Kainuun maakuntahallinto

Kainuun maakuntahallinto oli vuosina 2004–2012 toteutettu kokeilu, jossa kuntien, mutta myös joitain valtion, tehtäviä siirrettiin maakuntahallinnolle. Hallinnon ylintä toimivaltaa käytti vaaleilla valittu Kainuun maakuntavaltuusto. Kokeilualueeseen kuuluvat Kajaani, Kuhmo, Hyrynsalmi, Paltamo, Puolanka, Ristijärvi, Sotkamo ja Suomussalmi (sekä myös Vuolijoki ennen liittymistä Kajaaniin vuonna 2007). Vaala osallistui Kainuun maakuntahallintoon vain tarkkailijana.

Vaalit
Vaaleissa 2004 maakuntavaltuuston 39 paikkaa jaettiin puolueiden voimasuhteiden perusteella kuitenkin siten, että Ristijärveä lukuun ottamatta jokaisesta kunnasta valittavien maakuntavaltuutettujen määrä riippui suoraan kunnan asukasluvusta. Tämän perusteella Kajaani sai 17 valtuutettua, Suomussalmi, Kuhmo ja Sotkamo 5, Puolanka ja Paltamo 2 sekä Hyrynsalmi ja Vuolijoki kumpikin yhden. Lisäksi Ristijärvi sai yhden valtuutetun, vaikka sen väestö ei ollut sinänsä riittävä. Kuntakiintiöstä luovuttiin ennen seuraavia vaaleja. Lisäksi valtuutettujen lukumäärää nostettiin 39:stä 59:ään, joka vastaa samankokoisen kunnan valtuutettujen määrää.

Valtuusto
Kainuussa maakuntavaaleilla valittu hallintokokeilun aloittanut maakuntavaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran 15. marraskuuta 2004 Kajaanin Kaukametsässä. Kokouksen koollekutsujana ja puheenjohtajana toimi Pekka Turpeinen (kesk.). Juhlapuhujina olivat eduskunnan puhemies Paavo Lipponen, EU:n alueiden komitean presidentti Peter Straub, alue- ja kuntaministeri Hannes Manninen samoin kuin pääsihteeri Hannu Leskinen.

Maakuntavaltuuston valitsema maakuntajohtaja oli ensimmäisellä kaudella Hannu Leskinen ja toisella Alpo Jokelainen. Kainuun maakuntavaltuuston puheenjohtaja oli toisella kaudella Timo Säkkinen ja ensimmäisellä kaudella kansanedustaja Timo Korhonen (kesk.).

Tehtävät
Maakuntahallinnon tehtäväksi tuli lähes kaikki kunnallinen päätöksenteko lukuun ottamatta peruskoulua, kansalaisopistoja sekä eräitä tekniseen, elinkeino- sekä ympäristötoimeen liittyviä kysymyksiä. Maakuntahallintokokeilu herätti sekä myötä- että vasta-argumentteja. Puolustajien melestä kokeilu antoi mahdollisuuden hoitaa kunnan tehtävät ilman kuntaliitoksia. Vastustajien mielestä kokeilu olisi tullut lopettaa turhana. Maakunnalla ei ollut verotusoikeutta. Sillä oli kuitenkin oikeus päättää, minkä osuuden kuntien tuloista se ottaa.

Maakunnan rahoitusmallissa ilmeni vakavia ongelmia Kajaanin ja Sotkamon sekä syrjäisten kuntien kuten Puolangan ja Hyrynsalmen välillä. Koko kokeilun jatko oli uhattuna vuonna 2011.

Tunnettuja maakuntavaltuutettuja

2004
Anne Huotari, kansanedustaja ,toimitsija, vas, Kajaani
Heikki Kemppainen, entinen kunnanjohtaja, kesk, Ristijärvi
Timo Korhonen, valtuuston puheenjohtaja, tuleva kansanedustaja, kesk, Sotkamo 
Merja Kyllönen, tuleva kansanedustaja, vas, Suomussalmi
Paula Lehtomäki, kansanedustaja, ulkomaankauppaministeri, kesk, Kuhmo
Osmo Polvinen, entinen kansanedustaja, maanviljelijä, vas, Sotkamo
Pekka Turpeinen, toimittaja, kesk, Kajaani

2008
Heikki Kemppainen, kesk
Pentti Kettunen, Perussuomalaiset, entinen kansanedustaja, Kajaani, valittiin 2011 uudelleen eduskuntaan
Timo Korhonen, kansanedustaja, kesk
Merja Kyllönen, kansanedustaja, vas
Osmo Polvinen, entinen kansanedustaja, vas

Katso myös 
Kainuun hyvinvointialue

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kainuun hallintokokeilusta oma laki Sisäasiainministeriö, 17.10.2002. 
 Finlex: Laki Kainuun hallintokokeilusta 9.5.2003/343
 Kainuusta tehtiin alueellisen demokratian testilaboratorio 2000-luvulla Ylen Elävä arkisto.

Kainuu
Suomen hallinto
Maakuntavaalit