Dubrovnik

Dubrovnik () on Kroatian eteläkärjessä, Dubrovnik-Neretvan piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Se on yksi Adrianmeren rannikon merkittävimmistä matkailukohteista ja kansallisesti tärkeä merisatama. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 42 641. Dubrovnikin vanhakaupunki on Unescon maailmanperintökohde.

Historia

Kaupungin perustaminen 
Kaupunki syntyi 600-luvulla, kun roomalainen Epidaurum (nykyinen Cavtat) joutui slaavien ja avaarien hyökkäysten kohteeksi. Epidaurumilaiset etsivät turvallisempaa asuinpaikkaa, joka löytyi nykyisen Dubrovnikin vanhankaupungin paikalla sijainneelta kalliosaarelta, joka sai nimen Laus (latinan kivi). Samalle kohdalle mantereelle syntyi kroaattien asuinalue Dubrava. Kroaatien ja roomalaisten asutukset sulautuivat yhteen 1100-luvun paikkeilla. Kaupunkeja erottanut kapea salmi täytettiin, ja siitä tuli nykyisin nimillä Placa ja Stradun tunnettu kaupungin keskuskatu. Ensimmäinen tunnettu kirjallinen dokumentti, jossa mainitaan nimi Dubrovnik on vuodelta 1189.

Roomalaisesta kaupungista Ragusan tasavallaksi 

Kaupungista käytettiin vuosisatojen ajan nimeä Ragusa. Se linnoitettiin ja kannaksen kummallekin puolen rakennettiin satamat. Rooman hajoamisen jälkeen Ragusasta tuli osa Bysantin valtakuntaa ja se kasvoi voimakkaasti 900-luvulta 1200-luvulle. Kaupungista tuli voimakas merikaupan keskus. Ragusa oli keskiajalla ainoa itäisen Adrianmeren kaupunkivaltio, joka pystyi kilpailemaan Venetsian tasavallan kanssa. Venetsia valloitti Ragusan vuonna 1205 ja kaupunki oli Venetsian hallussa vuoteen 1358 saakka. 

Dubrovnikin vanhakaupunki rakennettiin 1200-luvulla. Venetsian vallan jälkeen Ragusasta tuli muodollisesti osa Unkaria. Kaupunki maksoi ajoittain suojelurahaa myös Osmannien valtakunnalle. Käytännössä Ragusa onnistui kuitenkin taitavan diplomatiansa ansiosta säilymään suhteellisen itsenäisenä ja vaurastui. Ragusalla oli oma kauppalaivasto ja kaupankäynti kukoisti 1400–1500-luvuilla. Vuonna 1667 kaupunkia koetteli maanjäristys, joka tuhosi melkein koko kaupungin lukuun ottamatta muutamaa palatsia ja kirkkorakennusta vanhastakaupungista. Alue kuitenkin jälleenrakennettiin nopeasti.

Itävallasta ajasta nykypäivään 
Napoleon valloitti maanjäristyksen heikentämän Dubrovnikin vuonna 1806. Kun Napoleon kukistui 1815, kaupungista tuli Wienin kongressissa osa Itävaltaa ja myöhemmin Itävalta-Unkarin keisarikuntaa. Jugoslavian aikana kaupungista tuli tärkeä turismikohde. Jugoslavian hajoamissotiin kuuluneen Kroatian sodan aikana Dubrovnikia piiritettiin lokakuusta 1991 toukokuuhun 1992. Erityisesti arvokas vanhakaupunki kärsi suuria vaurioita. Piirityksessä kuoli arvioiden mukaan 82–88 siviiliä. Nykyisin alue on restauroitu ennalleen.

Maantiede ja ilmasto 
Dubrovnik sijaitsee Adrianmeren rannikolla. Kaupunki lähiympäristöineen on eksklaavina erillään muusta Kroatiasta, mantereen puolelta Bosnia-Hertsegovinan ympäröimänä. Ekslaavin ja muun Kroatian välinen kaistale on vain 20 kilometriä leveä. Vuoden lämpimintä aikaa on heinä-elokuu, jolloin keskimääräinen vuorokauden ylin lämpötila on 28 asteen yläpuolella. Viileintä on tammi-helmikuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on kuuden asteen vaiheilla. Sateita saadaan talvella enemmän kuin kesällä. Kuivin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa noin 24 millimetriä. Sateisin kuukausi on marraskuu, jolloin sataa noin 110 milimetriä. Vuosittainen sadanta on noin 1 040 millimeriä. Sadepäiviä on vuodessa noin 110.

Dubrovnikin perinteet ja turismi 
Dubrovnikin asukkaat lainaavat mielellään ylpeänä irlantilaista näytelmäkirjailijaa George Bernard Shaw'ta, joka vieraili kaupungissa vuonna 1929 ja kirjoitti: "Jos haluat nähdä taivaan maan päällä, tule Dubrovnikiin." Kaupungin suojelupyhimys on Pyhä Blasius (Sveti Vlaho), jonka patsaita on nähtävissä ympäri kaupunkia. Hänen merkityksensä on vastaava kuin Pyhä Markus -evankelistan merkitys Venetsialle. 

Monet Kroatian tunnetuimmista lomarannoista sijaitsevat Dubrovnikin alueella. Kaupungin keskustassakin on rantoja. Lentokentän ja kaupungin puolivälissä, 11 kilometriä Dubrovnikista sijaitsee Kuparin kaupunki, joka oli suosittu rantalomien kohde 1980-luvulla. Toinen Kroatian tunnetuimmista rantakohteista on läheinen Lopud-saari. Dubrovnikin turismi ei ole kuitenkaan täysin ongelmatonta. Vuodesta 2018 lähtien kaupunki on pyrkinyt vähentämään kasvaneita matkustajamääriä, aluksi porrastamalla päiväretkelle saapuvien turistien vierailuja.

Arkkitehtuuri ja rakennukset 
Kaupungin pitkä historia näkyy sen rakennuksissa. Trestnossa on maailman vanhin arboretum, joka on perustettu ennen vuotta 1492. Paikallisessa luostarissa toimii edelleen Euroopan kolmanneksi vanhin apteekki, joka on samalla vanhin yhä toimiva. 

Dubrovnikin tunnetuin kohde ovat vanhaakaupunkia ympäröivät noin kaksi kilometriä pitkät muurit, joilla kävi vuonna 2018 1,3 miljoonaa vierailijaa. Muurit ovat mantereen puolella 4–6 metriä paksut, mutta meren puolella huomattavasti ohuemmat. Puolustuslinnoitteeksi rakennetuista korkeimmillaan 25 metriä korkeista muureista on tullut kaupungin symboli. Muurien ympäröimän vanhankaupungin asemakaava on vuodelta 1292. Sokkeloiseen vanhaankaupunkiin ei pääse lainkaan moottoriajoneuvoilla. Alun perin rannalla sijainneen Dubrovin ja Lausin saaren erottanut salmi täytettiin 1100-luvulla ja paikalla on nykyisin nimillä Placa ja Stradun tunnettu kaupungin keskuskatu.

Liikenne 
Dubrovnikin eksklaavin yhdistää muuhun Kroatiaan vuonna 2022 valmistunut Pelješacin silta. Ennen sillan valmistumista ainoa maantieyhteys Dubrovnikin alueen ja muun Kroatian välillä kulki Bosnia-Hertsegovinan kautta. 

Rautatieyhteyttä Dubrovnikista muualle Kroatiaan ei ole. Kaupungilla on oma kansainvälinen Čilipin lentoasema, joka sijaitsee 22 kilometriä kaupungista kaakkoon. Lentokentältä on linja-autoyhteys Dubrovnikin kaupunkiin. Lentoasemaa käytti vuonna 2018 2,5 miljoonaa matkustajaa. 

Dubrovnikin sisäinen julkinen liikenne perustuu linja-autoihin. Kymmenen linjaa kuljettaa matkustajia esikaupungeista keskustaan. Linja-autoasema sijaitsee Pilen alueella Vanhan kaupungin portilla. Dubrovnikin satama Gružinlahdella sijaitsee 3,5 km vanhastakaupungista. Se on suosittu risteilysatama, josta kulkee säännöllisiä reittejä lähistön saarille ja muualle Kroatiaan.

Koulutus 
Dubrovnikissa on useita korkeakouluja ja yliopistoja. Näihin kuuluvat Dubrovnikin yliopisto, kansainvälinen Libertas-yliopisto, Kroatian Rochester Institute of Technology, Zagrebin yliopiston jatko-opintokeskus ja Kroatian tiede- ja taideakatemian historian osasto.

Kulttuuri 
Dubrovnik oli yksi kroatian kielen ja Kroatian kirjallisuuden kehityksen keskuksista sekä lukuisten runoilijoiden ja näytelmäkirjailijoiden kuten Ivan Gundulićin ja Marin Držićin koti. Merkittäviä olivat myös taidemaalarit Lovro ja Vicko Dobričević ja tiedemiehet kuten Ruđer Josip Bošković ja Marin Getaldić.

Populaarikulttuurissa
Dubrovnikissa ja sen ympäristössä on kuvattu useita televisiosarjoja ja elokuvia. 

 HBO:n sarjaa Game of Thrones kuvattiin Dubrovnikissa. Dubrovnik esitti Kuninkaansataman ja Qarthin kaupunkeja.
 Dubrovnikissa kuvattiin vuonna 2016 elokuvaa Star Wars: The Last Jedi.
 Vuonna 2017 Dubrovnikissa kuvattiin elokuvaa Robin Hood (2018).

Tunnettuja henkilöitä
 Valtasar Bogišić (1836–1908), lainoppinut ja etnografi, syntynyt Ragusassa

Lähteet

Kirjallisuutta
Pilvi Torsti: Sankarimatkailija Adrianmeren rannikolla (Like 2007)
Pilvi Torsti: Sankarimatkailijan Slovenia, Kroatia & Bosnia ja Hertsegovina (Taifuuni 2002, 2. uudistettu p. Like 2007)

Aiheesta muualla 

Kaupungin viralliset sivut

Seulonnan keskeiset artikkelit