Kíssamos

Kíssamos (, myös Kísamos, Κίσαμος) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κισσάμου, Dímos Kissámou), joka sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 334,2 neliökilometriä ja väkiluku 10 790. Varsinaisen Kíssamoksen kaupungin, myös Kastél(l)i Kis(s)ámou (Καστέλ(λ)ι Κισ(σ)άμου) eli Kastél(l)i (Καστέλ(λ)ι), väkiluku on 4 236 (vuonna 2011).

Maantiede 

Kíssamoksen kaupunki sijaitsee Kreetan luoteisosassa saaren pohjoisrannikolla Kreetanmereen kuuluvan Kíssamoksenlahden pohjukassa, noin 42 kilometriä länteen Chaniásta. Kíssamoksen kunta käsittää Kreetan länsipään. Kuntaan kuuluvat saaret Ágria Gramvoúsa, Elafonísi, Ímeri Gramvoúsa ja Pontikonísi.

Kíssamoksesta saa alkunsa saaren päätie eli EO90-kansallistie, joka on Kíssamoksesta Chaniáan saakka osa Eurooppatietä 65. Kíssamoksen satamasta on lauttayhteys Antikytheran ja Kytheran saarten kautta Gýtheioon Manner-Kreikan Peloponnesokselle.

Historia

Antiikki 

Varhaisimmat löydöt Kíssamoksen seudulla ovat peräisin neoliittiselta kaudelta noin ajalta 3000–2900 eaa. Sieltä on tehty myös joitakin vähäisiä löytöjä minolaiselta kaudelta.

Antiikin aikana nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Kisamoksen kaupunki. Se oli sisämaan vuoristossa sijainneen Polyrrhenian poliksen eli kaupunkivaltion satama. Kaupunki kukoisti erityisesti roomalaisella kaudella, saavuttaen itsenäisyyden viimeistään 200-luvulla jaa., ja varhaisella bysanttilaisella kaudella. Seudun antiikin aikaisia löytöjä esittelee Kíssamoksen arkeologinen museo.

Nykyinen kaupunki 

Venetsialaiset rakensivat kaupungin uudelleen 1200-luvulla. Sinne rakennettiin myös Kastéllin linnoitus, josta kaupunki on saanut toisen nimensä, sekä katedraalikirkko. Kaupungin vanhassa osassa on venetsialaiselta kaudelta peräisin olevia kartanoita.

Osmanit piirittivät Kíssamosta vuonna 1646, ja lopulta se antautui. Osmanit kunnostivat Kastéllin linnoitusta omaan käyttöönsä. Myöhemmin kreetalaiset käyttivät linnoitusta vapaustaistelun aikana turkkilaisia vastaan, ja se oli kreetalaisten hallussa muun muassa vuosina 1823 ja 1897. Kaupunki kärsi suuria tuhoja saksalaisten pommituksissa toisen maailmansodan aikana vuonna 1941. Muun muassa venetsialaisaikainen katedraali tuhoutui tuolloin. Saksalaiset tuhosivat myös kaupungin sataman miehityksen päättyessä.

Nykyinen Kíssamoksen kunta muodostui, kun Kíssamos, Inachóri ja Mýthimna yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

Kunnan osat 

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kíssamoksen kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Δήμος Κισσάμου . Kíssamoksen kunnan verkkosivut.