Peter von Bagh

Kari Peter Conrad von Bagh 
[]
(29. elokuuta 1943 Helsinki – 17. syyskuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen elokuvahistorioitsija, -ohjaaja, -käsikirjoittaja, tietokirjailija, kustantaja, radio-ohjelmien tekijä, Filmihullu-lehden päätoimittaja ja festivaalijohtaja. 

Peter von Baghin kirjoja on käännetty useille kielille. Von Baghin tuotannon pääteoksiin lukeutuvat muiden muassa Sininen laulu – itsenäisen Suomen taiteiden tarina (WSOY 2007, 12-osainen tv-sarja, YLE 2003–2004) ja Elokuvan historia (W&G 1975, Otava 1998, 2004, 52-osainen radio-ohjelmasarja, YLE) sekä Tähtien kirja (Otava, 2006).

Hänen poikansa on ohjaaja Juhana von Bagh.

Koulutus
Pietarinsaksalaisen lääkäri-isän Konrad von Baghin poika Peter von Bagh suoritti ylioppilastutkinnon Oulun lyseossa vuonna 1961. Helsingin yliopistosta hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1970 aineyhdistelmällä teoreettinen filosofia, sosiologia, estetiikka ja kirjallisuus. Laudaturtyö Elokuvalliset keinot ja niiden käyttö: Alfred Hitchcockin Vertigo julkaistiin myöhemmin kirjana (Helsingin yliopisto, 1979). Valtiotieteen tohtoriksi von Bagh valmistui vuonna 2003. Väitöskirja (2002) Peili jolla oli muisti – elokuvallinen kollaasi kadonneen ajan merkityksien hahmottajana (1895–1970) (SKS, 2002) tutkii elokuvailmaisun perusyksikköjä, montaasia ja kollaasia.  

Von Bagh toimi opettajana ja luennoitsijana useissa koti- ja ulkomaisissa oppilaitoksissa ja yliopistoissa, muun muassa Taideteollisen korkeakoulun elokuvahistorian -teorian professorina vuodesta 2000 alkaen. Hän myös laati kouluille suunnatun elokuvaoppikirjan Salainen muisti (Sanoma Pro, 2009).

Ura

Elokuvat 
Peter von Baghin tuotannon punaisena lankana on suomalaisen arjen historia: kuvat sellaisista yksityiskohdista, jotka välittävät jotakin siitä, millaista suomalaisten elämä on kulloinkin ollut. Teoksissa Vuosi 1952 (1980), Viimeinen kesä (1992), Helsinki, ikuisesti (2008) ja Lastuja – taiteilijasuvun vuosisata (2011) historiaan kurkistetaan tietyn ajankohdan, paikan tai taiteilijasuvun rajaaman suurennuslasin kautta. 

Von Bagh teki useita kymmeniä televisioelokuvia, muun muassa henkilökuvia eri alojen suomalaisista merkkihenkilöistä (Tapio Rautavaara Tapsa – viiltoja reissumiehen elämästä, 1980; Paavo Nurmi, 1978; Otto Ville Kuusinen Mies varjossa, 1994), muusikoista (Olavi Virta, 1972; Suomi Pop, 1984), näyttelijöistä (Tauno Palo, 1981) ja ohjaajista (Edvin Laine, 2006; Mikko Niskanen, 2010). 

Von Baghin fiktioelokuvat ovat usein dokumentaarisia omalla tavallaan: Kreivi (1971) -elokuvan päähenkilö on iltapäivälehtien kruunaama huijari Pertti Ylermi Lindgren. Pockpicket (1968) on Robert Bressonin Taskuvaras (1959) -elokuvan muunnelma, jossa vieraantunut mies hakee elämäänsä jännitettä sujauttelemalla seteleitä hyvää aavistamattomien kaupunkilaisten lompakkoihin.

Von Bagh osallistui käsikirjoittajana Risto Jarvan elokuviin Ruusujen aika (1969), Bensaa suonissa (1970) ja Kun taivas putoaa... (1972).

Kirjallinen tuotanto 

Von Baghin kirjallinen tuotanto käsittää liki 40 tietokirjaa. Opetusministeriö myönsi von Baghille tiedonjulkistamisen elämäntyöpalkinnon vuonna 2007. Samana vuonna Sininen laulu – itsenäisen Suomen taiteiden tarina palkittiin Tieto-Finlandialla. Valtion tiedonjulkistamispalkinto osoitettiin hänelle kahdesti, vuonna 1986 teoksesta Iskelmän kultainen kirja (yhdessä Ilpo Hakasalon kanssa) ja vuonna 1975 teoksesta Elokuvan historia. Lisäksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Lönnrot-palkinto myönnettiin hänelle teoksesta Suomalaisen elokuvan kultainen kirja vuonna 1992. 

Von Baghin esseitä ja artikkeleita on julkaistu lukuisissa koti- ja ulkomaisissa elokuvakirjoissa ja -lehdissä, joista tunnetuimpia ovat ranskalaiset L’Écran, Cahiers du cinéma, Trafic ja Cinema 02, italialainen Cinegrafie, espanjalainen Nosferatu, ruotsalainen Chaplin ja englantilainen Movie. Ulkomailla julkaistujen artikkeleiden kooste on suomennettu kokoelmaan Cinefilia (Johnny Kniga 2013). 

Peter von Bagh toimi vuodesta 1971 Filmihullu-lehden päätoimittajana. 

Ulkomailla von Bagh toimi elokuva-alan asiantuntijana ranskalaiselle Larousse-tietokirjakustantamolle vuonna 2009 sekä vakituisena avustajana italialaiselle Einaudi-kustantamolle.

Peter von Bagh toimi Love Kirjat -kustantamon toimittajana ja esipuheiden kirjoittajana vuosina 1977–1996.

Festivaalijohtajuudet 
Sodankylän elokuvajuhlat perustettiin Anssi Mänttärin aloitteesta vuonna 1986. Mänttärin lisäksi festivaalin linjan loivat Kaurismäen veljekset Aki ja Mika sekä Peter von Bagh. 

Vuodesta 2001 alkaen Peter von Bagh toimi myös Bolognan Il Cinema Ritrovato -festivaalin taiteellisena johtajana. Festivaalin erityisalaa ovat ”jälleenlöydetyt”, kadonneiksi luullut ja tuntemattomat aarteet, mykkäelokuvat ja restauroidut filmikopiot.

Von Bagh toimi myös San Sebastiánin elokuvajuhlien taiteellisena neuvonantajana vuonna 2009, Telluriden elokuvafestivaalin vierailevana taiteellisena johtajana vuonna 1997 sekä tuomariston jäsenenä Cannesin festivaalin kilpailusarjassa vuonna 2004.

Työ Suomen elokuva-arkistossa 
Suomen Elokuva-arkiston toiminnanjohtajana Peter von Bagh toimi vuosina 1966–1969 ja ohjelmistosuunnittelijana vuoteen 1984. Tuona aikana arkiston ohjelmatarjonta vakiinnutti arvostetun maineensa ja näytösten määrä moninkertaistui. 

 Helsingissä elettiin elokuvateattereiden kulta-aikaa, mistä esimerkkinä ”1970-luvulla Bressonin elokuvat keräsivät enemmän rahaa Helsingissä kuin Pariisissa”.

Lissabonissa, FIAFin (elokuva-arkistojen kansainvälisen liiton) konferenssissa vuonna 1989, pitämässään puheessa von Bagh tähdensi: 

Samassa puheenvuorossa von Bagh määrittelee arkistojen velvollisuudet seuraavasti: luottamuksellisen yleisösuhteen vaaliminen, klassikoiden ja etenkin kotimaisten elokuvien suojelu ja restaurointi sekä elokuvakerhotoiminnan tukeminen yhteisenä elokuvapankkina, josta teokset ovat esitettävissä.

Viimeiset vuodet 

Von Bagh kuoli pitkään sairastettuaan 71-vuotiaana oltuaan lyhyen aikaa sairaalassa. Von Bagh on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

Teokset

Kirjat 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  [suomalaisen elokuvan pieni historia, julkaistu myös ranskaksi ja saksaksi]
 
 
 
 
 
  (Käännetty myös ranskaksi, italiaksi, ruotsiksi ja japaniksi.)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Alanen, Antti (toim.): Elokuvan almanakka: 69 katsetta vuosisadan historiaan. Helsinki: Kansalliskirjasto, 2018. ISBN 978-951-51-4165-1. [julkaistu postuumina]

Elokuvat

Varhaisia lyhytelokuvia 
 Pockpicket eli katkelmia helsinkiläisen porvarisnuoren elämästä (& Pertti Maisala, 1968) 
 Vanhan valtaus (ryhmä: Bagh–Toiviainen–Maisala–Katainen, 1968) 
 Joulukuu (1969)

Pitkä näytelmäelokuva 
 Kreivi (1971)

Pitkiä dokumenttielokuvia teatterilevitykseen 
 Viimeinen kesä (1992) 
 1939 (1993)
 Muisteja (2013)
 Sosialismi (2014)
 Lauluja utopiasta (2017) (yhdessä Jouko Aaltosen kanssa)

Lähinnä TV-tuotantoja 
 Olavi Virta (1972) 
 Paavo Nurmi – mies ja aika (& Markku Koski, 1978) 
 Sinitaivas – matka muistojen maisemaan (1978) 
 Repe – sirpaleita Reino Helismaan elämästä (1979)
 Tankavaaran Travolta (1979) 
 Vuosi 1952 (1980) 
 Tapsa – viiltoja reissumiehen elämästä (1980) 
 Laulajan lähtö (1980) 
 Tauno Palo (1981) 
 Väliasemalla Veikko Lavi (1982) 
 Päivä Karl Marxin haudalla (1983)
 Suomi Pop – suomalaisen iskelmän historia (1984–1985)
 Lähikuvassa 1–19: Tuomari Nurmio, Remu Aaltonen, Pelle Miljoona, Juice Leskinen, Hassisen Kone, Eppu Normaali, Dave Lindholm, Rauli "Badding" Somerjoki, Kipparikvartetti, Erkki Junkkarinen, Jorma Ikävalko, Matti Jurva, Harmony Sisters, Esa Pakarinen, Palle, Henry Theel, Vili Vesterinen, Eugen Malmstén ja Big Band, Metro-tytöt (1983–1992)
 Yhdeksän hetkeä Urho Kekkosen elämästä (1985) 
 Elämä ja aurinko – rapsodia F.E. Sillanpään maisemasta (1985)
 Isoveli (1985) 
 Ajan draama (1986) 
 Muisto (1987) 
 Faaraoiden maa (1987) 
 Asema (1987)
 Tämä on Suomi (1987) 
 Olavi Virta (1987) 
 Jukeboxin ikivihreät (1988) 
 Henkilökohtainen ongelma (1988) 
 SF:n tarina 1–6 (1990–1991)
 T. J. Särkkä 100 vuotta (1990) 
 Kohtaaminen (1992) 
 Suomi-Filmin tarina 1–5 (1993) 
 Fennadan tarina 1–3 (1993) 
 Mies varjossa 1–3 (& Elina Katainen & Iikka Vehkalahti, 1994)
 Erään oopperan synty: Lapualaisooppera (1996) 
 Oi kallis Suomenmaa 1–8 (1997) (16-osainen versio: 1999) 
 Victor Eríce: unelma valosta (1997) 
 Irma Seikkula – kulta-ajan tähti (1998) 
 Sininen laulu – Suomen taiteiden tarina 1–12 (2003–2004) 
 Kansalainen Puupää (Armand Lohikosken muotokuva) (2004)
 Edvin Laine (2006)
 Helsinki, ikuisesti (2008) 
 Tähtien tarina 1–6: Hannes Häyrinen, Ville Salminen, Hannu Leminen, Eeva-Kaarina Volanen, Leif Wager, Tarmo Manni (2008)
 Ohjaaja matkalla ihmiseksi: Mikko Niskasen tarina 1–3 (2010) 
 Sodankylä ikuisesti 1–4: Elokuvan vuosisata, Ensimmäisen elokuvamuiston kaiho, Ikuinen aika, Valon draama (2010–2011)
 Lastuja – taiteilijasuvun vuosisata (2011) 
 Suomalaiset ja raha: rakkaustarina (2011)

Käsikirjoittajana muiden ohjaamissa elokuvissa 
 Ruusujen aika (Jarva, 1969)
 Kesäkapina (kokoonpanossa työryhmä Sex, 1970)
 Bensaa suonissa (Jarva, 1970)
 Kun taivas putoaa... (Jarva, 1972)
 Synopsis Aki Kaurismäen elokuvaan I Hired a Contract Killer (1990)

Radiotyöt 
 Satoja radio-ohjelmia vakituisesti vuodesta 1961, myös laajoja sarjoja: 
 Yöradio
 Suuria elokuvaohjaajia (1963)
 Amerikan ääniä (1974)
 Kohtaamisia (1976)
 Keskusteluja elokuvasta (1981)
 Elämää suuremmat elokuvat (1984–1993 vuosittain 10 ohjelmaa, yhteensä 100)
 Elämää suuremmat näyttelijät (1997, 36 ohjelmaa)
 Elokuvan historia (2006, 52 ohjelmaa)

Palkinnot ja tunnustukset

Huomionosoituksia
 Ranskan Kansallisen Ansioritarikunnan upseeri
 1966 Ylioppilaslehden kirjoittajapalkinto
 1969 Elokuvataiteen valtionpalkinto
 1976 Valtion tiedonjulkistamispalkinto teoksesta Elokuvan historia
 1978 Vuoden teatteriteko -palkinto teoksesta Teatterikirja (toim. yhdessä Pekka Milonoffin kanssa)
 1980 Valtion elokuvapalkinto teoksesta Vuosi 1952 
 1980 Kulttuurityöntekijäin tunnustuspalkinto
 1980 Tampereen elokuvajuhlien Risto Jarva -palkinto
 1985 Venla-palkinto teoksesta Suomi Pop – suomalaisen iskelmän historia
 1986 Valtion tiedonjulkistamispalkinto teoksesta Iskelmän kultainen kirja (yhdessä Ilpo Hakasalon kanssa)
 1989 Kuulonhuoltoliiton parhaan tv-esiintyjän palkinto
 1991 Venla-palkinto teoksesta SF:n tarina I-VI 
 1992 Betoni-Jussi-palkinto 
 1994 SKS:n Lönnrot-palkinto teoksesta Suomalaisen elokuvan kultainen kirja
 2003 Suomen Arvostelijain Liiton kunniajäsen
 2004 Blue Sea Film Festival -elämäntyöpalkinto
 2005 DocPoint-dokumenttielokuvafestivaalin Aho-Soldan-elämäntyöpalkinto
 2005 Koura-palkinto (Sininen laulu)
 2005 Pro Arte Lapponiae -mitali 
 2007 G. Pula-aho -palkinto (Leo Jokela Boozing Society) 
 2007 Bolognan kaupungin kulttuuripalkinto Turrita d'argento
 2007 Valtion tiedonjulkistamisen elämäntyöpalkinto
 2007 WSOY:n kirjallisen säätiön tunnustuspalkinto
 2007 Tieto-Finlandia teoksesta Sininen laulu
 2012 Matti Pellonpää -palkinto
 2013 San Franciscon elokuvajuhlien Mel Novikoff -palkinto "elämäntyöstä kansainvälisen elokuvan parissa". 
 2013 Sodankylän kunta päätti nimetä Vaasankadun Peter von Baghin kaduksi. 2015 kunta päätti kuitenkin antaa nimen eräälle kevyen liikenteen väylälle
 2013 Suomen Tietokirjailijoiden Warelius-palkinto

Apurahoja 
 Valtion 15-vuotinen taiteilija-apuraha 1984–1999
 Suomen Kulttuurirahaston Eminentia-apuraha 2011

Lähteet

Kirjallisuutta
 
 Peter von Baghille omistettu teemanumero, Filmihullu 6/2014.

Dokumentteja
 Rautakorpi, Esko & Mykkänen, Marjaana Suomalainen elokuvaohjaaja: Peter von Bagh, 2010.

Aiheesta muualla 

 
 Muistokirjoitus.  Kavi.
 ”Rovaniemen markkinoilla” ja rillumarei (Peter von Baghin haastattelu) (1976). Yle Elävä arkisto.
 Otteita Peter von Baghin ohjelmasta ”Isoveli YLE” (1986). Yle Elävä arkisto.
 Turkka ja von Bagh viettävät Chaplin-yötä (1989). Yle Elävä arkisto.
 Peter von Baghin haastattelu. Kirjastokaista-video.
 Esityssarja ja seminaari Orionissa 2013.
 
 .
 Peter von Baghin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. (Arkistolinkki)

Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Suomalaiset elokuvaohjaajat
Taideteollisen korkeakoulun professorit
Suomalaiset televisiokäsikirjoittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset kirjankustantajat
Suomalaiset taidehistorioitsijat
Jussi-palkinnon saajat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomalaiset professorit
Vuonna 1943 syntyneet
Vuonna 2014 kuolleet