Suuri paasto

Suuri paasto eli pääsiäispaasto, paastonaika on paastoaika ennen pääsiäistä.

Paastonajan kehitys 
Suuri paasto kestää varhaiskristilliseltä ajalta periytyvän tavan mukaan 40 vuorokautta. Esikuvana tämän pituiselle paastolle on ollut se, että Raamatun mukaan Jeesus vetäytyi ennen julkisen toimintansa aloittamista 40 päiväksi autiomaahan paastoamaan ja rukoilemaan. 300-luvulla paastonaika Roomassa oli kolme viikkoa ennen pääsiäistä. Nikean kirkolliskokous päätti vuonna 325 paaston pituudeksi 40 vuorokautta.. 

Eri kirkkokunnat kuitenkin laskevat sen alkamis- ja päättymisajan hieman eri tavalla. Läntisissä kirkoissa, varsinkin katolisen kirkon latinalaisessa riituksessa se alkaa laskiaista seuraavana keskiviikkona, tuhkakeskiviikkona ja päättyy pääsiäislauantaina, nämä päivät mukaan luettuna. Täten paastonaika kestää todellisuudessa 46 vuorokautta, joista kuitenkin vähennetään ajanjaksoon kuuluvat 6 sunnuntaita, jotka eivät ole paastopäiviä. Myös luterilaisessa kirkkovuodessa nimitetään paastonajaksi samaa aikaa vuodesta, joskin ruokapaastosta on käytännössä yleensä luovuttu. Paastonaika ja sen merkitys sävyttävät kuitenkin jumalanpalveluksia. Suomalaisiinkin almanakkoihin on merkitty 1.–5. "paastonajan sunnuntait" (kuudes on palmusunnuntai). Paastonaikaa edeltää luterilaisen kirkon kalenterissa ns. esipaasto, joka on aina samanmittainen: 3. sunnuntai ennen paastonaikaa (septuagesima), 2. sunnuntai ennen paastonaikaa (sexagesima) ja laskiaissunnuntai.

Pääsiäisen edellä oleva paastonaika on pääsiäiseen valmistautumisaikaa. Siihen liittyy hiljentyminen, pyrkimys mielenmuutokseen ja tavoitteena on antaa tilaa hengellisyydelle, kuten Raamatun lukemiselle. Sen tueksi ja avuksi on muotoutunut ruokapaasto, tietyistä ruokalajeista sekä nautintoaineista kieltäytyminen. Paastoon osallistuminen on aina vapaaehtoista.

Ortodoksisessa kirkossa suuri paasto kestää 40 vuorokautta alkaen jo laskiais- eli sovintosunnuntaita seuraavana maanantaina, ja sen lasketaan päättyvän palmusunnuntaita edeltävänä perjantaina. Sunnuntaipäivät lasketaan suuren paaston päiviksi, mutta palmusunnuntaita ja sitä edeltävää Lasaruksen lauantaita ei. Suuren paaston päiviin ei ortodoksisessa kirkossa lasketa myöskään pääsiäistä edeltävää suurta viikkoa. Ortodokseille suuri viikko on silti ankaran paaston aikaa. Sen jälkeen koittaa pääsiäinen. Suurta paastoa edeltää noin neljän viikon mittainen valmistuskausi, jota nimitetään valmistusviikoiksi. Valmistusviikoilla ortodoksit valmistautuvat ruokapaastoon muun muassa vähentämällä eri ruokalajeja vähitellen.

Paastonajan sunnuntaiden nimet ja aiheet 
Useiden läntisten kirkkojen evankeliumikirjoissa on edelleen ajanjakson päiville merkitty perinteiset latinankieliset nimet, jotka yleensä on otettu päivän psalmitekstin antifonista.

Paastonajan sunnuntait Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa 
Päivä nimi, otsikko, päivän aihe evankeliumikirjassa

 Tuhkakeskiviikko Katumus ja paasto
 1. paastonajan sunnuntai (Invocavit) Jeesus, kiusausten voittaja
 2. paastonajan sunnuntai (Reminiscere) Rukous ja usko
 3. paastonajan sunnuntai (Oculi) Jeesus, Pahan vallan voittaja
 4. paastonajan sunnuntai (Laetare) Elämän leipä
 5. paastonajan sunnuntai (Judica) Kärsimyksen sunnuntai
 Palmusunnuntai Kunnian kuninkaan alennustie

Paastonajan sunnuntait Ruotsin kirkossa 

 Tuhkakeskiviikko Rukous ja paasto 
 1. Paastonajan sunnuntai (Invocavit) Koettelemuksen hetki
 2. Paastonajan sunnuntai  (Reminiscere) Taisteleva usko
 3. Paastonajan sunnuntai (Oculi) Taistelu pahan valtaa vastaan
 Puolipaastonsunnuntai (Laetare) Elämän leipä 
 5. Paastonajan sunnuntai (Judica)  Sovittaja 
 Palmusunnuntai Ristin tie

Paastonajan sunnuntait ortodoksessa kirkossa 
Suuren paaston ajalle sijoittuvat seuraavat sunnuntait:

 Ortodoksisuuden sunnuntai
 Pyhän Gregorios Palamaksen sunnuntai
 Ristinkumartamisen sunnuntai
 Pyhittäjä Johannes Siinailaisen sunnuntai
 Pyhittäjä Maria Egyptiläisen sunnuntai
 Suurta paastoa seuraa Suuri viikko, joka alkaa palmusunnuntaina, sen aiheena on Herran ratsastus Jerusalemiin.

Paastonajan sunnuntait katolisessa kirkossa 
Katolisen kirkon Suomessa kirkkokalenterissa paastonaikojen sunnuntaita ja juhlapäiviä ovatː

 Tuhkakeskiviikko 
 Paaston 1. sunnuntai 
 Paaston 3. sunnuntai 
 Paaston 2. sunnuntai 
 Paaston 4. sunnuntai – Laetare 
 Paaston 5. sunnuntai – (Ensimmäinen) kärsimyssunnuntai
 Herran kärsimisen palmusunnuntai 
 Pyhä viikko, joka alkaa palmusunnuntaina ja loppuu pääsiäisyönä
 Kolme pyhää päivää eli Triduum Sacrum (Kiirastorstai, Pitkäperjantai sekä Pääsiäispäivä, joka ei kuulu enää paastonaikaan)

Katso myös 
 Paasto
 Sovintosunnuntai

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Suuri paasto / Ortodoksi.net

Kirkkovuosi
Ortodoksinen kirkko