Moskovan alue

Moskovan alue () on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä maan pääkaupungin Moskovan ympärillä. Se rajoittuu koillisessa Jaroslavlin ja Vladimirin alueisiin, kaakossa Rjazanin alueeseen, etelässä Tulan ja Kalugan alueisiin, lännessä Smolenskin alueeseen ja luoteessa Tverin alueeseen. Moskovan kaupungin alue sijaitsee alueen keskellä ja on sen hallintokeskus, mutta on hallinnollisesti oma yksikkönsä.

Maantiede 
Moskovan alueen länsiosa kuuluu Keski-Venäjän ylänköön ja itäosa Itä-Euroopan tasankoon. Alueen pinta-alasta on metsää 45 prosenttia ja vesistöjä kolme prosenttia. Alueen merkittävimmät joet ovat pohjoisrajaa sivuava Volga, alueen eteläosien poikki kulkeva Volgan sivujoki Oka ja alueen keskiosien kautta virtaava Okan haara Moskvajoki.

Väestö 
Moskovan alue on väestöltään pääkaupungin jälkeen maan toiseksi suurin federaatiosubjekti eli hallinnollinen alue. Alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 7 095 120 ja väestötiheys 154,05 asukasta neliökilometrillä. Kaupungistumisaste on korkea: asukkaista 80,1 prosenttia oli kaupunkilaisia eli asui kaupungeissa tai kaupunkimaisissa taajamissa. Alueen väestöstä noin puolet asuu Moskovan metropolialueella eli aivan pääkaupunkiseudun tuntumaan sijoittuvissa satelliittikaupungeissa.

Oheisissa taulukoissa on lueteltu Moskovan alueen yli 50 000 asukkaan kaupungit asukaslukuineen. Näiden kaupunkien sekä muidenkin Moskovan alueen kaupunkipiirikuntien ja piirikeskuksen sijainti käy ilmi seuraavasta kartasta.

Hallinto 
Moskovan alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti). Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja alueduuma.

Hallinnollinen jako
Moskovan alue jakaantuu 38 kaupunkipiirikuntaan sekä 36 piiriin, jotka jakaantuvat edelleen kaupunki- tai maalaiskuntiin. Alueella on yksi suljettu kaupunki (Krasnoznamensk) ja neljä suljettua kaupunkimaista taajamaa. Kaikkiaan alueella sijaitsee yhteensä 378 hallinnollis-alueellista paikkakuntaa (OKATO).

Kaupunkipiirikunnat

Balašiha
Bronnitsy
Dzeržinski
Dolgoprudnyi
Domodedovo
Dubna
Elektrogorsk
Elektrostal
Frjazino
Himki
Ivantejevka
Jubileinyi

Klimovsk
Kolomna
Koroljov
Kotelniki
Krasnoarmeisk
Krasnoznamensk (suljettu kaupunki)
Lobnja
Losino-Petrovski
Lytkarino
Molodjožnyi (suljettu taajama)
Orehovo-Zujevo
Podolsk

Protvino
Puštšino
Reutov
Rošal
Serpuhov
Tšernogolovka
Tähtikaupunki (suljettu taajama)
Vlasiha (suljettu taajama)
Voshod (suljettu taajama)
Železnodorožnyi
Žukovski
Zvenigorod

Piirit

Dmitrovin piiri
Istran piiri
Jegorjevskin piiri
Kaširan piiri
Klinin piiri
Kolomnan piiri
Krasnogorskin piiri
Leninin piiri
Lotošinon piiri
Luhovitsyn piiri
Ljubertsyn piiri
Možaiskin piiri

Mytištšin piiri
Naro-Fominskin piiri
Noginskin piiri
Odintsovon piiri
Ozjoryn piiri
Orehovo-Zujevon piiri
Pavlovski Posadin piiri
Podolskin piiri
Puškinon piiri
Ramenskojen piiri
Ruzan piiri
Šaturan piiri

Šahovskajan piiri
Sergijev Posadin piiri
Serebrjanyje Prudyn piiri
Serpuhovin piiri
Štšolkovon piiri
Solnetšnogorskin piiri
Stupinon piiri
Taldomin piiri
Tšehovin piiri
Volokolamskin piiri
Voskresenskin piiri
Zaraiskin piiri

Talous 

Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Moskovan alueen bruttokansantuote 1 796,5 miljardia ruplaa vuonna 2010, joka muodosti 4,8 prosenttia koko Venäjän BKT:stä. BKT:lla mitattuna Moskovan alue oli maan kolmanneksi merkittävin federaatiosubjekti Moskovan (22,5 prosenttia) ja Tjumenin alueen Hanti-Mansian (5,3 prosenttia) jälkeen; neljäntenä oli Pietari 4,5 prosentin osuudellaan Venäjän BKT:stä. Henkeä kohti laskettu BKT oli Moskovan alueella 253 200 ruplaa eli noin 6 203 euroa (EKP:n vuoden 2010 viimeisen päivän vaihtokurssilla). Tämä oli lähellä (97 prosenttia) Venäjän keskimääräistä arvoa henkeä kohti.

Moskovan alueen tärkeimmät elinkeinot ovat teollisuus, liikenne ja rakentaminen. Alueen merkittävimmät luonnonvarat ovat turve ja fosfaatti (18 prosenttia koko Venäjän fosfaattivaroista). Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus sekä tekstiili-, vaate-, nahka- ja kenkäteollisuus, jotka käsittävät noin puolet alueen tuotannosta. Muita merkittäviä teollisuudenaloja ovat metallurgia, lannoitteiden ja sementin tuotanto sekä posliiniteollisuus.

Alueen maatalous on heikosti kehittynyt. Maatalousmaata on 39 prosenttia alueen pinta-alasta. Maatalous tuottaa vihanneksia, perunoita ja kananmunia, joista suuri osa toimitetaan Moskovan kaupunkiin.

Liikenneyhteydet
Moskovan alueen ja pääkaupungin liikenneverkko on Venäjän tihein.

Alueella on 15 valtatietä, 11 sähköistettyä rautatielinjaa, neljä suurta lentokenttää ja kolme jokisatamaa.

Rautatiet, etenkin paikallisliikenne, on hyvin keskeisessä asemassa pääkaupungin ja sitä ympäröivän Moskovan alueen taajamien välisessä päivittäisessä henkilöliikenteessä. Alueen rataverkko asemineen kuuluu pääosin Venäjän rautateiden alueellisen osan, Moskovan rautateiden, vastuulle. Pietarista saapuva päärata on kuitenkin Venäjän luoteisista radoista vastaavan Lokakuun rautateiden vastuulla.

Navigointikelpoisista vesiväylistä merkittävimpiin kuuluvat Volgan sivujoki Oka, sen haara Moskvajoki sekä alueen pohjoisosasta Volgalta (Dubna) Moskvajoelle (Moskova) ulottuva Moskovan kanava.

Uskonto 
Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän väestön uskonnollista vakaumusta kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Moskovan alueen asukkaista oli oman ilmoituksensa mukaan:
 45 % ortodokseja (Venäjän ortodoksinen kirkko),
 29 % jumalaan (tai korkeampaan voimaan) uskovia, muttei konkreettisesti tunnustanut mitään tiettyä uskontoa,
 9 % ateisteja, ei usko jumalaan,
 3 % kristittyjä, muttei ortodokseja, katolisia tai protestantteja,
 2 % ortodokseja, muttei kuulu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon eikä ole vanhauskoisia,
 1 % islaminuskoisia, muttei sunneja eikä šiioja,
 1 % luonnonvoimiin ja -jumaliin pohjautuvan perinneuskonnon kannattajia,
 < 1 % sunnilaisen islaminuskon kannattajia,
 monia vanhauskoisia,
 monia šiialaisen islaminuskon kannattajia ja
 1 % jotain muita.

Historia ja kulttuuriperintö 

Moskovan alueen historia liittyy läheisesti Moskovan kaupungin historiaan. Alue on perustettu 14. tammikuuta 1929.

Lähteet