Erna (partio)

Ernaksi kutsutaan toisen maailmansodan aikana Suomessa sotilaskoulutuksen saaneista virolaisista muodostettua partiota, joka toimi Neuvostoliiton miehittämässä Virossa tiedustelu- ja sissitehtävissä vuonna 1941.

Historia

Talvisodan ja Moskovan välirauhan aikana Suomeen

Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan 1939-1940 aikana ja sen jälkeen pakeni Virosta joukko virolaisia Suomeen. Neuvostoliitto oli syksyllä 1939 saanut Viron hallituksen myöntymään haluamaansa tukikohtasopimukseen, jonka perusteella Neuvostoliitto otti haltuunsa maa-, lento- ja laivastotukikohtia Virossa. Neuvostoliitto käytti Virosta saamiaan lentotukikohtia muun muassa Suomea vastaan tehtyihin ilmahyökkäyksiin talvisodan aikana.

Viron tasavallasta tulee Neuvosto-Viro

Neuvostoliiton painostus Viroa kohtaan kasvoi kesällä 1940 järjestettyjen kyseenalaisten vaalien jälkeen. Vaaleissa ehdokkaina sai olla vain kommunisteja tai heille myötämielisiä ehdokkaita. Vaalien jälkeen Viro liittyi Neuvostoliittoon neuvostoliittolaisten sotilaiden painostaessa läsnäolollaan riigikogua Andrei Ždanovin johdolla. Alkoi Viron tasavallan 1. miehityskaudeksi kutsuttu ajanjakso. Vakiinnuttaakseen valtansa Neuvostoliitto käynnisti joukkokarkotusten sarjan, jossa kymmeniä tuhansia virolaisia kuljetettiin Siperian pakkotyö- ja joukkotuholeireille valtionpäämies Konstantin Päts perheineen mukaan lukien.

Erna-partio

Veneillä Viroon Barbarossan aluksi

Viron muuttuessa neuvostotasavallaksi Suomeen paenneita virolaisia miehiä liittyi Suomen armeijaan, sai sotilaskoulutuksen, vannoi sotilasvalan ja sai jatkokoulutusta sissitehtäviin. Saksalaisten käynnistäessä Operaatio Barbarossan eli hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941 virolaismiehistä koottu pieni osasto sai kutsumanimen Erna ja partion osa lähetettiin Suomen armeijan sotilaina parin viikon kuluttua Espoon Soukasta pikamoottoriveneillä Viroon, Kolgan lahdelle Tallinnasta itään, lähelle Salmistun kylää. Erna-partion tehtävänä oli toimia Viroa miehittäviä neuvostojoukkoja vastaan, sitoa miehitysjoukkoja ja radioida tiedustelutuloksia Suomen kautta.

Suomen armeijan ensimmäinen laskuvarjo-operaatio

Myöhemmin Erna-partion virolaisvapaaehtoisten vahvuutta lisättiin laskuvarjopudotuksella. Tämä laskuvarjohyppy oli samalla Suomen armeijan historian ensimmäinen operatiivinen laskuvarjohyppy- ja pudotus. Partio toimi tehokkaasti neuvostoliittolaisia vastaan ja siirtyi takaa-ajettuna noin 70 km Tallinnasta Tarton suuntaan olevan Ardun kylän lähettyvillä olevaan Kautlaan, jossa oli laajoja suoalueita. Partion mukaan oli liittynyt kymmeniä metsiin neuvostoliittolaisia ja heidän järjestämiään kutsuntoja paenneita metsäveljiä ja siviileitä.
 
Neuvostoliittolaiset takaa-ajajat, joista suurimpana yksikkönä oli kommunisteista koottu hävityspataljoona, tavoittivat Ernan ja sen mukana olleen muun joukon Kautlassa, jossa käytiin kiivas taistelu osapuolten kesken. Taistelussa koettiin tappioita molemmin puolin. Erna-partio ja sen suojassa olevat pakolaiset pääsivät lopulta irtautumaan taistelusta. Taistelupaikalla on useita muistomerkkejä.

Perinteen vaalinta itsenäisyyden palauduttua

Viron itsenäisyyden palauduttua erolla Neuvostoliitosta ja Neuvostoliiton purkauduttua 1991 heräsi Viron armeijan ja Kaitseliitin henkilöstön keskuudessa ajatus erillisen sotilasurheiluliiton perustamiseksi. Perustettu liitto sai nimekseen Erna Selts. Erna Selts järjestää vuosittain kansainvälisen kaukopartiokilpailun, jonka reitti pääpiirteissään noudattelee Erna-partion alkuperäistä reittiä. Erna-kilpailusta onkin kehittynyt vaativa, monipäiväinen, kansainvälinen kilpailu, johon osallistuu yhteensä noin 30 nelihenkistä partiota.
 
Erna Seltsin muu sotilasurheilutoiminta on laajaa ja lähinnä kansallista.
Suomalaiset ovat eri tavoin olleet mukana Erna-kilpailussa alusta saakka. Suomen Rauhanturvaajaliitto ry vastaa kilpailujen tuomaritoiminnasta yhdessä Maanpuolustuskoulutus ry:n sekä Pohjoismaisten rauhanturvaveteraanien kanssa.

Aiheesta muualla 
Erna Selts
Ernan ohjeet 
Erna history 

Viron historia