Jaala

Jaala on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Kymenlaakson maakunnassa, Etelä-Suomen läänissä. Kunnassa asui lakkautushetkellä  ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km². Jaala oli väkiluvultaan Suomen 350. suurin eli 66. pienin ja Kymenlaakson pienin kunta 31. joulukuuta 2008 eli kunnan lakkautushetkellä.

Jaala, Anjalankoski, Elimäki, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala liittyivät yhdeksi suurkunnaksi vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimeksi tuli Kouvola ja asukasluvuksi lähes 90 000.

Jaalan naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Heinola, Iitti, Kuusankoski, Mäntyharju ja Valkeala.

Nykyään Jaala on yksi Kouvolan kuudesta suuralueesta. Vuonna 2017 väkiluku oli 1 626.

Väestö

Väestönkehitys

Vuoden 2015 väkiluku koskee nykyistä Jaalan suuraluetta, joka kattaa kokonaan entisen Jaalan kunnan alueen.

Taajamat
Vuoden 2000 lopussa Jaalassa oli 1 977 asukasta, joista 857 asui taajamassa, 1 115 haja-asutusalueilla ja 5:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Jaalan taajama-aste oli 43,5 %. Kunnassa oli vain yksi taajama, Jaalan kirkonkylä.

Liikenne
Kantatie 46 kulkee kunnan läpi. Jaalan kirkonkylässä pysähtyy Jyväskylän ja Kotkan välisiä pikavuoroja. Kunnan alueella sijaitsevat Rautkosken tienhaaran ja Uimilan pikavuoropysäkit kantatie 46:lla.

Talous
Elinkeinojakauma:
 Maa- ja metsätalous 44 %
 Teollisuus 9,77 %
 Palvelut 40,9 %
 Muut 5,33 %

Jaalassa sijaitseva Verlan tehdasmuseo, entinen puuhiomo ja pahvitehdas, on UNESCOn Maailmanperintöluettelossa. Jaalassa on vapaa-ajanasuntoja 3 057 kappaletta.

Historia

Kartanotaloutta Jaalassa ovat edustaneet Haverin, Ilonojan ja Vuorilahden kartanot.

Jaalan hautausmaalle on pystytetty muistokivi Uimilan taistelussa 18. huhtikuuta 1918 kaatuneille kolmelle suojeluskuntalaiselle.

Suomen sisällissodan aikana 28. huhtikuuta 1918 käytiin Jaalan Mäkelän kylän laidalla taistelu, jossa kapteeni Veselov yritti hyökätä puolentoistasadan sotilaan voimalla punakaartia vastaan. Kymmentuntisen kamppailun jälkeen joukot vetäytyivät Huhdasjärvelle tuloksetta. Kaatuneita oli 37, joista 14 haudattiin taistelukentälle. Huhdasjärven ja Vesalan kylistä Mäkelän kylään johtavan tien varrelle Jaalan suojeluskunta ja Jaalan Lotta Svärd hankkivat 14 kentälle haudatun suojeluskuntalaisen muistoksi kiven, joka paljastettiin 28. huhtikuuta 1920, kaksi vuotta taistelun jälkeen.

Kylät 
Tässä on lueteltu Jaalan rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Jaalassa oli 14 rekisterikylää.

 Ansalahti 
 Haapalahti 
 Hartola 
 Honnila 
 Huhdasjärvi 
 Jaalan kirkonkylä 
 Hokkarinharju 
 Kyrönkylä 
 Verla 
 Metsäkylä 
 Karijärvi 
 Kimola 
 Paljakka 
 Palojärvi 
 Siikakoski 
 Taipale 
 Uimila 
 Vesala

Jaalassa syntyneitä tai vaikuttaneita
 Pedro Hietanen (s. 1949 Jaala), muusikko, kapellimestari, tuottaja sekä televisio- ja radioesiintyjä
 Piia Keto, suomalainen tekstiilisuunnittelija ja kuvittaja
 Dagmar Klami (1899 Jaala – 1956), lausuntataiteilija ja runoilija
 Carl Edvard Krook (1823 Jaala – 1887 Varsova), Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri
 Tapani Lemminkäinen (1912 Jaala – 1971), kuvataiteilija, taidegraafikko, piirtäjä, kirjailija ja taidearvostelija
 Sulo Nykänen (1894 Pietari – 1941 Tallinna), Jaalan lentävän osaston johtaja valkoisten puolella Suomen sisällissodassa
 Saara Röyhy  (1852 Jaala – 1934 Jaala), amerikansuomalainen kirjailija ja New Yorkin Uutisten toimittaja
 Esko Salminen (historiantutkija)  (1937 Jaala –  2013 Espoo), professori ja lehdistöhistorian tutkija
 Eero Syvänoja (1926 Jaala – 2022 Helsinki), graafinen suunnittelija.
 Aapo K. Tulkki (1921 Jaala – 2011 Helsinki), mainosalan yrittäjä

Ruokakulttuuri
Jaalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalasoppa, liutuloota eli peruna-lihalaatikko ja tikkutollo eli marjamämmi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Jaalassa viljeltiin tattaria tuhansia vuosia luultua aiemmin Yle

Seulonnan keskeiset artikkelit