Reima Pietilä

Frans Reima Ilmari Pietilä (25. elokuuta 1923 Turku – 26. elokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1953. Vuosina 1973–1979 Pietilä toimi Oulun yliopiston arkkitehtiosaston professorina.

Ura 
Pietilä työskenteli opiskeluaikana vuonna 1947 Ilmari Niemeläisen toimistossa sekä vuosina 1948–1949 Einari Teräsvirran ja Ragnar Ypyän toimistoissa ja oli valmistuessaan lähes 30-vuotias. Hänen läpimurtotyönsä oli Brysselin maailmannäyttelyn (1958) Suomen paviljonki, johon hän on kertonut saaneensa innoituksen Aulis Blomstedtilta. Sen suunnittelussa hän käytti tilamoduuleja ja pyrki siinä sekä luonnonmukaiseen että älylliseen tulokseen.

Akateemikon arvonimen vuonna 1982 saanut Pietilä oli Suomen merkittävimpiä nykyarkkitehteja. Hänen työnsä ovat omaleimaisia ja rohkeasti tavanomaisista normeista poikkeavia suomalaisessa rakennustaiteessa. Useimmat töistään Pietilä teki yhdessä vaimonsa Raili Pietilän kanssa. Pietilöitä pidetään usein kansainvälisesti tunnetuimpina suomalaisina arkkitehteina Alvar Aallon jälkeen. Pietilä sai vuonna 1987 elämäntyöstään UIA-kultamitalin (Union internationale des architectes).

Tyyliltään Pietilät edustavat orgaanista arkkitehtuuria.

Reima Pietilä sai 70-vuotissyntymäpäiväjuhlassaan sairauskohtauksen, johon hän kuoli seuraavana päivänä.

Pietilän mukaan on nimetty Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva Pietilänkatu. Koska etunimi ei esiinny kadunnimessä, kaupunki on mahdollisesti halunnut kunnioittaa samalla Raili Pietilän työtä. Pietilät suunnittelivat Hervantaan niin sanotun keskusakselin, ja se on heidän laajin rakennuskokonaisuutensa Suomessa.

Taiteilija Tuulikki Pietilä oli Reima Pietilän sisar. Pietilän ensimmäinen puoliso vuosina 1955–1963 oli kirjailija Maire Harme. Pietilä avioitui arkkitehti Raili Paatelaisen kanssa vuonna 1963. Arkkitehti Annukka Pietilä (s. 1963) on Reima ja Raili Pietilän tytär.

Töitä 
 Suomen paviljonki Brysselin maailmannäyttelyssä 1958
 Branderin kahvila, Tampere 1963
 Kalevan kirkko, Tampere 1966
 Dipolin kongressikeskus, Otaniemi, Espoo 1966
 Suvikummun asuntoalue, Tapiola, Espoo 1969–1982
 Reidar Särestöniemen ateljee ja galleria Särestö, Kittilä 1972
 Hvitträskin sauna, Kirkkonummi 1975
 Seurakunta- ja vapaa-aikakeskus sekä liikekeskus, Hervanta, Tampere 1979
 Sief Palace Area Buildings: Sief Palacen laajennus, Kuwait 1982
 Lieksan kirkko, Lieksa 1982
 Taikurinhattu-päiväkoti, Pori 1984
 Suomen suurlähetystö, New Delhi, Intia 1985
 Metso, Tampereen kaupungin pääkirjasto, Tampere 1986
 Vanhainkoti Himmeli, Pori 1988–1990
 Hervannan toimintakeskus, Tampere 1989
 Mäntyniemi, tasavallan presidentin virka-asunto, Meilahti, Helsinki 1993

Valokuvia suunnittelutöistä

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Kalevan kirkko. Virtual Tampere. 
 Kirjastotalo Metso. Virtual Tampere.
 Hervannan elokuvateatteri. Virtual Tampere.
 

Suomalaiset arkkitehdit
Akateemikot (Suomi)
Oulun yliopiston professorit
Postmodernistit
Vuonna 1923 syntyneet
Vuonna 1993 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomalaiset professorit