Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Tataarien ASNT) oli Neuvostoliitolle kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Tatarstanin alueen.

Tatarstanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin 27. toukokuuta 1920 osista Kazanin, Ufan, Samaran, Vjatkan ja Simbirskin kuvermentteja. Sen suurimmat väestöt koosti tataarit ja venäläiset.

Tataarien ASNT oli Kazanin kaanikunnan jälkeen ensimmäinen tataarilainen valtiomuodostuma. Filologi-toimittaja Azat Ahunovin mukaan suurin osa tataareista oli bolševikkien puolella heidän luvatessa toteuttaa tämän.

Neuvostoliiton hajottua Tatarstan pyrki itsenäiseksi valtioksi, mutta siitä tuli osa Venäjän federaatiota.

Väestö 
Tataarien ASNT:n väestön suurimmat etnisyydet vuonna 1926 olivat tataarit (48,7 %) ja venäläiset (43% ). Muita etnisiä ryhmiä olivat muiden muassa tšuvassit, ukrainalaiset, mordvalaiset, udmurtit, marit, baškiirit, valkovenäläiset ja juutalaiset. Asukasluku oli 1 204 595. Vuonna 1989 asukasluku oli 3 641 742.

Historia ja hallinto 

22. maaliskuuta vuonna 1920 Venäjän SFNT:n kansankomissaarien neuvoston puhemies V.I. Lenin sai Kremliin vieraakseen tataarilaisia poliitikkoja, kuten S. G. Said-Galijev. Aiheena oli tataarilaisen tasavallan perustaminen. Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin saman vuoden toukokuussa. Leninin henkilökohtainen historia omaa juuria tataarien kulttuurikeskukseen-, nykyisen Tatarstanin pääkaupunkiin Kazaniin, jonka yliopistossa hän opiskeli ja radikalisoitui.

Tasavallalla oli oma perustuslaki, lainsäädäntö- ja toimeenpanoviranomaiset, korkein oikeus, oikeus omaan lainsäädäntöönsä, kansalaisuus, alueen loukkaamattomuus, symbolit (vaakuna, lippu, pääkaupunki) ja muita "valtion ominaisuuksia". Tasavallalla oli edustajansa Neuvostoliiton ja Venäjän SFNT:n korkeimmissa hallintoelimissä.

Tataarien ASNT:n valtiokoneiston elimet, kansankomissariaattien lukumäärä, niiden tehtävät ja alaisuudet kuuluivat Neuvostoliiton perustamiskongressin koollekutsumiseen saakka väliaikaiselle "vallankumouskomitealle". (Ревкому ТАССР).

Neuvostoaikana tataarit olivat yksi harvoista vähemmistökansallisuuksista, joilla oli mahdollisuus jatkaa opiskelua peruskoulun jälkeen omalla äidinkielellään.

Lähteet

Autonomiset sosialistiset neuvostotasavallat
Tatarstan