Tyydyttynyt rasvahappo

Tyydyttyneet rasvahapot ovat rasvahappoja, joissa on hiiliatomien välillä vain yksinkertaisia sidoksia. Rasvoja, jotka sisältävät glyserolin kanssa esteröityneinä etupäässä tyydyttyneitä rasvahappoja, kutsutaan kovaksi rasvaksi.

Tyydyttyneiden  rasvahappojen hiiliketju  on pääasiassa haaroittumaton ja siinä ei ole kaksoissidoksia. Tyydyttyneen rasvahapon sulamispiste on korkeampi kuin vastaavan hiiliketjun pituuden omaavalla tyydyttymättömällä  rasvahapolla.

Runsaasti tyydyttynyttä rasvaa sisältävä naudanrasva ei ole yhtä herkkä härskiintymään kuin ankan-, broilerin- ja sianrasva.

Tyydyttynyt rasva laskee yleensä veren insuliinipitoisuutta.

Tyydyttyneitä rasvahappoja 

 voihappo (4:0), C4H8O2 / CH3(CH2)2COOH, CAS-numero 107-92-6 
 kapronihappo (6:0), C6H12O2 / CH3(CH2)4COOH, CAS-numero 142-62-1
 kapryylihappo (8:0), C8H16O2 / CH3(CH2)6COOH, CAS-numero 124-07-2
 kapriinihappo (10:0), C10H20O2 / CH3(CH2)8COOH, CAS-numero 334-48-5
 lauriinihappo (12:0), C12H24O2 / CH3(CH2)10COOH, CAS-numero 143-07-7
 myristiinihappo (14:0), C14H28O2 / CH3(CH2)12COOH, CAS-numero 544-63-8
 palmitiinihappo (16:0), C16H32O2 / CH3(CH2)14COOH, CAS-numero 57-10-3
 steariinihappo (18:0), C18H36O2 / CH3(CH2)16COOH, CAS-numero 57-11-4
 arakidiinihappo (20:0), C20H40O2 / CH3(CH2)18COOH, CAS-numero 506-30-9
 beheenihappo (22:0), C22H44O2 / CH3(CH2)20COOH, CAS-numero 112-85-6
 lignoseriinihappo (24:0), C24H48O2 / CH3(CH2)22COOH, CAS-numero 557-59-5

Tyydyttyneiden rasvahappojen kulutus 
Suurin osa ihmiskunnan nauttimasta rasvasta on tyydyttynyttä rasvaa, jonka kulutus on aikuisilla keskimäärin 9 prosenttia kokonaisenergiasta. Tyydyttyneen rasvan saanti vaihtelee maittain välillä 2-28 E%.

Tyydyttyneet rasvahapot ravinnossa 
Lähes 70 prosenttia maidon ja yli 60 prosenttia maitosuklaan rasvahappokoostumuksesta on tyydyttynyttä rasvaa. Tyydyttyneiden rasvojen osuus lihan sisältämistä rasvahapoista vaihtelee eläimen lajin ja jalostusasteen mukaan. Lähes puolet suomalaisen naudan rasvasta koostuu tyydyttyneistä rasvahapoista, sianlihan rasvasta 40 prosenttia ja broilerin noin 32 prosenttia. 

Elintarvikkeissa esiintyvien tyydyttyneiden rasvahappojen suhteelliset osuudet vaihtelevat ruoittain:

Ruoansulatuksessa muodostuvat tyydyttyneet rasvahapot 
Paksusuolen bakteerit hajottavat ravinnon sisältämät liukoiset kuidut tyydyttyneiksi lyhytketjuisiksi rasvahapoiksi, jotka muodostavat 6–15 prosenttia länsimaalaisten ravinnosta saadusta kalorimäärästä. Suoliston pintasolukko käyttää etenkin voihappoa eli butyraattia uusiutumiseensa. Voihappo vähentää kasvainten muodostumista ja sillä saattaa olla myös tulehdusta hillitsevää ja ylipainoa ehkäisevää vaikutusta. Ulosteiden runsas lyhytketjuisten rasvahappojen määrän on toisaalta havaittu korreloivan autismin kanssa.

Myös voi sisältää ruoansulatusbakteerien tuottamaa voihappoa. Hiilihydraattien ja alkoholin runsaan nauttimisen on havaittu nostavan tyydyttyneen rasvan määrää veressä.

Saanti
Finravinto 2012 -kyselytutkimuksen mukaan noin 14 prosenttia suomalaisten kokonaisenergiasta tulee tyydyttyneestä rasvasta. Miehet nauttivat sitä 38 grammaa vuorokaudessa ja naiset 29 grammaa. Neljäkymmentä prosenttia miesten nauttimasta rasvasta oli tyydyttynyttä ja naisilla 38 prosenttia. Miehet saavat eniten tyydyttyneitä rasvahappoja voita sisältävistä rasvalevitteistä, lihasta ja lihajalosteista sekä juustosta. Ne ovat myös naisilla suurimmat lähteet, mutta juusto on heillä ykkössijalla..  

Yhdysvaltaltalaiset saivat vuonna 2023 vain 12 prosenttia energiastaan tyydyttyneestä rasvasta. Juusto on siellä suurin tyydyttyneen rasvan lähde.

Saantisuositukset
Suomalaisen Valtion ravitsemusneuvottelukunnan vuonna 2014 antaman suosituksen mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla alle 10 prosenttia. Neuvottelukunnan puheenjohtaja, ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm on perustellut tyydyttyneen rasvan saantia rajoittavaa suositusta sillä, että tyydyttyneen rasvan korvaaminen tyydyttymättömällä rasvalla pienentäisi kokonaiskuolleisuutta, sydäntautikuolleisuutta ja sydäntautien ilmaantuvuutta.

Vertaisarvioitu tiedejulkaisu Journal of the American College of Cardiology julkaisi vuonna 2020 kansainvälisen 12-henkisen tutkimusryhmän laatiman ravitsemussuosituksia arvioivan tieteellisen artikkelin, jossa todettiin, ettei kyseiselle suositukselle ole tieteellistä pohjaa, koska uusimmissa satunnaistetuista ja väestöseurantatutkimuksista laadituissa meta-analyyseissa ei ole havaittu, että tyydyttyneen rasvan vähentäminen vähentäisi sydän ja verisuonitauteja tai kokonaiskuolleisuutta, vaan että tyydyttyneen rasvan runsas käyttö päin vastoin vähentää riskiä saada sydänkohtaus.

Katso myös 
 Tyydyttyneiden rasvahappojen terveysvaikutukset
 Rasvakeskustelu

Lähteet

Aiheesta muualla

 Fineli: Tyydyttyneiden rasvahappojen lähteet ruoka-aineissa
Onko rasva- ja hiilihydraattikritiikille perusteita?  Suomen Lääkärilehti 13/2012 vsk 67
 Top Food Sources of Saturated Fat in the U.S. 
 Saturated fats and heart disease link 'unproven'  

Rasvahapot
Ravinto-oppi
Seulonnan keskeiset artikkelit