Venäjän sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta

Venäjän sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta eli Venäjän SFNT () oli sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan suurin Neuvostoliiton neuvostotasavalloista.

Historia

Täysivaltainen valtio 1917–1922 

Valta Venäjällä oli siirtynyt lokakuun vallankaappauksessa väliaikaiselta hallitukselta bolševikkien johtamille työläis- ja sotilasedustajien neuvostoille. Neuvostojen muodostaman toisen yleisvenäläisen kongressin päätöslauselmassa marraskuussa (J: lokakuussa) 1917 julistettiin Venäjän neuvostotasavalta (). Siitä käytettiin myös lyhyempää nimitystä Neuvosto-Venäjä erotukseksi sitä edeltäneistä keisarillisesta ja tasavaltaisesta Venäjästä.

Heinäkuussa 1918 hyväksytyn perustuslain mukaan neuvostotasavallan viralliseksi nimeksi tuli Venäjän sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta (). Neuvosto-Venäjä muodosti yhdessä bolševikkien haltuun ottamien ja hallitsemien Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavaltojen kanssa Neuvostoliiton, jonka johtavana osana Venäjä oli.

Neuvostoliiton jäsenvaltio 

Vaikka Venäjä oli johtava neuvostotasavalta, sillä ei ollut alueensa mukaan nimettyä kommunistista puoluetta, koska Neuvostoliiton kommunistinen puolue oli alkujaan yleisvenäläinen kommunistinen puolue. Venäjän SFNT:n oma kommunistinen puolue perustettiin vasta vuonna 1990. Vuoden 1936 Neuvostoliiton ja vuoden 1937 Venäjän perustuslain mukaan Venäjä sai oman korkeimman neuvostonsa, joka valitsi hallituksen eli kansankomissaarien neuvoston. Samalla neuvostotasavallan viralliseksi nimeksi muuttui .

Krim kuului Neuvostoliitossa Venäjän SFNT:aan vuoteen 1954 asti, jolloin se Venäjällä nykyisin vallitsevan tulkinnan mukaan liitettiin Venäjän ja Ukrainan kansojen 300-vuotisen liiton kunniaksi Ukrainan SNT:aan. Krim oli kuitenkin tuolloin kurjassa kunnossa ja rasite. Väestömäärä oli romahtanut pakkosiirtojen vuoksi, ja maatalous tuotti huonosti. Vuosipäivä vain sattui osumaan samaan aikaan. Idean esitti Nikita Hruštšov, mutta päätöksen takana oli koko poliittinen johto aikana, jolloin maan sisäisten rajojen siirto oli helppoa ja arkipäivää. Neuvostoliiton Korkeimman neuvoston puhemiehistön asetuksen allekirjoittivat puheenjohtaja Kliment Vorošilov ja sihteeri Nikolai Pegov.

Kesäkuussa 1990 neuvostotasavallan korkein neuvosto antoi julistuksen valtiollisesta suvereeniudesta ja vuoden 1991 alussa luotiin Venäjän presidentin toimi, jolle siirrettiin korkeimman neuvoston toimeenpanovalta. Ensimmäisen presidentinvaalin voitti korkeimman neuvoston puhemiehenä toiminut Boris Jeltsin kesäkuussa 1991. Korkein neuvosto hyväksyi Neuvostoliiton lakkauttaneen Belavežan sopimuksen Itsenäisten valtioiden yhteisöstä joulukuussa 1991 ja myöhemmin viralliseksi nimeksi tuli Venäjän federaatio.

Autonomiset sosialistiset neuvostotasavallat 
Venäjän autonomiset sosialistiset neuvostotasavallat (ASNT) vuonna 1991:

 Baškiirien ASNT
 Burjaatti-Mongolien ASNT
 Dagestanin ASNT
 Jakuuttien ASNT
 Kabardi-Balkarian ASNT
 Kalmukkien ASNT
 Karjalan ASNT
 Komin ASNT
 Marin ASNT
 Mordvalaisten ASNT
 Pohjois-Ossetian ASNT
 Tataarien ASNT
 Tšetšeenien ja inguušien ASNT
 Tšuvassien ASNT
 Tuvan ASNT
 Udmurtian ASNT

Lähteet

Aiheesta muualla 

Neuvostotasavallat
Venäjän entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Seulonnan keskeiset artikkelit