Juupajoki

Juupajoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Juupajoen naapurikunnat ovat Jämsä, Mänttä-Vilppula, Orivesi ja Ruovesi. Juupajoki on väkiluvultaan Pirkanmaan maakunnan pienin kunta.

Luonto

Pinnanmuodot
Kunnan länsi- ja eteläosat ovat melko alavia ja vastaavasti itä- ja pohjoisosassa korkeuserot ovat melko suuria.

Vesistöt
Juupajoen alue kuuluu miltei kokonaan Längelmäveden reitin vesialueeseen, mutta välissä on aika monta jokea ja järveä. Pääosa Juupajoesta kuuluu Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen sisällä Leppähampaanjoen valuma-alueeseen. Kunnan suurimpia järviä ovat Mellinselkä (200,47 ha, osaksi Oriveden puolella), Kopsamo (98,84 ha), Muhujärvi (159,1 ha) ja Iso-Liesi (122,37 ha), jotka kaikki sijaitsevat kunnan itäosassa.

Ilmasto

Historia 
Juupajoki sijaitsee aivan Hämeen ja Keski-Suomen rajalla. Juupajoen alue oli keskiajalle saakka kangasalalaisten erämaa-aluetta ja se luettiin Kangasalan suurpitäjään, johon Juupajoen ohella kuuluivat myöhemmät Orivesi, Eräjärvi ja Kuorevesi sekä osia Kuhmalahdesta ja Längelmäestä. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti erämaaomistukset 1500-luvun puolivälissä, minkä jälkeen Juupajoen seudulle alkoi sijoittua uudisasukkaita. Vuoden 1540 tienoilla asutusta oli vain kahdessa kylässä, mutta 30 vuotta myöhemmin lueteltiin jo 11 kylää, joihin kuului yhteensä 27 taloa. Kuitenkin monet talot menettivät veronmaksukykynsä, jopa asukkaansakin, 1600-luvulla pitkiksi ajoiksi. Muistona tästä on kunnan paikannimistössä monta Autio-nimeä.

Juupajoen länsiosan kautta kulki jo vuosisatoja sitten vanha maantie Orivedeltä Ruoveden ja Virtain kautta Pohjanmaalle. Pitäjän liikenneolot paranivat huomattavasti, kun rautatie Tampereelta Haapamäen kautta Seinäjoelle, niin kutsuttu vanha Pohjanmaan rata, avattiin liikenteelle vuonna 1883. Rautatien ansiosta Korkeakoskesta tuli kunnan keskustaajama, ja sinne perustettiin saha, nahkatehdas ja kenkätehdas vuonna 1894. Kenkätehdas siirtyi vuorineuvos Emil Aaltosen omistukseen vuonna 1926 ja se työllisti 1960-luvulla liki 250 henkilöä. Korkeakosken kenkätehdasta kutsuttiin aikoinaan ”suutarien korkeakouluksi”, koska se toimi kenkäteollisuuden työntekijöiden koulutuspaikkana. Hyytiälän metsäasema kunnan länsiosassa on vuodesta 1910 lähtien toiminut Helsingin yliopiston metsäylioppilaiden harjoittelupaikkana.

Juupajoesta tuli itsenäinen kunta vuonna 1913. Kirkollisesti Juupajoki kuului Kangasalasta erotettuun Oriveteen, jonka Juupa-nimiseksi rukoushuonekunnaksi se erotettiin senaatin päätöksellä vuonna 1860. Juupajoesta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1904 ja ensimmäisen oman kirkkoherran se sai vuonna 1913, jolloin Oriveden kirkkoherra vaihtui. Salokunnan kylässä oli ilmeisesti jo 1700-luvulla vaatimaton kirkkotupa. Juupajoen kirkko on rakennettu vuonna 1838. Korkeakoskella on oma, vuonna 1951 rakennettu kyläkirkko.

Juupajoen vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson ja se on vahvistettu vuonna 1957. Sen kuva-aiheina olevat vuota ja kuusenhavu viittaavat Korkeakosken nahkateollisuuteen ja Hyytiälän metsäaseman metsäopetukseen.

Juupajoelle asutettiin viime sotien jälkeen Valkjärven siirtoväkeä.

Kulttuuri

Kulttuuriympäristö
Juupajoen historiallisista kohteista Kallenaution kestikievari, Korkeakosken tehdasyhdyskunta, Lylyn rautatieasema ja Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema ovat Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä. Luettelon aiempaan versioon vuodelta 1993 kuului Juupajoelta lisäksi Kopsamon–Sahrajärven kulttuurimaisema.

Kulttuuriset viittaukset
Juupajoella syntyneen kirjailija Juhani Syrjän isästään Juho Syrjästä kirjoittamassa monologiromaanisarjassa Juho yksi tapahtumapaikoista on Juupajoen Korkeakoski, jossa Juho Syrjän perhe asui pitkään. Yhtymäkohtia Korkeakoskeen on myös Juhani Syrjän veljen, kirjailija Jaakko Syrjän romaanissa Kertomuksia radan varrelta.

Juupajoen naapuripaikkakunnalla Orivedellä syntyneen sarjakuvapiirtäjä Tarmo Koiviston Mämmilä-sarjakuvissa Orivettä muistuttavan Mämmilän naapuripaikkakuntina esiintyvät Urovesi ja Eipäjoki.

Nähtävyydet 
Juupajoen nähtävyyksiin kuuluu 1928 toimintansa lopettanut ja vuonna 1958 museoksi avattu Kallenaution kestikievari kantatien 66 varrella. Kirjailija Zachris Topelius oli Kallenautiossa aikanaan usein nähty kävijä. Lisäksi Juupajoella on Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo, Lylyn Varikolla toimiva Lylyn Viestivarikon Museo sekä Juupajoen rotko.

Juupajoella sijaitsee hiihtokeskus Juupavaara. Se sijaitsee Pirkanmaan ja koko Etelä-Suomen korkeimmalla kohdalla Venäläisvuorella, 232,5 metriä merenpinnan yläpuolella.

Ruokakulttuuri
Juupajoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ruisjauhosta keitetty vesivelli sekä perunasose-ohrajauhotaikinasta leivotut kaltikaiset eli pernakilsut.

Liikenne 
Kunnan alueella sijaitsee Juupajoen seisake sekä Korkeakosken rautatieasema. Matkustajajunat pysähtyvät ainoastaan Juupajoen seisakkeella. Seisakkeella pysähtyy päivittäin kuusi junavuoroa; kolme Tampereen suuntaan ja kolme Haapamäen suuntaan. Haapamäen suunnan junavuoroista kahden vuoron pääteasema on Keuruu ja yhden vuoron pääteasema on Vilppula, josta on taksiyhteys Haapamäen kautta Keuruulle. Kunnan kautta kulkevat kantatie 58 Orivedeltä Mänttään ja kantatie 66 Orivedeltä Virroille sekä rautatie Orivedeltä Haapamäelle. Juupajoelta on matkaa Tampereelle 55 kilometriä, Jyväskylään 115 kilometriä, Orivedelle 15 kilometriä ja Mänttään 35 kilometriä. Lähin lentokenttä on Tampere-Pirkkalan lentoasema.

Koulut 

Juupajoen koulukeskus, Kirkonkylän koulu.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kylät

Juupajoen kyliä ovat  Hirvijärvi, Hoivala, Hulipas, Hyytiälä, Höyde, Kihlala, Kokkila, Kopsamo, Korkeakoski, Lylyjärvi, Melli, Pirttikangas, Porvola, Pylkki (Pylkinautio), Pärri (Pärrinautio), Sahrajärvi, Sukkila.

Taajamat 
Juupajoella on aiemmin ollut kolme taajamaa: Korkeakoski, Lyly ja Kopsamo (kirkonkylä), joista Korkeakoski on ollut asukasluvultaan suurin.

Vuoden 2017 lopussa Juupajoella oli 1 904 asukasta, joista 869 asui taajamassa, 1 011 haja-asutusalueilla ja 24:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Juupajoen taajama-aste on 46,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Korkeakoski.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Juupajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Oriveden seurakunta
 Juupajoen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Oriveden kaupungin alueella.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Juupajoen alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Juupajoen kunnan nykyisellä alueella.
 Juupajoen seurakunta (liitetty Oriveden seurakuntaan 2015)

Tunnettuja juupajokelaisia
 Heikki Haapanen, Juupajoen kirkkoherra 1926–1944
 Kauko Helovirta, näyttelijä, syntynyt Juupajoella
 Karl Gustaf Höijer, kansanedustaja
 Verner Järvinen, urheilija ja olympiavoittaja, asunut lapsuutensa Juupajoen Lylyssä
 Vehka Kurjenmiekka, kirjailija ja roolipelisuunnittelija, syntynyt Juupajoella 
 Pirkko Lindström, Juupajoen kunnanjohtaja 2012–2018
Juha Perälä, radiojuontaja, syntynyt Juupajoella
 Toivo Pyörtänö, kansanedustaja, syntynyt Juupajoella
 Onni K. Rentto, vuorineuvos, syntynyt Juupajoella
 Mauno Saksanen, kuoronjohtaja ja kapellimestari, syntynyt Juupajoella
 Tyyne Salomaa, kansanedustaja
 Jaakko Syrjä, kirjailija, asunut lapsuutensa ja nuoruutensa Juupajoella
 Juhani Syrjä, kirjailija, syntynyt Juupajoella
 Edward Wallenius, kenkätehtailija Juupajoen Korkeakoskella

Katso myös 
 Luettelo Juupajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Juupajoen työväentalo Nummela

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Juupajoen kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Juupajoen avainluvut
 Hiihtokeskus Juupavaaran kotisivu
 Juupajoen koulukeskuksen kotisivu

Seulonnan keskeiset artikkelit