Iisalmi–Ylivieska-rata

Iisalmen–Ylivieskan radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Iisalmesta Pyhäjärven kautta Ylivieskaan. Rataosan pituus on 154,4 kilometriä. Rataosaa kutsutaan myös Kyösti Kallion radaksi. Rata kulkee valtatien 27 rinnalla.

Rataosuus on yksiraiteista ja sähköistämätöntä rataa, joka sähköistetään vuosina 2020–2023. Liikenteenohjaus on keskitetty Ylivieskaan. Rataosan liikenteenohjaus hoidetaan ns. radio-ohjauksen avulla, jossa liikenneohjaaja kääntää vaihteet ja turvaa kulkutiet sähköisesti ja antaa kulunvalvonnan, opastinnäyttöjen sekä rautatien linjaradion avulla junille liikkumisluvat.

Vuonna 2006 rataosan taajamajunaliikennettä alettiin hoitaa Dm12-kiskobusseilla. Tätä ennen henkilöjunaliikenne Iisalmen ja Ylivieskan välillä järjestettiin veturivetoisilla junilla, kalustona Dv12-dieselveturit ja kaukoliikenteen siniset vaunut. Taajamajunia korvaavia kiskobussivuoroja on päivittäin kaksi kappaletta suuntaansa.

Historia
Rataosuus avattiin liikenteelle useassa osassa. Ensin valmistui osuus Iisalmesta Kiuruvedelle, joka otettiin käyttöön vuonna 1923. Loppuosuus avattiin liikenteelle kolmessa osassa vuonna 1925 seuraavasti: Kiuruvesi–Pyhäsalmi, Pyhäsalmi–Haapajärvi ja viimeisenä Haapajärvi–Ylivieska.

Pyhäkummun kaivosrata
Rataosuus erkanee Iisalmen–Ylivieskan radalta Pyhäsalmen rautatieaseman itäpuolella Pyhäkummun erkanemisvaihteelta ja päättyy Pyhäkummun ratapihalle Pyhäkummun kaivoksen luokse. Rataosuus palvelee yksinomaan kaivoksen liikennetarpeita, ja sen pituus erkanemisvaihteelta Pyhäkummun ratapihan kauimmaiseen pisteeseen on 2,6 kilometriä.

Ratayhteyden parantaminen ja sähköistäminen
Iisalmi–Ylivieska-radan toiminnallisuuden parantamishankkeen yleissuunnitelma valmistui tammikuussa 2012. Suunnitelmassa esitetään, että radalle rakennetaan kolme uutta liikennepaikkaa: Lapinsalmi, Karvoskylä ja Raudaskylä, sekä parannetaan nykyisiä liikennepaikkoja. Lisäksi Iisalmeen ollaan toteuttamassa kolmioraide helpottamaan liikennöintiä Kontiomäen radalle. Suunnitelma sisälsi myös radan sähköistyssuunnitelman.

Tärkein syy radan kehittämiselle on odotettavissa oleva voimakas raideliikenteen kasvu ja siitä aiheutuva ratakapasiteetin puute Kainuussa sijaitsevasta kaivostoiminnasta johtuen.

Vuosina 2020–2023 Väylävirasto toteuttaa hankkeen, jossa Iisalmeen rakennetaan kolmioraide ja sekä Iisalmi–Ylivieska- että Siilinjärvi–Ruokosuo-osuudet sähköistetään. Hankkeen on määrä valmistua joulukuussa 2023. Sen kustannuksiksi on arvioitu 55 miljoonaa euroa, josta 44 miljoonaa euroa on arvioitu kuluvan Iisalmi–Ylivieska-osuuden sähköistämiseen, 9,5 miljoonaa euroa Iisalmen kolmioraiteeseen ja 1,0 miljoonaa euroa Siilinjärvi–Ruokosuo-osuuden sähköistykseen.

Lähteet

Aiheesta muualla

 kirjastovirma.fi: Iisalmi–Ylivieska – Suomen pisin kaupunkirata 
 Iisalmen - Ylivieskan rataa vihkimässä, Suomen Kuvalehti, 07.08.1926, nro 32, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Päivää vaille vuosi : Salamyhkäinen tarina Iisalmen-Ylivieskan radan rakennusajalta. Hakkapeliitalle kirjoittanut V. Makkonen, Hakkapeliitta 3.8.1929, nro 31, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Haapajärven liikenne
Iisalmen liikenne
Kiuruveden liikenne
Nivalan liikenne
Pyhäjärven liikenne
Suomen rataverkko
Ylivieskan liikenne
Kyösti Kallio