Adenovirukset

Adenovirukset (Adenoviridae) on sekä ihmisessä että eläimissä elävien virusten heimo. Ne ovat saaneet nimensä kitarisojen eli adenoidien mukaan, joista virus on ensimmäisenä eristetty. Adenovirus on vaipaton DNA-virus, joka on halkaisijaltaan noin 82 nanometriä. Viruksen DNA replikoidaan sen infektoiman solun tumassa, ja proteiinisynteesi tapahtuu solulimassa. Syntetisoidut proteiinit kuljetetaan tumaan, jossa virus kootaan.
Adenovirus kestää happamia ja emäksisiä olosuhteita, joten se säilyy ehjänä ruuansulatuskanavassa, jätevedessä ja uima-altaissa.

Ihmisen adenovirus-perheeseen kuuluu yli 50 erilaista serotyyppiä, jotka voivat aiheuttaa infektioita useissa eri elimissä, kuten keuhkoissa, hengitysteissä, silmissä, virtsarakossa, suolistossa ja maksassa. Adenovirukset voivat aiheuttaa infektioita myös sydämessä.

Adenovirukset aiheuttavat muun muassa lasten nielutulehduksia, flunssaa, silmä- ja hengitysteiden tulehduksia. Noin viisi prosenttia alle nelivuotiaiden lasten hengitystieinfektioista on adenoviruksen aiheuttamia.

Adenovirus aiheuttaa oireina oksentelua, kuumetta, löysää ulostetta ja flunssaa. Elimistön nestetasapaino on kovilla varsinkin pienillä vauvoilla. Adenovirus on melko lailla rotaviruksen kaltainen tauti. Ripulointi saattaa kestää useita viikkoja.

Suomessa varmistettiin 994 adenovirusinfektiota vuonna 2017.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Laji.fi: Adenoviridae
ViralZone: Adenoviridae 

Seulonnan keskeiset artikkelit