Adessiivi

Adessiivi eli ulko-olento eli ulkoinen olosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jonkin päällä, jollain pinnalla tai jonkin lähellä: tuolilla, seinällä, talolla.

Adessiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista allatiivin eli ulkoisen tulosijan sekä ablatiivin eli ulkoisen erosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen olosija eli inessiivi. Yleiseksi olosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia essiiviä.

Adessiivi eri kielissä
Adessiivi esiintyy monissa uralilaisissa kielissä.

Suomi
Suomessa adessiivi ilmaisee sijainnin ohella myös teon välinettä. Joissakin kielissä on tätä tarkoitusta varten instrumentaali. Adessiivilla on myös tulkintoja omistukseen ja osasuhteeseen kuulumiseen (kuten tässäkin lauseessa). Samoin sitä käytetään määrän lisääntymisen ilmauksissa. Suomessa adessiivin pääte on -lla tai -llä vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:

 pinnalla
 talolla
 äidillä
 vasaralla

Esimerkkejä tavallisesta päällä olosta:
 pöydällä, katolla, mäellä

Adessiivia käytetään myös jonkin lähellä olemista tarkoittamassa, tai jossain paikassa, toimintaan kuulumatta:
 Hän seisoi ovella. Koululla oli juhlat. 

Adessiivi voi myös ilmaista jonkun luona olemista:
 Meillä oli vieraita. Hän on hammaslääkärillä.

Adessiivi välineenä:
 Kirjoitan koneella, matkustan laivalla, soitan kappaleen pianolla,, kuuntelen toisella korvalla, sormikopelolla

Adessiivi syyn tai tarkoituksen ilmaisimena:
 tahallaan, uhallakin, kiusallaan

Adessiivi ilmaisee myös tekemisen tapaa (ns. tavan adessiivi):
 Miten pääsisin helpommalla? Lähdetkös hyvällä? Puhu kunnolla! Millä ehdolla teet sen? Tein sen kiireellä.

Myös tekemistä ilmaisevia adessiiveja on:
 Mies on metsällä. Perhe istui kahvilla. Lapset olivat sokkosilla.

Adessiivi voi ilmaista asentoa tai olotilaa:
 ilkosillaan, vatsallaan, raollaan, hämillään, näkyvillä, kädet rakoilla

On myös joitakin summittaisia ajan ja iän ilmauksia, joissa käytetään adessiivia:
 illalla, talvella, 50-luvulla, toisella vuodella

Esimerkkejä määrän lisääntymisestä:
 "Perhe oli lisääntynyt kahdella ja kolmatta ootettiin" (laulusta). Hinta oli noussut kympillä kilo.

Tärkeä adessiivin käyttö on korvaamassa esimerkiksi germaanisten kielten omistamista ilmaisevaa verbiä ha, haben, have:
 Minulla on kolme lasta. Hänellä ei ole hätää. Tytöllä on siniset silmät. Mitä sinulla on mielessäsi?

Kielitoimiston ohjeiden mukaan myöskään niin sanottua ravintola-adessiivia ei tulisi käyttää, koska se on svetisismi:
 sämpylä kahdella nakilla (suositeltu muoto: sämpylä ja kaksi nakkia)

Viro
Virossa adessiivin pääte on -l. Esimerkkejä:

 majal 'talolla'
 koeral 'koiralla'

Unkari
Unkarin kielessä adessiivin pääte on -nál/-nél. Paikkaa ilmaistessaan se vastaa usein suomen postpositioita luona, ääressä, vieressä. Muissa merkityksissä se voi vastata myös suomen adessiivia.

 háznál 'talon luona', asztalnál 'pöydän ääressä'
 vacsoránál 'illallisella'

Aiheesta muualla

 Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotus, 2008.
 Panu Mäkinen: Suomen kielioppi  1999–2004.
 Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008.

Sijamuodot