Suprematismi

Suprematismi oli venäläisten avantgarde-taiteilijoiden 1900-luvun alussa omaksuma taidesuuntaus, jonka perustajana toimi vuonna 1915 taiteilija Kazimir Malevitš. Se otti nimensä latinankielisestä sanasta supremus eli ylin.

Suprematismissa oli kyse uudenlaisesta taiteesta, joka ei viitannut mihinkään muuhun kuin itseensä. Käytännössä kyse oli geometristen perusmuotojen (neliön, kolmion, ympyrän, suorakulmion), sekä mustan, harmaan, valkoisen sekä kirkkaiden perusvärien käytöstä.

Malevitšille geometriset kuviot merkitsivät mystisiä symboleja, ja hänen ajattelussaan onkin vahva sija teosofialla. Toinen Malevitšin ajatteluun vahvasti vaikuttanut henkilö oli G. I. Gurdjieffin oppilas, venäläinen mystikko-matemaatikko P. D. Uspenski, joka puhui ja kirjoitti neljännestä ulottuvuudesta sekä neljännestä tiestä. Suprematismi sai myös vaikutteita avantgardistisesta zaum-runoudesta.

Suprematismi vaikutti vahvasti venäläisiin taiteilijoihin kuten Aleksandr Rodtšenkoon, El Lisitskiin ja Wassily Kandinskyyn sekä venäläiseen abstraktiin taiteeseen, taidesuuntauksella oli merkittävä rooli konstruktivismin kehityksessä.

Suprematismin piiriin kuuluvia taiteilijoita 
Antti Valliuksen mukaan keskeisiä suprematismiin kuuluvia taiteilijoita ovat:
 Ivan Kljun (1873-1943)
 Olga Rozanova (1886-1918)
 Nadežda Udaltsova (1886-1961)
 Vera Pestel (1886-1952)
 Ljubov Popova (1889-1924)

Katso myös
Musta neliö
Valkoista valkoisella

Lähteet

Aiheesta muualla 

Taidesuuntaukset
Venäjän ja Neuvostoliiton avantgarde
Seulonnan keskeiset artikkelit