1000-luku

1000-luku oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1000–1099.

Tärkeitä tapahtumia 
 Maailman väkiluku saavutti 300 miljoonaa.
 Skandinavia ja Islanti kääntyivät kristinuskoon.
 Viikingit perustivat asumuksia Vinlandiin Pohjois-Amerikkaan noin vuonna 1000.
 Suuri skisma 1054 lännen ja idän kirkkojen välillä. Katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko erosivat.
 Katolisen kirkon investituurariita alkoi vuosina 1059–1075. Se päättyi vuonna 1122.
 Normannit valloittivat Englannin vuonna 1066, jolloin käytiin Hastingsin taistelu.
 Manzikertin taistelu, seldžukit löivät Bysantin valtakunnan.
 El Cid valloitti Valencian maureilta 1094.
 Ensimmäinen ristiretki: kristityt valloittivat Jerusalemin 1099.
 Burman (nyk. Myanmar) kuningas Anawrahta teki pyhiinvaellusmatkan Sri Lankaan ja käännytti palattuaan maansa buddhalaisuuteen.
 Liao-dynastia ja pohjoinen Song-dynastia Kiinassa
 Hutut saapuivat nykyisen Ruandan ja Burundin alueille.
 Skolastiikka 1000–1400-luvuilla.

Merkittäviä henkilöitä
 Skotlannin kuningas Macbeth
 Alp Arslan, Persiaa hallinneiden seldžukkien sulttaani
 Paavi Gregorius VII (Hildebrand)
 Pyhä Rooman keisari Henrik II Pyhä 
 Tanskan Knuut Suuri
 Norjan Pyhä Olavi
 Normannien Vilhelm Valloittaja
 Islannin Leif Erikinpoika
 Unkarin Tapani I
 Tolteekkien kuningas Tlilcoatzin

Tekniikkaa ja keksintöjä
 Kiinalaiset käyttävät raketteja sodankäyntiin.
 Kiinassa opittiin kompassin käyttö.

Aiheesta muualla

1000-luku