Ilkka Hanski

Ilkka Aulis Hanski (14. helmikuuta 1953 Lempäälä – 10. toukokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen ekologi ja evoluutiobiologi sekä tieteen akateemikko. Hän oli alallaan maailman huomattavimpia tutkijoita, ja hänet tunnetaan erityisesti metapopulaatioteorian kehittäjänä.

Nuoruus ja opiskelu 
Hanski syntyi Lempäälässä vuonna 1953. Lapsena hän keräsi perhosia isovanhempiensa talon pihasta. Myöhemmin Hanski muisteli, että monet hänen tutkimuksistaan saivat inspiraationsa lapsuuden seikkailuista ja Helsingin yliopiston genetiikan professorin Esko Suomalaisen kannustuksesta. Hanski oli ottanut yhteyttä Suomalaiseen löydettyään harvinaisen perhosen isovanhempiensa pihasta.

Hanski opiskeli biologiaa Helsingin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistosta 1979. Hänen väitöskirjansa käsitteli lantakuoriaisten yhteisöekologiaa. Hanski havaitsi tutkimuksessaan, että suurin osa lantakuoriaisista eli ryhmissä niin, että tietyt lajit olivat yleisiä tietyillä kokkareilla ja harvinaisia toisilla.

Tieteellinen ura 
Vielä 1960-luvulla ekologit eivät juuri kiinnittäneet huomiota siihen, ovatko populaatiot levittäytyneet asuinalueelleen tasaisesti vai elävätkö ne useissa paikallisissa rykelmissä. Populaatiobiologi Richard Levins esitti 1969 metapopulaation käsitteen, jonka pohjalle Hanski rakensi tieteellisen uransa. Hanski oli koko uransa ajan erityisen kiinnostunut saarten lajistojen ekologiasta ja evoluutiosta, sillä ne olivat luonnollisesti sirpaloituneita elinympäristöjä.

Hanski työskenteli Helsingin yliopistossa vuodesta 1980 ja nimitettiin professoriksi 1993. Siellä hän alkoi kehittää mallia metapopulaatioiden selviytymisestä. 1980-luvun lopulla Hanski oli valmis kokeilemaan ennustuksiaan kenttäkokeissa. Populaatiobiologi Paul Ralph Ehrlichin kanssa käydyn keskustelun jälkeen Hanski päätti alkaa tutkia oletustaan Ahvenanmaalla täpläverkkoperhosen parissa. 1990-luvun alussa Hanski alkoi tehdä karttaa Ahvenanmaan kaikista täpläverkkoperhosen mahdollisista elinympäristöistä. Vuoteen 2016 mennessä se oli kasvanut laajaksi tietokannaksi, jossa oli yli 4 000 yksittäistä paikkaa, jotka tarkistetaan vuosittain perhosen ja sen parasitoidien ja patogeenien tutkimiseksi.

Vuonna 1991 Hanski perusti Helsingin yliopistoon metapopulaatiobiologian tutkimusryhmän, josta tuli myöhemmin Metapopulaatiobiologian tutkimuskeskus. Se oli Suomen Akatemian huippuyksikkö 2000–2017.

Hanski palasi 2003 väitöskirjansa aiheeseen, kun hän käynnisti tutkimusprojektin, jonka kohteena oli Madagaskarin monimuotoiset kotoperäiset lantakuoriaiset ja niiden selviytyminen elinympäristöjen katoamisessa.

Vuodesta 2011 Hanski työskenteli yhteistyössä allergiatutkijoiden, molekyylibiologien, tilastotieteilijöiden ja immunologien kanssa tarkoituksenaan selvittää ympäristön biodiversiteetin suhdetta allergioihin ja muihin tulehdusperäisiin sairauksiin.

Hanski toimi akatemiaprofessorina vuosina 2006–2011 ja 2012–2016.

Tutkimustulokset ja niiden merkitys 
Hanski tutki urallaan erityisesti metapopulaatioita ja lisäksi laajemmin luonnon monimuotoisuuden merkitystä ja suojelua. Hänen tutkimustyössään yhdistyivät erityislaatuisesti teoreettinen ja empiirinen tutkimus.

Erityisesti Hanskin Ahvenenmaalla toteutetusta täpläverkkotutkimuksesta on tullut kansainvälisesti tunnettu mallisysteemi, jonka avulla on voitu tutkia monia ekologian ja evoluutiobiologian olennaisia kysymyksiä. Ainutlaatuisen tietokannan ansiosta tutkijat ovat pystyneet havainnoimaan, miten lajit sopeutuvat ilmastonmuutokseen ja elinympäristöjen sirpaloitumiseen.

Hanskin teoksesta Metapopulation Ecology (1999) on tullut monien populaatiobiologien, suojelubiologien ja maisemaekologien keskeisimpiä teoksia.

Tunnustuksia

Jäsenyydet ja arvonimet 
Hanski valittiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 1998 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001. Hänet kutsuttiin 2005 toisena suomalaisena arvostetun brittiläisen tiedeakatemian Royal Societyn jäseneksi. Yhdysvaltalainen tieteellinen seura American Academy of Arts and Sciences kutsui 2006 Hanskin ulkomaiseksi kunniajäsenekseen.

Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia valitsi 2010 Hanskin yhdeksi ulkomaisista jäsenistään. Tieteen akateemikon arvon Hanski sai vuonna 2015.

Palkinnot ja huomionosoitukset 
 Balzanin palkinto 2000
 Marsh Award
 Suomen tiedepalkinto 2007 
 Euroopan tiedesäätiön vuoden 2010 Latsis-palkinto 
 Ruotsin akatemian Crafoord-palkinto eli niin sanotun pikku-Nobel 2011 
 Espanjalainen BBVA-säätiö myönsi 2016 Hanskille 400 000 euron suuruisen Frontiers of Knowledge -palkinnon urauurtavastaan työstä metapopulaatiobiologian alalla. 
 Kaksi borneolaista lantakuoriaislajia, Onthophagus hanskii ja Phacosoma hanskii, on nimetty Ilkka Hanskin mukaan.

Perhe 
Hanskin toinen puoliso vuodesta 1990 oli ympäristöpolitiikan professori Eeva Furman. He asuivat Helsingissä, ja heillä oli kolme lasta. Hanski kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 63-vuotiaana 10. toukokuuta 2016.

Julkaisuja

Kirjoittanut

Toimittanut

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset eläintieteilijät
Suomalaiset ekologit
Akateemikot (Suomi)
Akatemiaprofessorit
Royal Societyn ulkomaiset jäsenet
Helsingin yliopiston professorit
Suomalaiset professorit
Vuonna 1953 syntyneet
Vuonna 2016 kuolleet
Viitatuimmat tutkijat Clarivaten mukaan