Affrikaatta

Affrikaatta on äänne. Affrikaatta muodostetaan muuten samalla tavalla kuin vastaava klusiili, mutta  klusiilinen sulkeuma avataan sen verran hitaasti, että sulkeuman jälkeen on kuultavissa voimakasta hankaushälyä. Suomen kielessä ei esiinny affrikaattoja itsenäisinä foneemeina muualla kuin lainasanoissa, mutta muun muassa /ts/-foneemijono (esimerkiksi sanassa vatsa) saattaa ääntyä (pitkänä) affrikaattana . Ts-affrikaatta esiintyy myös monissa laina- ja slangisanoissa, kuten tsekata, tsygä ja niin edelleen. Joissain lainasanoissa esiintyvät affrikaatat  ja .

Affrikaatoiksi lasketaan yleensä vain enemmän tai vähemmän homorgaaniset eli samalta ääntymäpaikalta ääntyvät äänteet ( on alveolaarinen), joten esimerkiksi yhdistelmää  ei ole tapana laskea affrikaataksi ( on bilabiaalinen,  alveolaarinen).

Kansainvälinen foneettinen aakkosto tarjoaa monia mahdollisuuksia affrikaattojen merkitsemiseen. Yksi mahdollisuus on merkitä peräkkäin klusiilin ja hankausäänteen merkit , mutta tämä tapa ei tuo esiin sitä, etteivät sulkeuma- ja hankausosat ole toisistaan riippumattomia. Tämän voi ilmaista yhdistävällä kaarella  tai . Lisäksi kuudelle yleisimmälle affrikaatalle (postalveolaariset, alveolaariset ja palatoalveolaariset) on olemassa omat ligatuurinsa, katso alla. (Näiden käyttöä ei tosin enää suositella.)

Suurimmassa osassa maailman kielistä, joissa affrikaattoja ylipäätänsä on, niitä esiintyy vain koronaalisilla ääntöpaikoilla. Yleisimmät ääntymäpaikat ovat postalveolaarinen ja alveolaarinen.

Affrikaatat 
Alla olevat äänteet on lueteltu järjestyksessä etisestä, eli suun etuosassa syntyvästä hankausäänestä, takaiseen, eli suun takaosassa syntyvään.

 Labiodentaalinen affrikaatta: 
 Soinniton labiodentaalinen affrikaatta  saksassa ja bantukielissä
 Soinnillinen labiodentaalinen affrikaatta  bantukielissä

Alveolaarinen affrikaatta:
 Soinniton : muun muassa saksassa (Zeit), italiassa (pizza) ja japanissa (tsunami)
 Soinnillinen : muun muassa italiassa ja japanissa (o-mizu)
 Palatoalveolaarinen affrikaatta:
 Soinniton : muun muassa kiinassa ja japanissa (o-cha)
 Soinnillinen : kuten ed; esimerkiksi japanissa (jamu)
 Alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
 Soinniton : esiintyy muun muassa monissa Amerikan intiaanikielissä
 Soinnillinen : kuten ed., joskin harvinaisempi
Postalveolaarinen affrikaatta:
Soinniton : esiintyy muun muassa suomessa (Tšekki), englannissa (church) ja lukemattomissa muissa kielissä
 Soinnillinen : kuten edellä; suomessa esimerkiksi  džonkki ja englannissa esimerkiksi judge
 Retrofleksinen  affrikaatta:
 Soinniton : puolassa, mandariinikiinassa ja useissa Kaukasuksen kielissä
 Soinnillinen : kuten ed. (ei kuitenkaan mandariinikiinassa)
 Velaarinen affrikaatta:
 Soinniton velaarinen affrikaatta : joissain sveitsinsaksan murteissa, tswanassa; ejektiivisenä xhosassa, useissa khoisankielissä
 Soinnillisen velaarisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.
 Uvulaarinen affrikaatta: 
 Soinniton uvulaarinen affrikaatta  useissa Kaukasuksen kielissä, mm. tšetšeenissä ja  avaarissa
 Soinnillisen uvulaarisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.
 Faryngaalinen affrikaatta: 
 Soinniton faryngaalinen affrikaatta  haidassa
 Soinnillisen faryngaalisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.

Lähteet

Viitteet

Konsonantit