Oulun Lyseon lukio

Oulun Lyseon lukio on yksi kymmenestä Oulun kaupungin ylläpitämästä päivälukiosta.

Oulun Lyseon lukiossa on kansallisen lukio-ohjelman ohella toiminut vuodesta 1992 alkaen myös kansainvälinen linja, jossa noudatetaan International Baccalaureate -järjestön lukio-ohjelmaa (IB Diploma Programme). Lyseon IB-linjalla on kansainvälisiä urheilijanuoria palveleva sivutoimipiste Sotkamossa (Sotkamon urheilulukion tiloissa). 

Vuodesta 2018 alkaen Oulun Lyseon lukion yhteydessä toimii myös Tyrnävällä sijaitseva August Sahlsten -lukio, jossa opiskelijat suorittavat opintonsa muun muassa etäopetuksen avulla sekä suorittamalla itsenäisiä tehtäviä.    

Vuonna 2018 Oulun Lyseon lukion kansallisella linjalla oli 175 aloituspaikkaa ja sisään pääsi peruskoulun päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvolla 8,67. Lisäksi IB-linjalle hyväksyttiin peruskoulutodistusten ja valintakokeiden perusteella 50 uutta opiskelijaa. August Sahlstenin lukioon puolestaan valittiin 30 opiskelijaa vähimmäiskeskiarvolla 7,67.

Historia 
Oulun lyseon nimellä tunnettu 8-vuotinen oppikoulu aloitti toimintansa yksityiskouluna syksyllä 1874, sen perustajia ja ensimmäinen rehtori oli Wilhelm Lindstedt. Se oli Pohjois-Suomen ensimmäinen suomenkielinen yliopistoon johtava koulu. Ruotsinkielisiä oppikouluja oli Oulussa ollut jo 1600-luvulta lähtien. Koulun nimi oli tuolloin Oulun suomalainen yksityislyseo, mutta siitä käytettiin myös nimityksiä Oulun suomalainen lyseo, Oulun suomalainen klassillinen lyseo ja Oulun ensimmäinen suomalainen lyseo. Alkuajat olivat taloudellisesti raskaita, kunnes 1880-luvulla koulu pääsi valtionavun piiriin ja yksityislyseo muuttui 1883–1890 asteittain valtionlyseoksi. Vuodesta 1924 koulun nimenä oli Oulun lyseo. Vuosina 1971–1974 käytössä oli nimi Pokkitörmän yhteislyseo, kunnes 1974 peruskoulu-uudistuksen yhteydessä koulu siirtyi valtiolta Oulun kaupungin omistukseen ja samalla siitä tuli lukiokoulu, Oulun Lyseon lukio. Viisi alinta luokkaa (ns. keskikoululuokat) siirrettiin peruskouluun.

Rakennus 
Nykyisen, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Carl Ludvig Engel alun perin Oulun triviaalikoulun, ja sen seuraajan Oulun ruotsalaisen klassisen lukion käyttöön, ja se valmistui vuonna 1831. Koulua laajennettiin vuonna 1875 arkkitehtien Axel Hampus Dalströmin ja Florentin Granholmin suunnitelmien mukaan. Suomalainen klassinen lyseo muutti rakennukseen Svendelinin talosta, vaihtaen paikkaa Oulun ruotsalaisen lyseon kanssa. Juhlasalin käsittävän laajennuksen suunnitteli arkkitehti W. A. Tötterström (1899). Voimistelusalirakennuksen Kajaaninkadun puolella suunnitteli arkkitehti Theodor Granstedt vuonna 1907, ja sitä laajennettiin vuonna 1919. Linnankadun varren lisärakennus on vuodelta 1934 ja sen on suunnitellut arkkitehti Yrjö Sadeniemi.

Rehtorit 
Wilhelm Lindstedt 1874–1875
Anton Oskar Forsman 1875–1885
V.G. Aulin 1885–1890
Mauno Rosendal 1890–1902
Sakari Westerlund 1902–1924
Antti Jauho 1924–1936
A.A. Parvela 1936–1952
Oskari Inkala 1952–1971
 Matti Rossi 1971–1976
 Martti Ursin 1976–1983
 Pekka Sallinen 1986–2005
 Teuvo Laurinolli 2005–2010
 Mika Aalto 2010–

Tunnettuja oppilaita 

 Yrjö Ahmavaara, professori
 Martti Ahtisaari, presidentti
 Peter von Bagh, elokuvahistorioitsija
 Jalmar Castrén, ministeri (itsenäisyyssenaatti), professori
 Olavi K. Fält, professori
 Juho Heikkinen - itsenäisyysaktivisti
 Martti Heikura, arkkitehti
 Aaro Hellaakoski, runoilija
 Jorma Hentilä, poliitikko
 Seppo Hentilä, historioitsija
 Helge Herala, näyttelijä
 Saki Hevonpää, ammattipainija ja Broadway-näyttelijä 
 Laura Huttunen, professori
 Matti Hälli, kirjailija
 Jaakko Hämeen-Anttila, professori
 Pentti Irjala, näyttelijä
 Santeri Ivalo, kirjailija
 Antti Jauho, rehtori ja kunnallispoliitikko
 Pekka Jauho, akateemikko 
 Kaarlo I. Junnelius, kaupunginjohtaja

 Lauri Jämsä, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Arvi Järventaus, kirjailija
 Kari Kairamo, vuorineuvos
 Kyösti Kallio, presidentti
 Ilmari Kianto, kirjailija
 Väinö Kirstinä, kirjailija
 Markku Koli, puolustusvoimain operaatiopäällikkö 
 Paavo Koli, Mannerheim-ristin ritari, rehtori
 Arvi Korhonen, professori
 V. A. Koskenniemi, runoilija, akateemikko
 Seppo Koskinen, työoikeuden professori
 Onni Laitinen, lääkäri, heimoaktivisti
 Eino Leino, runoilija
 Niilo Liakka, kansansivistysmies
 Leevi Madetoja, säveltäjä
 Seppo Määttä, virkamies
 Aaro Pakaslahti, diplomaatti
 Teuvo Pakkala, kirjailija
 W. G. Palmqvist, arkkitehti
 Erkki Raappana, kenraalimajuri, Mannerheim-ristin ritari

 Juho Raappana, toimittaja ja asianajaja
 Einar Reuter, kirjailija, taidemaalari, taidekriitikko 
 Esko Riekki, Etsivän keskuspoliisin päällikkö
 Paavo Rintala, kirjailija
 Antti Arvid Räsänen, metsäneuvos
 Gabriel Savukoski. Sau-Herra - poroisäntä, I maailmansodan sotavankikarkurien auttaja
 Esko Seppänen, poliitikko
 Ensio Siilasvuo, kenraali
 Elias Simojoki, pappi, kansanedustaja
 Juhani Siljo, runoilija
 K. J. Ståhlberg, presidentti
 Juho Sunila, poliitikko
 Ahti Taponen, runoilija
 Juho Vennola, poliitikko, professori
 Paavo Virkkunen, poliitikko
 Pertti Voutilainen, insinöörineuvos
 Antero Väyrynen, poliitikko
 Vilho Väyrynen, poliitikko
 Yrjö Wichmann, kielitieteilijä
 Kyösti Wilkuna, kirjailija

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Oulun Lyseon lukion kotisivu
 Rurik Calamniuksen runo lyseolle Oulun Arkki -sivuilla 

Lyseon lukio
Lyseon lukio
Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat