Burgundi

Burgundi (, ) on Keski-Ranskassa, Juravuoriston länsipuolella, Saônejoen laaksossa ja Loirejoen itäpuolella sijaitseva alue, joka tunnetaan varsinkin bourgogneviiniä tuottavista viinitarhoistaan. Alueen merkittävin kaupunki on Dijon. Burgundi on myös historiallinen maakunta, hallintoalue ja valtio, joka on historiansa aikana käsittänyt lukuisia erikokoisia alueita Keski- ja Etelä-Euroopassa.

Historia
Burgundin nimi on peräisin itägermaaniselta burgundien kansalta, joka kansainvaellusten aikaan siirtyi 200-luvulla ensin Oderilta Mainin yläjuoksulle, kunnes 400-luvulla perusti ensimmäisen valtakuntansa Genevenjärven tietämille. 

Vuonna 879 perustettiin Juravuoristosta Välimereen ulottuva Provencen kuningaskunta, joka tunnettiin myös Burgundin kuningaskuntana ja myöhemmin Ala-Burgundina. Alue yhdistettiin vuonna 933 sen koillispuolella sijainneeseen Ylä-Burgundiin, ja valtakunnan nimeksi tuli Burgundin kuningaskunta eli Arelatum. Valtakunnan pääkaupunki Arles oli sen aikaiselta nimeltään Arelate, mistä juontui alueen toinen nimitys. 

1400-luvulla Burgundin herttuakunta laajentui vuosikymmeniksi käsittämään jopa suuren osan silloisia Alankomaita.

Hallinnolliset alueet 
Burgundi oli yksi 27 vanhasta Ranskan suuralueesta. Vuoden 2016 alusta se on ollut osa Burgundi-Franche-Comtén hallintoaluetta. Dijon on Burgundin keskuspaikka ja Burgundi-Franche-Comtén pääkaupunki. Burgundin alueen asukasluku oli 1 610 067 (1999) ja pinta-ala 31 582 km². Siihen kuului neljä departementtia: 
Côte-d'Or (nro 21)
Nièvre (58) 
Saône-et-Loire (71)
Yonne (89).

Kaupunkeja
Dijon 	
Chalon-sur-Saône 	
Nevers 	
Mâcon 	
Auxerre 
Sens

Katso myös
 Burgundilainen risti on okainen Andreaksen risti, vinoristi.
 Burgundin kanava, vuosina 1775–1832 rakennettu Saône- ja Yonnejoet yhdistävä kanava Ranskassa. 
 Burgundin portti, Juravuoriston ja Vogeesien välinen laakso Ranskassa, Belfortin kaupungin tuntumassa.
 Burgundinpata
 Vézelayn apottiluostari 
 Fontenayn apottiluostari

Lähteet