Viljandi

Viljandi () on Viljandimaan maakunnan pääkaupunki Viron keskiosassa. Sen asukasluku on noin 18 000.

Historia
Historialähteet mainitsevat Viljandin ensimmäistä kertaa vuonna 1211, mutta paikalla tiedetään olleen asutusta jo viikinkiajalla. 1300-luvulla hansaliiton aikaan Viljandi oli yksi Itämeren alueen hansakaupungeista. Kaupungista tuli myös baltteja kristinuskoon käännyttäneen kalparitariston keskuspaikka. Liivinmaan sodassa (1558–1583) ja Puolan–Ruotsin sodassa (1600–1622) Viljandi oli sotatantereena. Liivinmaan sodan aikana tuhoutui muun muassa kaupungissa sijainnut fransiskaaniluostari.

Neuvostoliiton aikaan Viljandissa sijaitsi Spetsnaz-prikaati 4.ObrSpN, joka lakkautettiin vuonna 1992.

Viljandi nykyään

Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Linnavuorella sijaitsevat keskiaikaisen ritarilinnan rauniot, raatihuone, vuonna 1866 valmistunut Pyhän Paavalin kirkko (Püha Pauluse kirik) ja 1600-luvulla fransiskaaniluostarin paikalle rakennettu Pyhän Johanneksen kirkko (Püha Jaani kirik). Tunnetuimpia maamerkkejä on 30-metrinen, vuonna 1911 rakennettu (1999 entisöity) vesitorni, jonka huipulla on näköalatasanne.

Viljandissa toimii Tarton yliopistoon kuuluva Viljandin kulttuuriakatemia.

JK Tulevik Viljandi on Viron Meistriliigassa pelaava viljandilainen jalkapalloseura.

Viljandi on Porvoon ystävyyskaupunki.

Väestö
Vuonna 2011 Viljandin kaupungissa oli 17 473 asukasta, joista 16 443 (94,1 %) oli virolaisia, 648 (3,7 %) venäläisiä ja 372 (2,1 %) muita kansallisuuksia.

Kansanmusiikkifestivaalit
Viljandissa pidetään joka heinäkuu kansainväliset kansanmusiikkifestivaalit. Konserttipaikkoja ovat muun muassa kaupungin keskusta, ritarilinnan rauniot puistoineen ja kirkot.

Etäisyyksiä Viron muihin kaupunkeihin
Tallinna 161 km
Tartto 81 km
Pärnu 97 km

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

Viljandi Linna Atlas  
Viljandin ystävät ry 

Seulonnan keskeiset artikkelit