Mayakielet

Mayakielet muodostavat kielikunnan, jonka maantieteellinen alue on Mesoamerikassa, Kaakkois-Meksikosta aina Hondurasiin saakka. Vaikka espanja on alueen nykyvaltioissa virallinen kieli, näitä yhteisestä kantakielestä polveutuvia kieliä puhuu näillä alueilla yli neljä miljoonaa mayaa. Vuonna 1996 Guatemala tunnusti 21 eri mayakieltä ja Meksiko tunnustaa viisi muuta, joiden puhuma-alue ei ulotu Guatemalaan. Esikolumbiaanisina aikoina mayasivilisaation kehittämää mayojen kirjoitusjärjestelmää käytettiin usean eri mayakielen kirjoittamiseen, varsinkin klassiselta kaudelta (noin v. 250–900) lähtien. 


Luokittelu

jukatek
mopan-Itza
itza
mopan
jukatek-lakantun
lakantun
jukatek
wastek
chicomuseltek
wastek
chol-tzeltal
chol
chol-chontal
chontal
chol
chorti

tzeltal
tzeltal
tzotzil
qanjobal-chuj
chuj
chuj
tojolabal
qanjobal
qanjobal
jakaltek (popti)
mocho
kiche-mam
kiche
qeqchi
poqomam
poqomchi
kaqchikel
sakapultek
sipakap
tzutujil
uspantek
mam
ixil
awakatek
ixil
mam
mam
tektitek

Ortografia ja ääntäminen
Mayakielten latinisointi perustuu espanjan kielen kirjoitussääntöihin. Tärkeimpiä sääntöjä:

 paino on yleensä viimeisellä tavulla
 CH ääntyy /tš/
 J ääntyy /h/
 X ääntyy /š/
Lisäksi mayakielissä on useita glottaaliäänteitä, joita merkitään konsonantin yhteydessä apostrofilla: esim: k', q' ja tz'.

Lähteet
kotoistus.fi, kielten suomenkieliset nimet (PDF)

Viitteet

Aiheesta muualla
mayakielten sukupuu suomeksi
Guatemalan mayakielten akatemia
Webster's online dictionary, jukatek-englanti-sanakirja
Syddansk universitet , mayakielten vertaileva sanasto (yli 40 000 sanaa 31 kielellä)
MesoWeb.com, englannin kielen sanojen vastineita mayakielissä
larutamayaonline.com, Guatemalan ja Belizen mayakielet 
hemisphereinitiatives.org, mayakielten virallistamisesta Guatemalan rauhansopimuksessa 
Proyecto Lingüístico Francisco Marroquín, espanjan ja mayakielten opettamisesta Guatemalassa
ethnologue.com, ISO-koodi-kartta mayakielille