Amerikan Samoa

Amerikan Samoa on Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä. Territoriossa asuu noin 55 000 ihmistä, sen pinta-ala on 199 neliökilometriä ja sen pääkaupunki on Pago Pago. Amerikan Samoa sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä ja siellä on ympäri vuoden keskimäärin 28 °C lämmintä. Asukkaista suurin osa on alkuperäistä Tyynenmeren saarten väestöä. Suurimman osan äidinkieli on samoa, mutta useimmat osaavat myös englantia. Perinteinen samoalainen kulttuuri, Fa'a Samoa, vaikuttaa koko Samoan saaristossa. Laajennetun perheen perinne elää yhä ja perheillä on johtajat. Samoalaiset ovat hyvin uskonnollisia.

Amerikan Samoalla on ollut ihmisasutusta noin 800 eaa. lähtien. Eurooppalaiset löysivät saaret vuonna 1722. Lähetystyö aloitettiin vuonna 1830 ja sillä oli suuri vaikutus samoalaiseen kulttuuriin. 1800- ja 1900-luvun taitteessa Samoan saaristo jaettiin Saksan ja Yhdysvaltain kesken. Saksan alue on nykyisin itsenäinen Samoa. Amerikan Samoa oli aluksi Yhdysvaltain asevoimien hallussa ja siirtyi siviilihallintoon 1950-luvulla. Territoriolla on oma hallintonsa, johon kuuluu kuvernööri ja kaksikamarinen parlamentti, jotka valitaan vaaleilla. Territoriolla on oma edustaja Yhdysvaltain kongressissa. Amerikan Samoassa syntyneet eivät kuitenkaan ole Yhdysvaltain kansalaisia. Oikeusjärjestelmä on yhdistelmä yhdysvaltalaista oikeuslaitosta ja paikallista tapaoikeutta.

Amerikan Samoan talous nojaa tonnikalan kalastukselle ja jalostukselle.

Maantiede 

Amerikan Samoa sijaitsee Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä. Se on Yhdysvaltojen ainoa päiväntasaajan eteläpuolinen territorio. Territorion kokonaispinta-ala on 199 neliökilometriä, josta sisävesiä on 0 km².

Amerikan Samoa käsittää Samoan saariston itäisimmät saaret, ja siihen kuuluu viisi tulivuorisaarta (pääsaari Tutuila sekä Aunuʻu, Ofu, Olosega ja Taʻū) ja kaksi koralliatollia (Rose ja Swains Island). Aunuʻu, Ofu, Olosega ja Taʻū muodostavat Manuʻasaaret.

Amerikan Samoan pääsaaret ovat vuoristoisia, ja ne ovat syntyneet tulivuoritoiminnan seurauksena viimeisten seitsemän miljoonan vuoden aikana. Amerikan Samoan saarilla on kolme aktiivista tulivuorta, mutta viimeisin niistä on purkautunut 1700–1400 vuotta sitten. Samoan kuuma piste Vailuluʻun merenalaisen vuoren kohdalla noin 45 kilometriä Taʻūsta itään. Saaret nousevat jyrkästi merestä. Matafaon huippu (653 m) on Tutuilan saaren korkein kohta, ja koko Amerikan Samoan korkein kohta on Lata (966 m) Taʻūn saarella.

Pääsaarella Tutulalla on monia syviä poukamia, joista huomattavin on saaren lähes halkaiseva Pago Pago Harbor. Se on osa romahtanutta kaldera ja yksi Tyynenmeren suurimpia luonnonsatamia.

Amerikan Samoassa on trooppinen meri-ilmasto, jota kaakosta puhaltavat pasaatituulet leudontavat. Kuivakausi kestää toukokuusta lokakuuhun ja sadekausi marraskuusta huhtikuuhun. Sadanta vaihtelee hieman alueittain. Tutuilan saaren etelä- ja itäosissa sademäärä on alle 3 200 millimetriä, mutta vuoristoissa sadetta tulee selvästi enemmän. Taʻūn saarella Latavuorella sadanta on jopa yli 7 600 millimetriä vuodessa. Lämpötila on sadekaudella keskimäärin 28 °C ja kuivallakaudella asteen vähemmän. Meriveden keskimääräinen lämpötila on 28–30 °C. Trooppiset hirmumyrskyjä esiintyy Amerikan Samoalla säännöllisesti, erityisesti sadekauden aikana.

Amerikan Samoan pääsaarten vuoristoiset alueet ovat sademetsän peitossa, mutta rannikkoalueilla kasvaa puolestaan pääasiassa viljelykasveja. Maaeliöiden lajimäärä ei ole erityisen suuri saariston syrjäisestä sijainnista johtuen, mutta saarille on kuitenkin kehittynyt paljon omaperäisiä lajeja. Kasvilajeista 30 prosenttia kasvaa vain Samoan saaristossa. Sinne kotoperäinen on myös esimerkiksi samoankottarainen. Alkuperäisiä niskäslajeihin kuuluu vain kolme lepakkoa, ja niistä samoasaartenlenkkoa tavataan Samoan saariston lisäksi vain Fidžillä. Maalintulajeja on 18 ja merilintuja 20. Merieliöstö on huomattavasti maalajeja monipuolisempaa, ja esimerkiksi rannikon lähistön kalalajeja on peräti 961.

Historia 
Polynesialaiset saapuivat Samoan saaristoon 3000 vuotta sitten. Amerikan Samoan he asuttivat noin 800 eaa. Samoan saaristosta he etenivät monien tutkijoiden mukaan lähtivät noin vuoden 500 jaa. tietämillä asuttamaan myös muuta Polynesiaa. 

Ensimmäinen eurooppalaisen tekemä havainto saarista on vuodelta 1722, kun hollantilaisen Jakob Roggeveenin alukset poikkesivat Taʻūlle. Ranskalainen Louis Antoine de Bougainville havaitsi saaret vuonna 1768 ja Jean-François de La Pérouse vuonna 1787. Ensimmäinen eurooppalainen lähetystyöntekijä, englantilainen John Williams London Missionary Societystä, saapui saarille vuonna 1830. Hänellä ja hänen seuraajillaan oli valtava vaikutus samoalaiseen kulttuuriin. Myös muiden Tyynenmeren saarten asukkaita tuli Samoalle lähetystyöhön. Lisäksi eurooppalaiset kauppiaat ja sotilaat olivat tekemisissä samoalaisten kanssa. Vuonna 1839 amerikkalainen laivastoupseeri ja tutkimusmatkailija Charles Wilkes teki havaintoja paikallisesta kulttuurista.

Samoan saariston hallinnasta alkoi 1800-luvun puolivälissä kiistaa Saksan, Britannian ja Yhdysvaltain välillä. Tutuilan saaren ylin päällikkö tarjosi 1872 Yhdysvalloille yksinoikeutta Pago Pagoon vaihdossa suojeluun. Yhdysvallat hylkäsi alkujaan tarjouksen, mutta Samoan kriisin kärjistyttyä se suostui 1878 sopimukseen ja rakensi Pago Pagoon hiiliaseman. Saksan ja Yhdysvaltain kiista Samosta ratkaistiin vuonna 1899. Saaristo saaristo jaettiin, niin että Yhdysvallat sai pienemän itäisen saariryhmän, johon kuuluu Pago Pagon satama. Läntiset osat ovat nykyisin itsenäinen Samoa.

Amerikan Samoa asetettiin vuonna 1900 Yhdysvaltain laivastoministeriön alaisuuteen. Tutuilan päälliköt neuvottelivat helmikuussa komentaja B. F. Tilleyn kanssa luovutussopimuksen. Myös Manu'an kuningas allekirjoitti samanlaisen sopimuksen. Laivaston hallinnan aikana samoalaiset tavat säilytettiin, jos ne eivät olleet ristiriidassa Yhdysvaltojen lakien kanssa. Sisäisissä asioissa päälliköt saivat pitää valtansa. Toisen maailmansodan aikana alue toimi sotilastukikohtana. Sodan jälkeen Amerikan Samoan sotilaallinen merkitys väheni, ja vuonna 1951 territorio siirtyi laivastolta sisäministeriön hallintaan.

Amerikan Samoalle perustettiin 1950-luvulla kaksi säilyketehdasta, joilla oli merkittävä vaikutus saarten talouteen. Työn perässä alueelle muutti väkeä myös Länsi-Samoalta. Vuodesta 1977 lähtien territorion kuvernööri on valittu vaaleilla. Vuosina 1951–1977 kuvernöörin oli nimittänyt Yhdysvaltain sisäministeri. Peter Tali Colemanista tuli ensimmäinen vaaleilla valittu kuvernööri. Amerikan Samoa sai vuonna 1981 myös paikan äänioikeudettoman paikan Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. 

Maanjäristys vuonna 2009 aiheutti tuhoa Samoalla ja Amerikan Samoalla. Noin 200 henkeä kuoli, ja lisäksi liikenne ja energiantuotanto häiriintyivät. FEMA käynnisti Amerikan Samoalla lähes 25 miljoonan dollarin jälleenrakennusohjelman.

Hallinto 

Amerikan Samoa on Yhdysvaltain territorio, joka on unorganized ja unincorporated. Asema tarkoittaa sitä, että Yhdysvaltain kongressi on määrittänyt, että vain valitut osat Yhdysvaltain perustuslaista pätevät saarilla eikä kongressi ole soveltanut sinne organic act -lakia, joka määrittelisi, miten territoriota tulisi hallita. Amerikan Samoan poliittisen järjestelmän määrittelee Yhdysvaltain perustuslain sijaan Amerikan Samoan perustuslaki, joka tuli voimaan 1967.

Amerikan Samoan valtionpäämies on Yhdysvaltain presidentti, joka ei kuitenkaan toimi aktiivisesti territorion politiikassa. Hallituksen johtaja on puolestaan kuvernööri, joksi vuonna 2021 valittiin Lemanu Peleti Mauga. Kuvernööri on valittu vaaleilla vuodesta 1977. Sitä ennen Yhdysvaltain sisäministeriö nimitti kuvernöörin.

Amerikan Samoan hallinnossa yhdistyy demokraattinen järjestelmä perinteiseen faʻamatai-järjestelmään. Lainsäädäntöelin on kaksikamarinen Fono, jonka senaatissa on 18 jäsentä ja edustajainhuoneessa 21 jäsentä. Senaatin jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Jäsenet ovat matai-päälliköitä, ja senaattiin heidät valitsevat kunkin piirin korkeimmat päälliköt. Edustajainhuoneen jäsenten toimikausi on kaksi vuotta. Edustajainhuoneen vaalia varten territorio jakautuu 20 vaalipiiriin, joista kustakin valitaan yksi edustaja. Lisäksi Swains Islandin edustaja valitaan kyläkokouksessa, eikä hänellä ole äänestysoikeutta Fonossa.

Amerikansamoalaiset ovat Yhdysvaltain kansalaisia, mutta niillä ei ole täyttä kansalaisuutta. Heillä ei ole siksi oikeutta äänestää liittovaltion vaaleissa, eivätkä he osallistu kutsuntoihin. Amerikan Samoalla on Yhdysvaltain edustajainhuoneessa yksi edustaja, jolla ei ole äänestysoikeutta kongressissa. Vuodesta 2015 lähtien tämä henkilö on ollut Amata Coleman Radewagen, joka edustaa republikaaneja.

Amerikan Samoan demokraattisen järjestelmän rinnalla on perinteinen paikallishallinto. Sen keskeisin yksikkö on ʻaiga, joka tarkoittaa laajennettua perhettä tai klaania. ʻAigan johdossa on matai, jonka titteli on joko aliʻi tai tulafale. Matai-päälliköt muodostavat yhdessä kylien ja piirikuntien valtuustot, jotka päättävät paikallisasioista.

Amerikan Samoan oikeusjärjestelmä on yhdysvaltalaisen ja paikallisen tapaoikeuden yhdistelmä.

Talous 

Amerikan Samoan yksityisen sektorin perusta on tonnikalan kalastus ja jalostus. Pääasiallinen vientituote (93 prosenttia viennistä) on tonnikalasäilyke. Kaksi tonnikalasäilyketehdasta työllistävät 80 prosenttia territorion työntekijöistä. Hallinto on yrittänyt kasvattaa ja monipuolistaa territorion taloutta, mutta esteenä ovat syrjäinen sijainti, huonot kuljetusmahdollisuudet ja alueen tuhoisat hurrikaanit. Matkailu on kasvava elinkeino. Tonnikalasäilykkeiden lisäksi saarilla tuotetaan käsitöitä, enimmäkseen vaatteita. Yhdysvallat tukee Amerikan Samoan taloutta ja noin 90 prosenttia kaupasta käydään Yhdysvaltojen kanssa.

Amerikan Samoan ostovoimakorjattu bruttokansantuote on 575,3 miljoonaa dollaria ja asukaskohtainen bruttokansantuote 8 000 dollaria (2007, arvio). Alueen sähkö tuotetaan kokonaan fossilisilla polttoaineilla. Territoriossa on kolme lentoasemaa. Teitä on 241 kilometriä (2008).

Kaksi kolmasosaa Amerikan Samoan maatiloista on alle kahden hehtaarin kokoisia. 137 tilaa tuottaa satoa myyntiin ja 989 kotitarpeeseen (1990). Saarilla tuotetaan ananaksia, banaania, jamssia, kopraa, kookospähkinöitä, leipäpuun hedelmiä, papaijoita, karjaa, maitotuotteita ja vihanneksia.

Amerikan Samoa on Yhdysvaltojen kansallisen vähimmäispalkkalainsäädännön ulkopuolella.

Väestö 

Amerikan Samoan väkiluku on 54 719. Asukkaista 91,6 prosenttia on alkuperäistä Tyynenmeren saarten väestöä. Aasialaisia on 2,8 prosenttia, valkoisia 1,1 ja sekoittuneita 4,2 prosenttia (2000). Suurin osa valkoisista on amerikkalaisia. Amerikkalaisia on aina ollut vähän, mutta he ovat hoitaneet merkittäviä virkoja virastoissa ja kouluissa. Ristiinnaimista amerikkalaisten ja samoalaisten välillä on ollut jonkin verran. Pidempään territoriossa asuvat amerikkalaiset tapaavat omaksua samoalaisen kulttuurin. Amerikan Samoan väestöstä 90,6 prosentin äidinkieli on samoa, 2,9:n englanti ja 2,4:n tonga. Muita austronesialaisia kieliä puhuu 2,1 % ja muita kieliä 2 %. Useimmat ovat kaksikielisiä: samoa on kotikieli, mutta englantia osataan laajasti. Sitä opetetaan kouluissa varhaisilta luokilta asti. Puolet väestöstä on vapaakirkollisia ja viidennes katolisia, 30 prosenttia protestantteja ja muita.

Vuodesta 1951 lähtien amerikansamoalaiset ovat muuttaneet Yhdysvaltoihin kasvavassa määrin. Siirtolaiset ovat perustaneet omia kirkkoja ja säilyttäneet samoalaiset elintapansa. Arviolta 20 000 amerikansamoalaista asuu Havaijilla. Kymmeniätuhansia asuu Kaliforniassa ja Washingtonin osavaltiossa. 93 prosenttia amerikansamoalaisista asuu kaupungissa ja noin 95 prosenttia pääsaarella. Kolme neljännestä väestöstä on lihavia (2007) ja lähes kolmannes työttömiä (2005). Työvoimasta 34 prosenttia työskentelee maataloudessa, 33 prosenttia teollisuudessa ja 33 palvelualalla (1990). Odotettavissa oleva elinikä on 74,44 vuotta. Kokonaishedelmällisyysluku on 3,1 lasta naista kohden (2012, arvio).

Kulttuuri 

Perinteinen samoalainen kulttuuri, Fa'a Samoa, vaikuttaa koko Samoan saaristossa. Laajennetun perheen perinne, jossa perheellä on johtaja, elää yhä. Samoalaiset ovat hyvin uskonnollisia. Sunnuntai on pyhäpäivä ja työntekoa silloin vältetään. Joissakin kylissä pidetään joka ilta noin puoli tuntia kestävä hartaus. Useimmissa kylissä on ainakin yksi kirkko. Jumalanpalvelukset noudattavat länsimaista liturgiaa. Kuoromusiikilla on samoalaisissa jumalanpalveluksissa tärkeä asema. 1900-luvulle asti Amerikan Samoa oli maaseutua. Pago Pagon lahden kylät ovat kaupungistuneet, mutta muuten territorio on yhä maaseutumainen. Lahden ja lentokentän ympärille kehittynyt kaupunkiasutus on pikkukaupunkimaista.

Perinteisesti päivän aikana syötiin kaksi ateriaa, aamupäivällä ja alkuillasta. Työajat ovat muuttuneet, joten nykyään on tavallista, että päivän aikana syödään kolme ateriaa. Ruoka kypsennetään, mutta se saatetaan tarjota kylmänä. Paikallisen keittiön perustana ovat banaani, kala, kana, kookospähkinä, leipäpuun hedelmä, mango, papaija, sianliha, säilykesuolaliha (pisupo), taaro ja äyriäiset. Toisinaan amerikansamolaiset syövät myös kaalia, papuja, perunaa, porkkanaa, salaattia, sipulia ja tomaatteja. Moni perhe, ennen vanhaan suurin osa, istuu matolla ruokaillessaan. Ensiksi syövät vanhemmat ja vieraat, kun taas lapset ja naiset syövät usein myöhään. Suurten valintamyymälöiden valikoima on lähes samanlainen kuin amerikkalaisten markettien ruokavalikoima. Suurin osa Tutuilan ravintoloista on erikoistunut amerikkalaiseen tai ulkomaiseen ruokaan, mutta muutama tarjoaa perinteistä samoalaista ruokaa.

Arkkitehtuuri 

Perinteiset fale-talot olivat soikeita rakennuksia, joissa pyöreät puutolpat kannattivat mehiläispesän muotoista kattoa, joka päällystettiin sokeriruoko-oljilla. Falet olivat erittäin avoimia ja edistivät kanssakäymistä ohikulkijoiden kanssa. Ne sopeutuivat hyvin trooppiseen ympäristöön. Yksityisyys oli vähäistä. Suurimmalla osasta perheistä oli talo nukkumiseen, erillinen keittiötalo, ja joillain oli myös vierastalo. Falejen sisustus oli hyvin vähäistä. Niissä oli matot, joilla istuttiin ja nukuttiin, mutta ei paljon muuta. Hallinto-, koulu- ja torirakennukset on suunniteltu mukailemaan perinteistä soikeaa rakennusmuotoa. Myös osa lentoaseman terminaalirakennusta on rakennettu tähän tyyliin. Jotkin liikerakennukset heijastavat amerikkalaista arkkitehtuuria.

1970-luvulta lähtien amerikkalaishallinto on kampanjoinut betonisten ”hurrikaanitalojen” rakentamisen puolesta. Hurrikaanitaloissa on aaltolevykatot, jotta myrskyt vahingoittaisivat niitä mahdollisimman vähän. Ne ovat suorakulmaisia ja suljetumpia kuin falet, sillä niissä on ovet, ikkunat ja joskus myös väliseiniä. Muunlaiset talot rakennetaan puusta tai tiilestä. Nykyiset amerikansamolaiset talot voivat olla täysin sisustettuja, monissa on puhelin ja televisio. Yksityisyys on yhä vähäistä.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla