Flavonoidit

Flavonoidit ovat lähes kaikissa kasveissa esiintyviä polyfenoleja. Flavonoideja tunnetaan nykyään yli 4 000 erilaista. 

Flavonoidit ovat usein värillisiä fytokemikaaleihin kuuluvia fenoliyhdisteitä, jotka antavat kasveille, niiden kukille, hedelmille, siemenille ja myös puun kaarnalle niiden värin sekä suojelevat kasveja ultraviolettisäteilyn haitoilta. Flavonoideihin kuuluvat antosyanidit aiheuttavat monien kasvien silmujen ja nuorten versojen sekä syyslehtien punaisen värin. Flavonoideille ei ole voitu osoittaa selvää tehtävää kasvien fysiologiassa, mutta on arveltu, että ne liittyvät viestintään eläinten kanssa: kukkien muusta ympäristöstä erottuva väri houkuttelee pölyttäjiä ja marjojen väri auttaa eläimiä käyttämään niitä ravinnokseen, mikä edesauttaa siementen leviämistä.

Flavonoidit ravinnossa 
Tunnetuimmissa ravintokasveissa esiintyviä flavonoideja on kymmeniä, joista suurin osa esiintyy sokeriyhdisteinä ja pieni osa aglykoneina. Ravinnoin flavonoideissa on monia yhdisteitä, joiden pitoisuuden selvittäminen on vaikeaa. Flavonoidit sijaitsevat usein vihannesten ja hedelmien kuoriosissa. 

Hedelmistä omenassa, kirsikassa, luumussa, aprikooseissa, viinirypäleissä ja sitrus-hedelmissä on runsaasti flavonoideja, marjoista viinimarjoissa, mustikoissa ja karpaloissa. Myös teessä on rusaast flavonoideja.

Flavonoidien päälähteet suomalaisessa ruokavaliossa ovat sipuli, marjat, tee ja omenat. Ihminen saa flavonoideja keskimäärin 0,5–1,0 grammaa vuorokaudessa. 

Flavonoidit parantavat elintarvikkeiden säilyvyyttä ja vaikuttavat niiden makuun, väriin ja koostumukseen. Ravinnon flavonoidit toimivat myös antioksidantteina. 

Flavonoideja kutsuttiin 1930-luvun puolivälistä 1950-luvun alkuun P-vitamiiniksi, mahdollisesti sen vuoksi, että ne muuttavat verisuonten läpäisevyyttä. Nykyisin ollaan kuitenkin sitä mieltä, etteivät flavonoidit ole vitamiineja eivätkä edes ravintoaineita. Flavonoideilla saattaa olla tästä huolimatta myönteisiä terveysvaikutuksia.

Mahdolliset terveysvaikutukset 
Vuonna 2019  julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa havaittiin, että henkilöt, jotka söivät tavanomaisen määrän paljon flavonoideja sisältäviä ruokia kuolevat syöpään tai sydän- ja verisuonitauteihin epätodennäköisemmin kuin ne, jotka syövät vähän tai paljon flavonoideja. Yhteys oli vahvin tupakoijilla ja henkilöillä, jotka käyttävät runsaasti alkoholia. Tavanomainen flavonoidien saanti oli 500 milligrammaa päivässä.

Luokittelu 
Flavonoidit luokitellaan usein kemiallisen rakenteensa mukaan seuraaviin alaryhmiin:
 Flavonolit
 Flavonit
 Flavanonit
 Flavanolit
 Isoflavonoidit
 Antosyanidiinit

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kardioskooppi: Flavonoidit suojaavat sydäntaudeilta ? (pdf)
USDA Database for the Flavonoid Content of Selected Foods, Release 3.3, March 2018  (pdf)
Oregon State University, Linus Pauling Institute: Flavonoids 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Flavonoid biosynthesis 

Seulonnan keskeiset artikkelit