Suomen maavoimat

Maavoimat on yksi kolmesta Suomen puolustusvoimien puolustushaaroista merivoimien ja ilmavoimien ohella. Maavoimien tehtävät ovat Suomen maa-alueen puolustaminen, virka-avun antaminen muille viranomaisille sekä kansainväliset kriisinhallintaoperaatiot. Rauhan aikana maavoimien joukko-osastojen päätehtävänä on kouluttaa asevelvollisista valmiutta kohotettaessa perustettavat maavoimien joukot. Maavoimat muodostaa pääosan puolustusvoimien sodanajan vahvuudesta. Maavoimiin kuuluu muun muassa jalkaväki-, kenttätykistö-, ilmatorjunta-, pioneeri-, viesti- ja huoltojoukkoja.

Maavoimia johtaa maavoimien komentaja, 1. tammikuuta 2022 alkaen kenraaliluutnantti Pasi Välimäki.

Aselajit 
Maavoimat jakautuu aselajeihin, jotka Suomessa ovat:

Jalkaväki
Kenttätykistö
Ilmatorjunta
Pioneeri
Viesti
Huolto
Erikoisjoukot

Yksi Suomen maavoimien näkyvimmistä erityispiirteistä on tykistö, jonka numeromääräinen vahvuus on läntisen Euroopan suurin. Suomella oli syksyllä 2023 noin 1 500 tykkiä, ja maa tunnetaan tykistön suurvaltana.

Organisaatio 

Lain puolustusvoimista (11. toukokuuta 2007/551) mukaan maavoimiin kuuluu maavoimien esikunta, aluetoimistoja, sotilaslaitoksia ja joukko-osastoja. Sitä johtaa maavoimien komentaja. Maavoimien esikunta sijaitsee Mikkelissä.

Vuodesta 2015 alkaen joukko-osastoja on ollut kahdeksan. Joukko-osastojen päätehtävä on kouluttaa puolustusvoimien rauhan ja sodan ajan joukkoja. Useimmat joukko-osastot koostuvat joukkoyksiköistä, jotka jakautuvat edelleen perusyksiköihin. Joukko-osastot ovat suoraan maavoimien komentajan johdossa. Osaan joukko-osastoista kuuluu yksi tai useampi aluetoimisto, jotka vastaavat asevelvollisuusasioista alueellaan.

 Jääkäriprikaati
 Lapin aluetoimisto
 Kaartin jääkärirykmentti
 Uudenmaan aluetoimisto
 Kainuun prikaati
 Pohjois-Karjalan aluetoimisto
 Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto
 Pohjois-Savon aluetoimisto
 Karjalan prikaati
 Etelä-Savon aluetoimisto
 Kaakkois-Suomen aluetoimisto
 Maasotakoulu
 Panssariprikaati
 Hämeen aluetoimisto
 Keski-Suomen aluetoimisto
 Pirkanmaan aluetoimisto
 Porin prikaati
 Lounais-Suomen aluetoimisto
 Pohjanmaan aluetoimisto
 Utin jääkärirykmentti

Maavoimien sodan ajan joukot vuosina 2008–2012 
Maavoimien sodan ajan joukot jakautuvat operatiivisiin joukkoihin, joiden vahvuus on 60 000 sotilasta, sekä alueellisiin joukkoihin, joiden vahvuus on 225 000 sotilasta. Maavoimien 1. tammikuuta 2008 voimaan astuneessa johtamisorganisaatiossa maavoimia johtaa maavoimien esikunta. Maavoimien esikunnan alaisena toimii useita, myöhemmin yksi armeijakunnan esikunta, jotka johtavat suorituskykyisimpiä joukkoja, sekä neljä operatiivista sotilaslääniä, joiden alaisuudessa toimii pääosin paikallisiin tehtäviin tarkoitettuja joukkoja.

Operatiiviset joukot:

 3 valmiusprikaatia
 1 panssariprikaatia
4 jääkäriprikaatia
2 mekanisoitua taisteluosastoa
 1 helikopteripataljoona
 1 erikoisjääkäripataljoona
erikois- ja aselajijoukkoja
 ilmatorjuntaohjus- ja ilmatorjuntatykkiyksiköt

Alueelliset joukot:

 7 jalkaväkiprikaatia
 29 erillistä pataljoonaa / taisteluosastoa
 170 paikallispuolustusyksikköä / maakuntajoukot

Historiaa 
Pääesikunnan maavoimaesikunnassa tehtiin päätös perustaa Mikkeliin 1. tammikuuta 2008 Ilmavoimien esikunnan ja Merivoimien esikunnan kaltainen puolustushaaraesikunta, Maavoimien esikunta, jolloin Pääesikunnalle jäi yleisesikunnan tehtävät. Myös maavoimien komentajan virka puolustusvoimissa on uusi.

Samalla vanhat maanpuolustusalueet ja sotilasläänit esikuntineen lakkautettiin.

Puolustusvoimauudistus maavoimissa 1960-luvulla 
1960-luvulla tehtiin armeijassa uudistuksia, ja tuolloin muun muassa otettiin käyttöön RK 62, T-54 ja M62-maastokuvio.

Puolustusvoimauudistus maavoimissa 2000-luvulla 
Puolustusvoimauudistuksen vaikutukset astuivat voimaan maavoimissa 1. toukokuuta 2015 mennessä. Uudistuksessa lakkautettiin sotilasläänit ja aluetoimistot organisoitiin osaksi joukko-osastoja, jotka siirtyivät suoraan Maavoimien esikunnan alaisuuteen. Hämeen rykmentti ja Pioneerirykmentti lakkautettiin 31. joulukuuta 2014. Lisäksi neljän joukko-osaston asema itsenäisenä hallintoyksikkönä lakkasi. Tykistöprikaati liitettiin Porin prikaatiin, Viestirykmentti Panssariprikaatiin, Lapin ilmatorjuntarykmentti Jääkäriprikaatiin ja Reserviupseerikoulu Maasotakouluun.

Komentajat 

Vuoteen 2008 asti maavoimia johdettiin Pääesikunnan maavoimaesikunnasta ja Suomi oli jaettu kolmeen maanpuolustusalueeseen, joilla oli omat komentajansa. Maanpuolustusalueiden lakkauttamisen ja yhtenäisen Maavoimien esikunnan perustamisen jälkeen komentajana ovat toimineet:

 Kenraaliluutnantti Ilkka Aspara 1.1.2008–30.6.2011
 Kenraaliluutnantti Raimo Jyväsjärvi 1.7.2011–30.6.2014
 Kenraaliluutnantti Seppo Toivonen 1.7.2014–31.7.2017
 Kenraaliluutnantti Petri Hulkko 1.8.2017–31.12.2021
 Kenraaliluutnantti Pasi Välimäki 1.1.2022–

Katso myös 
 Luettelo Suomen maavoimien kalustosta

Lähteet 
 Pääesikunnan sotatalousosaston julkisessa kirjassa ”Sotatekninen arvio ja ennuste (STAE)”, joka on ilmestynyt 5.10.2004, käsitellään maavoimia yleisestä teknologian tulevaisuusnäkökulmasta toisessa osassa luvussa 6 otsikolla ”Maavoimien asejärjestelmät”. Web Archive 2004.
 Valtion talouarvioesitys 2008, luku 27.10. ”Sotilaallinen maanpuolustus” (Web Archive 2007)

Viitteet

Aiheesta muualla 

Maavoimien sivusto

Seulonnan keskeiset artikkelit