Vesanto

Vesanto on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa, Keski-Suomen maakunnan vastaisella rajalla. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Nimistötutkimus tulkitsee kirkonkylän nimen johtuvan sen sijainnista Vesantojärven pohjoispäässä. Järven nimi pohjautuu sen itäpuolella sijaitsevan mäen nimeen Vesamäki. Vesamäki on esiintynyt myös kylännimenä (Vesamäki 1695). Nimellä on haluttu kuvata mäen vesakkoisuutta. Muodostettaessa järvennimeä on käytetty alkuosan jatkeena johdinta -nto ~ -nko, ja nimeen on sittemmin liitetty selventämään sana järvi.

Maantiede 
Vesannon naapurikuntia ovat Keitele, Konnevesi, Rautalampi, Tervo, Viitasaari ja Äänekoski. Näistä Rautalampi, Tervo ja Keitele ovat Pohjois-Savoa kuten Vesantokin, muut Keski-Suomea.

Vesannon Natura-kohteita ovat Keiteleen Listonniemi ja Humalasuo.

Kyliä 
Vesannon kunnan kyliä ovat Ahveninen, Harinkaa, Horonkylä, Kuuslahti, Järvenpää, Niinivesi, Närhilä, Oinaskylä, Sonkari, Tiitilänkylä, Vesamäki ja Vesijärvi.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Vesannolla oli 2 094 asukasta, joista 840 asui taajamassa, 1 229 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vesannon taajama-aste on 40,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vesannon kirkonkylä.

Historiaa
Vaikka Vesanto tunnetaan osana Sisä-Savoa, oli Vesannon alue historiallisesti pitkään hämäläisten eränkävijöiden kalastus- ja metsästysseutua Ruotsin itärajan tuntumassa (Pähkinäsaaren rauha 1323). Myöhemmin alue oli osa Rautalammin emäpitäjää, josta Vesanto itsenäistyi omaksi kunnakseen 1871, ilman siihen myöhemmin liitettyjä kunnan etelä- ja lounaisosia.

Vesannon kirkko on puinen ristikirkko, joka rakennettiin Mikko Karjalaisen johdolla lääninarkkitehti Carl Zieglerin suunnitelmien mukaan vuonna 1857.

Vesannon väkiluku saavutti huippunsa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä, ylittäen 5000. Siitä väkiluku on pienentynyt alle puoleen; toisaalta Vesannon runsas kesäasutus ja seudun luontoarvoja hyödyntävät matkailupalvelut ja kesätapahtumat vilkastuttavat merkittävästi koko kuntaa loma-aikoina. Vapaa-ajan asuntoja kunnassa on 802.

Hallinto 
Vesannon kunnanjohtaja on vuodesta 2020 Pia Harmokivi. Hänen edeltäjänsä oli Sanna Kauvosaari, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2018–2020. Kauvosaaren edeltäjä Pasi Lievonen toimi kunnanjohtajana 2007–2018.

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kolmetoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Elinkeinoista

Vesanto on maatalousvaltainen kunta, jossa on viime vuosikymmeninä satsattu myös teollisuuteen. Sonkari Oy valmisti mehuja. Vesannolla valmistettiin Reino-tossuja, mutta ompelimo lopetettiin kannattamattomana vuonna 2013

Vuonna 2015 kunnassa oli 592 työpaikkaa. Niistä 23,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64,5 % palveluissa ja 10 % jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Vesannon osuuspankki ja marjoja käsittelevä Toripiha oy.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Vesannon alueella toimii Niiniveden seurakunta, joka syntyi vuoden 2020 alussa, kun entiset Vesannon seurakunta ja Tervon seurakunta yhdistyivät.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Vesannolla toimii Vesannon helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vesannon alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.

Koulutus
Kunnassa on yhtenäiskoulu, johon kuuluvat esikoulu ja Kirkonkylän koulu ja kunnan kokoon nähden varsin elinvoimainen lukio. Vesannon lukion opiskelijoista merkittävä osa tulee yli kuntarajojen. Kaikilla kirkonkylällä sijaitsevilla koulurakennuksilla on kasviaiheiset nimet: Esikoulu on Esikko, entinen ala-aste on Lemmikki, entinen yläaste on Vanamo, laboratorio on nimeltään Keltamo ja liikuntahalli on nimeltään Pillike. Ahvenisen kyläkoulu lakkautettiin vuonna 2014 oppilaiden vähyyden vuoksi, ja oppilaat siirrettiin kirkonkylän kouluun.

Kulttuuri

Vesanto on kautta historiansa tunnettu musiikkipitäjänä, mitä kunnan vaakunakin kuvastaa, aiheenaan nuottiviivasto. Kunta on tunnettu mm. kuoroharrastajistaan. Vesannolla on myös järjestetty vuosikymmenten saatossa runsain mitoin erilaisia musiikkitapahtumia, joista tunnetuimpiin lukeutuvat Sahan­soiton SM-kilpailut sekä Savon pop- ja rock-sceneä elävöittäneet kotimaan huippuartistien konsertit Asinsalmen lavalla 1960-luvulla ja Niiniveden Nuorisoseurantalolla 1980-luvulla. Nykyisin Vesannolla järjestetään vuosittain mm. koululaisten musiikkikilpailu, Reiska-MM turnaus ja Soitinmenot-musiikkitapahtuma.

Ruokakulttuuri
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vesannon perinneruoaksi valittiin imelletty puolukkapuuro, nauriin keitinliemestä, kermasta ja ohrajauhoista keitettävä ”riepoliemi” sekä naurishaudikkaat. Myöhemmin samalla vuosikymmenellä Vesannon pitäjäruoiksi nimettiin tohraperu eli peruna-sianlihamuhennos sekä imellyspuuro.

Tunnettuja vesantolaisia 
 Matti Hintikka, kuvataiteilija ja taidegraafikko
 Helka Hynninen, laulaja
 Kalervo Hämäläinen, säveltäjä ja musiikkivaikuttaja
 Leena Lehtolainen, kirjailija
 Optatus Lyytinen (1832–1903), kansanrunoilija
 Jarmo Mäkelä, urheiluvaikuttaja (Suomen Urheiluliiton entinen huippu-urheilujohtaja ja nykyinen toimitusjohtaja)
 Olli Nuorto, kirjailija ja kääntäjä
 Jari Nuutinen, saappaanheittäjä (maailmanmestari 1993 ja 1997)

Eräiden tietojen mukaan Yhdysvaltain entisen presidentin George W. Bushin esi-isä Mauno Antinpoika olisi ollut vesantolainen.

Katso myös 
 Luettelo Vesannon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vesannon kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Vesannon avainluvut
  http://bootthrowing.com/online/etusivu/ 

Seulonnan keskeiset artikkelit