Nestorin kronikka

Nestorin kronikka (muinaiskirkkoslaaviksi Повѣсть врємѧннꙑхъ лѣтъ, , Kertomus menneistä ajoista) on varhainen Kiovan Rusin historiaa kuvaava kirjallinen teos, joka on säilynyt nykypäiviin asti. 

Nestorin kronikan kirjoittajana pidettiin pitkään Kiovan luostarin munkkia Nestoria, jonka väitettiin koonneen tekstin vanhemmista lähteistä 1000-luvun lopulla. Nestorin asema on sittemmin kiistetty ja on katsottu, että tekstin on koonnut vuoden 1117 tienoilla Kiovan Vydubitskin luostarin igumeni Silvestr. Kronikan vanhin säilynyt kopio on laurentiuslainen kokoelma vuodelta 1377, mutta alkuperäinen käsikirjoitus saattaa olla ehkä jo vuodelta 1095. Teos on julkaistu myös suomeksi vuonna 1994.

Kronikka kertoo slaavilaisen asutuksen leviämisestä vedenpaisumuksen jälkeen, Kiovan hallitsijoista sekä Novgorodin ja muiden kaupunkien perustamisesta 800-luvulta vuoteen 1116. Teoksella on paljon merkitystä slaaveille, ja sitä pidetään kansalliseepoksena. 

Kronikka kertoo, kuinka slaavit saivat alkunsa Nooan pojan, Jafatin, poikien perillisistä ja asettuivat nykyisille asuinsijoilleen. Kronikka kertoo myös Kiovan ruhtinaasta Vladimirista, joka opiskeli ja otti selvää eri uskonnoista. Kronikan mukaan Vladimir valitsi Kiovan uskonnoksi omasta mielestään uskonnoista parhaan, ja näin ortodoksisuudesta tuli Kiovan ja sittemmin Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän uskonto.

Rusien maan synty 
Vuosisatoja vedenpaisumuksen jälkeen nykyisen Venäjän alueella asuvat suomalais-ugrilaiset (tsuudit, merjalaiset, vepsäläiset) sekä slaavit (sloveenit ja krivitšit) kyllästyivät epäjärjestykseen ja heimosotiin. He kutsuivat johtajikseen kolme veljestä, Rurikin (Hrörek), Sineuksen ja Truvorin russien maasta. Näiden veljesten mukaan novgorodilaiset nimittivät maansa Russkaja zemljaksi, Rusien maaksi. Venäjän syntyhistorian tärkein kirjallinen lähde on herättänyt yli sata vuotta kestäneen väittelyn viikinkien osuudesta Venäjän valtion syntyyn. Näin kronikka itse kertoo:

Kronikassa rusien alkuperä ei täysin selviä, mutta heidän arvellaan olleen viikinkejä eli varjageja Skandinaviasta, Roslagenista. Veljeksistä vanhin, Rurik, nousi Novgorodin hallitsijaksi. Rurikin kuoltua hänen sukulaisensa Oleg (Helgi) liitti valtakuntaan Kiovan ja siirsi pääkaupungin sinne.

Katso myös 
Novgorodin ensimmäinen kronikka

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Venäjän historia
Kronikat