Hankasalmi

Hankasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa, vanhan Savon ja Hämeen rajamailla. Hankasalmen kunnanvaltuustossa on 23 jäsentä. Kunnan alueella on 97 järveä, joista suurimmat ovat Kynsivesi-Leivonvesi, Armisvesi ja Kuuhankavesi. Kirkonkylä sijaitsee Kuuhankaveden ja Hankaveden välisellä kannaksella. Kynsivesi muodostaa vesirajan naapurikunta Laukaan kanssa. Järvien ansiosta Hankasalmella on runsaasti vapaa-ajan asuntoja (1 549 mökkiä), mistä johtuen asukkaiden määrä suurenee kesäisin huomattavasti.

Maantiede 

Hankasalmen naapurikunnat ovat Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksämäki, Rautalampi ja Toivakka.

Hankasalmen Natura-kohteita ovat mataloitunut lintuvesi Pieni-Kaihlanen, Vihtamäen lettorämeen pieni suoalue ja Vanginvesi, joka muodostuu peräkkäisistä hitaasti virtaavista altaista, joiden välissä on varsin voimakkaasti virtaavia koskia.

Kylät 
Armisvesi, Asema, Halttula, Kallioaho, Kankainen, Kirkonkylä, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Ristimäki, Sauvamäki, Suolivesi, Säkinmäki, Venekoski.

Asema, Hankasalmen kirkonkylä ja Niemisjärvi ovat osittain taajama-aluetta. Kylien asukasmäärä vaihtelee 100:n ja 1 500:n välillä. Koulu toimii enää vain kolmella kylällä sen jälkeen kun vuonna 2020 lakkautettiin Ristimäen koulu. Asemakylällä on toiminut sahayritys vuodesta 1916 alkaen.

Liikenne
Hankasalmen kautta kulkevat valtatie 9 Jyväskylästä Kuopioon, valtatie 23 Jyväskylästä Pieksämäen ja Varkauden kautta Joensuuhun sekä Jyväskylä–Pieksämäki-rata.

Hankasalmen rautatieasema kuuluu vuonna 1918 liikenteelle avatun Jyväskylä–Pieksämäki-radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Asemalla on edelleen henkilö- ja tavaraliikennettä.

Etäisyyksiä Hankasalmelta
 Helsinki 320 km
 Jyväskylä 45 km
 Kuopio 95 km
 Mikkeli 115 km
 Pieksämäki 40 km
 Suonenjoki 50 km
 Varkaus 80 km

Historia
Rautalammin pitäjään kuuluneet Hankamäen, Kuuhankaveden ja Kynsiveden kylät muodostivat oman rukoushuonekunnan vuonna 1798 ja sille valmistui pieni rukoushuone. Hankasalmen kappeliseurakunta on perustettu 7. huhtikuuta 1802. Aikaisemmin Pieksämäen ja Rautalammin pitäjiin kuuluneet Armisveden, Niininiemen ja Suoliveden kylät liitettiin siihen 1831 ja lisäksi alueita Kangasniemen ja Laukaan pitäjistä. Seurakunta itsenäistyi 1860.

Nykyinen Hankasalmen kirkko on seurakunnan kolmas. Kirkko on valmistunut 1892 ja sen suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck. Rakennus on hirsinen päätytornillinen pitkäkirkko ja se on tyyliltään uusgoottilainen.

Pysyvä asutus on muodostunut Hankasalmen alueelle jo 1500-luvulla. Hankasalmelaisuuden juuret ovat itäisen ja läntisen kansankulttuurin kohtaamisessa. Hankasalmen kunta on perustettu vuonna 1872. Kunnan väkiluku vuonna 1805 oli 889 henkeä (ennen kunnan perustamista, nykyistä pienemmän alueen sisäpuolella), vuonna 1860: 2846, vuonna 1900: 6702 ja 1964: 8823 henkeä. Jyväskylän-Pieksämäen radan valmistuminen vuonna 1918 oli pitäjän kehityksen tärkeä askel. Samalla syntyi asemakylä noin 9 kilometriä kirkonkylän eteläpuolelle, koska rataa ei rakennettu kirkonkylän kautta.

Elinkeinot
Kunnan työllisistä 26,4 prosenttia työskentelee julkisessa hallinnossa, koulutuksessa ja terveydenhuollossa, 20,7 prosenttia kaupan alalla, 14,8 prosenttia maa- ja metsätaloudessa sekä 12,4 prosenttia teollisuudessa. Versowoodin omistama Hankasalmen saha on suurin teollinen työpaikka ja KiiltoCleanilla on kemiantehdas Niemisjärvellä. Palvelualalla huomattavia työpaikkoja ovat Lomakeskus Revontuli ja Häkärinteiden laskettelukeskus.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Hankasalmella oli 5 019 asukasta, joista 2 409 asui taajamissa, 2 550 haja-asutusalueilla ja 60:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hankasalmen taajama-aste on 48,6 %. Hankasalmen taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Koulutus
Hankasalmella perusopetusta antavat Aseman koulu (luokka-asteet 0-6), Kuuhankaveden yhtenäiskoulu (1-9) ja Niemisjärven koulu (0-6). Toisen asteen yleissivistävää opetusta antaa Hankasalmen lukio. Lukio toimii Hankasalmen kirkonkylän vuonna 2020 valmistuneessa päiväkoti- ja koulukeskuksessa päiväkodin ja Kuuhankaveden yhtenäiskoulun kanssa.

Kulttuuri 
Hankasalmen kunnankirjastolla on kolme toimipaikkaa: Hankasalmen pääkirjasto, Aseman kirjasto ja Niemisjärven kirjasto. Koska kunnankirjasto on osa Keski-kirjastojen kirjastokimppaa, hankasalmelaiset voivat asioida myös maakunnan muissa yleisissä kirjastoissa ja saada käyttöönsä aineistoa muista kirjastokimpan kunnan- tai kaupunginkirjastoista.

Hankasalmen kulttuuripalveluita 
 Jyväskylän Siriuksen ylläpitämä Murtoisten observatorio. Observatorio sijaitsee Murtoisten kyläkoululla.
 Niemisjärvellä toimii Keski-Suomen museon ylläpitämä Pienmäen talomuseo, kirkonkylässä on kotiseutuyhdistyksen museokylä ja esinemuseo
 Paanalassa on keramiikkayritys Sepän Galleria
 Hankasalmen elävänmusiikinyhdistys Helmu Ry
 Hankavedellä on näyttelytilaksi soveltuva entisestä koulusta muokattu Peuranlinna
 Sauvamäessä on Villa Mathilda, jossa järjestetään myös taidenäyttelyitä
 Kirkonkylän monitoimitalossa on myös näyttely- ja esiintymismahdollisuudet
 Venekoskella toimii kesäteatteri
 Hankasalmen Kihveli Soikoon -skifflemusiikkitapahtuma vetää tuhansittain kävijöitä
 Toimivia kulttuuriryhmiä ovat muun muassa kuvataideyhdistys Hantai r.y.
 Hankasalmen kirjasto

Tapahtumat 
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Hankasalmella vuonna 1987.

Ruokakulttuuri 
Hankasalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihasta, ohraryyneistä, lantusta ja perunasta keitetyt makuperunat ja hillapuuro.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hankasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hankasalmen seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hankasalmen alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hankasalmella toimii Hankasalmen helluntaiseurakunta.

Tunnettuja hankasalmelaisia

Onni Haini, kirjailija
Antero Halonen, nyrkkeilijä
Kalevi Häkkinen, alppihiihtäjä ja nopeuslaskija
Kari Ihalainen, entinen keihäänheittovalmentaja ja keihäänheittäjä
Matti Karjalainen, Teknillisen korkeakoulun professori
Kaarlo Kartio, näyttelijä
Kalevi Liukkonen, yritysjohtaja, kauppaneuvos
Matti Makkonen, poliitikko
Aimo Minkkinen, Lenin-museon pitkäaikainen johtaja
Niina Mäkinen, jääkiekkoilija
Mika Mölsä, rikostoimittaja ja tietokirjailija
Adam Nykänen (1820–1901), kuntakokouksen ensimmäinen puheenjohtaja ja kunnan rahastonhoitaja 1872–1878
Onni Pellinen, painin olympiamitalisti
Unto Poikolainen, pesäpalloilija
Lauri W. Pääkkönen, kirjailija ja kansakoulunopettaja
Pauli Raivio, ravivalmentaja
Paavo Rautkallio, poliitikko ja varatuomari
Matti Rutanen, suomalainen ITE-taiteilija
Heikki Saloheimo, kauppaneuvos
Eeva Särkkä, toimittaja, kirjailija ja kansanedustaja
Kalevi Tarvainen, kielitieteilijä ja professori
Vilho Ylönen, ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti
Teemu Viinikainen, jazzkitaristi

Ystävyyskaupungit
  Häädemeeste, Viro
  Hohenhameln, Saksa
  Mjölbyn kunta, Ruotsi
  Karmøy, Norja

Katso myös 
 Hankasalmen terveysasema
 Luettelo Hankasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

Hankasalmen kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Hankasalmen avainluvut
Kihveli Soikoon -skifflemusiikkitapahtuma
Pienmäen talomuseo 

Seulonnan keskeiset artikkelit