Arginiini

Arginiini (C6H14N4O2) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjussa on voimakkaasti emäksinen guanidiiniryhmä. Arginiinin eli L-arginiini systemaattinen nimi on 2-amino-5-guanidinovaleriaanahappo ja CAS-numero 74-79-3. D-arginiinin CAS-numero on 157-06-2 ja raseemisen DL-arginiinin CAS-numero on 7200-25-1. L-arginiini ja D-arginiin ovat optisesti aktiivisia ja DL-arginiini on optisesti tehoton.

Arginiini luokitellaan toisinaan välttämättömäksi, toisinaan ei-välttämättömäksi, toisinaan ehdollisesti välttämättömäksi aminohapoksi. Toisinaan se luokitellaan lapsille välttämättömäksi aminohapoksi.

Arginiinin vaikutukset elimistössä 

Arginiini vaikuttaa typpioksidin tuotantoon. Typpioksidi puolestaan on tärkeä verisuonia säätelevä tekijä, ja sillä on vaikutusta mm. verenpaineeseen. Lisäksi arginiinilla on vaikutuksia kolesteroliin, lihasvoimaan ja sokeriaineenvaihduntaan. Lisäksi arginiini saattaa tehostaa kuona-aineiden poistumista elimistöstä. Arginiinia tarvitaan ureasyklissä eli virtsahappokierrossa.

Arginiinin lähteitä 

Arginiinia saa elintarvikkeista, joissa on korkea  proteiinitaso kuten liha, kala, pähkinät ja viljat.
Arginiinia on kaikissa valkuaisaineissa. Arginiini on hyödynnettävissä ravinnosta sitä paremmin mitä pienempi toisen aminohapon lysiinin ja arginiinin suhde on. Parhaiten arginiini on hyödynnettävissä ravinnossa, jossa tämä suhdeluku on yhtä pienempi. 
Erityisen runsaasti arginiinia on pähkinöissä ja seesamissa. Muita hyviä arginiinin lähteitä ovat sipuli, riisi, täysjyvävilja ja sienet. Arginiinia saa nykyään myös lisäravinteena luontaistuotekaupoista. Myös elimistö tuottaa arginiinia, mutta sen syntetisointi on hidasta. L-arginiinia myydään kaupallisesti monohydrokloridimuodossa (C6H15N4O2Cl).

Arginiinin puute 

Arginiinin tarve kasvaa rasitustilanteissa. Arginiinin puute on yhdistetty mm. lisääntyneeseen sydän- ja verisuonisairauksien riskiin.

Arginiiniin liittyviä sairauksia

Ureasyklin häiriöt 

Ureasyklissä eli virtsahappokierrossa on tarkoitus poistaa elimistöstä virtsaan aineenvaihdunnassa syntyvää ammoniakkia, joka on myrkyllistä erityisesti aivoille. Ureasyklin häiriöissä, esimerkiksi arginiinisukkiinihappovirtsaisuudessa, on puuttuvia tai huonosti toimivia entsyymejä, jolloin ureasykli ei toimi tehokkaasti. Usein arginiinipitoisuudet veressä ovat matalia. Arginiinilla on keskeinen rooli ureasyklin toiminnassa, ja sen avulla voidaan tehostaa ureasyklin toimintaa ja lievittää oireita. Arginiinin puute voi aiheuttaa häiriön ureasykliin.

Arginiini ravintolisänä 

Arginiinia käytetään ravintolisänä mm. verenpainetaudin, korkean kolesterolin ja sydänsairauksien hoidossa. Sitä käytetään suorituskyvyn parantamiseksi, väsymyksen hoidossa ja aineenvaihdunnan vilkastuttamiseksi. Vastoin aiempia uskomuksia arginiini ei vapauta kasvuhormonia syötynä. Arginiini saattaa tehostaa immuunipuolustusta.

Katso myös 
 Aminohappo
 Lysiini
 Somatotropiini

Lähteet

Aiheesta muualla 

Alén, Raimo: Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet, s. 666. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
Penttinen Jyrki: Arginiini 2000-luvun ihmelääke
PubChem: Arginine 
PubChem: D-Arginine 
PubChem: DL-Arginine 
Liber Herbarum II: Luettelo arginiinia sisältävistä kasveista
Human Metabolome Database (HMDB): L-Arginine 
Human Metabolome Database (HMDB): D-Arginine 
Food Component Database (FooDB): Arginine 
Food Component Database (FooDB): D-Arginine 
DrugBank: L-Arginine 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): L-Arginine 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Arginine 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Arginine 
Pherobase: Semiochemical - l-arginine 
 Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Protein Synthesis: Arginine, Homo sapiens 
 Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Arginine and Proline Metabolism, Homo sapiens 

Aminohapot
Seulonnan keskeiset artikkelit