoon.

Suomessa rahapelejä säädellään arpajaislailla 23.11.2001/1047. Vuonna 2020 sisäministeriö ehdotti muutoksia voimassa olevaan lakiin tarkoituksenaan vähentää ja ennaltaehkäistä rahapelien mukanaan tuomia ongelmia. Muutoksia olivat muun muassa pakollinen tunnistautuminen rahapelejä pelattaessa, poliisiviranomaisen oikeuksien lisääminen laittoman rahapelimarkkinoinnin ehkäisyssä ja rankaisemisessa sekä Sosiaali- ja Terveysministeriön oikeuksien kasvattaminen. He saivat oikeuden saada Veikkaus Oy:lta tietoja, joiden avulla pelaamisen vaikutuksia yhteiskuntaan voidaan seurata ja arvioida. Lakimuutos toteutettiin yhteistyössä Veikkaus Oy:n kanssa ja perustui monopolimalliin, jossa Veikkaus oli ainoa laillisen  rahapelaamisen tarjoaja Suomessa. Laki esiteltiin ja tuotiin eduskunnan käsittelyyn 31.1.2020. Presidentti Sauli Niinistö allekirjoitti lain 22.12.2021 ja se on suunniteltu otettavan täysimääräisesti käyttöön vuoden 2024 aikana.

Vuonna 2022 Veikkaus Oy:n hallitus ehdotti muiden yksityisten rahapelaamista tarjoavien yritysten sallimista Suomen markkinoilla. Yrityksen varatoimitusjohtaja Velipekka Nummikoski oli sitä mieltä, että Veikkaus ainoana laillisena toimijana edustaa kuitenkin vain puolta Suomen pelimarkkinasta. Toinen puoli kuuluisi siis ulkomailla toimiville internetkasinoille, jotka eivät maksa veroja Suomeen. Nummikoski ehdottikin Ruotsin mallin mukaisen lisenssijärjestelmän kehittämistä.

Oppositiopuolue Kokoomuksen edustajat kannattivat ehdotusta. Vuoden 2022 loppupuolella myös SDP, joka oli alun perin monopolin kannalla, käänsi kelkkansa ja alkoi kannattaa muutosehdotusta. Lisenssijärjestelmän kehittämiseksi ei ole kuitenkaan vielä tehty konkreettisia toimia. Vuoden 2022 loppupuolella seitsemän rahapelaamista tai alaa tukevia palveluita tarjoavaa yritystä perusti Rahapeliala ry -nimisen yhdistyksen, joka ennakoi arpajaislain muutosta. Nämä yritykset ovat Betsson, LeoVegas, William Hill, ComeOn Group, Entain, Flutter ja Kindred Group ja yhdistyksen toiminnanjohtaja on Mika Kuismanen.

Tutkimusta

Rahapelaamisen syyt 

Tutkimusten perusteella rahapelin pelimotivaatioita voivat olla raha, pelaamisen jännitys ja etenkin verkkoympäristössä syntyvät sosiaaliset suhteet pelien ympärille rakentuneiden yhteisöjen jäseniin eli muihin pelaajiin. Potentiaalisten taloudellisten voittojen ja älyllisten haasteiden lisäksi siis myös pelipaikkojen sosiaalisuus toimii pelaamisen houkuttimena. Pelaajien välinen yhteisöllisyys vaikuttaa kuitenkin myös ehkäisevän ongelmapelaamisen etenemistä taloudelliseen tappioon. Taitopelisivustoilla pelaajat pelaavat esimerkiksi pasianssia tai sanapelejä rahapanoksista toisiaan vastaan. Taitopelisivustot pelaajineen muodostavat uudenlaisen rahapelikulttuurin muodon. 2010-luvun alussa internetissä oli 2500–3000 rahapelisivustoa.

Tutkijoiden mukaan tuuri- ja rahapeleihin liittyvät uskomukset, kuten ajatus Onnettaren, Kohtalo tai jonkin muun korkeamman voiman vaikutuksesta pelin lopputulokseen, ovat jokseenkin pysyneet samoina onnenpelien syntysijoilta nykypäivään asti.

Verkkopelaaminen 

Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median laitoksella on tehty tutkimuksia rahapelaamisesta, muun muassa kaksi tutkimusta verkkopelaamisesta, joista toinen käsittelee nettipokeria ja toinen verkkopelaamisen nopeaa kehitystä. Tutkimusta tehdäänmuun muassa haastattelujen ja kyselylomakkeiden muodossa. Verkkorahapelaamisen muodonmuutos on vuosina 2008–2009 Suomessa toteutettu tutkimus, josta Suomen Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos julkaisi verkossa nähtävillä olevan raportin vuonna 2010. Tutkimuksen kohteena olivat uudenlaisten rahapelien ja pelaamisen muodot, joita internetiin on syntynyt, ja perinteisempien rahapelien asema verkkoympäristössä.

Rahapelaaminen Suomessa ja ulkomailla 

Suomalaiset pelaavat verraten paljon rahapelejä. Vuonna 2015 toteutetun kyselyn mukaan 15–75-vuotiaista suomalaisista 80 prosenttia on pelannut viimeisen 12 kuukauden aikana rahapelejä (naisista 75 % ja miehistä 85 %). 34 % vastaajista pelaa vähintään kerran viikossa. Ruotsalaisista rahapelejä on viimeisen vuoden aikana pelannut 66 %, tanskalaisista 63 % ja norjalaisista 58 %. Suomessa vallitsee epätavallisen myönteinen pelikulttuuri, ja ainutlaatuista on se, että Suomessa rahapelejä on lähes jokaisessa ruokakaupassa ja huoltoasemalla.

Vuonna 2016 Suomessa pelattiin maailman neljänneksi eniten rahapelejä henkilöä kohden, ja vuonna 2017 havaittiin, että suomalaiset häviävät rahapeleihin neljänneksi eniten maailmassa. Pelien tuotto tulee pääosin hyvin pieneltä pelaajajoukolta, joka koostuu sosiologian professori Pekka Sulkusen mukaan pääosin pienituloisista, työttömistä, mielenterveysongelmaisista ja sairaista, joilla on usein muitakin riippuvuuksia. Vuonna 2013 australialaiset ja singaporelaiset käyttivät suomalaisia vieläkin enemmän rahaa pelaamiseen.

Suomessa suosituimmat rahapelit ovat lottopelit, raaputusarvat ja rahapeliautomaatit. Ruotsissa ja Norjassa suosituimpia ovat arvat, numeropelit ja ravivedonlyönti, kun taas Tanskassa suositaan arpajaisia, vedonlyöntiä ja nettikasinoita. Suomalaisista peliongelmaisia on 3,3 prosenttia, kun taas norjalaisisilla ja tanskalaisilla osuus on 3,2 % ja ruotsalaisilla 2 %.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Silvennoinen, Inka: Raha pelissä: Rahan, pelaamisen & rahapelaamisen muuttuvat suhteet. Tietopuu 13.12.2018.

Seulonnan keskeiset artikkelit