Patriarkaatti (yhteiskuntatieteet)

Patriarkaatti (kreikk. πατριαρχία, ’isänvalta’) on yhteiskunta, jossa vanhat miehet ovat hallitsevassa asemassa. Isäntävaltaisella yhteisöllä on miespuolinen johtaja, jolla on ehdoton määräysvalta yhteisössä. Hän huolehtii silti monin tavoin alaistensa hyvinvoinnista. Tämän vastineeksi alaisten on oltava uskollisia ja kuuliaisia.

Historia ja perusta 
Antiikin Kreikassa ja Roomassa talon mies oli perheen pää, joka teki kaikki päätökset, valvoi niiden noudattamista ja rankaisi rikkomuksista. Hänen alaisiaan olivat vaimot, lapset, sukulaiset, palvelijat ja orjat. Perheenpään valta oli tarkoitettu perheensä hyväksi, sillä hänen velvollisuutensa oli varmistaa perheen hyvinvointi ja suojella sitä sisäisiltä ja ulkoisilta uhilta kaikin tarpeelliseksi katsominsa keinoin. Ilkeyksiin tai kostoon perheenpään ei valtaansa kuulunut käyttää.

Länsimaisen poliittisen teorian historiassa monarkin valtaa on perusteltu perheenisien patriarkaalisella auktoriteetilla pääasiallisesti kolmella tavalla:

Antropologisella patriarkaatilla oletetaan, että alkukantaiset perhesuhteet kehittyivät laajemmiksi yhteiskunniksi ja samalla miespuoliset perheenpäät kehittyivät kuningaskuntien hallitsijoiksi.

Moraalisella patriarkaatilla viitataan siihen käsitykseen, että poliittinen auktoriteetti kuului isien alkuperäiselle sukupolvelle, kuten Raamatun Aadamille, ja myöhempien sukupolvien miehet ovat saaneet heiltä periytyvänä oikeutensa valtaan.

Ideologisella patriarkaatilla viitataan siihen, että poliittista auktoriteettia vaadittiin isyyttä koskevan kielen, vertauskuvien ja kuvien kautta. Opettajat, isännät, työnantajat ja rauhantuomarit ottivat isän roolin ja auktoriteetin sekä siirsivät ihmisten isiään kohtaan tunteman lojaalisuuden kansalaisten poliittisia isiään kohtaan tuntemaksi kuuliaisuudeksi.

John Locke kyseenalaisti yhteiskuntasopimusteoriallaan 1600-luvulla patriarkaalisen poliittisen auktoriteetin laillisuuden. Hän väitti, että perheenisien luontainen auktoriteetti ei siirtynyt poliittisille johtajille, vaan aikuisten miesten luonnollisia oikeuksia valvoi hallitus, eivätkä he olleet isiensä määräysvallan alaisia. Yhteiskuntasopimusteorian myötä liberalismi, yksilönoikeudet, vapaa markkinatalous ja rajoitettu perustuslaillinen hallinto alkoi syrjäyttää patriarkaalista ajattelutapaa ja rakenteita. Senkin jälkeen tosin dominoivat miehet ovat usein katsoneet oikeudekseen hallita muita miehiä, ja naiset ovat edelleen olleet usein miesten käskynalaisia.

Sukupuolten välinen suhde patriarkaatissa 
Feministisessä ajattelussa patriarkaatin käsite ja sen hiominen on ollut keskeistä.

Patriarkaatti rakentaa sukupuolten eriarvoisuutta ja asettaa yhteiskunnan julkiset ja yksityiset alueet miesten dominoimiksi. Patriarkaatti perustuu siihen, että miehet oman lisääntymismenestyksensä varmistamiseksi pyrkivät kontrolloimaan naisia ja naisten seksuaalisuutta. Sen taustalla on epävarmuus miehen lisääntymisessä menestymisestä. Patriarkaatissa nainen on alisteinen miehelle ja on myös usein määrätty kotiin ja nainen puetaan peittävästi. Materiaalinen vauraus joka on miehen käsissä, sitoo naista suhteessa pysymiseen. Patriarkaatissa mies voi houkutella nuoria naisia omaisuudellaan ja patriarkaatissa rikkaat miehet myös ostavat vaimoja. Patriarkaattiin liittyvällä esineellistämisellä tarkoitetaan naisen alistamista välineeksi päämäärän saavuttamiseksi.

Patriarkaatti vaikuttaa omaisuuden miehisen hallinnan lisäksi myös uskonnon ja moraalikäsitysten kautta. Ne yhdessä luovat sortamisen ja hyväksikäytön sallivan ympäristön, ja naiset ovat pakotettuina miehen hallitseman kotitalouden tuotantoon ja omaisuus siirtyy eteenpäin poikalapselle. Miehen auktoriteettiasema naisiin ja lapsiin nähden ulottuu myös kirkkoon ja pappeina toimii miehiä.

Patriarkaatti kapitalismissa 
Kapitalismi on talousjärjestelmä joka noudattaa patriarkaalista logiikkaa. Toisaalta kapitalismin toimintalogiikka on sallinut jonkinasteista naisten emansipaatiota voittojen maksimoimiseksi.

Katso myös 
 Sovinismi
 Matriarkaatti
 Patrilineaarisuus
 Naisten holhousjärjestelmä
 Gylania

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antropologia
Poliittiset järjestelmät