Fredrik III (Saksa)

Fredrik III (Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl, ) (18. lokakuuta 1831 Potsdam, Preussi – 15. kesäkuuta 1888 Potsdam, Preussi) oli Saksan keisari ja Preussin kuningas isänsä Vilhelm I:n jälkeen. Hänen jälkeensä Saksan keisariksi tuli hänen poikansa, autoritäärinen Vilhelm II. Tämän vuoksi vuotta 1888 sanotaan Saksan historiassa kolmen keisarin vuodeksi.

Tausta ja perhe 
Fredrik meni naimisiin Ison-Britannian kuningatar Viktorian tyttären, prinsessa Viktorian kanssa vuonna 1858. Pari sai kahdeksan lasta: kruununprinssi Vilhelmin vuonna 1859, prinssit Henrikin, Sigismundin ja Waldemardin sekä prinsessat Charlotten, Viktorian, Sophien ja Margaretin.

Kruununprinssinä 
Hälventääkseen juutalaisiin kohdistuneita ennakkoluuloja Fredrik antoi kruununprinssinä juutalaisia puolustavia lausuntoja ja tuomitsi ankarasti antisemitistiset kirjoitukset. Hän otti puolisoineen osaa synagogan palveluksiin osoittaakseen tukeaan juutalaisille.

Nousu keisariksi 
Saksassa käytiin keskustelua Vilhelm II:n mahdollisuudesta periä kruunu suoraan isoisältään.

Fredrikin tullessa valtaan hänen syöpäsairautensa oli edennyt jo pitkälle. Suurimman osan lyhyestä valtakaudestaan hän oli puhekyvytön ja kommunikoi kirjelapuilla. Sairaudestaan huolimatta hän yritti parhaansa mukaan hoitaa hallitsijan velvollisuuksiaan. Saksan liberaalit piirit asettivat häneen suuria toiveita, mutta ne raukenivat keisarin kuoltua. Hänen lakiesitystään keisarin valtaoikeuksien rajoittamisesta ei toteutettu.

Kuolema ja merkitys 
Fredrikin valtakausi kesti vain 99 päivää. Huolimatta liberaaleista arvoistaan Fredrik säilytti perheensä ja keisari-instituution arvovallan.

Kunnianosoituksia

Saksalaiset 

  Mustan kotkan ritarikunta (Preussi)
  Hohenzollernin perheen ritarikunta (Preussi)
  Punaisen kotkan ritarikunta (Preussi)
  Kuninkaallisen kruunun ritarikunta (Preussi)
  Albrekt Karhun ritarikunta (Anhalt)
  Uskollisuuden ritarikunta (Baden)
  Zähringerin leijonan ritarikunta (Baden)
  Kaarle Fredrikin sotilasansioritarikunta (Baden)
  Pyhän Hubertin ritarikunta (Baijeri)
  Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunta (Oldenburg)
  Württembergin kruunun ritarikunta (Württemberg)
  Württembergin sotilasansioritarikunta (Württemberg)
  Guelphin kuningashuoneen ritarikunta (Hannover)
  Pyhän Yrjön ritarikunta (Hannover)
  Wendien kruunun ritarikunta (Mecklenburg)

Lähde:

Ulkomaalaiset 

  Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
  Kamehameha I:n kuninkaallinen ritarikunta (Havaiji)
  Pyhän Tapanin ritarikunta (Itävalta-Unkari)
  Maria Teresian sotilasansioritarikunta (Itävalta-Unkari)
  Etelän Ristin ritarikunta (Brasilia)
  Elefanttiritarikunta (Tanska)
  Guadalupen keisarillinen ritarikunta (Meksiko)
  Kunniamaininnan ritarikunta (Ottomaanivaltakunta)
  Osmanin ritarikunta (Ottomaanivaltakunta)
  Imtiaz-mitali (Ottomaanivaltakunta)
  Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali)
  Kaksoislohikäärmeen ritarikunta (Kiina)
  San Marinon ritarikunta (San Marino)
  Krysanteemiritarikunta (Japani)
  Vilhelmin sotilasritarikunta (Alankomaat, 1878)
  Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat)
  Romanian tähden ritarikunta (Romania)
  Pyhän Andreaksen ritarikunta (Venäjä)
  Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta (Venäjä)
  Valkoisen kotkan ritarikunta (Venäjä)
  Pyhän Annan ritarikunta (Venäjä)
  Pyhän Stanislauksen ritarikunta (Venäjä)
  Pyhän Yrjön ritarikunta (Venäjä)
  Leopoldin ritarikunta (Belgia, 1853)
  Pyhän Haudan ritarikunta (Vatikaani)
  Takovon ristin ritarikunta (Serbia)
  Valkoisen kotkan ritarikunta (Serbia)
  Valkoisen norsun ritarikunta (Siam)
  Vapauttajan ritarikunta (Venezuela)
  Kultaisen taljan ritarikunta (Espanja)
  Pyhän Ferdinandin ja ansion ritarikunta (Sisilia)
  Sukkanauharitarikunta (Iso-Britannia)
  Bathin ritarikunta (Iso-Britannia)
  Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Sardinia-Piemonte)
  Savoijin sotilasansioritarikunta (Sardinia-Piemonte)
  Sotilaallisen urhoollisuuden kultamitali (Sardinia-Piemonte)
  Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta (Ruotsi-Norja, 1858)
  Serafiimiritarikunta (Ruotsi-Norja, 1861)
  Pyhän Olavin ritarikunta (Ruotsi-Norja, 1873)

Lähde:

Lähteet

 Königlich Preussische Ordensliste, 1886, Berliini, Gedruckt in der Reichsdruckerei

Viitteet 

Hohenzollernin hallitsijasuku
Saksan keisarit
Saksan sotamarsalkat
Vuonna 1831 syntyneet
Vuonna 1888 kuolleet