Oskari Jauhiainen

Heikki Oskari Jauhiainen () oli kuvanveistäjä, professori ja akateemikko.

Oskari Jauhiainen syntyi köyhään perheeseen Kiimingin Huttukylässä. Pojasta asti hän oli myös kiinnostunut kuvista, luki paljon ja teki havaintoja ympäristöstään. Hän alkoi tehdä puuesineitä perittyään sukunsa käden taitoja. Asiakaspiiri laajeni niin, että Oskarista tuli lähes päätoiminen veistäjä.  Vuonna 1936 Jauhiainen teki kivistä muuratun Vesaisen muistomerkin Ylikiiminkiin ja vuonna 1937 Liekki-patsaan Pyhäjoen Yppäriin.

Vuosina 1938–1940 työmiehen poika Jauhiainen opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Valmistuttuaan hän herätti huomiota pienoisveistoksillaan ja muotokuvillaan. Jauhiainen kutsuttiin Lokakuun ryhmän jäseneksi vuonna 1947. Sodanjälkeisenä aikana Oskari Jauhiainen suunnitteli ja veisti yhteensä kymmenen sotamuistomerkkiä.

1950-luvun alussa Jauhiainen saavutti vankan aseman kuvanveistäjänä erityisesti Turussa vuonna 1952 paljastetun Mikael Agricola -patsaan ansiosta. Jauhiainen työskenteli Suomen Taideakatemian koulun kuvanveistonopettajana 1956–1965.

Yhdessä kuvanveistäjä Aimo Tukiaisen kanssa Jauhiainen osallistui Mannerheimin ratsastajapatsaan suunnittelukilpailuun Helsingissä. Kilpailuehdotus voitti toisen kilpailun vuonna 1954, mutta yhteistyöstä ja toteutusratkaisuista aiheutuneiden erimielisyyksien takia Oskari Jauhiainen sanoutui irti yhteistyöstä kesäkuussa 1956.

Useimmat Jauhiaisen teoksista ovat perinteisiä: hän oli erityisen mieltynyt jyhkeisiin klassisiin muotoihin ja vältti kokeiluja. Jauhiaisen veistämiä julkisia muistomerkkejä on ympäri Suomea. 

Oskari Jauhiaiselle myönnettiin akateemikon arvonimi vuonna 1982. Pro Finlandia -kunniamerkin hän sai vuonna 1956.

Kiimingissä toimi vuosina 1997–2014 Oskari Jauhiaisen museo. Oskari Jauhiaisen uudistettu perusnäyttely on maaliskuusta 2015 lähtien esillä Kiimingin kirjaston yhteyteen rakennetussa uudessa näyttelytilassa Galleria Oskari Jauhiaisessa. Uusi näyttelytila on osa Museo- ja tiedekeskus Luuppia sekä Kulttuuritalo Valvetta.

Oskari Jauhiaisen veistämät muistomerkit ja patsaat

Jauhiaisen veistämiä patsaita ja suunnittelemia muistomerkkejä ovat:
 Vesaisen patsas, Vesala, Ylikiiminki (nyk. osa Oulua), 1936
 Liekki, Yppäri, Pyhäjoki, 1937
 Mikael Agricola, Turku, 1952
 Vauhtia (Kauppatorin suihkukaivo), Lahti, 1954
 Nahkurien ammattikunnan muistomerkki, Hämeenlinna, 1958
 Kalasääski ja lohi, Pokkisenpuisto, Oulu, 1959
 Werner Söderströmin muistopatsas, Porvoo, 1960
  Ruuhkanpurkajat, Joensuu, 1964
 Kaatuneiden muistomerkki, Oulu, 1965
 Ahtaajat, Kotka, 1966
 Paperintekijät, Tervakoski Oy:n 150-vuotismuistomerkki, Tervakoski,  Janakkala, 1967
 Merenkulkijoiden muistomerkki, Helsinki, 1968 (yhteistyö Eero Eerikäisen kanssa)
 Suihkukaivo, Nyköping, Ruotsi, 1968
 Antti Wihurin hautapatsas, Helsinki, 1969
 Teuvo Pakkala, Vaaranpuisto, Oulu, 1973
 Niittäjä, Liminka, 1977
 Vanhat vaeltajat, Muhos, 1982
 Haravatyttö, Kiiminki, 1990 (Anja Juurikkalan viimeistelemä)

Sankaripatsaat 
 
Jauhiaisen veistämiä sankaripatsaita ovat:
 Artjärvi (nyk. Orimattilaa), Artjärven kirkko, ”Rukous ristin luona”, 1947
 Kiiminki (nyk. Oulua), Kiimingin kirkko, ”Sotilaan hyvästijättö”, 1949
 Utajärvi, Utajärven kirkko, 1949
 Oulu, Oulun Intiöntien hautausmaa, ”Taistelu on päättynyt”, 1952
 Seinäjoki, Törnävän kirkko, ”Rukoileva sotilas”, 1952
 Oulainen, Oulaisten kirkko, 1953
 Haukivuori (nyk. Mikkeliä), Haukivuoren kirkko, ”Sotilaan ylösnousemus”, 1959
 Ylikiiminki (nyk. Oulua), Ylikiimingin kirkko,  1967

Teoksia

Lähteet 
 Rönkkö, Pekka: Oskari Jauhiainen (1913-1990) ARS Nordica 5. Pohjoinen, 1994. ISBN 951-749-207-3.

Viitteet

Aiheesta muualla

 
 
 Saloseudun nuorukainen kuvanveistäjänä. Oskari Jauhiainen on tehnyt satoja puuveistoksia ja pari pysyvää monumenttia, Seura, 29.12.1937, nro 52, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 
Vuonna 1913 syntyneet
Vuonna 1990 kuolleet