Endodermi

Endodermi () on gastrulaation aikana syntyneen alkiosolumassan alin kerros, eli se sijaitsee mesodermin ja ektodermin alla. Lopullinen endodermi muodostuu, kun alku-uurteen tuottamat solut vaeltavat viskeraalisen endodermin solujen väliin levittäytyen ja samalla korvaten viskeraalisen endodermin solukon. Aluksi endodermin solut ovat litteitä, mutta myöhemmin ne muuttuvat pylväsmäisemmiksi.

Endodermi indusoi useiden mesodermaalisten elinten, kuten selkäjänteen, sydämen, verisuonten ja jopa koko mesodermaalisen alkiokerroksen syntyä. Vastavuoroisesti mesodermaalinen mesenkyymi ohjailee endodermin muodostumista ruoansulatuskanavan eri osiksi. Endodermi on yhteydessä myös ektodermiin muun muassa nielun, aivolisäkkeen ja peräsuolen muodostamisessa. Endodermin toinen tärkeä tehtävä on muodostaa ruoansulatuskanavan ja hengitysteiden sekä virtsarakon ja virtsaputken epiteelit.

Endodermistä muodostuvat elimet ja epiteelit 
Seuraavat epiteelit kehittyvät yksilönkehityksen edetessä endodermin soluista.

 koko ruoansulatuskanavan epiteeli, lukuun ottamatta suuta ja peräsuolen terminaalipää, jotka muodostuvat ektodermistä
 ruoansulatuskanavan rauhasten pintasolut
 korvatorven epiteeli
 täryontelon epiteeli
 nielu-, kieli- ja kitarisojen epiteeli
 henkitorven, keuhkoputkien ja keuhkojen epiteeli
 virtsarakon ja virtsaputken epiteeli

Endodermistä silmukoituu myös haaroja, joista kehittyy alueen mesodermin kanssa aiheet kilpirauhaselle, lisäkilpirauhasille, kateenkorvalle, keuhkoille, maksalle ja haimalle.

Kynsisammakolla (Xenopus) endodermi kehittyy varhaisalkion vegetaalisen puoliskon soluista, jotka vaeltavat gastrulaation aikana alkiopallon sisään. Vegetaalisen puoliskon solut sisältävät runsaasti äidin puolelta perittyä VegT-proteiinia, joka on tärkeä tekijä solujen määräytyessä endodermaalisiksi.

Lähteet
 
 
 
 
 

Kehitysbiologia