Pyreneet

Pyreneet (, ) on poimuvuoristo Lounais-Euroopassa Espanjan ja Ranskan rajaseudulla. Biskajanlahdelta Cabo Creusiin Välimeren Lioninlahdelle ulottuvan vuorijonon pituus on 435 kilometriä, leveys 80–140 kilometriä ja korkein kohta Aneto, 3 404 metriä. Pohjoisessa Pyreneet erottaa Massif Centralista kapeahko laakso, jossa kulkee Canal du Midi. Etelässä Ebron laakso erottaa Pyreneet Espanjan keskiosan vuorista. Koko Andorran ruhtinaskunta sijaitsee Pyreneillä.

Suurin Pyreneiltä alkava joki on Garonne, joka virtaa sieltä pohjoiseen Ranskan alueella ja laskee Biskajanlahteen. Suurelta osaltaan vuoristo on vedenjakajana Garonnen ja Ebron välillä, ja Ranskan ja Espanjan välinen raja kulkee enimmäkseen lähellä vedenjakajaa.

Pyreneiden alue on toiminut myös kulttuurisena jakolinjana vuosisatojen ajan. Kun suuret valtiot ovat kiistelleet aluejaosta, vuoriston taskuissa olot ovat saattaneet säilyä muuttumattomina. Nykyiset valtionrajat alueelle määritettiin vuonna 1659. Pyreneiden mukaan on saanut nimensä myös Pyreneiden niemimaa, jonka rajalla vuoristo sijaitsee.

Pyreneiden kasvillisuusvyöhykkeet 

0–300 m välimerenkasvillisuutta: palmuja, oliivipuita, hedelmäpuita, viiniköynnöstä, korkkitammea, macchiapensaita
300–600 m lauhkeaa lehtimetsää: tammea
600–1 000 m saarnea, tammea, mäntyä, pajua, leppää (sekametsää)
1 000–1 600 m alhaalla kastanjaa, korkeammalla pyökkiä, kanervaa ja värihernettä
1 600–2 200 m vaivaismäntyä, alppiruusua, värihernettä

Korkeammalla varjossa lumi säilyy yli kesän. Pyreneiden kolmanneksi korkein huippu, Monte Perdido, on kansallispuisto.

Hallintoalueet 

Espanjan puolella Pyreneet ulottuvat lännestä Biskajanlahdelta itään Välimerelle, kolmelle itsehallintoalueelle seuraavasti:

Navarra:
 Vuoristoalue (Zona de Montaña) koillisosassa
Aragonia:
 Zaragozan maakunnan pohjoiskärki
 Huescan maakunnan pohjoisosa
Katalonia: 
 Lleidan maakunnan pohjoisosa
 Barcelonan maakunnan pohjoiskärki
 Gironan luoteis- ja pohjoisosa

Ranskan puolella Pyreneet ulottuvat kahdelle hallintoalueelle (région) ja kuuden departementin alueelle, jotka ovat lännestä itään:
 Akvitania
 Pyrénées-Atlantiques
 Oksitania:
 Hautes-Pyrénées
 Haute-Garonne
 Ariège
 Aude
 Pyrénées-Orientales

Kulkuyhteydet

Tiet 
Pyreneiden poikki kulkee muutamia Eurooppateitä. Pyreneet voi myös sivuuttaa lännestä E80-tietä ja idästä E15-tietä pitkin. Aragoniasta E7-tie alittaa Pyreneet Somportin tunnelia pitkin. Katalonian Barcelonasta Orléansiin kulkee E9, joka ylittää Pyreneet Puigcerdan ja Pamiersin välisellä tieosuudella. Vaihtoehtoisesti Pyreneet voi ylittää esim. Somportista Sallent de Gállegon kautta tai Bielsan ja Aragounetin kautta. Kataloniasta pääsee Ranskaan Vielhan ja St Béatin kautta, Andorran kautta, Puigcerdàn ja Bourg-Madamen kautta tai Coll d'Aresin kautta.

Turismi ja vapaa-aika

Historialliset reitit 
Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitti tie on kävelyreitti, joka ylittää Pyreneet ja päättyy Galician pääkaupunkiin Santiago de Compostelaan.

Pyreneiden hiihtokeskukset
Tältä vuorijonolta löytyy suuria kunnostettuja vapaa-ajan alueita, sen tarjotessa suuret mahdollisuudet kauneutensa ja ilmastonsa vuoksi. Suurimman alan vievät hiihtokeskusten rakennelmat, jotka ovat perusteellisesti muuttaneet maankäyttöä korkealla vuoristossa. Seuraavassa listataan Pyreneiden hiihtokeskukset:

Espanjan puolella 
 Aragoniassa: Astún, Candanchú, Formigal, Panticosa-Los Lagos, Cerler
 Kataloniassa: BoíTaül Resort, Baqueira Beret, Port-Ainé, Port del Comte, Espot Esquí Parc, Tavascan, La Molina, Masella, Vall de Núria, Vallter 2000, Rasos de Peguera

Andorrassa

Ordino Arcalis, Pal Arinsal, Pas de la Casa-Grau Roig, Soldeu el Tarter, La Rabassa

Ranskan puolella

La Pierre-st Martín, Artouste, Gourette, Luz Ardiden, Cauterets, Hautacam, Bareges, Gavarnie-Gèdre, La Mongie, Piau Engaly, Saint-Lary-Soulan, Val Louron, Peyragudes, Luchon Superbagneres, Porte Puimorens, Ax-les-Thermes, Font-Romeu, Les Angles, Puyvalador, Formiguères, Puigmal 2600, Cambré d´Aze, Guzet, Les Mont d´Olmes, Ascou-Pailheres, Mijanes-Donezan

Maatalous ja elintarviketuotanto

Viinin tuotanto 
Pyreneiden vuoriston juurella viljellään viiniä seuraavilla virallisen alkuperänimityksen omaavilla alueilla: 

 Ranska (Appellation controlleé:
 Irouléguy
 Béae
 Béarn
 Junrançon
 Côtes du Roussillon
 Côtes du Roussillon-Villages
 Blanquette de Limoux

 Espanja (Denominacion de Origien) 
 Navarra
 Somontano
 Costers del Segre

Lähteet

Aiheesta muualla 

Katalonian maantiede
Andorran maantiede
Ranskan vuoristot
Espanjan ja Ranskan raja

Seulonnan keskeiset artikkelit