Saniaiset

Saniaiset (Pteridophytina, aiemmin Filicophytina) ovat putkilokasveihin kuuluvia itiökasveja ja sanikkaisten kaaren merkittävin ryhmä. Saniaisia tunnetaan 9 000–15 000 lajia, joista Suomessa esiintyy 40, mukaan lukien kaksi hävinnyttä lajia. Niiden koko vaihtelee muutaman senttimetrin kokoisista kellusaniaisista jopa 20 metrin korkuisiin puusaniaisiin. Maailman korkein saniainen on jopa kolmimetrisiä lehtiä kasvattava Cyathea australis, joka voi olla 24 metriä korkea. Boreaalisissa metsissä saniaisia kasvaa tyypillisesti kenttäkerroksessa.

Saniaiset tuottavat itiöitä, ja niille on tyypillistä sukupolvenvuorottelu, johon kuuluu kaksi vaihetta. Saniaisten itiöistä kehittyy suvuttomasti pieniä, levymäisiä tai nauhamaisia alkeisvarsikkoja eli gametofyyttejä. Tämä suvullinen polvi sisältää siittiö- ja munapesäkkeet, joista hedelmöityksen jälkeen kehittyy varsinaisia johtojänteellisiä saniaisia, jotka muodostavat itiöpolven eli sporofyytin. Saniaiset eivät siten kuki tai tuota siemeniä, kuten siemenkasvit.

Saniaisten itiöpolven lehdet vaihtelevat suuresti muodoltaan ja kooltaan; usein ne ovat parilehdykkäisiä. Tyypillisesti uusien lehtien versot ovat kääriytyneet tiiviisti, ja lehden sekä jokaisen lehdykän herkkä kasvupiste on käärön suojassa. Maavarsi, joka on joskus maanalainen, imee ravinteita ja ankkuroi kasvin maahan. Saniaisilla on yksisirkkaisten kasvien tapaan hajajuuret pääjuuren sijaan.

Itiöpesäkkeet, jotka ovat itiön sisältäviä pieniä koteloita, sijaitsevat usein ryhmissä, joita peittää katesuomu. Usein itiöpesäkkeellä on erityinen avautumismekanismi: kuivuessaan pesäke kutistuu, ohuin seinä painuu sisään ja pesäkkeen sivut repeävät pienimuotoisessa räjähdyksessä levittäen samalla itiöt ympäristöön. Yksi lehti saattaa tuottaa keskimäärin 50 mikrometrin kokoisia itiöitä koosta riippuen 750 tuhannesta 750 miljoonaan. Itiöt ovat sitkeähenkisiä ja leviävät usein kauas; niitä on löydetty ilmakehästä useiden kilometrien korkeudesta. Siksi monet saniaisheimot ovat levinneet maailmanlaajuisesti.

Alkeisvarsikko koostuu yhteyttävästä sekovarresta, joka sisältää sukusolupesäkkeet, sekä juurenkaltaisista juurtumahapsista. Se on yhden solukerroksen paksuinen ja 1–3 millimetrin levyinen. Hedelmöitys vaatii onnistuakseen kosteutta.

Saniaiset kasvavat usein metsien aluskasvillisuutena, sillä ne viihtyvät melko varjoisilla ja kosteilla paikoilla. Eräät saniaislajit kasvavat epifyytteinä puiden varsilla ja eräät kelluvina vesikasveina.

Tieteellinen luokittelu 
Laajasti käsitettynä ryhmänä saniaisiin kuuluvat varsinaisten saniaisten lisäksi aiemmin erillisinä ryhminä pidetyt haarusanikkaiset ja kortteet. Uusien tutkimusten mukaan kortteet sijoittuvat saniaisten sukupuun sisälle käärmeenkielimäisten saniaisten ja kehittyneimpien saniaisten ryhmien väliin. 

Alempaan katsaukseen on koottu esimerkkejä eri saniaisryhmistä mukaan lukien kaikki luokat ja lahkot sekä suomenkielisessä kasvinimistössä () tunnettuja heimoja ja sukuja.
 Equisetidae
 Equisetales
 Equisetaceae – kortekasvit
 Equisetum – kortteet
 Ophioglossidae
 Ophioglossales
 Ophioglossaceae – käärmeenkielikasvit
 Botrychium – niittynoidanlukot eli noidanlukot
 Cheiroglossa
 Helminthostachys
 Mankyua
 Ophioglossum – käärmeenkielet
 Psilotales
 Psilotaceae – haarusanikkaiskasvit
 Psilotum – haarusanikkaiset
 Tmesipteris
 Marattiidae
 Marattiales
 Marattiaceae
 Angiopteris – pirskosaniaiset
 Cheiroglossa
 Christensenia
 Eupodium
 Ptisana – jyväsiivet
 Polypodiidae
 Osmundales
 Osmundaceae – kuningassaniaiskasvit
 Leptopteris
 Osmunda – kuningassaniaiset
 Osmundastrum – kanelisaniaiset
 Todea – monarkkisaniaiset
 Hymenophyllales
 Hymenophyllaceae – sammalsaniaiskasvit
 Hymenophyllum – sammalsaniaiset
 Trichomanes – harjassaniaiset
 Gleicheniales
 Gleicheniaceae
 Dicranopteris – aurinkosaniaiset
 Diplopterygium
 Gleichenia
 Gleichenella
 Sticherus
 Stromatopteris
 Dipteridaceae
 Cheiropleuria
 Dipteris
 Matoniaceae
 Matonia
 Phanerosorus
 Schizaeales
 Lygodiaceae
 Lygodium – kiipijäsaniaiset
 Schizaeaceae
 Actonostachys
 Schizaea
 Anemiaceae
 Anemia – kaunosaniaiset
 Salviniales
 Marsileaceae – ormiokasvit
 Marsilea – apilasaniaiset
 Pilularia – ormiot
 Regnellidium
 Salviniaceae – kellussaniaiskasvit
 Azolla – limaskasaniaiset
 Salvinia – kellusaniaiset
 Cyatheales
 Thyrsopteridaceae
 Thyrsopteris
 Loxsomataceae
 Loxsoma
 Loxsomopsis
 Culcitaceae
 Culcita – vuotasiivet
 Plagiogyriaceae
 Plagiogyria
 Cibotiaceae Cibotium – entinsiivet
 Cyatheaceae – saniaispuukasvit
 Alsophila Cyathea – saniaispuut
 Gymnosphaera Sphaeropteris – helmisiivet
 Dicksoniaceae – rankasaniaiskasvit
 Calochlaena – villasiivet
 Dicksonia – rankasaniaiset
 Lophosoria Metaxyaceae
 Metaxya Polypodiales
 Lonchitidaceae
 Lonchitis Saccolomataceae
 Saccoloma Cystodiaceae
 Cystodium Lindsaeaceae – käätyimarrekasvit
 Lindsaea Nesolindsaea Odontosoria – kiilaimarteet
 Osmolindsaea Sphenomeris Tapeinidium Xyropteris Dennstaedtiaceae – tesmasaniaiskasvit eli sananjalkakasvit
 Blotiella – mariansiivet
 Dennstaedtia – tesmasaniaiset
 Histiopteris – korvasiivet
 Hypolepis – pistesiivet
 Leptolepia Monachosorum Paesia Pteridium – sananjalat
 Pteridaceae – sanikkakasvit, esim.:
 Adiantum – adiantumit
 Cryptogramma – liesut
 Ceratopteris Cheilanthes – kietosaniaiset
 Anogramma Pteris – sanikat
 Vittaria – kaitasaniaiset
 Cystopteridaceae – loikkokasvit
 Cystopteris – loikot
 Gymnocarpium – pikkuimarteet eli metsäimarteet
 Aspleniaceae – raunioiskasvit
 Asplenium – raunioiset
 Hemidictyum Hymenasplenium Diplaziopsidaceae
 Diplaziopsis Thelypteridaceae – sysi-imarrekasvit eli nevaimarrekasvit
 Cyclosorus – pyöröimarteet
 Macrothelypteris Phegopteris – palleimarteet eli korpi-imarteet
 Pseudophegopteris Thelypteris – sysi-imarteet eli nevaimarteet
 Woodsiaceae – kiviyrttikasvit
 Cheilanthopsis Hymenocystis Woodsia – kiviyrtit
 Rhachidosoraceae
 Rhachidosorus Onocleaceae – helmisaniaiskasvit
 Onoclea – helmisaniaiset (sis. Matteuccia – kotkansiivet)
 Blechnaceae – kampasaniaiskasvit
 Blechnum – kampasaniaiset
 Salpichlaena Struthiopteris – kampasulat
 Woodwardia – vitjasaniaiset
 Athyriaceae – hiirenporraskasvit
 Anisocampium – keijunportaat
 Athyrium – hiirenportaat
 Cornopteris Deparia Diplazium – myyränportaat
 Hypodematiaceae
 Didymochlaena Hypodematium Leucostegia Dryopteridaceae – alvejuurikasvit, esim.:
 Arachniodes – alviot
 Bolbitis – itusaniaiset
 Ctenitis – kampasiivet
 Cyrtomium – mahoniasaniaiset
 Dryopteris – alvejuuret
 Elaphoglossum – kielisaniaiset
 Polystichum – härkylät
 Rumohra Lomariopsidaceae
 Cyclopeltis Dracoglossum Lomariopsis – viirusaniaiset
 Nephrolepidaceae
 Nephrolepis – sulkasaniaiset
 Tectariaceae, esim.:
 Arthropteris – nivelsiivet
 Tectaria – raksisaniaiset
 Triplophyllum Oleandraceae – peitsisaniaiskasvit eli sulkasaniaiskasvit
 Oleandra – peitsisaniaiset
 Davalliaceae – käpäläsaniaiskasvit
 Davallia – käpäläsaniaiset
 Polypodiaceae – kallioimarrekasvit, esim.:
 Campyloneurum Cochlidium Drynaria Grammitis – nauhasaniaiset
 Loxogramme – kieli-imarteet
 Microsorum – krokotiilinimarteet
 Pecluma Phlebodium Phymatosorus Platycerium – sarvisaniaiset
 Pleopeltis Polypodium – kallioimarteet
 Pyrrosia''

Lähteet 

Seulonnan keskeiset artikkelit