Šehita

Šehita () on juutalaisten harjoittama rituaalinen teurastustapa.

Juutalaisen lain mukaan syötäväksi kelpaavat nisäkkäät ja linnut tulee teurastaa šehita-menetelmää noudattaen, jotta ne ovat puhtaita eli košer. Koska veren käyttö ruoka-aineena on kielletty, eläin teurastetaan viiltämällä pitkällä ja terävällä veitsellä sen kaulavaltimo auki. Näin pyritään saamaan valutettua veri eläimestä mahdollisimman tarkkaan ja myös tainnuttamaan ja lopettamaan eläin nopeasti.

Teurastaja
Šehitan suorittajaksi käy vain šohet, koulutettu šehitateurastaja. Hänen täytyy olla juutalaista lakia noudattava juutalainen, ja myös erityisen hurskas ja luonteeltaan moraalinen. Ei-juutalaisen suorittama teurastus ei voi olla juutalaisen lain mukainen. Alun perin šohetina saattoivat toimia niin naiset kuin miehetkin. Aškenasien piirissä työ on kuitenkin vuodesta 1220 lähtien rajattu vain aikuisille miehille. Šohet opiskelee teurastusvälineiden valmistuksen ja sen, milloin teurastettu eläin on košer ja milloin ei. Šohet jää eläkkeelle ennen kuin hänen kätensä on alkanut täristä.

Teurastus

Šehitassa käytetään suurta ja partaveitsenterävää chalaf-veistä, jossa ei saa olla koloja tai muita vikoja. Šohet tarkastaa veitsen ennen jokaista teurastusta ja sen jälkeen. Vähänkin viallisella veitsellä suoritettu teurastus ei ole košer.

Šehita täytyy suorittaa terveelle ja vahingoittumattomalle eläimelle, joka on tajuissaan ja kykenevä seisomaan omilla jaloillaan. Eläintä ei saa tainnuttaa millään tavalla ennen teurastusta, mutta tainnutuksen voi suorittaa toimenpiteen jälkeen. Eläintä täytyy pidellä tai se pitää olla sidottuna, jotta se ei liiku tai kaadu. Suurikokoiset eläimet teurastetaan yleensä selinmakuulla.

Ennen teurastusta šohet lausuu siunauksen, joka muistuttaa hänelle Jumalan läsnäolosta ja toimenpiteen vakavuudesta. Eläimen henkitorvi, ruokatorvi, yhteinen päänvaltimo ja kaulalaskimot katkastaan nopealla ja yhtenäisellä viillolla. Teurastaja ei saa epäröidä, tai lihasta tulee epäpuhdasta.

Teurastuksen jälkeen eläimen veri lasketaan ulos, ennen kuin sen pää irrotetaan ja selkäydin katkaistaan.

Jälkitarkastus
Šohet tarkastaa (eläinlajista ja eri juutalaisryhmien käytännöistä riippuen) eläimen sisälmykset, keuhkot, luut ja muut ruumiinosat heti teurastuksen jälkeen varmistaakseen, että ne ovat terveet ja vahingoittumattomat. Jos eläin osoittautuu vialliseksi, sen liha ei ole košer.

Suomessa
Suomen laki mahdollistaa uskontoon sovellettavalla poikkeusmenettelyllä šehita-teurastuksen, jos verenlasku aloitetaan samanaikaisesti eläimen tainnuttamisen kanssa. Normaalisti tainnutus kuuluisi lain mukaan tehdä jo ennen verenlaskua. Käytännössä tainnutusta ja verenlaskun aloittamista ei voi tehdä samanaikaisesti, eikä eläintä myöskään saa šehitassa vahingoittaa ennen kuolemaa, joten Suomen juutalaiset ovat vastustaneet samanaikaisuuden vaatimusta. Euroopan unionin antisemitismin vastaista työtä johtavan Katharina von Schnurbeinin mukaan juutalaisista annetaan se kuva, että he eivät välitä eläinten hyvinvoinnista. Hän on todennut, että vaikka kiellon tarkoitus ei ole antisemitistinen, se voi kääntyä sellaiseksi.

Lähteet

Aiheesta muualla

Sehita
Eläinten teurastus