Varma

Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma on Suomen suurimpia yksityisiä sijoittajia ja työeläkevakuutusyhtiöitä.  Lakisääteisten TyEL- ja YEL-vakuutusten hoidon lisäksi Varma tarjoaa asiakkailleen lakisääteistä työeläkekuntoutusta sekä työkykyriskien ennakointiin ja hallintaan liittyviä palveluita. Varma on yhtiömuodoltaan keskinäinen yhtiö. Varman pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa. 

Vuonna 2020 Varma oli liikevaihdolla mitattuna Suomen 12. suurin yritys. Vuonna 2022 Varma maksoi eläkkeitä bruttomääräisesti 6,5 miljardia euroa 352 000 henkilölle ja teki 28 472 uutta eläkepäätöstä. Vakuutusmaksutulo oli 6,1 miljardia euroa ja vuoden lopussa Varmassa oli vakuutettuna 590 218 henkilöä.

Varma on yksi Suomen suurimmista kiinteistösijoittajista.

Historia

Varman juuret 
Varman historia ulottuu vuoteen 1919, jolloin perustettiin Jälleenvakuutusosakeyhtiö Varma pohjoismaisen mallin mukaiseksi henkivakuutusyhtiöiden yhteiseksi yhtiöksi, joka tarjosi jälleenvakuutuksia ja  korkean riskin henkivakuutuksia. Sen omistajat Kaleva, Salama ja Suomi halusivat yhteistyöllä selvitä poikkeusoloista, jotka koettelivat niiden olemassaoloa – ennennäkemättömän voimakas inflaatio kyseenalaisti säästämiseen perustuvan henkivakuutuksen. Varman omistajakuntaan laajeni myöhemmin uusilla henkivakuutusyhtiöillä.

Vuonna 1926 Varma aloitti toimihenkilöille suunnatun ryhmäeläkevakuuttamisen, jonka kysyntä kasvoi palkkatyön yleistyessä. Vuonna 1947 perustettiin Eläke-Varma, joka keskittyi eläkevakuuttamiseen. 1950-luvulla Eläke-Varman toiminta laajeni palkkatyön yleistyessä, samalla kun yritysten sosiaalinen vastuu henkilökunnastaan nousi osaksi yhteiskunnallista keskustelua. Vapaaehtoisista vakuutuksista alettiin vähitellen siirtyä työeläketurvaan. Vuonna 1957 voimaan tuli kansaneläkeuudistus, joka päätyi tasaeläkelinjaan.

Vuonna 1962 tavalliset palkansaajat pääsivät työeläketurvan piiriin. Lakisääteisestä työeläketurvaa tarjosi tuolloin yhdeksän toimijaa: Varma, Ilmarinen, Kalervo, LivAlandia sekä toimintaansa eläkkeisiin laajentaneet Pohja, Patria, Henki-Aura, Verdandi ja Henki-Kansa. Suurimpia työeläkeyhtiöitä olivat Ilmarinen ja Eläke-Varma. Muista yhtiöistä Varma erosi siten, ettei sillä ollut konttoriverkostoa Helsingin pääkonttoria lukuun ottamatta. Eläke-Varman asiakkaat olivat tyypillisesti suuria ja Yhdyspankkia lähellä olevia teollisuusyritysten eläkevakuuttajia. Vuonna 1965 neljä suurteollisuuteen erikoistunutta vakuutusyhtiötä yhdistyi yhteisen asiakaskuntansa vuoksi Teollisuusvakuutukseksi, josta tuli Eläke-Varmalle läheinen yhteistyökumppani.

Vuonna 1972 vahinkovakuutusyhtiö Fennian toimintoja alettiin uudelleenjärjestellä ja sen tytäryhtiö Patrian eläkevakuutuskanta siirrettiin Eläke-Varmaan. Muutoksen myötä Eläke-Varman jakeluverkko parani, sillä Fennian eri puolella maata olleet konttorit alkoivat palvella myös Eläke-Varman asiakkaita. Eläke-Varmasta, Teollisuusvakuutuksesta ja Fenniasta alkoi muotoutua vakuutusyhtiöryhmittymä, vaikka ne toimivatkin kaikki itsenäisesti.

Vuonna 1983 vahinkovakuutusyhtiö Sampo perusti osakeyhtiömuotoisen Eläke-Sammon, johon siirrettiin vuoteen 1985 mennessä Kalervo-yhtiön työeläkevakuutukset. Vuonna 1987 toimintansa aloitti Eläke-Varman, Teollisuusvakuutuksen ja Yrittäjäin Fennian perustama henkivakuutusyhtiö Nova.

Pitkälle 1980-lukuun asti eläkevakuuttajat olivat kiinteä osa suomalaista teollisuus-, työllisyys- ja yhteiskuntapolitiikkaa. Niiden tavoitteena oli edistää uusien työpaikkojen syntymistä, tukea vientiyritysten toimintaa ja helpottaa rakennemuutosta, sillä eläkejärjestelmän taloudellinen kestävyys nojautui pitkälti menestyviin yrityksiin. Eläkeyhtiöt olivat mukana rakennushankkeissa ja sijoittivat metsiin ja voimalaitoksiin ja rahoittivat yritysten investointeja takaisinlainaamalla eläkevaroja. 1980-luvun lopulla takaisinlainaus alkoi nopeasti hiipua, kun yritykset saivat käyttöönsä muitakin rahoituskanavia. Tämän seurauksena Varma ja muut eläkevakuuttajat alkoivat hakea tuottoja sijoitustoiminnasta ja niiden rooli yhteiskunnassa muuttui epäsuoremmaksi, ne alkoivat käyttää omistajavaltaa sijoituskohteissa. Eläkevakuuttajat alkoivat kilpailla parhaista sijoitustuotoista, jotka ovat nykyään keskeinen osa koko eläkejärjestelmän kestävyyttä.

1980-luvun jälkipuolella Yhdyspankki johti Finanssilaitos-ryhmittymää, joka hankki omistukseensa merkittävän osuuden Yhdyspankin ja Sammon osakkeista. Myös Eläke-Varma oli mukana ryhmittymässä. Finanssilaitoksen ajauduttua vaikeuksiin vakuutusyhtiöitä alettiin laajasti uudelleenjärjestellä, joka johti lopulta myös Eläke-Varman ja Eläke-Sammon yhdistymiseen. Vuonna 1993 Eläke-Varmasta tuli yksi Eläke-Sammon omistajista. Työeläkeyhtiöiden itsenäistä asemaa selvennettiin vuonna 1997 voimaantulleessa työeläkeyhtiöitä koskevassa laissa. Monien vaiheiden jälkeen Eläke-Varmasta ja Eläke-Sammosta muodostettiin keskinäiset yhtiöt Varma-Sampo ja Eläke-Fennia, jotka aloittivat toimintansa heinäkuussa 1998.

1998–2010 
Varma-Sampo syntyi, kun Eläke-Sampoon yhdistettiin noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta. Fuusion tulos oli Suomen suurin työeläkeyhtiö. 

Varma-Sampo muutti nimensä Varmaksi 31.12.2003. Uudella nimellä tuotiin paitsi esiin yhtiön historian pisintä linjaa, mutta sen avulla tehtiin myös pesäeroa ulkomaille laajentuvaan Sampoon, joka säilyi kuitenkin Varman takuupääoman haltijana.

Vuonna 2004 Varman toimitusjohtajaksi nimitettiin varatuomari Matti Vuoria hänen edeltäjänsä Paavo Pitkäsen jäädessä eläkkeelle. Ennen nimitystään Vuoria toimi Fortumin hallituksen puheenjohtajana.

2011–2020 
Vuoden 2014 alussa Varman uutena toimitusjohtajana aloitti aiemmin varatoimitusjohtajana toiminut Risto Murto, kun hänen edeltäjänsä Matti Vuoria jäi eläkkeelle.

Vuonna 2017 Varman sijoitukset tuottivat 7,8 prosenttia. Varman sijoitusten arvo nousi 45,4 miljardiin euroon ja vakavaraisuus vahvistui 1,3 miljardilla eurolla 11,5 miljardiin. Varman sijoitusten keskimääräinen reaalituotto 5 vuodessa oli ollut 5,8 prosenttia ja 10 vuodessa 3,0 prosenttia. Huhti- ja kesäkuun välisenä aikana Varma kevensi osakepainoaan viisi prosenttiyksikköä vähentämällä sijoituksiaan yhdysvaltalaisissa osakkeissa, syynä presidentti Donald Trumpin yhteistyökyvyttömyys ja sen aiheuttamat ongelmat.

Vuoden 2018 lopulla tapahtunut pörssikurssien romahdus tiputti Varman sijoitustuoton -2 prosenttiin. 

Alkuvuonna 2019 Varma teki sijoitustuotoissa parhaan puolivuotistuloksensa 20 vuoteen: 6,9 prosenttia eli 3 miljardia euroa. Koko vuoden aikana Varma keräsi yli 5,2 miljardin euron tuotot tuottoprosentin ollessa 12.  Kymmenessä vuodessa Varman eläkevarat olivat tuottaneet yhteensä 26 miljardia euroa ja eläkevarat kaksinkertaistuivat. Joulukuussa Varma kertoi luoneensa varainhoitoyhtiö LGIM:n ja sijoituspalveluyhtiö Foxberryn kanssa uuden rahaston. Yhdysvaltoihin sijoittava pörssinoteeratun rahasto huomioi laajasti vastuullisuuskriteerit. Varma sijoitti 500 miljoonaa euroa Lontoon pörssiin listattavaan rahastoon.

Vuonna 2020 Varmaan fuusioitui yksityisiä eläkesäätiötä, muiden mukana esimerkiksi MTK:n, Viestilehtien, alueellisten MTK-liittojen ja MTK:n säätiön yli 240 työntekijän eläkevakuutukset. Yhteensä Varmaan siirtyi eläkesäätiöiden varallisuutta yli 900 miljoonaa euroa ja yhtiön sijoitusvarallisuus kasvoi ennätyksellisen suureksi ollen 50,2 miljardia euroa. Koronavuosi teki sijoittamisesta haastavaa, vuoden tuotto jäi 2,8 prosenttiin. Varman sijoitusomaisuuden arvo oli loppuvuonna noin 50,2 miljardia euroa, tuotot olivat yli 5,2 miljardia euroa. Sijoitusluokista parhaiten tuottivat julkisyhteisöjen joukkovelkakirjalainat. Hedge-rahastot olivat tappiollisia ja Varma ilmoitti vähentävänsä niiden suhteellista osuutta sijoitussalkussaan.

2021– 
Vuonna 2021 Varman sijoitusten tuotto oli sen historian paras, 18,5 prosenttia. Sijoitusten arvo oli 59 miljardia euroa. Sijoitusluokista parhaiten tuottivat osakesijoitukset. Seuraavaksi parhaiten tuottivat hedge-rahastosijoitukset, kiinteistösijoitukset ja korkosijoitukset.

Organisaatio 
Varman hallinnon keskeiset osat ovat yhtiö­kokous, hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallinto perustuu työeläkevakuutusyhtiöistä annettuun lakiin sekä listayhtiöiden hallinnointikoodiin. Hallintoperiaatteiden lähtö­kohta on yhtiön perustehtävä: turvata eläkkeet. Lakisääteinen työeläkejärjestelmä on syntynyt valtiovallan ja työmarkkinajärjestöjen sopimuksella, ja siksi työmarkkinajärjestötkin osallistuvat työeläkeyhtiöiden hallintoon.

Hallitus 
Vuonna 2023 Varman hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Jaakko Eskola, varapuheenjohtajat Antti Palola ja Risto Penttinen, Riku Aalto, Anu Ahokas, Ari Kaperi, Jyri Luomakoski, Petri Niemisvirta, Teo Ottola, Pekka Piispanen, Saana Siekkinen ja Mari Walls.

Johtoryhmä 
Vuonna 2023 Varman johtoryhmään kuuluivat toimitusjohtaja Risto Murron lisäksi Markus Aho, Pauli Forma, Suvi Hintsanen-Kärpijoki, Tuula Kallio, Tiina Kurki, Pasi Mustonen, Pekka Pajamo, Katri Viippola ja henkilöstön edustajat Eeva Hautala ja Hanna Laitinen.

Sijoitukset 
Varma on Suomen suurimpia yksityisiä sijoittajia. Se sijoittaa eläkemaksuina keräämänsä varat nykyisiä ja tulevia eläkkeitä varten, pääasiassa korko-, osake- ja kiinteistösijoituksiin sekä hedgerahastosijoituksiin. Sen sijoitusomaisuuden arvo loppuvuonna 2022 oli noin 56 miljardia euroa. Sijoitusluokista parhaiten tuottivat kiinteistösijoitukset.

Kiinteistöt 
Varman kiinteistösijoituksiin kuuluu niin suoria kiinteistösijoituksia Suomessa kuin kotimaisia ja kansainvälisiä kiinteistörahastojakin. Kiinteistöomaisuus on hajautettu sekä tilatyypeittäin että maantieteellisesti. Varmalla on vuokra-asuntoja, mutta suurin painoarvo on sen omistamilla toimisto- ja liiketiloilla. Vuonna 2016 Varma sijoitti yhdessä Elon kanssa TaunusTurm-toimistokiinteistöön Frankfurtin ydinkeskustassa. KTI Kiinteistötiedon raportin mukaan Varma oli Suomen neljänneksi suurin kiinteistösijoittaja vuonna 2017. Vuonna 2022 Varmalla oli noin 4200 vuokra-asuntoa ja 70 asuinkerrostaloyhtiötä.

Vuonna 2020 Varma alkoi rakennuttaa Katajanokalle Katajanokan Laituri-nimistä puurakennusta, johon tulee muun muassa Stora Enson pääkonttori, muita toimitiloja, hotelli ja kaupunkilaisille avoimia yleisötiloja. Rakennuksen suunnittelija valittiin kansainvälisessä suunnittelukilpailussa, jonka voitti Anttinen Oiva Arkkitehdit. Rakennuksen pilaripalkkirunko tehdään viilupuusta ja sen sisärakenteissa käytetään CLT:tä. Rakennus valmistuu kesällä 2024. 

Vuonna 2022 Varma voitti suunnittelukilpailun Pasilan "keskitornialueesta". Kilpailun voittajan kanssa tehdään esisopimus alueen ostamisesta ja rakennussuunnitelman toteuttamisesta. Kiinteistön olisi tarkoitus olla valmis vuonna 2026 ja sen päävuokralaiseksi tulee Elisa, joka saa käyttöönsä puolet rakennuksen pinta-alasta.

Osakkeet 
Vuonna 2022 Varman 10 suurinta suoraa osakesijoitusta olivat:

Sampo 
Neste 
Nordea Bank 
KONE 
UPM-Kymmene

Nokia
Tornator
Kojamo
Wärtsilä 
Microsoft

Tunnustukset 
Varma voitti kestävän kehityksen salkullaan pohjoismaisten sijoittajien kilpailun sarjassa "paras vastuullisen sijoittamisen teko vuonna 2016". 
Vuonna 2017 Varman eläkeasiantuntija Outi Viljanen valittiin Asiakkaan ääni -tutkimuksessa Suomen parhaaksi asiakaspalvelijaksi. Varma valittiin myös parhaaksi suureksi asiakaspalvelukeskukseksi.
Vuonna 2019 Varma voitti Suomen parhaat vastuullisuusraportit -kilpailussa Ilmastonmuutos-sarjan.

Yhteiskuntavastuu 
Vuonna 2016 Varma julkaisi sijoituksilleen ilmastopolitiikan. Käytännössä yhtiö sitoutui muokkaamaan sijoitussalkkunsa Pariisin ilmastosopimuksen mukaiseksi ja se alkoi rakentaa niin kutsuttua kestävän kehityksen osakesalkkua. Salkussa sijoitetaan yrityksiin, jotka hyötyvät ilmastonmuutoksen torjunnasta, joilla on selkeät tavoitteet ilmastonmuutoksen suhteen tai joille ei tule merkittäviä kustannuksia ilmastonmuutokseen sopeutumisesta. Loppuvuonna 2016 salkun arvo oli noin 300 miljoonaa euroa. Siihen oli valittu mukaan kehittyneiden markkinoiden yrityksiä eri toimialoilta, sekä teollisia että kuluttajayrityksiä.

Vuonna 2017 Varman sijoitussalkku oli mukana muiden suurten suomalaisten eläkesijoittajien ohella WWF:n tekemässä arvioissa, jossa selvitettiin, kuinka hyvin merkittävimpien eurooppalaisten sijoittajien uusiutuvan energian ja kivihiilisijoitukset olivat linjassa Pariisin ilmastosopimuksen kanssa. WWF Suomen pääjohtaja piti suomalaisten sijoitusta hyvänä. Vuonna 2017 Varman omistamien noteerattujen osakesijoitusten hiilijalanjälki oli laskenut 27 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna. Muutos saavutettiin nostamalla vähäpäästöisten toimialojen osuutta ja välttämällä päästöintensiivisiä toimialoja, kuten energia- ja kaivosalaa.

Tammikuussa 2019 Varma kertoi päivittäneensä niin sanottua mustaa listaansa sijoituskohteista, jotka se on kieltänyt itseltään. Tupakkateollisuus ja ydinaseet nostettiin listalle vuonna 2004. Listalla on ollut pitkään myös kiistanalaisia aseita (kuten jalkaväkimiinat, rypälepommit, kemialliset ja biologiset aseet) valmistava teollisuus. Uusi lisäys olivat yritykset, joiden liikevaihdosta yli 30 prosenttia tulee "kivi- tai ruskohiileen perustuvasta toiminnasta". Vuonna 2022 luku laskettiin 10 prosenttiin.

Marraskuussa 2019 Varma kertoi uudistavansa ilmastotavoitteitaan, jotta sillä olisi hiilineutraali sijoitussalkku vuoteen 2035 mennessä. Sijoituskohteissa haluttiin painottaa ilmastonmuutoksen etenemistä hillitseviä kohteita. Matkalla kohti hiilineutraalia sijoitussalkkua esimerkiksi Varman omistamien kiinteistöjen sähkö haluttiin muuttaa päästöttömäksi vuoteen 2025 mennessä ja lämpö vuoteen 2030 mennessä. Varma halusi pienentää asuntokantansa päästöjä lähes puoleen vuoteen 2023 mennessä isojen energiaremonttien avulla, joissa kerrostaloihin asennetaan aurinkopaneeleja ja isoja rakennuskohtaisia lämpöpumppuja, ja osa taloista siirretään kaukolämmöstä maalämpöön. Kevääseen 2022 mennessä energiaremontti oli tehty 32 kerrostaloon.

Vuonna 2020 Varma luopui sijoituksista kivihiileen ja öljyyn. Vuoden 2020 lopussa Varma ei ollut omistajana kivihiiltä tuottavissa kaivosyhtiöissä, kivihiileen tukeutuvissa sähköntuotantoyrityksissä tai öljynporausyhtiöissä.

Vuonna 2021 Varma kertoi tavoitteestaan kierrättää kaikki purkujätteet, joita syntyy sen kiinteistöjen remonteissa ja rakentamisessa vuoteen 2025 mennessä. Jo vuonna 2021 se pyrki  70 prosentin kierrätysasteeseen.

Lähteet

Kirjallisuutta 
Hannikainen, Martti: Varma – Pienestä eläkekonttorista suureksi työeläkeyhtiöksi, Otava, 2020 ISBN 9789511356066

Aiheesta muualla 
Työeläkeyhtiö Varma
Varman vuosikertomus