Varantovaluutta

Varantovaluutta on valuutta, jota yksittäiset valtiot ja instituutiot säilyttävät merkittävässä määrin  valuuttavarannossaan. Varantovaluutat ovat usein myös maailmankaupassa käytettyjä valuuttoja. Esimerkiksi kulta ja öljy hinnoitellaan yleisesti Yhdysvaltain dollareissa, joka on maailman merkittävin varantovaluutta.

Varantovaluutan asemaan noussut yksittäinen valuutta hyödyttää lisäksi valuuttaa laskenutta valtiota. Esim. dollarin ja euron asema varantovaluuttana stabiloi niiden arvoa. Lisäksi kun kansainvälistä kauppaa käydään omalla valuutalla, säästyy valuutanvaihtokustannukset. Valuutanvaihdon kustannukset ovat yleisesti alhaisia merkittävimpien valuuttojen kohdalla. Varantovaluuttaa hallinnoiva maa saa lisäksi lainaa alemmalla korolla laajempien korkomarkkinoiden ansiosta.

Varantovaluutat

Yhdysvaltain dollari
Yhdysvaltain dollari on merkittävin varantovaluutta. Viime vuosikymmenenä noin kaksi kolmasosaa maailman valuuttavarannoista oli dollareissa. Tämä johtuu vuonna 1944 solmitusta Bretton Woodsin sopimuksesta ja petrodollarista. Tämän katsotaan osaltaan mahdollistaneen Yhdysvaltain korkean kauppavajeen, jonka taloudelliset seuraukset ovat lykkääntyneet. Jos ulkomaiset toimijat alkavat siirtää varantojaan pois dollarista, pidetään sen seurauksia vakavana Yhdysvaltain taloudelle.

Euro
Euro on maailman toiseksi yleisin varantovaluutta noin neljänneksen osuudella. Euro peri pitkälti Saksan markan aseman varantovaluuttana. Viime vuosina sen asema on vahvistunut euroalueen kasvun myötä ja keskuspankkien hajauttaessa reservejään. Muun muassa Yhdysvaltain keskuspankin entinen pääjohtaja Alan Greenspan totesi syyskuussa 2007, että euro saattaa korvata dollarin ensisijaisena varantovaluuttana tai voi nousta yhtä merkittäväksi.

Kiinan juan
IMF hyväksyi Kiinan juanin varantovaluutaksi marraskuussa 2015. Lokakuusta 2016 alkaen sen osuus tulee olemaan 10,92 % IMF:n kansainvälisestä valuuttakorista.

Muut valuutat
Muita merkittäviä valuuttoja ovat Englannin punta, Japanin jeni ja Sveitsin frangi. Punta oli toiseen maailmansotaan asti paljon nykyistä merkittävämpi valuutta. 1900-luvulla sen asemaa heikensivät muun muassa maailmansotien rasitukset ja Yhdysvaltain nousu suurimmaksi taloudeksi. Viime vuosina se on parantanut asemiaan osin euroalueen läheisyyden ja toisaalta Japanin talousongelmien seurauksena. Sveitsin frangin asemaa selitetään sen vakaudella.

Varantovaluuttojen vertailua
Yhdysvaltojen dollarin hegemonisen aseman varteenotettavia haastajia ovat euro, jeni ja juan. Jokaiseen niistä kuitenkin liittyy omat ongelmansa: euron pitkän aikavälin näkymät ja vakaus eivät ole varmoja, Japani on ollut kaksi vuosikymmentä talouskurimuksessa, Kiina ei ole läpinäkyvä eikä juan ole täysin vaihdettavissa. Kiina on pyrkinyt edistämään juanin kansainvälistä käyttöä ja tämä on selvä kehityssuunta. Kiinan tavoitteena on, että juan on täysin vaihdettavissa vuonna 2020.

Lähteet

Raha