Rovaniemen lentoasema

Rovaniemen lentoasema ()  on Suomen kolmanneksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Oulun lentoaseman jälkeen. Se sijaitsee Rovaniemeltä noin yhdeksän kilometriä koilliseen. Vuonna 2019 sen kautta kulki 661 000 lentomatkustajaa.

Pohjoinen napapiiri kulkee juuri lentoaseman kiitotien poikki. 

Lentoasemalla on käytössä ILS CAT II -tarkkuuslähestymisjärjestelmä kiitotielle 21. Tämä mahdollistaa laskeutumiset myös huonossa säässä.

Concorde on vieraillut Rovaniemellä kolmesti, vuosina 1984, 1999 ja 2000. Vuonna 1999 paikalla olivat yhtä aikaa sekä Air Francen että British Airwaysin Concordet.

Historiaa 

Rovaniemen maalaiskunnan Someroharjulle valmistui vuonna 1940 kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä, joilta Aero Oy aloitti lentotoimintansa. Jatkosodan aikana Rovaniemen lentokenttä toimi Luftwaffen päälentokenttänä ja huoltokeskuksena Lapissa.

 1939: Lentoaseman rakennustyöt käynnistyvät.
 1940: Kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä valmistuu. Saman vuoden kesäkuussa Aero aloitti liikenteen reitille Helsinki–Tampere–Vaasa–Kokkola–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Petsamo. Lentoaika välilaskuineen oli 8,5 tuntia.
 1948: Sodassa tuhoutuneen lentoaseman jälleenrakennustyöt alkavat. Säännöllinen reittiliikenne alkaa kesäkuussa.
 1953: Kolmas lentoasema- ja lennonvarmistusrakennus valmistuu.
 1961: Pohjois-Suomen aluelennonjohto siirtyy Kemistä Rovaniemelle.
 1974: Hämeen lennosto muuttaa Tikkakoskelta Rovaniemelle ja Lapin lennosto aloittaa toimintansa.
 1981: Kiitotietä jatketaan 3 000 metriin.
 1984: Uusi lennonvarmistusrakennus otetaan käyttöön.
 1992: Nykyinen asemarakennus valmistuu.
 2000: Lentoasemarakennusta laajennetaan ja matkustajasillat otetaan käyttöön.
 2006: Uusi lennonjohtotorni valmistuu.
 2019: Lentoasemarakennuksen kolmas laajennus valmistuu.

Reittilennot

Mahdollinen lentoreitti Rovaniemen ja Pekingin välillä 
Vuonna 2017 Suomen valtio on neuvotteli Kiinan valtion kanssa sopimuksen, jonka mukaan Rovaniemen ja Pekingin välille voidaan perustaa lentoreitti.

Matkustajatilastot

Lentoaseman muita toimijoita 

Finavia (entinen Ilmailulaitos) huolehtii lentoaseman ylläpidosta, muun muassa lennonjohdosta, kunnossapidosta, lennonneuvonnasta ja lentoterminaalin monista toiminnoista. Vuodesta 2016 Finavia ja Joulupukkisäätiö ovat kehittäneet Rovaniemeä Joulupukin virallisena lentoasemana. Joulupukin pajakylä ja luola Santa Park sijaitsevat noin kahden kilometrin etäisyydellä lentoasemasta valtatie 4:n varrella. 

Rovaniemen lentoasema on niin sanottu yhteistoimintalentoasema, jossa on sekä siviili- että sotilasilmailua.

Puolustusvoimat 
Lentoasemalla toimii Lapin lennosto, jonka pääasiallisena kalustona ovat Hornet-hävittäjät.

Rajavartiolaitos 
Rajavartiolaitoksen vartiolentolaivueen Rovaniemen vartiolentue toimii lentoasemalla.

Muita toimijoita 

 Ilmatieteen laitos, lento- ja sotilassääpalvelu
 FinnHEMS, lääkintähelikopteripalvelu
 Shell, polttoainejakelu
 Airpro Oy, huolintapalvelut
 SSP Finland, ravintolapalvelut
 Napapiirin lahja, myymälä
 Avis, autovuokraamo
 Europcar, autovuokraamo
 Hertz, autovuokraamo
 Sixt, autovuokraamo
 Finn-Rent, autovuokraamo
 Green Motion, autovuokraamo

Liikenneyhteydet 
Lentoasemalta on taksien lisäksi Airportbus ja Santa's Express lentokenttäkuljetus kaupunkiin. Reitit kulkevat linja-autoaseman ja suurimpien hotellien kautta. Matka Rovaniemen keskustaan ja keskustasta lentokentälle kestää noin 15–20 minuuttia.

Lentoasemalta on aikataulunmukaiset linja-autoyhteydet Nuorgamiin, Karigasniemelle, Inariin, Ivaloon, Saariselälle, Sodankylään, Luostolle, Pyhätunturille, Kemijärvelle, Sallaan, Savukoskelle ja Pelkosenniemelle.
Läntisen Lapin tunturikeskuksiin, Leville, Ylläkselle, Olokselle, Pallakselle ja Kilpisjärvelle on yhteydet Rovaniemen linja-autoasemalta.

Airportbusin autot ovat kentällä koneiden saapuessa. Ne kuljettavat matkustajia Rova­niemen kaupungin ja ympäristön alueelle tai alueelta. Santa's Express kulkee julkaistujen aikataulujen mukaan keskustaan.

Tunnustukset 
Finavia on valinnut Rovaniemen lentoaseman vuoden lentoasemaksi vuosina 2006 ja 2015.

Rakentaminen 
Lentoaseman suunnittelijat on palkittu Vuoden teräsrakenne -palkinnolla vuonna 1992. Palkitut ovat arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen sekä diplomi-insinööri Erkki Juva ja insinööri Ritva Kyllönen.

Investointi 
Vuosina 2014–2015 Finavia investoi 20 miljoonaa euroa Lapin lentoasemiin. Tuolloin muun muassa Rovaniemen lentoasemalla parannettiin terminaalin toimivuutta, palveluja ja viihtyisyyttä.

Finavia käynnisti vuoden 2018 alussa mittavan 55 miljoonan euron kehitysohjelman Kittilän, Rovaniemen ja Ivalon asemilla, jonka myötä Lapin lentoasemat valmistautuvat palvelemaan kahta miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rovaniemen lentoaseman osuus oli 25 miljoonaa euroa. Terminaalin laajennuksen myötä tilat kasvoivat 6000 neliöstä 11 000 neliöön, ja myös pysäköintipaikkoja rakennettiin lisää. Lentoaseman tuntikapasiteetti kasvoi aikaisemmasta kolmesta koneesta viiteen. Matkustusta helpottavat uudet passintarkastus-, lähtöselvitys- ja turvatarkastuslinjat sekä lähtöportit ja laajennettu matkatavarajärjestelmä. Laajennuksen myötä check-in -pisteiden määrä nousi kahdeksasta neljääntoista. Laajennuksen yhteydessä tehtiin myös päätös kolmannen matkustajasillan rakentamisesta joka otettiin käyttöön talvikaudelle 2022-2023.

Lähteet

Aiheesta muualla

Finavia – Rovaniemen lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Rovaniemen lentoasema 
Virtual Finnairin esittely Rovaniemen lentoasemasta 
Rovaniemen vartiolentolaivue 
Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria I, Enontekiön kuumailmapallosta 1799 Lapin ilmasotaan 1944–1945. 2000, täydennetty 2004. 
Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria II, jälleenrakentamisesta 1945 Lapin lentomatkailuun ja Hornet -kauteen 2001. 2006.

Suomen lentoasemat
Suomen ilmavoimat
Suomen sodanaikaiset lentokentät
Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat
Rovaniemen liikenne
Vuoden teräsrakenne