Kenttätykistöpatteriston määrävahvuus (talvisota)

Kenttätykistöpatteriston määrävahvuus talvisodan aikana oli riippuvainen lähinnä siitä millainen tykkikalusto patteristolla oli käytettävissään.

Pääsääntöisesti pyrittiin siihen, että kaksi alayksikköä (eli patteria, joka vastasi lähinnä jalkaväen komppaniaa) olisi varustettu kanuuna-kalustolla (yleensä 76,2 mm) ja yksi alayksikkö haupitsi-kalustolla (yleensä 122 mm).

Patteristo vastasi lähinnä jalkaväkipataljoonaa määrävahvuuksiltaan.

Aivan kaikkien patteristojen osalta kyseiseen kalustotavoitteeseen ei päästy. Muun kaluston osalta ongelmana oli myös kaluston riittävyys, jota puolustusvoimilla ei ollut kylliksi.

Vahvuus 

Määrävahvuuteen kuului:

12 tykkiä
noin 780 henkilöä
noin 430 hevosta

Organisaatio 
Kenttätykistöpatteristo oli organisoitu siten, että siihen kuuluivat muun muassa:

Esikunta
Komentotoimisto
Huoltotoimisto
Esikuntapatteri (vastasi siis esikuntakomppaniaa)
Viestijaos
Asemajaos (valmisteli tuliasemia)
Toimitusjaos (talous-, lääkintä- ja eläinlääkintä)
Patteriston kolonna
Ampumatarvikekolonna
2 elintarvikekolonnaa
1. patteri
Komentoryhmä
Toimitusjaos
Tulenjohtue
2 tulenjohtoryhmää
Tulipatteri (yhteensä 4 tykkiä)
Asemajaos
1. tulijaos (2 tykkiä)
2. tulijaos (2 tykkiä)
2. patteri
kuten edellä
3. patteri
kuten edellä

Numerointi perustui samaan menetelmään kuin jalkaväessä. Esimerkiksi KTR 13:n ensimmäisen patteriston toinen patteri numeroitiin 2.(/I)/KTR 13 ja KTR:n kolmannen patteriston ensimmäinen patteri numeroitiin 9.(/III)/KTR 13.

Katso myös
Suomalaisen kenttätykistön kalusto talvisodassa
Luettelo talvisodan tykistöyksiköistä

Lähteet 

Talvisodan suomalaiset tykistöyksiköt