Voikkaan paperitehdas

Voikkaan paperitehdas oli paperitehdas Kouvolan Voikkaalla, silloisessa Kuusankosken kaupungissa Pohjois-Kymenlaaksossa. Se oli toiminnassa lähes 110 vuoden ajan (1897–2006). 

Monien vuosikymmenien ajan tehdas oli Kymmene-konsernin lippulaiva, mutta Yhtyneiden Paperitehtaiden ja Kymmenen vuonna 1996 tapahtuneen fuusion jälkeen tehtaaseen ei enää panostettu. Tehtaan lopullisesta alasajosta ilmoitettiin maaliskuussa 2006. Jo tätä ennen tehtaalta oli vähennetty lähes 500 työpaikkaa vuosikymmenen aikana. Tehdas tuotti pääasiassa aikakausi- ja sanomalehtipaperia. 

Sellun valmistus tehtaalla lopetettiin jo 1964. Viimeisin hiomo, painehiomo (PGW), rakennettiin vuonna 1991. Uuden hiomon valmistumisen myötä tehtaan prosessijärjestelmiin jouduttiin tekemään huomattavia muutoksia. Suunnittelijana toimi muun muassa jyväskyläläinen insinööritoimisto Jyplan Oy. Uuden hiomon ohella tehtaalle oli suunnitteilla myös uusi paperikone (PK19), jonka suunnitelmat oli viety jo pitkälle. PK19 olisi sijainnut PK18:n hallin vieressä. Suunnitelmat uudesta paperikonelinjasta romutettiin lopullisesti vuonna 1996 Yhtyneiden paperitehtaiden sekä Kymmenen fuusion jälkeen ja Voikkaalle kaavailtu paperikonelinja päädyttiin lopulta sijoittamaan Raumalle.

Tehdas ajettiin alas lopullisesti syyskuun 2006 loppuun mennessä. Lopettaminen johti tehtaalla 670 henkilön irtisanomisiin. Suurin osa tehtaan työntekijöistä kuului Paperiliiton Voikkaan osastoon n:o 36. Tehtaan viimeinen pääluottamusmies oli Kari Haaraoja.

Voikkaan paperitehtaan viimeiset paperitonnit tuotettiin juuri ennen juhannusta 2006. PK16 myytiin Filippiineille, PK11 ja PK18 Turkkiin ja PK17 romutettiin.

YLE teki tehtaasta TV-dokumentin Kone 17, joka kertoi paperitehtaan paperikone seitsemäntoista alasajosta. Dokumentin jatko-osa Voikkaa sai ensi-iltansa lokakuussa 2007 ja kertoo ajasta, jolloin toiminta pysähtyi ja ihmiset alkoivat etsiä uutta työtä.

Kymiyhtiön satavuotisjuhlavuonna 1972 Voikkaan tehtaan paperivarastossa järjestettiin Suomen kaikkien aikojen suurin lounastapahtuma. Siihen osallistui  kutsuvierasta. Tapahtuman suunnitteli ja organisoi yhtiön klubiravintola Koskelan johtaja Paula Lehtovirta.

Tehtaan koneet

Paperikoneet
Voikkaan tehtaalla on toiminut kaikkiaan 11 paperikonetta. Parhaimmillaan 1960- ja 1970-luvuilla koneita oli yhtä aikaa käynnissä seitsemän. Kahden uusimman paperikoneen kapasiteetti oli yhteensä 410 000 tonnia vuodessa MFC- ja LWC-paperia. Tehtaalla ehdittiin valmistaa 108 vuoden aikana yhteensä 18,5 miljoonaa tonnia paperia, josta suurin osa oli sanomalehtipaperia. Paperikoneiden numerointia muutettiin 1960-luvun alussa PK11-koneen valmistumisen myötä, jotta Kymiyhtiön eri koneet eivät sekoittuisi keskenään.

Hiomot
 Voith-hiomo (1927–1991)
 Tampella-hiomo (SGW), 5 kpl Tampella hiomokonelinjaa (1972–2004), purettu vuonna 2009
 Painehiomo (PGW) (1991–2006), myyty Kanadan Miramichiin

Voimalaitos

Viimeiset jäljellä olevat kattilat (K13, K16 ja K17) purettiin lokakuun 2009 loppuun mennessä.

Kattilat:
 K13 (192x–2006) maakaasu, polttoaineteho 85 MW
 K16 (1953–2006) kivihiili, maakaasu, (öljy), polttoaineteho 70 MW
 K17 (1962–2006) kivihiili, puu, turve, maakaasu, (öljy), polttoaineteho 103 MW

Turbiinit:
Kaksi turbiinia. Höyryturbiini on vuodelta 1956 ja sen tilavuus on lähes 26 000 kuutiota.

Vanhempi kattilahuone on arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema ja rakennettu 1930-luvulla, uudempi kattilalaitos on vuodelta 1959. Vanhempaa laitosta on rakentamisen jälkeen laajennettu monessa eri vaiheessa, joten alkuperäisestä, Lindqvistin suunnittelemasta ulkonäöstä on jäljellä vain kaksi julkisivua. Voimalaitoksen tiilinen piippu räjäytettiin kesäkuussa 2005. Kattilalaitoksen kolme rakennusta puretaan todennäköisesti vuonna 2010.

Muita tehdasalueen tuotanto-osastoja

 Sampo-hiomakivitehdas
 Karbiditehdas
 Happitehdas
 Self-Copy itsejäljentävä paperi
 Finnish Peroxides (1970-), yhteisyritys (Laporte, Solvay, Kymi) nyk. Solvay, valmistaa vetyperoksidia

Tuotteet
Päällystetty aikakauslehtipaperi (LWC)
 UPM Ultra
 UPM Ultra Silk
 UPM Cote
 UPM Cote Silk

Mattapäällystetty hiokepitoinen aikakauslehtipaperi (MFC) PK11
 UPM Satin
 Kym Tech
 Voc
 Saimatech

Superkalanteroitu SC-aikakauslehtipaperit (PK12 ja PK15)
 Kiiltävät laadut

Painopaperit (PK16 ja PK17)
 Kym Press

Rakennukset
Noin 60 hehtaarin laajuisella tehdasalueella on yli 60 rakennusta. Vanhimmat säilyneet tuotantorakennukset ovat vuodelta 1896, jolloin tehdas perustettiin. Suurin osa vanhoista rakennuksista on punatiilisiä. Alueella on lisäksi lukuisia perinteiseen teollisuusyhdyskuntaan kuuluvia rakennuksia.

 Vanhempi paperitehdas (Gesellius–Lindgren–Saarinen, 1902). Tulipalo tuhosi suuren osan tehtaasta 1906, ja jäljelle jäi ainoastaan itäinen julkisivu pyöreine kulmatorneineen.
 Voikkaan selluloosatehdas (1901–1902) (puretaan vuosien 2010–2011 aikana)
 Voikkaan sulfiittispriitehdas (S. A. Lindqvist, 1919)
 Voikkaan vesivoimalaitos (B. Federley, 1922)
 Kuorimo (vanha osa rakennettu 1930–31, uusi osa 1961) (kumpikin puretaan todennäköisesti vuonna 2010)
 Virkamiesklubi (S. A. Lindqvist, 1919)
 Ruiskumestarintalo (S. A. Lindqvist, 1918)
 Entinen pääkonttori (Mestarikerho) (1899)
 Työläiskasarmi Rauhala (1899) (purettu)
 Paloasema (Valter Thomé, 1913) (nykyisin Kuusankosken VPK:n asemapaikkana)
 Myllytien varren kerrostaloalue (B. Liljequist ja A. Helander, 1950-luvun alku)

Merkittäviä vuosilukuja
 1897 Tehdas perustetaan
 1898 PKI käynnistyy
 1899 PKII käynnistyy
 1901 PKIII käynnistyy
 1902 Sulfiittiselluloosatehdas käynnistyy
 1903 PKIV käynnistyy
 1905 PKV käynnistyy
 1906 PKI, PKII ja PKV tuhoutuvat tulipalossa
 1907 Uusia paperikoneita rakennetaan palaneiden tilalle
 1921 Uusi voimalaitos
 1927 Uusi Voith-hiomo
 1935 Uusi paperikone PK6 (PK16)
 1936 Uusi paperikone PK7 (PK 17)
 1953 Höyryvoimalaitoksella K16 käynnistyy
 1961 Uusi paperikone PK11
 1962 PK13 suljetaan, höyryvoimalaitoksella K17 käynnistyy
 1964 Sulfiittiselluloosan valmistus lopetetaan
 1968 Uusi paperikone PK18
 1977 PK15 suljetaan
 1978 PK12 suljetaan
 1979 PK14 suljetaan
 2002 PK16 myytiin
 2004 PK17 suljetaan
 2006 Tehdas lopetetaan (PK11 ja PK18 suljetaan)
 2007 PK17 puretaan
 2010 PK11 ja PK18 myytiin

Tehtaanjohtajat
 Rudolf Elving 1897–1908
 Johan Honauer 1901–1908
 J. W. Barrit 1908–1913
 Bertel O. Heikel 1913–1916
 Viljo Durchman 1917–1949
 T. Z. Wiklund 1950–1962
 Olof Hixen 1963
 Magnus Wangel 1964–1972
 Anders Lund 1973–1985
 Pekka Holm, Pekka Suursalmi 1985–1986
 Pekka Holm 1986–1989
 Kari Kalliala 1990–1994
 Heikki Hassi 1995
 Pertti Asunmaa 1996–1998
 Juha Kääriäinen 1998
 Pertti Asunmaa 1998–2003
 Raimo Särkelä 2003–2006
 Aki Kohonen 2006–2007

Tehtaan tilojen uusi käyttö
Tehtaan tiloissa toimivat muun muassa energia- ja tietoliikennealan sekä teollisuuden palveluja tarjoava Empower, logistiikkayritys Kouvola Cargo Handling ja tavarankäsittely-yritys KCH, mutta kumpikin on jo muuttanut pois Voikkaalta. Alkuvuodesta 2008 kesään 2010 alueella toimi ABB:n generaattori- ja moottoritehdas. Myös parikymmentä pienempää yritystä, kuten rautatiekalustoa huoltava Teräspyörä Oy, on saanut toimitilat entisistä tehtaan tiloista, ja ne työllistävät yhteensä noin 200 työntekijää. Tehtaan tiloista kuitenkin kaksi kolmasosaa on vielä tyhjillään.

Rautatie ja kalusto

Tehdasalueella toimi vuosina 1918–1960 Kuusankosken ja Voikkaan tehdasalueet yhdistänyt 5,5 km:n mittainen kapearaiteinen Kuusankosken–Voikan rautatie. Radasta on jäljellä suojeltu tallirakennus Voikkaan tehdasalueella sekä yksi moottoriveturi ja kaksi matkustajavaunua kunnostettuna ja käytössä Jokioisten museorautatiellä. Lisäksi säilyneenä ovat radalla liikennöineet kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten oleva raskaskuljetuslavetti.

Tehdasalueelle rakennettiin myös leveäraiteinen Voikkaa–Haarankallio-rata vuonna 1902 Savon radalta, Harjun aseman pohjoispuolelta. Kuusanniemestä tuleva, vuonna 1964 valmistunut Kouvola–Kuusankoski-rata korvasi tämän yhteyden, joka purettiin lopulta vuonna 1981. Tehtaan vaihtotyöt hoidettiin Kymiyhtiön omilla vetureilla. Voikkaan rautatieaseman ratapiha on nykyään tehdasalueella toimivien yritysten, kuten Teräspyörä Oy:n, käytössä.

Voikkaalta oli lyhyen aikaa rautatieyhteys myös Korialle Voikkaan vanhan sillan yli kesäkuusta 1940 alkaen Koria–Voikkaa-rataa pitkin. Rauhan tultua tämän radan kiskot purettiin pois kuitenkin jo vuonna 1945 ja Kuusankosken taajaman länsireunaa halkova ratapenkka jäi kevyenliikenteen väyläksi.

Katso myös
 Voikkaan lakko 1904
 UPM Kymi
 Kuusaansaaren paperitehdas
 Kymintehdas
 Suomen paperiteollisuus

Lähteet
 Kuvia paperikone PK16:n purkamisesta
 YLE, Voikkaa-ilmiö 
 Kouvolan sanomien artikkeli koneiden myynnistä 
 PK18 myynti-ilmoitus (kuvia) 
 PK11 myynti-ilmoitus (kuvia) 
 Tuuri, Antti. (1999) UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Otava. Helsinki. 493 s.
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.

Viitteet

Aiheesta muualla

 Kone 17, Videomakers Oy (Youtube)
 Voikkaa, Videomakers Oy (Youtube)

Kouvolan rakennukset ja rakennelmat
Suomen selluloosatehtaat
Suomalaiset paperinvalmistajat
Suomen teollisuushistoria
Kuusankoski