Sitra (rahasto)

Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (vuoteen 1990 Suomen itsenäisyyden juhlavuoden 1967 rahasto) eli Sitra on julkisoikeudellinen eduskunnan valvoma rahasto, joka perustettiin vuonna 1967 Suomen Pankin yhteyteen Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlan kunniaksi. Sitran visiona ja tavoitteena on Suomi, joka menestyy rakentamalla reilua, kestävää ja innostavaa tulevaisuutta - sellaista tulevaisuutta, jossa ihmiset voivat hyvin maapallon kantokyvyn rajoissa.

Sitran yliasiamiehenä toimii Atte Jääskeläinen. Hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä. 

Sitra ei saa rahoitusta valtion budjetista, vaan kaikki toiminta rahoitetaan sijoitusomaisuudesta kertyvillä tuotoilla. Vuoden 2022 lopussa Sitran sijoitusten markkina-arvo oli noin 941 miljoonaa euroa. Sitrassa on noin 180 työntekijää.

Sitran toiminta ja vaikuttavuus

Sitran tehtävä

Sitra siirtyi eduskunnan alaisuuteen vuonna 1991. Laki Sitrasta (24.8.1990/717) määrittelee Sitran tehtävän seuraavasti:

 

Suomen itsenäisyyden juhlarahastosta vuonna 1990 annettua lakia on muutettu 1995 (21.4.1995/647), 1999 (21.5.1999/623) sekä 2018 (28.12.2018/1366). 

Sitran strategian keskiössä on visio reilusta, kestävästä ja innostavasta tulevaisuudesta. Käytännössä Sitra ennakoi yhteiskunnan muutoksia, selvittää kehitysvaihtoehtoja, tekee kokeiluja, kehittää toimintamalleja ja tuo ihmiset ja organisaatiot yhteen, jotta uudistuminen onnistuu.

Toiminnan ja vaikuttavuuden arviointi

Sitran tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Viimeisin Sitran työtä laajasti tarkastellut, ulkoistettu ja riippumaton vaikuttavuusarviointi valmistui vuonna 2019. Seuraavan kerran arviointi toteutetaan vuonna 2024.

Sitran strategiset painopisteet
Sitran visio, strategia ja painopisteet päivitettiin viimeksi vuoden 2021 alussa. Toiminta jakautuu temaattisesti ja tavoitteiltaan kolmeen osaan:

Kestävyysratkaisut-teema vahvistaa luonnon monimuotoisuutta ja vauhdittaa ekologista jälleenrakentamista.

Reilu datatalous -teema rakentaa eurooppalaiseen arvopohjaan perustuvaa ihmislähtöistä ja reilua datataloutta vaihtoehdoksi valtio- tai datamonopolilähtöiselle datataloudelle. Tavoitteena on edistää muutoksia talouden rakenteissa, kuten sääntelyssä ja pelisäännöissä, lisätä yksilöiden vaikutusmahdollisuuksia datan käyttöön liittyen sekä tarjota käytännön työkaluja datamarkkinoilla toimiville yrityksille.

Demokratia ja osallisuus -teema etsii ratkaisuja ja näkökulmia yhteiskunnallisen osallisuuden vahvistamiseksi, uusien teknologioiden hyödyntämiseksi ja demokraattisen luottamusyhteiskunnan vahvistamiseksi.

Lisäksi on Yhteiskunnallisen ennakoinnin ja koulutuksen pysyvä toiminto:

Ennakointi tuottaa tulevaisuustietoa yhteiskunnallisella ennakoinnilla ja analyysilla sekä vahvistaa ihmisten tulevaisuusajattelua ja kykyä vaikuttaa tulevaisuuden kehityssuuntiin. Sitra osallistuu aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun, korostaen erityisesti tulevaisuuden kehityssuuntien huomioimista kulloinkin käsillä olevissa päätöksissä.

Yhteiskunnallinen koulutus vahvistaa päättäjien ja muutoksentekijöiden kykyä ja halua rakentaa kestävää tulevaisuutta yhdessä. Sitran monitieteiset ja -alaiset oppimisympäristöt ja prosessit mahdollistavat yhdessä ajattelun, oppimisen ja kehittämisen. Niiden tuloksena syntyy uutta ajattelua, kyvykkyyttä ja uusia ratkaisuja. Tunnetuimpia koulutusohejlmia ovat Kestävän talouspolitiikan johtamiskoulutus, Sitra Lab ja syksyllä 2023 käynnistynyt EU:n tulevaisuuden johtamiskoulutus.

Hallinto

Sitran hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä.  Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista.

Hallintoneuvosto
Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat seuraavat kansanedustajat:

Mika Lintilä (kesk.), puheenjohtaja
Mika Kari (sd.), varapuheenjohtaja
Janne Jukkola (kok.)
Pihla Keto-Huovinen (kok.)
Pekka Toveri (kok.)
Laura Huhtasaari (ps.)
Ari Koponen (ps.)
Veijo Niemi (ps.)
Saku Nikkanen (sd.)
Annika Saarikko (kesk.)
Oras Tynkkynen (vihr.)
Mai Kivelä (vas.)
Joakim Strand (r.)
Peter Östman (kd.)

Hallitus

Hallitukseen kuuluu tällä hetkellä viisi jäsentä:
Susanna Huovinen, alivaltiosihteeri, valtiovarainministeriö, vpj.
Tarja Halonen, presidentti
Keijo Hämäläinen, rehtori, Tampereen yliopisto
Jorma Ollila, DI, VTM
Petri Peltonen, alivaltiosihteeri, työ- ja elinkeinoministeriö

Yliasiamiehet

Operatiivista toimintaa johtaa yliasiamies, joka vastaa Sitran hallinnosta ja kehittää organisaation toimintaa hallintoneuvoston ja hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti.

Yliasiamiehen nimittää Sitran hallintoneuvosto Sitran hallituksen esityksen perusteella. Hallintoneuvosto saattaa poiketa hallituksen esityksestä. Esimerkiksi vuonna 2003 Sitran hallitus esitti yliasiamiehen tehtävään Bengt Holmströmiä, mutta Sitran hallintoneuvosto valitsi johtoon Esko Ahon. Vuonna 2023 Sitran hallitus esitti yliasiamieheksi tutkija Tommi Laitiota, mutta hallintoneuvosto päätti nimittää tehtävään Atte Jääskeläisen. 

Yliasiamiehelle maksetaan palkkaa 18 553 euroa kuukaudessa.

Yliasiamiehet:

Atte Jääskeläinen 2023–
Jyrki Katainen, yhteiskuntatieteiden maisteri, 2020–2023
Mikko Kosonen, kauppatieteiden tohtori, Nokia, 13.11.2008–2019
Esko Aho, valtiotieteiden maisteri, entinen pääministeri, Suomen Keskusta, 2004–2008
Aatto Prihti, kauppatieteiden tohtori, 1997–2004
Matts Andersson, kauppatieteiden kandidaatti, 1996
Jorma Routti, professori, 1986–1995
C. E. Carlson, professori, 1974–1986
Kaarlo Larna, valtiotieteiden tohtori, 1972–1973
Klaus Waris, kansleri, 1968–1972

Johtoryhmä

Johtoryhmän jäsenet:
 Atte Jääskeläinen, yliasiamies
 Veera Heinonen, johtaja, Demokratia ja osallisuus
 Nina Honkala, operatiivinen johtaja
 Kristo Lehtonen, johtaja, Reilu datatalous
 Lasse Miettinen, johtaja, Kestävyysratkaisut
 Elina Ravantti, viestintäjohtaja
 Sami Tuhkanen, sijoitusjohtaja

Toiminnan painopisteet eri vuosikymmenillä

Sitra on perustamisestaan saakka ollut tulevaisuusorganisaatio. Se on vuosien ja vuosikymmenien mittaan muuttunut T&K-rahoitajasta yhteiskunnalliseksi muutosagentiksi.

1960-luku

Eduskunta perusti Suomen Itsenäisyyden juhlarahasto Sitran lahjana Suomen kansalle. Sitran tehtäväksi kirjattiin lakiin kilpailukyky ja kasvu, eli huomisen menestyvä Suomi. Sitran ensimmäinen hanke liittyi ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn.

1970-luku

Sitra rahoitti tutkimus- ja tuotekehityshankkeita, muun muassa Xylitolin kehitystyötä. Sitra aloitti myös talouspolitiikan johtamiskurssin sekä muun muassa perusti yhdessä Suomen Kulttuurirahaston ja kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa Keksintösäätiön. Myös futurologia nousi Sitran agendalle.

1980-luku

Sitra toi pääomasijoitustoiminnan Suomeen. Sitran rahoittama yhdistelmä-DNA-projekti oli lähtölaukaus suomalaiselle geenitutkimukselle.

1990-luku

1990-luvulla Sitra oli Suomen suurin pääomasijoittaja. Sitra käynnisti myös tutkimus- ja koulutushankkeita sekä innovatiivisia hankkeita, aiheet vaihtelivat biohajoavista implanteista tietoyhteiskuntastrategiaan. Esko Ahon pääministerikaudella Sitra sai valtiolta lahjoituksena Nokian osakkeita peruspääoman korottamiseksi. Sitra siirtyi Suomen Pankin alaisuudesta suoraan eduskunnan alaiseksi.

2000-luku

2000-luvulla Sitrasta tuli yhteiskunnallinen uudistaja. Talouspolitiikan koulutus lopetettiin.

2010-luku

Sitran tekee ennakointi- ja megatrendityötä. Sitra ja yhteistyökumppanit lähtevät toteuttamaan sähköistä palveluväylää ja vauhdittamaan digitalisaatiota. Sitra tuo Suomeen vaikuttavuusinvestoinnin.

Kritiikki 
Syksyllä 2007 Helsingin Sanomien artikkeli nostatti keskustelun siitä, onko eettistä ongelmaa siinä, että Sitra on antanut riskisijoituksia hoidettavaksi entisille työntekijöilleen. Artikkelin mukaan Sitran johtajat olivat perustaneet yhtiöitä, joihin on sijoitettu kymmeniä miljoonia Sitran julkisia varoja. Artikkeli korosti, että sijoittaminen oli tehty ilman kilpailuttamista. Artikkeli nosti esiin erityisesti Bio Fund Management, Eqvitec Partners ja Korona Invest -yhtiöt. Myös MOT käsitteli asiaa.

Sitran aiheesta julkaiseman tiedotteen mukaan rahastojen hallinnointia ei ole perustamisvaiheessa kilpailutettu, sillä yksityiset ja yksityisluonteiset sijoittajat muodostavat rahastossa enemmistön eikä virallisen kilpailuttamisen velvoitetta siksi synny. Tiedotteen mukaan perustettavien rahastojen kaupallinen luonne ja selkeä tuottotavoite huolehtivat siitä, että rahastojen hoito tulee kilpailutetuksi markkinaehtoisesti. Tiedotteen mukaan Sitran perustamiin hallinnointiyhtiöihin siirtyneet entiset Sitran toimihenkilöt ovat toimialaosaamisellaan huolehtineet, että sijoitusrahastot ovat toiminnallaan kehittäneet myös niitä toimialoja joille ne on perustettu.Eduskunnan Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenistä koostuva hallintoneuvosto totesi vuonna 2007 Sitralta asiasta saamansa selvityksen perusteella, että Sitralla on hallintoneuvoston luottamus.

Syksyllä 2012 Sitra oli osallisena Himas-kohussa, jossa Valtioneuvoston kanslia tilasi filosofi Pekka Himaselta 700 000 euroa maksavan kansainvälisen tutkimuksen. Sitra oli tutkimuksen maksaja Tekesin ja Suomen Akatemian kanssa.

Toukokuussa 2019 Kauppalehti kirjoitti että Sitra on tehnyt vuonna 2018 60 miljoonan osakesijoituksillaan 55 miljoonaa euroa tappiota. Suurin suora sijoitus oli pörssiyhtiö FIT Biotechiin, joka hakeutui konkurssiin.

Ainakin SDP on vaatinut Sitran osittaista alasajoa ja varojen siirtämistä valtion budjettiin.

Vuonna 2019 parlamentaarisen Sitra-työryhmä arvioi Sitran toimintaa ja ehdotti raportissaan muun muassa muutoksia hallintorakenteeseen:

Lähteet

Aiheesta muualla
Sitran kotisivut
 
 

 Ajatushautomot
Tutkimusrahoitus
Yritysrahoitus
Suomalaiset rahastot
 Julkisoikeudelliset rahastot
Eduskunta