1. tammikuuta

1. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden ensimmäinen päivä. Vuodesta on jäljellä 364 päivää (karkausvuonna 365 päivää).

1. tammikuuta vietetään laajalti uudenvuodenpäivää. Suomessa 1. tammikuuta on virallinen vapaapäivä. Suomalaisen kalenterin mukaan kenelläkään ei ole virallista nimipäivää 1. tammikuuta.

Nimipäivät 
 ortodoksinen kalenteri: Vasili, Vilho, Pasi

Tapahtumia 
 153 eaa. – Rooman valtakunnan konsulit aloittivat ensimmäistä kertaa vuoden toimikautensa.
 45 eaa. – Juliaaninen kalenteri astui Julius Caesarin päätöksellä voimaan.
  404 – Roomassa toimitettiin viimeinen gladiaattoritaistelu.
  532 – Konstantinopolissa alkoi nikakapina.
1438 – Habsburgien Albert II kruunattiin Unkarin kuninkaaksi.
1502 – Rio de Janeiron perustamispaikka löydettiin, ja sille annettiin nimi ”Rio”, koska kyseistä lahtea (nykyinen Guanabaranlahti) luultiin joen suuksi. Kaupunki perustettiin 1. maaliskuuta 1565.
1622 – Vuoden ensimmäiseksi päiväksi gregoriaanisen kalenterin mukaan päätettiin 1. tammikuuta.
1651 – Englannin kuningas Kaarle II kruunattiin myös Skotlannin kuninkaaksi.
1700 – Venäjä otti käyttöön juliaanisen kalenterin.
1707 – Juhana V:stä tuli Portugalin kuningas.
1738 – Bouvet’nsaari löydettiin.
1788 – The Times -aikakauslehden (aiemmin ”The Daily Universal Register”) ensimmäinen numero ilmestyi.
1801 – Iso-Britannia ja Irlanti yhdistyivät Yhdistyneeksi kuningaskunnaksi.
1801 – Giuseppe Piazzi löysi Cereksen, ensimmäisenä löydetyn asteroidin. Aluksi sitä kuitenkin pidettiin planeettana.
1804 – Jean-Jacques Dessalines julisti Haitin itsenäiseksi.
1808 – Yhdysvallat kielsi orjien tuomisen maahan.
1846 – Clara Schumann esitti ensimmäisen kerran miehensä Robert Schumannin säveltämän pianokonserton.
1863 – Abraham Lincoln laati lain orjien vapauttamiseksi.
1880 – Panaman kanavan rakentaminen alkoi.
1885 – Montgolfierin veljekset ylittivät kuumailmapallolla Englannin kanaalin.
1887 – Kuningatar Viktoriasta tuli Intian keisarinna.
1892 – Ellis Island alkoi ottaa vastaan Yhdysvaltoihin saapuneita siirtolaisia.
1893 – Japani otti käyttöön gregoriaanisen kalenterin.
1899 – Espanjan valta Kuubassa loppui.
1899 – Suomessa tuli voimaan asetus taajaväkisistä yhdyskunnista.
1900 – Nigeriasta tuli Ison-Britannian protektoraatti (Pohjois-Nigerian protektoraatti ja Etelä-Nigerian protektoraatti).
1901 – Australia itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1904 – Sanomalehti Karjala alkoi ilmestyä.
1905 – Turun Sanomat alkoi ilmestyä.
1912 – Kiinasta tuli tasavalta.
1915 – Aspiriinia oli saatavilla ensimmäistä kertaa tablettina.
1916 – Varastoitua ja viilennettyä verta onnistuttiin siirtämään ensimmäistä kertaa onnistuneesti.
1920 – Kauniainen erotettiin itsenäiseksi kauppalaksi Espoon kunnasta.
1937 – Pispala lähialueineen siirrettiin Tampereen kaupunkiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta, joka samalla muuttui kauppalaksi.
1938 – Lapin lääni aloitti toimintansa.
1938 – Pohjois-Pirkkalan kauppala muuttui Nokiaksi.
1938 – Suomessa tuli voimaan asutuslaki, joka korvasi vuonna 1922 säädetyn "Lex Kallion".
1939 – Italialainen Nobel-palkittu ydinfyysikko Enrico Fermi siirtyi kotimaastaan maanpakoon Yhdysvaltoihin.
1946 – Helsingin suuri alueliitos.
1946 – Suomen setelinvaihdon "leikkauspäivä"
1947 – Messukylän kunta liitettiin Tampereen kaupunkiin.
1950 – Lielahti siirrettiin Ylöjärven kunnasta Tampereen kaupunkiin.
1956 – Suomen viimeiset taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin valtioneuvoston päätöksellä.
1959 – Fidel Castro syöksi Kuubassa Fulgencio Batistan vallasta.
1960 – Kamerun itsenäistyi.
1960 – Hyvinkään, Kouvolan, Riihimäen, Rovaniemen, Salon ja Seinäjoen kauppalat muuttuivat kaupungeiksi.
1962 – Samoa itsenäistyi.
1962 – Pieksämäki ja Varkaus muuttuivat kaupungeiksi.
1963 – Valkeakoski muuttui kaupungiksi.
1964 – Forssa muuttui kaupungiksi.
1965 – Vammala muuttui kaupungiksi.
1967 – Järvenpää muuttui kaupungiksi. Lauritsalan kauppala ja Lappeen kunta liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin.
 1967 – Suomessa otettiin käyttöön valtion varoista eduskuntapuolueille maksettava puoluetuki.
1969 – Lohja ja Loimaa muuttuivat kaupungeiksi.
1969 – Suomessa tuli voimaan puoluelaki ja oikeusministeriöön perustettiin puoluerekisteri.
1970 – Unix-järjestelmien käyttämän ajanlaskutavan (kellon) alkamisajankohta.
1970 – Kerava muuttui kaupungiksi.
1971 – Imatra ja Ylivieska muuttuivat kaupungeiksi.
1971 – Tyrvännön kunta liitettiin Hattulaan.
1971 – Yhdysvalloissa kiellettiin tupakan mainostaminen televisiossa.
1972 – Espoo, Kankaanpää ja Kauniainen muuttuivat kaupungeiksi. Helsingin maalaiskunta muuttui Vantaan kauppalaksi.
1973 – Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska liittyivät Euroopan talousyhteisön (EEC) jäseniksi.
1973 – Raution kunta liittyi Kalajoen kuntaan.
1973 – Riistaveden kunta liittyi Kuopioon.
1973 – Kemijärvi, Kuusankoski, Lieksa, Mänttä ja Äänekoski muuttuivat kaupungeiksi.
1973 – Postinumerot otettiin Suomessa virallisesti käyttöön.
1974 – Suomen ja Euroopan talousyhteisön välinen vapaakauppasopimus astui voimaan.
1974 – Nurmes, Raisio ja Vantaa muuttuivat kaupungeiksi.
1977 – Kajaanin maalaiskunta yhdistettiin Kajaanin kaupunkiin ja Karhulan kauppala Kotkan kaupunkiin. Suomeen syntyi 21 uutta kaupunkia kauppaloiden muuttuessa kaupungeiksi.
1979 – Yhdysvallat ja Kiina solmivat diplomaattiset suhteet.
1981 – Kreikka liittyi Euroopan unioniin.
1983 – ARPANET alkoi käyttää Internet-protokollaa: Internet syntyi.
1986 – Espanja ja Portugali liittyivät Euroopan unioniin.
1986 – Suomi liittyi Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) täysjäseneksi oltuaan sen ulkojäsen vuodesta 1961.
1986 – Alajärvi, Jämsänkoski, Kannus, Kauhava, Keuruu, Kuhmo, Laitila, Orivesi, Saarijärvi ja Ähtäri muuttuivat kaupungeiksi.
1992 – Kitee, Nivala ja Orimattila muuttuivat kaupungeiksi.
1993 – Tšekkoslovakia jakautui, Tšekki ja Slovakia itsenäistyivät.
1993 – MTV3-televisiokanava aloitti lähetyksensä.
1993 – Suomen kansallisuustunnukseksi moottoriajoneuvoissa ja postiliikenteessä vaihtui SF:n tilalle FIN.
1993 – Kaarina, Kiuruvesi, Närpiö, Pyhäjärvi ja Somero muuttuivat kaupungeiksi.
1995 – Suomi, Ruotsi ja Itävalta liittyivät Euroopan unioniin ja erosivat Euroopan vapaakauppajärjestöstä EFTA:sta.
1995 – Maailman kauppajärjestö (WTO) aloitti toimintansa; se korvasi tulli- ja kauppajärjestö GATT:in.
1997 – Paimio muuttui kaupungiksi.
1997 – Porvoon maalaiskunta ja silloinen Porvoon kaupunki yhdistyivät nykyiseksi Porvoon kaupungiksi.
1999 – Eurosta (€) tuli yhdentoista Euroopan unionin maan tilivaluutta.
2000 – Sveitsin perustuslaki tuli voimaan.
2000 – Kuusamo muuttui kaupungiksi.
2001 – Kauhajoki muuttui kaupungiksi.
2002 – Kalajoki muuttui kaupungiksi.
2002 – Eurosta tuli kahdentoista maan virallinen valuutta käytännössä, kun eurokolikot ja -setelit otettiin käyttöön.
2005 – Sahalahden kunta liittyi Kangasalan kuntaan.
2005 – Peräseinäjoki ja Seinäjoki yhdistyivät Seinäjoen kaupungiksi.
2005 – Kuopio ja Vehmersalmi yhdistyivät Kuopion kaupungiksi.
2006 – Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta yhdistyivät Rovaniemen kaupungiksi.
2007 – Bulgaria ja Romania liittyivät Euroopan unioniin, joka laajeni 27 maan laajuiseksi.
2007 – Suomessa toteutui 14 kuntaliitosta. Kuntien määrä väheni viidellätoista.
2007 – Slovenia liittyi euroalueeseen.
2007 – Ban Ki-moon aloitti kautensa Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerinä.
2007 – Kalasataman metroasema avattiin Helsingissä.
2007 – Adam Airin lento 574 Surabayasta Manadosta katosi Makassarinsalmeen. Lennolla oli 96 matkustajaa ja 6 miehistön jäsentä.
2008 – Leivonmäen kunta liittyi Joutsan kuntaan.
2008 – Kypros ja Malta liittyivät euroalueeseen.
2008 – Televisiokanava YLE Extra lakkautettiin. Tilalle tuli YLE TV1+.
2009 – Slovakia liittyi euroalueeseen.
2009 – Suomen kuntien määrä väheni 67:llä, kun yhteensä ennätykselliset 32 kuntaliitosta toteutui. Suurimmat kuntaliitokset olivat Salon ja Kouvolan seuduilla.
2010 – Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin.
2011 – Viro liittyi euroalueeseen.
2011 – Karttula liittyi Kuopioon.
2013 – Nilsiä liittyi Kuopioon.
2014 – Latvia liittyi euroalueeseen.
2015 – Liettua liittyi euroalueeseen
2015 – Maaninka liittyi Kuopioon.
2016 – Jalasjärvi liittyi Kurikkaan, Nastola Lahteen, Hämeenkoski Hollolaan ja Köyliö Säkylään.
2017 – Luvia liittyi Eurajokeen ja Juankoski Kuopioon.
2017 – Yökerhoammuskelussa kuoli 39 ihmistä Turkin Istanbulissa. 
2018  – Kangasala muuttui kaupungiksi.
2018 – Suomen alkoholilaki uudistui: muun muassa enintään 5,5-prosenttiset alkoholijuomat tulivat ruokakauppoihin ja anniskeluravintoloiden aukioloajat vapautuivat.
2018 – Etera ja Ilmarinen yhdistyivät.
2018 – Vuosi 2018 oli Topeliuksen juhlavuosi ja sisällissodan muistovuosi 2018.
2020 – Valtimo liittyi Nurmekseen.
2021 – Honkajoki liittyi Kankaanpäähän.
2023 – Suomeen perustettiin 21 hyvinvointialuetta. Sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen tehtävät ja järjestämisvastuu siirtyivät kunnilta hyvinvointialueille.

Syntyneitä 
1431 – Aleksanteri VI, paavi (k. 1503)
1449 – Lorenzo de' Medici, firenzeläinen valtiomies (k. 1492)
1467 – Sigismund I, Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas vuosina 1506–1548 (k. 1548)
1484 – Ulrich Zwingli, sveitsiläinen protestanttijohtaja (k. 1531)
1618 – Bartolomé Esteban Murillo, espanjalainen taidemaalari (k. 1682)
1814 – Hong Xiuquan, kiinalainen kapinallinen (k. 1864)
1823 – Sándor Petőfi, unkarilainen runoilija ja kapinallinen (k. 1849)
1852 – Eugène Anatole Demarcay, ranskalainen kemisti (europiumin löytäjä) (k. 1904)
1853 – Karl von Einem, saksalainen kenraali (k. 1934)
1854 – James George Frazer, skotlantilainen antropologi (selvitti ihmisen käyttäytymisevoluution) (k. 1941)
1859 – Michael Joseph Owens, yhdysvaltalainen lasintekijä (keksi ensimmäisen automaattisen lasipullontekokoneen) (k. 1923)
1863 – Pierre de Frédy (”Pierre de Coubertin”), ranskalainen historioitsija ja kasvatustieteilijä (nykyaikaisten olympialaisten alullepanija) (k. 1937)
1864 – Alfred Stieglitz, yhdysvaltalainen valokuvaaja (k. 1946)
1879 – Edward Morgan Forster, englantilainen kirjailija (k. 1970)
1881 – Vajiravudh, Thaimaan kuningas 1910–1925 (k. 1925)
1887 – Wilhelm Canaris, saksalainen amiraali (k. 1945)
1892 – Manuel Roxas, Filippiinien presidentti 1946–1948 (k. 1948)
1894 – Satyendra Bose, intialainen matemaatikko ja fyysikko (k. 1974)
1895 – J. Edgar Hoover, yhdysvaltalainen virkamies (FBI:n johtaja) (k. 1972)
1898 – Viktor Ullmann, saksalainen säveltäjä (k. 1944)
1900 – Francisco de Asis Javier Cugat Mingall de Bru y Deulofeo (”Xavier Cugat”), espanjalainen muusikko (k. 1990)
1909 – Dana Andrews, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1992)
  1909 – Barry Goldwater, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1998)
1912 – Kim Philby, brittiläinen vakoilija (k. 1988)
1919 – Jerome David Salinger (”J.D. Salinger”), yhdysvaltalainen kirjailija (Sieppari ruispellossa) (k. 2010)
1921 – Alain Mimoun, algerialainen juoksija (olympiavoittaja) (k. 2013)
1922 – Ensio Siilasvuo, suomalainen kenraali (k. 2003)
  1922 – Thomas Rocco Barbella (”Rocky Graziano”), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (k. 1990)
1923 – Milt Jackson, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1999)
1927 – Vernon Smith, vuoden 2002 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti
1929 – Aulis Kallakorpi, suomalainen mäkihyppääjä (k. 2005)
1930 – Frederick Wiseman, yhdysvaltalainen dokumentaristi
1933 – Joe Orton, englantilainen kirjailija
1936 – Kalevi Lehtinen, suomalainen evankelista (k. 2011)
1937 – Lenita Airisto, suomalainen toimitusjohtaja ja Suomen Neito
1941 – Martin Evans, vuoden 2007 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut brittiläinen geneetikko
  1941 – Wenzel Hagelstam, suomalainen antiikkikauppias
1942 – Juha Pihkala, suomalainen piispa
  1942 – Martin Frost, yhdysvaltalainen poliitikko
1944 – Mir Zafarullah Khan Jamali, Pakistanin pääministeri (2002–2004)
1945 – Jacques Bernard Ickx (”Jacky Ickx”), belgialainen kilpa-autoilija
1947 – Risto Kuisma, suomalainen poliitikko
1952 – Mahamadou Issoufou, Nigerin presidentti 2011–2021
1956 – Christine Lagarde, ranskalainen poliitikko ja asianajaja
1957 – Esa Pulliainen, suomalainen kitaristi
  1957 – Evángelos Venizélos, kreikkalainen poliitikko ja ministeri
1958 – Laura Jurkka, suomalainen näyttelijä
  1958 – Henriette Youanga, keskiafrikkalainen jousiampuja
1966 – Veli-Matti Kallio (”Veeti Kallio”), suomalainen laulaja
  1966 – Mika Nieminen, suomalainen jääkiekkoilija
1967 – Janne Sankelo, suomalainen poliitikko
1968 – Davor Šuker, kroatialainen jalkapalloilija
  1969 – Verne Troyer, yhdysvaltalainen lyhytkasvuinen näyttelijä (k. 2018)
1971 – Robert Holík (”Bobby Holík”), tšekkiläinen jääkiekkoilija
1972 – Alejandro Montecchia, argentiinalainen koripalloilija ja olympiavoittaja
1981 – Zsolt Baumgartner, ensimmäinen unkarilainen Formula 1 -kuljettaja
1982 – David Nalbandian, argentiinalainen tennispelaaja
1983 – Daniel Jarque, espanjalainen jalkapalloilija
1984 – José Paolo Guerrero, perulainen jalkapalloilija
1986 – Lee Sung-min (”Sungmin”), eteläkorealainen muusikko (”Super Junior”)
1987 – Ben Alnwick, englantilainen jalkapalloilija
  1987 – Salamtou Hassane, nigeriläinen yleisurheilija
1988 – Janne Ryynänen, suomalainen yhdistetyn hiihtäjä
1990 – Joonas Pylsy, suomalainen salibandyn pelaaja
1994 – Matias Linkoaho, suomalainen pikajuoksija
  1994 – Christian Nassif, keskiafrikkalainen uimari
1996 – Joni Tuulola, suomalainen jääkiekkoilija
1999 – Urho Vaakanainen, suomalainen jääkiekkoilija
2002 – Tusse, kongolais-ruotsalainen laulaja

Kuolleita 

 898 – Eudes, (Pariisin kreivi Odo), frankkien kuningas (s. n. 860)
1559 – Kristian III, Tanskan ja Norjan kuningas (s. 1503)
1748 – Johann Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1667)
1782 – Johann Christian Bach, saksalainen säveltäjä (s. 1735)
1800 – Louis-Jean-Marie Daubenton, ranskalainen naturalisti (s. 1716)
1817 – Martin Klaproth, saksalainen kemisti (s. 1743)
1894 – Heinrich Hertz, saksalainen fyysikko (s. 1857)
1953 – Hiram King Williams (”Hank Williams”), yhdysvaltalainen kantrilaulaja (s. 1923)
1972 – Maurice Chevalier, ranskalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1888)
1975 – Kalle Anttila, suomalainen painija (olympiavoittaja) (s. 1887)
1976 – Yrjö Kallinen, suomalainen osuustoimintamies, poliitikko ja ministeri (s. 1886)
1978 – Alma Raatikainen, suomalainen kirjailija (s. 1916)
1992 – Grace Hopper, yhdysvaltalainen ohjelmoija (Cobol-ohjelmointikielen ”äiti”) (s. 1906)
1994 – Cesar Romero, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1907)
1995 – Wigner Pál Jenő (”Eugene Wigner”), vuoden 1963 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut unkarilaissyntyinen fyysikko (s. 1902)
1997 – Townes Van Zandt, yhdysvaltalainen kantrimuusikko (s. 1944)
2001 – Kirsti Lagerspetz, suomalainen psykologian professori (s. 1932)
2004 – Mikko Juva, suomalainen arkkipiispa (s. 1918)
2009 – Aarne Arvonen, kuollessaan Suomen vanhin henkilö (s. 1897)
2015 – Ulrich Beck, saksalainen sosiologi (s. 1944)
2017 – Derek Parfit, englantilainen filosofi (s. 1942)
2018 – Pertti Kaijanlaakso, suomalainen nyrkkeilijä (s. 1949)
 2018 – Jon Steuer, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1984)
2019 – Juri Artsutanov, venäläinen insinööri (s. 1929)

Juhlapäiviä 

Gregoriaanista kalenteria käyttävissä maissa vietetään uudenvuodenpäivää, jota juhlistetaan keskiyöllä (klo 0.00) järjestettävin ilotulituksin.
Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti
Haitin itsenäisyyspäivä
Kiinan tasavallan perustamispäivä
Sudanin itsenäisyyspäivä
Kuuban vapautuspäivä
Slovakian tasavallan perustamispäivä
Kwanzaa (tai Kwanza) -juhlan viimeinen päivä
Ortodoksisella kirkolla Herran ympärileikkaus sekä pyhän Basileios Suuren muistopäivä, keskisuuri juhla

Lähteet

Aiheesta muualla 

Katso myös: kalenteri ~ 31. joulukuuta, 2. tammikuuta

Tammikuu
-01-01