Talonpoikainen vapaus

Talonpoikainen vapaus on suomalaisessa historiankirjoituksessa ja poliittisessa keskustelussa käytetty käsite, joka viittaa yhteiskuntajärjestykseen, jossa talonpoika viljeli maata, joka oli hänen sukunsa perinnöllisessä omistuksessa, eikä läänityksenä korkea-arvoisemmalta maanomistajalta käyttöön saatu. Vapaan talonpojan vastakohta on herruudellisessa suhteessa maan omistajaan oleva maaorja. Torpparit olivat siltä väliltä.

Pohjoiseurooppalaisen talonpoikaisen vapauden mureneminen alkoi Itämeren eteläpuolelta. Baltiassa Saksalainen ritarikunta toi mukanaan maaorjuuteen perustuvasta yhteiskuntajärjestyksestä. Saksalaisaateli perusti läänitysalueilleen Baltiassa kartanoita, moisioita, tuottaakseen niiden kautta viljaa markkinoille. Moisioitten omaa viljelystä laajennettiin enimmäkseen väkivaltaisin keinoin samalla, kun lähiseudun talonpojat pakotettiin verosuorituksiin ja päivätöihin kartanoitten hyväksi. Lisäksi talonpoikia määrättiin perintöalamaisiksi, jotka eivät saaneet myydä tilojaan ja sitten muuttokiellon alaisiksi maaorjiksi.

Suomessa talonpoikainen vapaus kävi uhatuksi vasta 1500-luvulla esimodernin valtion syntymisen myötä. Aatelisarvon muututtua perinnölliseksi talonpoikien asema heikkeni nopeasti. Pitkällinen Venäjän sota 1570–1595 joudutti tätä kehitystä. Talonpojat pakotettiin maksamaan sotilaiden palkat, linnaleirit, jotka nämä itse mielivaltaisesti määräsivät. Talonpoikaisen vapauden puolustamiseksi talonpojat ryhtyivät veriseen kapinaan, nuijasotaan, joka käytiin 1596–1597.  Nuijasodan ja Suomen itsenäisyyden välisenä aikana talonpoikainen vapaus rapistui entisestään.

Talonpoikainen vapaus poliittisessa retoriikassa 
Suomalaisessa politiikassa käsitettä "talonpoikainen vapaus" ovat käyttäneet retoriikassaan etenkin Maalaisliiton ja sen jälkeläisen Keskustan poliitikot. Eurooppalaisella tasolla talonpoikaisen vapauden puolustamisen nähdään olevan yksi Keskustaa vahvimmin eurooppalaiseen liberaaliperheeseen yhdistävä tekijä. . SDP:n Arvo Salo vastasi tähän retoriikaan sloganilla "Tapa talonpoika päivässä" joka on nähty viittauksena vapaan talonpojan omaisuuden kollektivisointiin ja siirtymiseen sosialistiseen yhteiskuntajärjestelmään.

Lähteet 

Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria
Sääty-yhteiskunta