Avaruusasema

Avaruusasema on rakennekokonaisuus, joka antaa ihmiselle mahdollisuuden asua avaruudessa. Avaruusaseman keksi venäläinen Konstantin Tsiolkovski 1920-luvun alussa. Avaruusasemassa on useasti monia osia ja se koostuu moduuleista.

Tähän mennessä rakennetut avaruusasemat ovat sijainneet Maan matalilla kiertoradoilla eli 200–400 kilometriä merenpinnasta. Toistaiseksi yksittäinen avaruuslentäjä on voinut asua avaruusasemalla enintään alle 2 vuotta kerrallaan.

Avaruusasemilla ei ole suurta työntövoimaa tuottavia raketteja, mutta useita pienempiä raketteja aluksen ratakorkeuden ja asennon säätämiseen tarvittaessa. Avaruusasemat ovat suurimpia ihmisen rakentamia avaruusaluksia.

Avaruusasemat 

(päivämäärät ovat niitä, jolloin asemat olivat miehitettyjä)

Saljut-avaruusasemat (Neuvostoliitto, 1971–1986)
Saljut 1 (1971, 1 miehistö ja 1 epäonnistunut telakointi)
Saljut 2/Almaz (1973, rikkoontui pian laukaisun jälkeen)
Cosmos 557 (1973, putosi maahan 11 päivää laukaisun jälkeen)
Saljut 3/Almaz (1974, 1 miehistö ja 1 epäonnistunut telakointi)
Saljut 4 (1975, 2 miehistöä)
Saljut 5/Almaz (1976–1977, 2 miehistöä ja 1 epäonnistunut telakointi)
Saljut 6 (1977–1981, 16 miehistöä (5 pitkäkestoista, 11 lyhytkestoista ja 1 epäonnistunut telakointi)
Saljut 7 (1982–1986, 10 miehistöä (6 pitkäkestoista, 4 lyhytkestoista ja 1 epäonnistunut telakointi)

Skylab-avaruusasema (USA, 1973–1974, 3 miehistöä)

Mir-avaruusasema (Neuvostoliitto/Venäjä, 1986–2000, 28 pitkäkestoista miehistöä)

Kansainvälinen avaruusasema (ISS) (Yhdysvallat, Venäjä, Japani, ESA, Kanada, Brasilia, Italia 2000–, 22 pitkäkestoista miehistöä (tähän mennessä )). Avaruusasemista vain ISS on tällä hetkellä (kesäkuu 2011) käytössä ja kiertoradalla. Sen valmistus alkoi 1996 ja saatettiin päätökseen toukokuussa 2011. 

Kiinan avaruushallinto testaa miehittämättömällä lennolla kansallista Tiangong-avaruusasemaansa alkaen 30. syyskuuta 2011.

Intian avaruusjärjestö on aloittanut kehitystyön omaa avaruusasemaansa varten. Iran on ilmaissut aikeensa miehitettyihin lentoihin. Nigerian lausunnot miehitetyistä lennoista ovat sen nykyhetken avaruuslennon kokemuksiin nähden ylimitoitettuja.

Miehitettyinä olleet avaruusasemat

Avaruusasemien miehittämättömät huoltoalukset

Nykyin käytössä olevat rahtialukset
 HTV – Japanin JAXAn kehittämä ISS-avaruusaseman huoltoalus.
 Progress – Saljut, Mir ja ISS-asemien huoltoalukset. Progress-alus toteutettiin Neuvostoliitossa ja Venäjän avaruusjärjestö on jatkanut sen käyttöä.
 SpaceX Dragon - Yksityinen SpaceX-yhtiön suunnittelema huoltoalus. Alus aloitti kaupallisen liikenteen Kansainväliselle avaruusasemalle lokakuussa 2012. Dragon on tällä hetkellä ainoa rahtialus, joka kykenee palaamaan maan pinnalle ja siten palauttamaan maahan mm. tutkimustuloksia ja korjattavaksi tarkoitettua kalustoa. Kapselin miehitetty malli teki miehittämättömän koelennon asemalle keväällä 2019.
 Cygnus

Entisiä huoltoaluksia

 ATV – ISS-avaruusaseman huoltoalus, joka on ESAn toteuttama. Ensilento suoritettiin vuonna 2008. Uusia ATV-lentoja ei ole suunnitteilla
 Avaruussukkula

Fiktio ja tiede
Elokuvissa on 1920-luvulta lähtien ja televisiosarjoissa 1950-luvulta lähtien tullut tunnetuksi suuri joukko kuvitteellisia avaruusasemia, kirjallisuudessa jo 1800-luvun jälkipuolella. 

Venäläinen tutkija Konstantin Tsiolkovski laati ensimmäisen tieteellis-teknisen kuvauksen avaruusasemasta 1800-luvun lopulla.

Lähteet

Avaruusasemat
Avaruuden asuttaminen
Seulonnan keskeiset artikkelit