Sami Kapanen

Sami Hannu Antero Kapanen (s. 14. kesäkuuta 1973 Vantaa) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Kapanen edusti pelaajauransa aikana vuosina 1990–2014 SM-liigan KalPaa ja HIFK:ta sekä NHL:n Hartford Whalersia, Carolina Hurricanesia ja Philadelphia Flyersia. Kapanen pelasi SM-liigassa 402 ottelua tehden 293 tehopistettä. NHL:ssä Kapanen pelasi yhteensä 831 ottelua 458 tehopisteellä. Kapanen on yksi kauttaikojen nopeimmista NHL pelaajista.

Kapanen on yksi pisimmän NHL-uran tehneistä suomalaisista jääkiekkoilijoista. Kapanen on myös toiminut Suomen jääkiekkomaajoukkueen kapteenina, viimeksi MM-kilpailuissa 2010. Monipuolisuudestaan tunnettu Kapanen pelasi laidassa, keskushyökkääjänä ja erikoistilanteissa jopa puolustajana. Kapanen tunnettiin nopeudestaan sekä kurinalaisuudestaan.

Pelaajauransa jälkeen Kapanen on toiminut jääkiekkovalmentajana. Hän on valmentanut omistamaansa KalPaa vuosina 2017–2019, ja Sveitsin National Leaguessa pelaavaa HC Luganoa vuonna 2019.

Ura 

Sami Kapanen aloitti uransa ammattitasolla 17-vuotiaana SM-liigassa pelaavan KalPan hyökkääjänä. Ennen liigadebyyttiä hän oli pelannut jääkiekkoa myös junioritasolla Joensuun Kiekko-Pojissa ja Etelä-Vantaan Urheilijoissa. Kapasen tie kulki neljän Kuopiossa vietetyn vuoden jälkeen Helsingin IFK:hon. Erittäin nopean, kovaakin peliä kestävän Kapasen varasi NHL:ään Hartford Whalers vuoden 1995 varaustilaisuudessa maailmanmestarijoukkueen jäsenenä. 

Whalers osoitti alusta asti Kapaselle suunnittelevansa tälle merkittävää roolia joukkueessa. Hyvin alkanut matka kohti Pohjois-Amerikkaa koki takaiskun hänen loukkaannuttuaan harjoitusleirillä; onnettomuus oli katkaista Kapasen uran tyystin. Tilanteessa puolustaja oli tulossa avojäällä taklaamaan Kapasta, mutta tämä kaatui ja sai iskun taklaajan polvesta suoraan leukaansa. Kapanen yritti vaihtoaitiossa selviytyä seuraavaan vaihtoon, muttei kyennyt palaamaan jäälle, ja pukukopissa alkoivat myös hengitysvaikeudet.
 
Vakavien oireiden vuoksi kiekkoilija vietiin sairaalaan. Röntgenkuvauksissa ei löytynyt vakavia vammoja, ja vamma diagnosoitiin aivotärähdykseksi. Kapasen mukaan hänen kävelynsä muuttui päivä päivältä vaivalloisemmaksi, ja kymmenen metrin kävelyn jälkeen täytyi aina kyykistyä lepäämään, mikä lievitti kipua. Magneettikuvauksissa ilmeni kuitenkin, että aivojen takalohkossa oli verta, joka oli vuotanut myös selkärangan ympärille, ja verihyytymiä oli pitkin selkärangan ympäristöä.

Tulokaskautensa aikana Kapanen pelasi 35 ottelua Hartfordin paidassa tehoilla 5+4=9, ja loppukauden hän vietti farmiseura Springfield Falconsin riveissä pelaten 28 ottelua tehopistein 14+17=31. Tämän jälkeen Kapanen vietti Whalersissa yhden kauden, jonka jälkeen organisaatio muutti Carolinaan ja vaihtoi nimensä Carolina Hurricanesiksi.

Ensimmäisen Carolinassa vietetyn kautensa aikana Kapanen iski 81 ottelussa 63 tehopistettä, ja kausien 1999–2000 sekä 2001–2002 aikana Kapanen pelasi myös tähdistöottelussa, ja hänet valittiin kyseisinä kausina myös liigan nopeimmaksi luistelijaksi. Kapanen vietti Hurricanesissa yhteensä kuusi kautta. Kaudella 2001–2002 Hurricanes pääsi Stanley Cup -finaaleihin, mutta joukkue hävisi Detroit Red Wingsille otteluvoitoin 4–1. Jos Carolina olisi voittanut finaalisarjan, Kapasesta olisi tullut Jere Lehtisen jälkeen toinen suomalainen sekä maailmanmestaruuden että Stanley Cupin voittanut pelaaja.

7. helmikuuta 2003 Kapanen siirrettiin Philadelphia Flyersiin, jossa pelasivat tuolloin suomalaispelaajat Lasse Kukkonen ja Antero Niittymäki. Philadelphiassa pelatessaan Kapasesta tuli puolustavampi hyökkääjä. Hän pelasi Flyersin mukana kaksissa seuraavissa pudotuspeleissä yhteensä 17 tehopisteellä. NHL:n työsulkukauden aikana Kapanen palasi Suomeen ja nosti Mestikseen pudonneen kasvattajaseuransa KalPan takaisin SM-liigaan. Tämän jälkeen hän palasi Flyersin riveihin kaksivuotisella sopimuksella.
 
Kesällä 2008 Kapanen jätti NHL-kaukalot ja siirtyi takaisin KalPaan. Hän saavutti seuraavalla kaudella joukkueen kanssa pronssimitalin. Kapanen valittiin myös SM-liigan tähdistökentälliseen ja hän voitti myös Raimo Kilpiö-palkinnon. Viimeisellä kaudellaan Kapanen pelasi KalPan riveissä 28 ottelua tehoin 6+16=22, ja hänet valittiin jälleen tähdistökentälliseen. Tämän jälkeen Kapanen pelasi vielä yhden arvokisaturnauksen edustaen Suomen maajoukkuetta kapteenina vuoden 2010 kisoissa, jonka jälkeen hän julkisti tiedon peliuransa jatkamisesta 2011 KalPassa "maybe". Keväällä 2011 hän kertoi tehneensä kaksivuotisen sopimuksen KalPan kanssa. Kaudella 2011–2012 hänestä tuli eniten maaleja tehnyt pelaaja KalPan seurahistoriassa. Kapanen on Marko Palon ja Mika Niemisen ohella vuoden 1995 maailmanmestareista ainoa, joka ei voittanut urallaan Suomen mestaruutta.

Kapanen on pelannut aikuisten arvokisoissa yhteensä 77 ottelua tehopistein 24+21=45. Hän on pelannut maajoukkueen kanssa kolmet olympialaiset sekä seitsemän MM-turnausta. Arvokisoissa hän on saavuttanut MM-kullan lisäksi kaksi olympiapronssia ja kolme MM-hopeaa. Kapanen pelasi viimeisen arvokisaturnauksensa vuonna 2010.

Kapanen edusti Suomea olympialaisissa 1994, 1998 ja 2002. Maailmanmestaruuskisoissa 1994, 1995, 1996, 1998, 2001, 2009 ja 2010. Kapanen valittiin myös vuoden 2004 World Cupin ja Torinon 2006 olympialaisten joukkueisiin, mutta joutui loukkaantumisten takia jäämään pois. Suomi sijoittui molemmissa toiseksi.

Kaukaloiden ulkopuolella 

Kapanen ja Kimmo Timonen ovat SM-liigaseura KalPan suurimmat omistajat. Lisäksi Kapanen toimii KalPa Hockey Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Kapasen isä Hannu Kapanen on tunnettu valmentaja ja entinen pelaaja. Myös Samin setä Jari Kapanen pelasi pitkän uran SM-liigassa.  

Sami Kapanen nimitettiin KalPan toimitusjohtajaksi toukokuun 2010 lopussa. Entinen toimitusjohtaja Kari Penttilä siirtyi samalla seuran varapuheenjohtajaksi. Hänen veljensä Kimmo Kapanen on entinen maalivahti ja toimii 2011 alkaen KalPan toimitusjohtajana.

Kapanen toimi kaudella 2015–2016 KalPan A-nuorten päävalmentajana ja valmensi joukkueen SM-pronssille.

Kaudella 2016–2017 Kapanen toimi KalPan liigajoukkueen apuvalmentajana ja kahdella seuraavalla kaudella joukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2019–2020 hän siirtyi Sveitsiin, HC Luganon päävalmentajaksi, josta sai potkut joulukuussa 2019.

Yksityiselämä

Kapanen erosi 16 vuotta kestäneestä avioliitostaan Petran kanssa vuonna 2011. Parilla on neljä yhteistä lasta, joista vanhin, Kasperi, pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 16-vuotiaana joulukuussa 2012. Toinen poika, Konsta, debytoi SM-liigassa KalPan riveissä kaudella 2021–2022.

Kapanen avioitui vuonna 2015 Satu-nimisen naisen kanssa. He muuttivat erilleen joulukuussa 2022 ja jättivät yhdessä avioerohakemuksen kesällä 2023.

Tilastot

Saavutukset ja palkinnot
MM-kulta (1995)
Kolme MM-hopeaa (1994, 1998, 2001)
Kaksi olympiapronssia (1994, 1998)
MM-kisojen paras hyökkääjä (2001)
MM-kisojen All Stars -kentällinen (2001)
NHL:n tähdistöpeli (2000, 2002)
Raimo Kilpiö -palkinto (2009)
 SM-pronssia (2009)

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 Sami Kapasen lehdistötilaisuus
 Sami Kapanen NHLfinns.com:ssa
 Ylen Elävä arkisto: Vaikeuksien voittaja Sami Kapanen
 MTV: Sami Kapanen lopettaa peliuransa ja aloittaa toimitusjohtajana
 Yle Urheilu: Sami Kapanen päätti komean pelaajauransa
Kapasen tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla.

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Suomalaiset olympiamitalistit
Jääkiekon maailmanmestarit
Raimo Kilpiö -palkinnon voittajat
Hartford Whalersin varaamat pelaajat
Suomalaiset jääkiekkovalmentajat
Vuonna 1973 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit