Gorgias

Gorgias (, n. 483–375 eaa.) oli antiikin kreikkalainen sofisti, reetori ja esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi.

Elämä 

Gorgias oli kotoisin Leontinoista, Sisiliasta. Vuonna 427 eaa. hän toimi Ateenaan suuntautuneen lähetystön johdossa. Tarkoituksena oli pyytää Ateenan suojelua Leontinoille Syrakusan vihamielisiä toimia vastaan. Lopulta hän asettui itsekin Ateenaan, ja hankki elatuksensa harjoittamalla ja opettamalla retoriikkaa. Hän kuoli Larissassa, Thessaliassa.

Gorgias tunnetaan ennen muuta siitä, että hän istutti retoriikan pysyvästi Kreikkaan ja sai aikaan sen, että Attikan murre levisi kirjallisen proosan kieleksi. 

Gorgias on keskeisenä henkilönä Platonin samannimisessä dialogissa Gorgias, josta  voidaan päätellä että Sokrates ja Gorgias arvostivat toistensa älyä, vaikka heillä olikin ystävällishenkisen kriittinen suhtautuminen toistensa elämänasenteeseen ja tietokäsitykseen.

Teokset 

Gorgias kirjoitti kadonneen teoksen nimeltään Luonnosta tai Olemattomasta. Teos on kadonnut, mutta sen sisältö voidaan koota Sekstos Empeirikoksen kirjoituksista sekä Aristoteleen nimiin laitetusta (mahdollisesti Theofrastoksen) tutkielmasta Melissoksesta, Ksenofaneesta, Gorgiaasta (De Melisso, Xenophane, Gorgia). Tässä teoksessa hän esitti seuraavaa:

 Mitään ei ole
 Jos jotain on, siitä ei voida tietää mitään
 Jos jotain voidaan tietää siitä, tätä tietoa ei voida kommunikoida muille

Näillä väitteillä hänen katsotaan yleisesti kehittäneen filosofisen solipsismin ja nihilismin.

Kadonneisiin teoksiin kuuluvat lisäksi Ylistys elisläisille sekä Olympiassa ja Delfoissa pidetyt puheet. Gorgiaan teoksista ovat säilyneet Helenan ylistys (Helenēs enkōmion), Palamedeen puolustus (Hyper Palamedous apologia) sekä ateenalainen hautajaispuhe (Epitafios).

Lähteet

Kirjallisuutta

Suomennetut teokset 

 Gorgias: Helenan ylistys. Teoksessa

Aiheesta muualla 

 

Sofistit
Seulonnan keskeiset artikkelit