1788



Tapahtumia 
1. tammikuuta – Vuonna 1785 perustettu sanomalehti The Daily Universal Register sai uuden nimen: The Times.
2. tammikuuta – Georgiasta tuli Yhdysvaltain neljäs osavaltio.
8. tammikuuta – Antonio Salierin tragikoomisen oopperan Axur, Re d'Ormus kantaesitys Wienin Burgtheaterissa.
9. tammikuuta – Connecticutista Yhdysvaltain viides osavaltio.
2. helmikuuta – Johann Friedrich Reichardtin oopperan Andromeda kantaesitys Berliinin Kuninkaallisessa oopperassa.
5. helmikuuta – Etelä-Carolina vahvisti ensimmäisenä Yhdysvaltain perustuslain.
6. helmikuuta – Massachusettsista Yhdysvaltain kuudes osavaltio.
27. helmikuuta – Ulricehamnin palo Ruotsissa.
28. huhtikuuta – Marylandistä Yhdysvaltain seitsemäs osavaltio.
23. toukokuuta – Etelä-Carolinasta Yhdysvaltain kahdeksas osavaltio.
21. kesäkuuta – New Hampshirestä Yhdysvaltain yhdeksäs osavaltio.
25. kesäkuuta – Virginiasta Yhdysvaltain kymmenes osavaltio. The Virginia Ratifying Convention‎ ratifioi Yhdysvaltain perustuslain.
Kustaa III:n sota alkoi:
28. kesäkuuta – Puumalan kahakka
 17. heinäkuuta – Suursaaren taistelu. 
 9. elokuuta – Liikkalan nootti. 
 12. elokuuta – Anjalan liittokirja.
26. kesäkuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 39.
26. heinäkuuta – New Yorkista Yhdysvaltain yhdestoista osavaltio.
28. heinäkuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 40.
10. elokuuta – Wolfgang Amadeus Mozart sai valmiiksi teoksensa, jota myöhemmin kutsutaan nimellä Sinfonia nro 41. Myös lisänimellä Jupiter tunnettu kappale jäi hänen viimeiseksi sinfoniakseen.
21. elokuuta – Tanska julisti sodan Ruotsille täyttääkseen liittolaissitoumuksensa Venäjää kohtaan.
10. syyskuuta – Antonio Salierin koomisen oopperan Il Talismano kantaesitys Wienin Burgtheaterissa.
29. syyskuuta – Tanskan joukot voittivat ruotsalaiset Kvistrumin taistelussa.
5. joulukuuta – Luigi Cherubinin oopperan Démophon kantaesitys Grand Opéra Parisissa.
K. Gananderin kirja Maan-Miehen Huone- ja Koti-Aptheeki.
Immanuel Kantin kirja Kritik der Praktischen Vernunft.
James Madisonin, Alexander Hamiltonin ja John Jayn teos The Federalist ilmestyi.
Yhdistynyt kuningaskunta perusti ensimmäisen vankilasiirtokunnan Australiaan ja Norfolkinsaarelle.
Connecticut kielsi kansalaisiltaan orjakaupan.
John Marshall saapui Marshallinsaarille.
HMS Bounty-laivan kapinoitsijat kävivät Tahitilla.
Jakob Gadolinista Turun arkkipiispa.

Syntyneitä 
 1. tammikuuta – Étienne Cabet, ranskalainen utopistinen sosialisti (k. 1856)
22. tammikuuta – Ernst Fredrik Brander, suomalainen senaattori ja hovioikeuden presidentti (k. 1860)
  22. tammikuuta – George Gordon Byron, englantilainen runoilija (k. 1824)
27. tammikuuta – P. U. F. Sadelin, suomalainen kirkkoherra ja kirjailija (k. 1858)
 5. helmikuuta – Károly Kisfaludy, unkarilainen kirjailija (k. 1830)
   5. helmikuuta   – Robert Peel, brittiläinen poliitikko ja Scotland Yard'in luoja (k. 1850)
   5. helmikuuta   – Lars Sackleen, suomalainen senaattori (k. 1870)
10. helmikuuta – Johann Peter Pixis, saksalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1874)
12. helmikuuta – Karl von Reichenbach, saksalainen kemisti, geologi, metallurgi, luonnontieteilijä, teollisuusmies ja filosofi (k. 1869)
17. helmikuuta – László Ungvárnémeti Tóth, unkarilainen runoilija (k. 1820)
22. helmikuuta – Arthur Schopenhauer, saksalainen filosofi (k. 1860)
 1. maaliskuuta – Gheorghe Asachi, romanialainen kirjailija (k. 1869)
 5. maaliskuuta – Carl Gustaf Polviander, suomalainen sotilas ja Vänrikki Stoolin mahdollinen esikuva (k. 1876)
 8. maaliskuuta – William Hamilton, skotlantilainen filosofi ja metafyysikko (k. 1856)
10. maaliskuuta – Joseph von Eichendorff, saksalainen kirjailija (k. 1857)
29. maaliskuuta – Don Carlos, Espanjan kuningas Kaarle IV:n poika (k. 1855)
31. maaliskuuta – Jessadabodindra, Thaimaan kuningas 1824–1851 (k. 1851)
 5. huhtikuuta – Mihail Fjodorovitš Orlov, venäläinen kenraali (k. 1842)
14. huhtikuuta – Odert Gripenberg, suomalainen luutnantti ja koulunjohtaja (k. 1848)
20. huhtikuuta – Spyrídon Trikoúpis, kreikkalainen valtiomies, diplomaatti ja kirjailija (k. 1873)
24. huhtikuuta – Pehr Jonas Törnqvist, suomalainen senaattori ja salaneuvos (k. 1870)
10. toukokuuta – Augustin Jean Fresnel, ranskalainen insinööri ja optiikan tutkija (k. 1827)
  10. toukokuuta – Jekaterina Pavlovna Romanova, venäläinen suuriruhtinatar (k. 1819)
13. toukokuuta – Anders Gabriel Wikman, suomalainen pappi ja sanakirjan laatija (k. 1876)
16. toukokuuta – Friedrich Rückert, saksalainen runoilija ja orientalisti (k. 1866)
18. toukokuuta – Hugh Clapperton, brittiläinen laivaston upseeri ja tutkimusmatkailija (k. 1827)
21. toukokuuta – Heikki Punttala, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (k. 1865)
10. kesäkuuta – José de Villamil, ecuadorilainen kenraali, poliitikko ja ministeri (k. 1866)
 1. heinäkuuta – Jean-Victor Poncelet, ranskalainen prikaatinkenraali ja matemaatikko (k. 1867)
23. heinäkuuta – Prideaux John Selby, englantilainen lintutieteilijä, kasvitieteilijä ja taiteilija (k. 1867)
 3. syyskuuta – Gustaf Erik Pasch, ruotsalainen kemisti ja keksijä (k. 1862)
21. syyskuuta – Geert Adriaans Boomgaard, kenties historian ensimmäinen tunnettu 110 vuoden iän saavuttanut henkilö (k. 1899)
  21. syyskuuta – Juhana Kainulainen, suomalainen runonlaulaja ja tietäjä (k. 1847)
22. syyskuuta – James Burton, englantilainen egyptologi (k. 1862)
30. syyskuuta – Lordi Raglan, brittiläinen marsalkka (k. 1855)
 2. lokakuuta – Johan Petter Winter, suomalainen senaattori, juristi ja kartanonomistaja (k. 1872)
 9. lokakuuta – József Kossics, slovenialainen kirjailija (k. 1867)
13. lokakuuta – Jishaq Levinsohn, puolanjuutalainen kirjailija (k. 1860)
14. lokakuuta – Edward Sabine, irlantilainen astronomi, ornitologi ja tutkimusmatkailija (k. 1883)
20. lokakuuta – Johan William Forsman, suomalainen juristi, hovioikeuden presidentti ja senaattori
23. lokakuuta – Sarah Hale, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1879)
 8. marraskuuta – Anders Johan Hipping, suomalainen lääninrovasti ja historioitsija (k. 1872)
20. marraskuuta – Félix Varela, kuubalainen pappi ja Kuuban itsenäisyysliikkeen kannattaja (k. 1853)
29. marraskuuta – Abd ar-Rahman (arabiaksi عبد الرحمان), Marokon sulttaani 1823–1859 (k. 1859)
 9. joulukuuta – Abraham Kingelin, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja teollisuudenharjoittaja (k. 1849)
16. joulukuuta – Vilhelm Fredrik Palmblad, ruotsalainen kirjailija, kreikan kielen ja kirjallisuuden professori (k. 1862)
18. joulukuuta – Camille Pleyel, ranskalainen pianisti, musiikkikustantaja ja pianotehtaan omistaja (k. 1855)
26. joulukuuta – Reinhold von Becker, suomalainen kirjailija ja kielentutkija (k. 1858)
29. joulukuuta – Christian Thomsen, tanskalainen arkeologi (k. 1865)
  29. joulukuuta – Tomás de Zumalacárregui, espanjalainen kenraali (k. 1835)

Gregori Aminoff vanhempi, ruotsalainen eversti ja Karlstenin linnan komentaja (k. 1876)
Paul van Suchtelen, venäläinen sotilas, kenraalikuvernööri ja kasakkapäällikkö (k. 1833)
Suleiman pašša, alk. Joseph Anthelme Sève, ranskalaissyntyinen egyptiläinen sotilas (k. 1860)
William Strickland, yhdysvaltalainen arkkitehti ja insinööri (k. 1854)

Kuolleita 
18. tammikuuta – Johan Conrad Weber, suomalainen luutnantti ja perunanviljelyn uranuurtaja (s. 1723)
31. tammikuuta – Charles Edward Stuart, Englannin kruununtavoittelija (s. 1720)
18. helmikuuta – John Whitehurst, brittiläinen geologi, fyysikko ja tähtitieteilijä (s. 1713)
 2. maaliskuuta – Salomon Gessner, sveitsiläinen runoilija, taidemaalari ja etsaaja (s. 1730)
 6. maaliskuuta – Jakob Haartman, Turun piispa 1776–1788 (s. 1717)
29. maaliskuuta – Charles Wesley, englantilainen pappi, metodismin perustaja ja virsirunoilija (s. 1707)
31. maaliskuuta – Katarina Elisabet Grubb, suomalainen Teijon ruukin omistaja (s. 1721)
 3. huhtikuuta – Erik Tuneld, ruotsalainen maantieteilijä (s. 1709)
 8. huhtikuuta – Johan Grysselius, ruotsalainen lääkäri ja lintutieteilijä (s. 1738)
15. huhtikuuta – Giuseppe Bonno, itävaltalainen säveltäjä (s. 1711)
16. huhtikuuta – Georges Leclerc de Buffon, ranskalainen matemaatikko, biologi, kosmologi ja kirjailija (s. 1707)
 4. toukokuuta – Jacob Reinhold de Pont, suomalainen kartanonomistaja ja Åvikin lasitehtaan perustaja (s. 1717)
 8. toukokuuta – Giovanni Antonio Scopoli, italialainen lääkäri ja luonnontieteilijä
17. toukokuuta – Dorothea Biehl, tanskalainen näytelmäkirjailija (s. 1731)
21. toukokuuta – Erik Frosterus, suomalainen kappalainen ja katekismuksen tekijä
21. kesäkuuta – Johann Georg Hamann, saksalainen filosofi
28. kesäkuuta – Johann Christoph Vogel, saksalais-ranskalainen säveltäjä (s. 1756)
 2. elokuuta – Thomas Gainsborough, englantilainen taidemaalari (s. 1727)
14. elokuuta – Thomas Sheridan, irlantilainen näyttelijä ja opettaja (s. 1719)
 1. syyskuuta – Kristofer Manderström, ruotsalainen kirjailija (s. 1727)
 6. syyskuuta – Erik af Palén, suomalainen virkamies ja lainsuomentaja (s. 1716)
22. syyskuuta – Toriyama Sekien, japanilainen taiteilija (s. 1712)
25. syyskuuta – Joaquim Borges de Figueroa, brasilialainen katolinen arkkipiispa (s. 1714)
 2. lokakuuta – Isaac Lithovius, suomalainen rovasti ja kirjailija
15. lokakuuta – Samuel Greig, skotlantilaissyntyinen venäläinen meriupseeri (s. 1735)
24. lokakuuta – François-Jean de Chastellux, ranskalainen kirjailija (s. 1734)
14. marraskuuta – Jean-Dominique Maraldi, italialainen tähtitieteilijä (s. 1709)
24. marraskuuta – Gabriel Fortelius, Porvoon piispa 1762–1788 (s. 1700)
 6. joulukuuta – Nicole-Reine Lepaute, ranskalainen astronomi ja matemaatikko (s. 1723)
 8. joulukuuta – Gabriel Tidgren, ruotsalainen kielentutkija ja historioitsija (s. 1743)
14. joulukuuta – Carl Philipp Emanuel Bach, saksalainen säveltäjä (s. 1714)
  14. joulukuuta – Kaarle III, Espanjan kuningas 1759–1788 (s. 1716)
22. joulukuuta – Percivall Pott, englantilainen kirurgi ja yksi ortopedian perustajista (s. 1714)

Carl Petter Lenning, ruotsalais-suomalainen urkuri ja suomalaisen orkesteritoiminnan perustaja (s. 1711)
Daniel af Thunberg, ruotsalainen insinööri (s. 1712)

Tapahtumia aiheittain
 Kirjallisuusvuosi 1788

nv:1751 – 1800