Bioko

Bioko on tuliperäinen ja vuoristoinen saari Guineanlahdella Länsi-Afrikassa. Aiemmin siitä käytettiin nimiä Fernando Po ja Fernando Poo. Se kuuluu Päiväntasaajan Guinealle ja sijaitsee 100 kilometriä etelään Nigerian etelärannikosta ja 160 kilometriä luoteeseen Päiväntasaajan Guinean manneralueesta.

Saari on suunnikkaan muotoinen ja sen pituus on 72 kilometriä ja leveys 35 kilometriä. Sen korkein kohta on pohjoisosissa sijaitseva 3 008 metriä korkea sammunut tulivuori Pico Basilé. Saaren keskiosissa Mocan alueella maisema on  alpiininen. Harvaanasutuissa eteläosissa kohoaa jylhä Gran Calderan vuoristo, jota luonnehtivat vuolaat virrat ja kraatterijärvet.

Biokon rannikko on enimmäkseen vaikeapääsyistä kalliota, jota rikkovat siellä täällä pienet poukamat ja hiekkarannat. Jyrkälle etelärannikolle on vaarallista rantautua veneillä. Siellä on myös saaren syrjäisin asutuskeskus San Antonio de Ureca. Pohjoisrannikolla sijaitsee Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki ja tärkein satamakaupunki Malabo meriveden täyttämän kraatterin äärellä.

Biokon ensimmäisiä asukkaita olivat mantereelta saapuneet bantunkieliset bubit. Heitä seurasivat fernandinot, jotka ovat vapautuneiden orjien ja Brittiläisestä Länsi-Afrikasta saapuneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Myöhemmin saarelle alkoi muuttaa Päiväntasaajan Guinean manneralueelta fanginkielistä väestöä. Aikaisemmin Biokossa oli paljon nigerialaisia kausityöntekijöitä, mutta heidän määränsä romahti 1970-luvulla maahanmuuttopolitiikan muututtua.

Saarella aloitettiin kaakaonviljely yhtenä ensimmäisistä alueista Afrikassa. Kaakaon ohella siellä tuotetaan puutavaraa ja kahvia. Biokon talous on kohentunut sen jälkeen, kun Päiväntasaajan Guineasta löydettiin maaöljyä 1980- ja 1990-luvuilla.

Portugalilainen Fernão do Po löysi saaren vuonna 1472. Saari oli Portugalin orjasatama vuoteen 1778, jolloin Espanja valloitti sen. Vuosina 1827–1843 saari oli Ison-Britannian hallussa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Guineanlahti
Päiväntasaajan Guinean saaret