Fidžin kieli

Fidžin kieli on austronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Fidžin saarivaltiossa. Nykyinen yleiskieli perustuu Baun murteeseen. Fidžiä puhui vuonna 1996 äidinkielenään 337 320 ihmistä. Toisena kielenä sitä ilmoitti vuonna 1991 puhuvansa 320 000 fidžiläistä. Kielen ei katsota olevan uhanalainen. Lukutaitoisten osuus on hyvä, ja fidžiä käytetään muun muassa tiedotusvälineiden kielenä.

Fonologia 
Fidžin konsonanteissa on verrattain paljon sellaisia äänteitä, jotka esiintyvät vain tietyissä murteissa (esim. [x] ja [h]) ja lainasanoissa (esim. [p] ja [f]). Tällaiset äänteet on merkitty sulkeisiin. Yhteensä konsonantteja on 16.  

Vokaaleja on viisi. Kaikki voivat esiintyä pitkinä ja lyhyinä. Pitkiä vokaaleja ei oppi- ja sanakirjoja lukuun ottamatta ole tapana merkitä. 

Fidžin kieli käyttää latinalaista kirjaimistoa. Sen aakkoset ovat:

A B C D E F G I J K L M N O P Q R S T U V W Y
a b c d e f g i j k l m n o p q r s t u v w y.

Huomioitavaa on siis, että kirjainyhdistelmä /ti/ tuottaa äänteen [tʃ].

Sanajärjestys 
Fidžin kielen lauseissa verbi, eli predikaatti tulee ensiksi, sitten tulee objekti ja sitten subjekti.

Muuta kielioppia 
Fidžin kielessä substantiivien edessä on yleensä liite a. Samalla liitteellä voidaan tosin kuvata myös imperfektimuotoa.

Kansalliskieli-väittely 
Fidžillä käydään kiivasta keskustelua valtion virallisista kielistä. Tämän hetkinen perustuslaki tunnustaa virallisiksi kieliksi englannin, fidžin ja fidžinhindin (myös nimellä hindustani). Väittely kulminoituu kysymykseen siitä, pitäisikö kaikkien virallisten kielten olla pakollisia oppiaineita koulussa. Myös etnisten fidžiläisten ja intialaista alkuperää olevien Fidžin intialaisten välit ovat pitkään olleet huonot.

Murteet 
bau
kadavu
Kaakkois-Viti Levun murre
Koillis-Viti Levun murre
Keski-Vanua Levun murre
Koillis-Vanua Levun murre
Kaakkois-Vanua Levun murre
Länsi-Vanua Levun murre
länsifidži
waya
Lähde:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Pieni fidži–englanti-sanasto

Fidžin kielet
Oseanialaiset kielet