Nihilismi

Nihilismi (, ’ei mitään’) on vallitsevat arvot ja käsitykset kieltävä ajatussuunta. Nihilistiä vallitsee mielettömyys ja yhdentekevyys; millään ei ole merkitystä.

Määritelmä 
Nihilismi tarkoittaa vallitsevien arvojen ja käsitysten kieltämistä.

Tietoteoreettinen nihilismi kieltää totuuden tietämisen mahdollisuudenkin, arvoteoreettinen nihilismi eli arvonihilismi kieltää moraalisten arvojen, arvostusten tai normien pätevyyden tai mahdollisuuden. Poliittinen nihilismi puolestaan torjuu vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen täydellisesti. Eksistentiaalinen nihilismi kieltää elämän luontaisen merkityksen olemassaolon.

Historia 
Nihilismi oli 1800-luvulla poliittinen aate, jolla oli kannatusta varsinkin Venäjällä (asiaa käsitellään esimerkiksi Ivan Turgenevin kuuluisassa romaanissa Isät ja pojat). Poliittisten nihilistien mukaan vallitseva yhteiskuntajärjestys on täydellisen huono ja korruptoitunut ja siksi pitää rakentaa tyhjältä pohjalta uusi järjestys tieteellisten ja utilitarististen periaatteiden mukaisesti.

Nihilismi liitetään usein saksalaisfilosofi Friedrich Nietzscheen (1844–1900), joka kuitenkin oli sitä mieltä, että nihilismi on ylitettävä. Vanhojen poistettavien arvojen tilalle luodaan uusia. 

Tietokirjailija ja toimittaja Kalle Haatanen jakaa kirjassaan Ei voisi vähempää kiinnostaa – Kirjoituksia nihimilismistä (2008) nihilismin passiiviseen ja aktiiviseen nihilismiin: ”Aktiivisessa nihilismissä kiistämme kaikki arvot, jolloin kyynisyys on vahvin valttimme kun taas passiivisessa nihilismissä annamme saman kyynisyyden levitä koskemaan kaikkia ja kaikkea.” 

Tunnetuimpana pohjoismaalaisena arvonihilistinä pidetään Axel Hägerströmiä (1868–1939).

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 

Seulonnan keskeiset artikkelit