Harkovan alue

Harkovan alue () on hallinnollinen alue Ukrainan itäosassa. Vuonna 2021 alueella oli 2,6 miljoonaa asukasta eli 6,3 prosenttia Ukrainan väestöstä, ja se on vapaan Ukrainan neljänneksi runsasväkisin alue. Luvuissa ei ole huomioitu Venäjän vuodesta 2014 miehittämää Krimin aluetta, joilla asui tuolloin runsaat viisi prosenttia väestöstä. Pinta-alansa (31 418 km²) puolesta se on maansa neljänneksi suurin alue.

Itä-Ukrainaan kuuluvan Harkovan alueen naapurina on pohjoisessa Venäjän Belgorodin alue, idässä Ukrainan Luhanskin alue, etelässä Donetskin ja Dnipropetrovskin alueet, lännessä Pultavan alue ja luoteessa Sumyn alue. Alueen keskus Harkova sijaitsee maan pääkaupungista Kiovasta noin 410 kilometriä linnuntietä itään.

Väestö

Asukkaista 81,3 prosenttia asuu kaupungeissa tai kaupunkityyppisissä taajamissa ja loput 18,7 prosenttia maaseudulla (2021). Kaupungistuminen oli jatkunut vuoden 2001 väestönlaskennan jälkeen, sillä tuolloin asukkaista kaupunkilaisia oli 78,5 prosenttia.

Harkovan alueen väestöstä oli vuonna 2001 etniseltä taustaltaan ukrainalaisia 70,7 prosenttia, venäläisiä 25,6 prosenttia ja  valkovenäläisiä 0,5 prosenttia. Muita etnisiä ryhmiä oli kutakin tätä vähemmän. Harkovan alueella ukraina oli äidinkielenä 53,8 prosentilla ja venäjä 44,3 prosentilla (2001). Etniseltä taustaltaan venäläisistä ilmoitti vuonna 2001 äidinkielekseen ukrainan 4,3 ja venäjän 95,6 prosenttia vastaajista. Käytännössä paikoin puhutaan myös venäjän ja ukrainan sekoitusta suržykia.

Alueen hallinnollinen keskus on Harkovan kaupunki (2021 alun väkilukuarvio: 1 433 886 as.), joka on Ukrainan toiseksi suurin kaupunki ja jossa asuu yli puolet koko alueen asukkaista. Harkovan alueen keskikokoisia, kooltaan 20 000–60 000 asukkaan kaupunkeja tai taajamia ovat: Lozova (54 026 as.), Izjum (45 884 as.), Tšuhujiv (31 575 as.), Pervomaiskyi (31 061 as.), Balaklija (29 499 as.), Kupjansk (27 169 as.), Pisotšyn (kaupunkityyppinen taajama, 23 616 as.), Merefa (21 421 as.), Ljubotyn (20 376 as.) ja Krasnohrad (20 013 as.).

Oheinen taulukko kuvaa Harkovan alueen väestökehitystä virallisten väestönlaskentojen (1959–2001) ja Ukrainan tilastokeskuksen arvion (2013 ja 2021) perusteella. Väkiluku oli vuoden 2013 alkuun mennessä vähentynyt 14,1 prosenttia Neuvostoliiton aikaiseen vuoden 1989 väestönlaskentaan verrattuna.

Asukasluvun kehitys

Hallinnollinen jako
Harkovan alueen aluehallinnon toisen tason muodostavat piirit (raion), joiden lukumäärä supistettiin vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa seitsemään. Alueen 17 kaupunkia, 61 kaupunkityyppistä taajamaa ja 1 673 kylää ja muuta maaseutuasutusta ovat paikallishallinnossa piirien alaisuudessa. Harkovan alueen piirit ovat:

Talous
Harkovan alue on merkittävä teollisuus-, maatalous-, tiede- ja kulttuurikeskittymä. Alue tuottaa 5,9 prosenttia maan teollisuustuotannosta. Harkovan alueella on erityisesti koneenrakennusta, laitevalmistusta sekä polttoaineisiin, energiatalouteen ja sähkötekniikan liittyviä yrityksiä, samoin kuin maatalousalan ja elintarvikejalostuksen toimijoita.

Ukrainan tilastokeskus Ukrstatin vuoden 2011 tilastojen mukaan Harkovan alue tuotti 76,866 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH), joka vastasi vuoden 2011 lopun virallisen vaihtokurssin mukaan 7,46 miljardia euroa. Tämä oli 5,9 prosenttia Ukrainan bruttokansantuotteesta. Jokaista alueen asukasta kohti tämä on vain 27 966 hryvniaa eli noin 2 716 euroa vuodessa. Tämä oli kuitenkin 98 % Ukrainan keskiarvotasosta.

Vuonna 2013 keskimääräinen palkkataso alueella oli 2 975 UAH eli 289 euroa.

Lähteet

Aiheesta muualla