Liperi (kunta)

Liperi () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa aivan Joensuun kaupungin vieressä. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Liperi on saaristolain mukainen saaristo-osakunta ja sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Joensuu, Kontiolahti, Polvijärvi, Rääkkylä, Savonlinna ja Outokumpu. Entisiä naapurikuntia ovat Joensuuhun liitetty Pyhäselkä ja Savonlinnaan liitetty Savonranta.

Liperin kunta on Joensuun kaupungin kasvun imussa kasvattanut asukaslukuaan jo muutaman vuoden ajan, ja kuuluukin asukaslukuaan nopeimmin kasvattavien kuntien joukkoon Pohjois-Karjalassa. Erityisesti lähekkäin sijaitsevat Ylämylly, Honkalampi ja Jyrinkylä, joista on vain 10 minuutin matka Joensuuhun, ovat nykyään suosittuja asuin-alueita.

Maantiede

Kirkonkylä

Liperin kirkonkylän näkymää hallitsee jykevä Liperin punatiilikirkko, joka rakennettu vuosina 1854–1858.

Vanha puinen kunnantalo on seudun vanhimpia rakennuksia; sen suojelemisesta on kiistelty 1990-luvulta lähtien. Purkulupaa talolle ei ole saatu, joten kunta on tehnyt talosta kunnostussuunnitelman 2009. Vuonna 2015 Liperiin rakennettiin uusi terveyskeskus ja vanha terveyskeskus pääosin purettiin. Terveyskeskuksen takana toimii Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen Liperin paloasema. Paloasemat löytyvät myös Ylämyllyltä ja Viinijärveltä.

Muut taajamat

Liperissä on kirkonkylän (noin 1 600 asukasta) lisäksi kaksi suurta taajamaa: Viinijärvi ja Ylämylly. Ylämylly on osa Joensuun keskustaajamaa. Lähellä Viinijärveä on Käsämä, jossa on ammattiopisto Luovin yksikkö.

Liperin muita kyliä ovat muun muassa Ahonkylä, Härkinvaara, Kaatamo, Korpivaara, Kompero, Liperinsalo, Leppälahti, Mattisenlahti, Risti, Roukalahti, Salokylä, Tutjunniemi ja Vaivio.

Tilastolliset taajamat
Vuoden 2020 lopussa Liperissä oli 11 994 asukasta. Liperin taajama-aste vuonna 2020 oli 57,4 %. Liperin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ylämylly, Jyrinkylä ja Honkalampi eivät muodosta omaa taajamaansa, vaan ne ovat osa Joensuun keskustaajamaa, joka ulottuu Joensuun kaupungin ja Liperin lisäksi myös Kontiolahden kunnan alueelle. Yhteensä Joensuun keskustaajamassa on 73 713 asukasta.

Lämpötilaennätys

Liperissä sijaitsevalla Joensuun lentoaseman yhteydessä olevalla Ilmatieteen laitoksen sääasemalla mitattiin Suomen valtakunnallinen kaikkien aikojen lämpöennätys 37,2 astetta 29. heinäkuuta 2010.

Historia 
Liperin luterilainen seurakunta on perustettu vuonna 1630. Nykyinen kirkkorakennus on 1850-luvulta. Vuonna 1819 Liperissä puhkesi voimakkaita herätyksiä Henrik Renqvistin toiminnasta. Ulkoisena tunnusmerkkinä näille herätyksille oli yhteinen polvirukous.

Liperin kunta on perustettu vuonna 1875.

Kunnassa toimi puolustusvoimien varuskunta vuoteen 1990 saakka Pohjois-Karjalan Patteristo -nimisen tykistöjoukko-osaston myötä.

Hallinto 
Liperin kunnanjohtaja vuodesta 2003 alkaen on Hannele Mikkanen. Kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa, joista suurimpana valtuustoryhminä Keskustalla on 13 ja SDP:llä 9 paikkaa kaudella 2021–2025.

Kuntaliitossuunnitelmat
Liperi ja Outokumpu ilmoittivat marraskuussa 2006 suunnittelevansa selvityksen tekemistä kuntaliitoksesta. Liperin kunnanvaltuusto päätti 13.11.2006 äänin 24–11 selvittää kuntaliitoksen vain Outokummun, ei muiden kuntien kanssa. 
Kunnilla on jo yhteinen sosiaali- ja terveysjohtaja. Kunnanvaltuusto päätti kuitenkin 19.6.2007, ettei kuntaliitosselvitystä Outokummun kaupungin kanssa jatketa.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Julkisia palveluja

Koulutus

Peruskoulut
Liperissä toimii yksi yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0-9), joka vuodesta 2021 lähtien on Ylämyllyn koulu Ylämyllyn taajamassa (aiempi yhtenäiskoulu oli Liperin yhtenäiskoulu Liperin kirkonkylässä). Lisäksi kunnassa on neljä alakoulua: Liperin koulu, Mattisenlahden koulu, Salokylän koulu ja Viinijärven koulu.

Liperin lukio
Liperissä toimi yhteiskoulu vuosina 1949–1972. Vuonna 1972 yhteiskoulu siirtyi kunnan omistukseen. Peruskoulu aloitti Liperissä elokuun 1974 alussa, samalla yhteiskoulusta tuli Liperin lukio.

Lukio toimi välillä kaksi- ja välillä kolmesarjaisena. Lukiossa oli aluksi linjajako (kielilinja, matematiikkalinja ja reaalilinja). 1980-luvulla siirryttiin kurssimuotoiseen opiskeluun ja jaksolukuun. 1990-luvulla lukio muuttui luokattomaksi. Oppilasmäärän pienentymisen vuoksi kunta päätti 2006 lakkauttaa lukion. Viimeiset 13 ylioppilasta valmistuivat keväällä 2009. Liperistä tuli Suomen väkiluvultaan suurin kunta, jossa ei ole omaa lukiota (vuonna 2014 tämä titteli siirtyi Hollolalle). Nykyisin liperiläisnuoret käyvät lukiota naapurikunnissa, ennen kaikkea maakuntakeskus Joensuussa.

Muut koulut 
Käsämässä Veljesharjulla toimii Ammattiopisto Luovin Liperin yksikkö ja Siikasalmella kristillinen koulu.

Siikasalmen maatalousoppilaitos toimi vuoteen 1992, oppilaitos ehti toimia yli sata vuotta. Siikasalmen tilan perusti 1760-luvulla kruununvouti Gabriel Wallenius, ja Edvard Hällström perusti maanviljelyskoulun vuonna 1886. Maamieskoulu aloitti toimintansa 1910-luvulla vieläkin käytössä olevassa vanhassa päärakennuksessa. Viimeisimpänä koulutusta antoi maatalousoppilaitos, joka keskiasteen uudistukset koettuaan lakkautui 1992 ja tilukset siirtyivät Joensuun yliopistolle. Nykyisin Siikasalmella on adventtikirkon koulu ja muuta toimintaa Siikasalmiyhdistyksen hallinnoimana.

Sote-palvelut
Liperin terveysasema toimii kirkonkylällä.

Liperin meijeri 

Osuusmeijeri on ollut Liperissä merkittävä ja suuri yksikkö ja työnantaja. Suhdanteet eivät enää suosi Liperin Osuusmeijerin kokoisia laitoksia. Vuonna 2010 meijerin tuotanto ajettiin alas ja maidon käsittely päättyi. Meijeri oli tunnettu pallojuustostaan, jossa oli punainen vahakuori juuston suojana. Juusto poistui Valion valikoimista. Meijerin koneet ja laitteet myytiin ulkomaille, myymälä jäi muutamaksi vuodeksi meijerin kiinteistöön. Meijerin kiinteistöt jäivät tyhjilleen. Entisessä juustolassa toimii Joensuun Sänkytehdas Oy. Lämpökeskus on VAPOn.

Liperin Mylly 
Liperin Mylly oli vuodesta 1906 lähtien toiminut mylly. Myllyn toiminta päättyi kesäkuussa 2020, kun sen päärakennus tuhoutui tulipalossa.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Liperissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Liperin seurakunta

Viinijärvi on Taipaleen ortodoksisen seurakunnan keskus; seurakunta ulottuu Polvijärvelle ja Outokumpuun. Taipaleen nykyinen kirkko valmistui 1906.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liperin kunnan nykyisellä alueella.
 Viinijärven seurakunta (liitetty Liperin seurakuntaan 1995, nimenä vuoteen 2001 asti Liperi-Viinijärven seurakunta)

Mökkiläistoimikunta

Liperiin perustettiin Pohjois-Karjalan ensimmäinen mökkiläistoimikunta vuonna 2004. Toimikunta on kesämökkiläisten yhdysside, ja se voi tehdä aloitteita ja esityksiä kunnalle. Lisäksi kunta järjestää kesäasukkaille yhteistoimintaa. Kesäasuntoja Liperissä on noin 3000.

Liikenne
Valtatie 9 (Turku-Niirala) Joensuusta Kuopioon ja valtatie 23 (Pori-Joensuu) Varkaudesta Joensuuhun kulkevat Liperin kautta. Seututie 482 johtaa Kiteen Tolosenmäestä Rääkkylän ja Liperin kirkonkylän kautta Käsämään, jossa se yhtyy valtatie 9:ään sekä valtatie 23:n. Seututie 476 (Heinävesi–Ylämylly) risteää Liperin kirkonkylässä.

Liperi oli aikanaan kolmen lossin pitäjä. Käsämän lossi korvattiin sillalla 1988 ja Onkisalmen lossi 1975. Enää on jäljellä Arvinsalmen lossi Liperin ja Rääkkylän välillä.

Joensuun lentoasema sijaitsee Liperin kunnan puolella. Viinijärven rautatieasemalta kulkee taajamajuna rataosalla . Länsiosien lähin asema on saman rataosan Vihtarin rautatieasema.

Kunnan paikallis- ja koululaisliikenteestä vastaa Joensuun seudun joukkoliikenne.

Kulttuuri

Kirjastot
Liperiin perustettiin Suomen ensimmäinen suomenkielinen pitäjänkirjasto vuonna 1845. Nykyisin kuntalaisia palvelee kolme kirjaston toimipistettä (Liperin kirjasto, Ylämyllyn kirjasto ja Viinijärven kirjasto) sekä kolmen kunnan yhteinen kirjastoauto Ketunlenkki.

Museot
Liperissä toimii useita museoita.

Kesäteatterit
Liperissä toimii kolme kesäteatteria: Roukalahden kesäteatteri kylän seurojentalon pihapiirissä, Ristin kesäteatteri Ristin kylässä ja Liperin kesäteatteri Liperin lavalla.

Tanssi
Liperin lava kirkonkylässä on tanssikilpailujen pitopaikka: siellä on pidetty muun muassa kesäkuussa 2007 Humpan SM-kilpailut.

Viinijärvellä on ollut Pyttylammen lava.

Ruokakulttuuri
Liperin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ruishuttu ja kala-perunalaatikko.

Tunnettuja entisiä ja nykyisiä liperiläisiä kulttuurihenkilöitä

 Aino von Boehm (o.s. Zitting), taidemaalari
 Bengt Broms, professori, Galleria Bromsin ylläpitäjä
 Brynolf Enwald, opetusneuvos, Enwald-kotimuseon perustaja 
 Anders Josef Europaeus kirkkoherra, rovasti, teologian tohtori ja valtiopäivämies
 Lauri Holopainen, kirjailija
 Kaarle Hyttinen, kirjailija
 Albin Kaasinen, kuvanveistäjä
 Anu Kaipainen, kirjailija,toiminut äidinkielenopettajana Viinijärvellä
 Olli Karjalainen, kansanrunoilija
 Ilmari Kivinen (Tiitus), kirjailija, (1883–1940). Hänen muistokivensä (Veikko Jalava 1962) on Viinijärvellä

 Jouko Lehtonen, kirjailija, entinen läänintaiteilija
 Tuomas Lius, kirjailija
 Sylvi-Sanni Manninen, kirjailija ja psykologi
 Satu Niiranen, teatteriohjaaja
 Esa Pakarinen, näyttelijä
 Seppo Putkinen, taiteilija
 Erkki Räsänen, tangokuningas
 Wimme Saari, saamelaisartisti
 Marja-Leena Tiainen, kirjailija, Savonia-palkinnon saaja 2007
 Tellu Turkka-Saari, muusikko
 Hannu Virolainen, näyttelijä, ohjaaja

Urheilu ja liikunta
Liperin urheilukeskus on Pärnävaara, joka on Pohjois-Karjalan suurin hiihtokilpailukeskus. Pärnävaaralla on pidetty myös suunnistuksen Jukolan viesti 2000.

Viinijärven Urheilijat on tunnettu erityisesti naisten pesäpalloilusta. Ylimmällä sarjatasolla ViU on pelannut 1985–2000 ja 2008–. Vuonna 1987 seura voitti hopeaa, 1988 pronssia, 1989 hopeaa, 1990 kultaa ja 1995 pronssia.

Liperiläisiä urheiluseuroja

Honkalammen-Ylämyllyn kuntokerho, Karjalan Kopse (ratsastus), Karjalan Käki, Roukalahden Kivekkäät, Leppälahden Uskallus, Liperin Avantouimarit, Liperin Hiihtoseura, Liperin Kelo, Liperin Kiekko, Liperin Naisvoimistelijat, Liperin Ratsastajat, Liperin Taimi, Sulkaman Kipinä, Vaivion Tarmo, Viinijärven Naisvoimistelijat, Viinijärven Urheilijat, Ylämyllyn Tennis, Ylämyllyn Yllätys, Liperi Volley, Susiraja Volley.

Tunnettuja urheilijoita
Miika Kirmula, suunnistaja 
 Hiihtäjäveljekset Martti ja Tauno Lappalainen. Heidän muistomerkkinsä (Veikko Jalava, 1967) on kirkonkylässä. He edustivat urheiluseura Roukalahden Kivekkäitä Liperissä.
Kari Lehtola, lentopalloilija
 Maratonin moninkertainen Suomen mestari Yrjö Pesonen edusti urallaan Liperin Taimea. Hän saavutti 7 SM-kultaa vuosina 1992–2006.
 Siiri Rantanen, hiihtäjä, asui perheineen Liperissä 1940-luvun lopulla.
 Seppo Repo, jääkiekkoilija, syntynyt Liperissä.
 Marika Teini, suunnistaja  
 Jukka Toivola, maratoonari, Liperin Taimi
 Pirjo Vihonen (nyk. Ståhlberg), kestävyysjuoksija. Hän edusti Leppälahden Uskallusta ja Joensuun Katajaa.

Tapahtumia 
Karelia-soutu, vuosittain heinäkuussa
 Vanhoillislestadiolaisten suviseurat 2010, kaikkien aikojen suurin yleisötapahtuma Liperissä
Leipämessut

Katso myös 
 Luettelo Liperin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Liperin kunnan kotisivut
 Liperin lukion kotisivut 
Pekka Pakarinen: Suur-Liperistä leipäpitäjäksi. Liperin historia. (2006)
Tutju – kylä Saimaan latvavesillä -kylähistoria (2002)
 Tilastokeskus - Liperin avainluvut
 Liperi, viljava leivän kasvattaja ja vanha kulttuuripitäjä, Helsingin Sanomat, 19.06.1938, nro 162, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Seulonnan keskeiset artikkelit