Peer Gynt

Peer Gynt on Henrik Ibsenin vuonna 1867 kirjoittama symbolinen näytelmä Peer Gynt -nimisen henkilön elämänvaiheista ja mielikuvituksellisista seikkailuista. Palattuaan kotiin Peer vihdoin löytää omimman itseytensä Solveigin, rakastavan naisen, luota. Edvard Grieg sävelsi näytelmään musiikin. Peer Gyntin on suomentanut professori Otto Manninen ja uudestaan Pentti Saarikoski.

Näytelmän kulku 

Peer Gyntin isä Jon Gynt oli aikoinaan rikas ja kunniallinen mies, mutta hän joi kaikki rahansa, kuoli ja jätti köyhyyteen vaimonsa ja poikansa. Peer ei halua tulla isänsä kaltaiseksi ja unelmoi paremmasta elämästä. Peerillä on kuitenkin paheensa: rehvastelu ja ylimielisyys. Peer unelmoi Ingridistä ja päättää ryöstää tämän Ingridin hääpäivänä. Hanke kuitenkin epäonnistuu ja Peer aloittaa hurjan pakomatkansa. Peer joutuu naisten kanssa myös muihin ongelmiin. Matkallaan hän tapaa Doveren äijän tyttären sekä myöhemmin Solveigin ja rakastuu molempiin.

Solveig muuttaa Peerin metsämökkiin asumaan, mutta Peer itse lähtee monivuotiselle matkalle, jonka aikana hän toimii liikemiehenä, beduiinipäällikkönä ja profeettana. Hän kiertää Marokon rannikoilla, käy Egyptissä ja päätyy lopuksi hullujenhuoneelle. Kun hän päättää lopulta palata takaisin, hänen laivansa haaksirikkoutuu, ja hän tapaa laivalla Oudon matkustajan.

Palattuaan kotikylään Peer huomaa, ettei ole enää entisensä vaan haluaa luopua kaikesta kokemastaan. Peer vaipuu epätoivoon ja johtuu palaamaan Solveigin luo, joka on odottanut Peeriä siitä lähtien, kun tämä lähti matkoilleen. Solveig vakuuttaa rakkauttaan Peerille.

Näytelmän historia 

Peer Gyntiä ei kirjoitettu alun perin esitettäväksi näyttämöllä, mutta suostuteltuaan ystävänsä Edvard Griegin säveltämään tekstiin musiikin Ibsen myöhemmin muokkasi ja lyhensi tekstin musiikkinäytelmäksi.  Peer Gynt on kirjoitettu osittain Roomassa, Ischiassa ja Sorrentossa. Peer Gynt julkaistiin 14. marraskuuta 1867  Kööpenhaminassa. Kirjan kustansi Gyldendalske Boghandel (F. Hegel), ja ensimmäinen painos oli 1250 kappaletta. Parin viikon kuluttua siitä otettiin toinen, 2000 kappaleen painos. Kirjan hyvä myynti johtui Ibsenin edellisen näytelmän Brandin suuresta suosiosta.

Henkilöt 

 Åse, talonpojan leski
 Peer Gynt, hänen poikansa
 Kaksi akkaa viljasäkkeineen
 Aslak, seppä
 Keittiömestari, pelimanni, häävieraita ynnä muuta väkeä
 Siirtolaispariskunta
 Solveig ja pikku Helga, heidän tyttärensä
 Haegstadin isäntä
 Ingrid, hänen tyttärensä
 Sulhanen ja hänen vanhempansa
 Kolme karjapiikaa
 Vihreäpukuinen nainen
 Dovren äijä
 Hovipeikko ja muita samanlaisia; peikkotyttöjä, peikkolapsia, pari noita-akkaa, maahisia, menninkäisiä, etiäisiä ynnä muuta tällaista väkeä
 Ruma poika, ääni pimeästä, lintujen huutoja
 Kari, torpparineukko
 Master Cotton, Monsieur Ballon, Herr v. Eberkopf ja Trumpeterstråle, matkustelevia liikemiehiä
 Varas ja trokari
 Anitra, beduiinipäällikön tytär
 Arabeja, orjattaria, tanssivia tyttöjä ynnä muita
 Memnonin patsas (laulava)
 Gizan sfinksi (mykkä)
 Begriffenfeldt, prof., fil.tri, Kairon mielisairaalan johtaja
 Huhuu, kieli-intoilija Malebarin rannikolta
 Hussein, ministeri jostakin idästä
 Fellah, joka kantaa kuninkaan muumiota
 Kaikenkarvaisia hulluja ja heidän vartijoitaan
 Norjalainen kapteeni miehistöineen
 Outo matkustaja
 Pappi
 Ruumissaattue
 Nimismies
 Napinvalaja
 Laiha mies

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Peer Gynt Ibsen worldwide -sivustossa 
 Peer Gynt on tulossa Lahden kaupunginteatterin ohjelmistoon. 
 "Peer Gynt - Mies maailman huipulta", Seinäjoen kaupunginteatterissa ensi-ilta 28.2.2013

Norjalaiset näytelmät
Seulonnan keskeiset artikkelit