Filokalia

Filokalia eli Kokoelma pyhien kilvoittelijaisien kirjoituksia () on viisiosainen kokoelma 300–1400-luvuilla eläneiden munkkien kirjoituksia. Se on tärkeä osa ortodoksista hartauskirjallisuutta. Kokoelman nimi tulee kreikan kielen sanoista fileō ’rakastaa’ ja kalos ’kauneus’, ’hyvyys’, ”kauneuden rakastaminen”. Filokaliassa painotetaan hiljentymisen ja sisäisen kilvoituksen merkitystä uskonnollisessa elämässä.

Teoksen koko nimi on Raitishenkisten pyhien rakkaus kauneuteen: kokoelma pyhien jumalankantajaisien kirjoituksia, joiden käytännöllisen ja kontemplatiivisen eettisen filosofian kautta mieli puhdistuu, kirkastuu ja täydellistyy ().

Filokalia tai sen osia on käännetty useille kielille, ainakin kirkkoslaaviksi, venäjäksi, romaniaksi, serbiaksi, ranskaksi, saksaksi, englanniksi, italiaksi ja suomeksi.

Historia 

Filokalian alkuperäiset tekstit ovat koonneet pyhät Makarios Korinttilainen (Makários Notarás, 1731–1805) ja Nikodemos Athosvuorelainen (Nikólaos Kallivroútsis, 1749–1809). He edustivat Athoksella 1700-luvulla alkunsa saanutta kollybadeiksi kutsuttua liikettä, joka pyrki palauttamaan ortodoksisen kirkon käytäntöjä alkuperäiseen muotoon puhdistamalla niitä myöhemmin tulleista läntisistä vaikutteista. Tämän vuoksi he paneutuivat kirkon varhaisempien pyhien isien opetuksiin. Merkittävimpiä heidän ajamiaan uudistuksia oli liturgian palauttaminen todelliseksi ehtoollisjumalanpalvelukseksi, jossa ehtoolliseen osallistuu myös koko kirkkokansa.

Makarios ja Nikodemos muodostuivat kollybadien johtajiksi. Kolmantena johtohenkilönä toimi Athanasios Paroslainen. Kollybadit kokosivat erityisesti Athoksen luostareissa säilyneitä askeesia ja hesykasmia koskevia kirjoituksia, jotka olivat joutuneet paljolti unohduksiin. Makarios antoi niiden toimittamisen Nikodemoksen tehtäväksi. Nikodemos vertaili eri käsikirjoituksia, tarkisti ja korjaili tekstiä sekä kirjoitti teoksen esipuheen. Lähteenään hän käytti muun muassa Fotioksen teosta Bibliotheke.

Makarios ja Nikodemos lainasivat kokoelman nimen Basileios Suurelta ja Gregorios Nazianzilaiselta, jotka kokosivat 300-luvulla Filokalia-nimisen Origeneen opetuksia sisältäneen teoksen. Nykyaikana nimeä on käytetty useissa muissakin erikielisissä ortodoksisissa hengellisissä kokoomateoksissa muun muassa Kreikassa ja Venäjällä. Makarioksen ja Nikodemoksen Filokalia ilmestyi Venetsiassa vuonna 1782. Sen kustantamisessa mesenaattina toimi Ioánnis Mavrokordátos. Alkuperäisessä julkaisussa oli yksi osa ja 1207 sivua.

Kollybadien toimintaa vastustettiin Athoksella pitkään, sillä jotkut erehtyivät pitämään heidän ajatuksiaan harhaoppisina. Osa kollybadeista karkotettiin Athokselta, ja seurauksena kollybadien ajatukset levisivät eri puolille Kreikkaa. Kollybadit saivat hyväksynnän Athoksella lopulta vuonna 1807, jolloin Makarios oli jo kuollut ja Nikodemos eli viimeisiä vuosiaan.

Filokalia julkaistiin uudestaan Ateenassa kaksiosaisena vuonna 1893. Kolmas kreikankielinen julkaisuhanke toteutettiin viisiosaisena vuosina 1957–1976. Kaikki nämä julkaisut olivat pyhien isien käyttämää vanhaa kreikkaa. Filokalian nykykreikaksi käännetty laitos julkaistiin 1984–1988, kääntäjänä Antónios Galítis. Kirkkoslaaviksi Filokalia julkaistiin vuonna 1793 Paisi Velitškovskin kääntämänä. Venäjäksi se ilmestyi vuonna 1877 Feofan Erakon kääntämänä (Dobrotoljubije).

Sisältö 

Filokalia voidaan nähdä tiivistelmäksi idän kirkon luostaripyhien vuosisataisesta hengellisestä, askeettisesta ja hesykastisesta kokemuksesta. Eri kielisissä käännöksissä on seurattu alkuperäistä kokoelmaa suoremmin tai löyhemmin. Joissakin käännöksissä joitakin kirjoituksia on lisätty ja poistettu. Seuraavassa sisältöä käsitellään suomenkielisen käännöksen mukaisesti. Nimistö on kuitenkin translitteroitu Wikipediassa käytettyjen periaatteiden mukaisesti, ja eroaa jonkin verran suomennoksissa käytetyistä muodoista.

Kirjoittajat 

Filokalian suomenkieliseen laitokseen valitut tekstit ovat peräisin 28 eri kirjoittajalta. Näistä 24 on voitu varmasti tunnistaa, kun taas neljä jää nimettömiksi. Kirjoittajista 18 kirkko on tunnustanut pyhiksi, viisi on ”kunnioitusta nauttivaa” ja on joukossa yksi harhaoppinenkin. Kaikki kirjoittajat ovat munkkeja. Kokoelman tekstien ajatusmaailmassa erakkoelämä on hengellinen korkeakoulu, mysteeri, jossa ihminen elää jo tämän- ja tuonpuoleisen rajalla.

Kirjoittajista varhaisin on Jesaja Erakko 300-luvulta, kotoisin Egyptin Thebasta ja alun pitäen orja. Hänen aikalaisensa on myös Filokalian harhaoppinen eli Euagrios Pontoslainen, joka vietti nuoruutensa kappadokialaisten isien vaikutuspiirissä ja eli myöhemmin autiomaassa. Euagrios kehitti erämaan demonologiaa. Johannes Cassianus syntyi vuoden 350 paikkeilla varakkaaseen perheeseen ja asui Betlehemissä ja Egyptissä. Hän perusti ensimmäiset Gallian luostarit. Cassianus on tunnettu erityisesti arvostelukykyä käsittelevästä opetuksestaan.

Filokalian toisen osan kirjoittaja on pyhä Maksimos Tunnustaja, joka syntyi vuonna 580 Konstantinopolissa aatelisperheeseen. 82-vuotiaana häneltä leikattiin kieli, ettei hän pystyisi puhumaan, ja hänet kuljetettiin korissa keikkuen muulin selässä Skemaronin linnoitukseen. Filokaliassa on hänen tuotannostaan ”400 kohtaa rakkaudesta” ja kreikkalaisessa Filokaliassa myös 700 kohtaa teologiasta.

Kolmannen ja neljännen osan kirjoittajien joukossa on Simeon Uusteologi (949–1022), joka syntyi Vähän-Aasian Paflagoniassa maalaisaateliin. Hän oli aikansa moderni nuori mies, joka halusi löytää henkilön, joka auttaisi häntä hänen etsiessään yhteyttä Jumalaan. Kerrotaan, että eräänä iltana hän seisoi rukoilemassa ja unohti täysin ajan ja paikan. Kaikkialla hän näki valoa eikä tuntenut maata jalkojensa alla. Hän ei pelännyt putoavansa ja täyttyi ilolla. Valokokemukset uusiutuivat myöhemmin. ”Älkää sanoko, ettei Jumala näyttäydy ihmisille!”

Suomenkielisen Filokalian tekstit

Osa 1 

 Pyhä Antonios Suuri
 Opetuksia ihmisen luonteesta ja kehotuksia nuhteettomaan elämänvaellukseen
 Pyhä Jesaja Erakko
 Mielen varjelemisesta
 Munkki Euagrios
 Munkkielämän pääpiirteet
 Himojen ja ajatusten erittelemisestä
 Poimintoja hengellistä raittiutta käsittelevistä kirjoituksista
 Rukouksesta
 Pyhä Cassianus Roomalainen
 Kahdeksasta pahasta ajatuksesta: vatsanpalvonnasta, haureuden hengestä ja lihanhimosta, rahanhimosta, vihasta, murehtimisesta, alakuloisuudesta, turhamaisuudesta ja ylpeydestä
 Skiitan pyhistä isistä ja arvostelukyvyn armolahjasta
 Pyhittäjäisä Markus Askeetti
 200 kohtaa hengellisestä laista
 Niille, jotka arvelevat vanhurskautuvansa teoista (226 kohtaa)
 Kirje munkki Nikolaokselle
 Pyhä Hesykhios Palavan Pensaan luostarista
 Henkisestä raittiudesta ja hyveistä
 Autuas Diadokhos, Fotiken piispa
 Autuaan Diadokhoksen, Fotiken piispan määritelmät
 100 kohtaa kilvoitteluelämästä
 Pyhittäjä Johannes Karpathoslainen
 Rohkaisun sanoja Intiasta kirjoittaneille munkeille (100 kohtaa)

Osa 2 

 Pyhä jumalankantajaisä Theodoros, suuri askeetti ja Edessan piispa
 Sielulle hyödyllisiä opetuksia
 Hengellisen elämän tutkiskelua
 Pyhä isä Maksimos Tunnustaja
 Rakkaudesta
 Jumalan tuntemisesta ja Jumalan Pojan lihaksitulemisesta
 Valikoima Jumalan tuntemisesta ja Hänen kaitselmuksestaan sekä hyvettä ja pahetta käsittelvistä kirjoituksista
 Pyhittäjäisä Thalassios Afrikkalainen
 Rakkaudesta, itsehillinnästä ja sisäisestä elämästä pappi Paavalille
 Abba Filemon
 Hyödyllinen kertomus abba Filemonista
 Pyhittäjä Theognostos
 Hyveiden harrastamisesta, hengellisestä mietiskelystä ja pappeudesta

Osa 3 

 Pyhittäjä Filotheos Siinailainen
 Henkisestä raittiudesta
 Elia Presbyteeri
 Antologia
 Hengellisestä tiedosta
 Käytännön kilvoittelusta ja mietiskelystä
 Simeon Harras
 Kilvoitusohjeita
 Pyhittäjäisä Simeon Uusteologi
 Käytännön kilvoittelusta ja Jumalan tuntemisesta
 Niketas Stitathoslainen
 Käytännön kilvoituselämästä
 Mielen puhdistamisesta
 Rakkaudesta ja elämänvaelluksen täydellisyydestä
 Pyhä Gregorios Siinailainen
 Hyödyllisiä opetuksia käskyistä, uskontototuuksista, uhkauksista ja lupauksista, pahoista ajatuksista ja himoista sekä vaikenemisesta ja rukouksesta
 Tarkka opetus vaikenemisesta ja rukouksesta sekä armon ja eksytyksen tuntomerkeistä ja siitä mikä on armon synnyttämän lämmön ja sen toiminnan ero ja kuinka ilman ohjaajaa helposti lankeaa eksytykseen
 Ohjeita armovoiman löytämiseksi
 Vaikenemisesta ja kahdesta tavasta rukoilla
 Ohjeita kuinka rukousta tulee harjoittaa
 Hengityksestä
 Ohjeita kuinka tulee veisata
 Erilaisista veisaamiskäytännöistä
 Vastaväite edelliseen
 Eksytyksestä
 Lukemisesta
 Ohjeita vaikenijoille
 Neuvoja siitä kuinka tulee istua keljassa ja rukoilla kestävästi
 Neuvoja siitä kuinka Jeesuksen rukousta tulee lausua
 Neuvoja siitä kuinka mieli tulee pitää koossa
 Neuvoja siitä kuinka tulee karkottaa häiritsevät ajatukset
 Neuvoja siitä kuinka tulee veisata
 Ravinnon nauttimisesta
 Eksytyksestä ja monista muista asioista

Osa 4 

 Theoleptos, Filadelfian metropoliitta
 Mitä on näkymätön työskentely Kristuksessa ja mistä koostuu munkin kilvoitus?
 Yhdeksän kohtaa salaisesta työskentelystä
 Erakkomunkki Nikeforos
 Sisäisestä raittiudesta ja sydämen varjelemisesta
 Pyhittäjäisä Antonios Suuren elämästä
 Pyhittäjä Theodosioksen, luostariyhteisön johtajan, elämästä
 Pyhän Arsenioksen elämästä
 Pyhän Paavali Latrolaisen elämästä
 Pyhän Sabbaan elämästä
 Abba Agathonin elämästä
 Abba Markuksen kirjeestä Nikolaokselle
 Pyhän Johannes Siinailaisen opetuksia
 Abba Jesajan opetuksia
 Makarios Suuren opetuksia
 Autuaan Diadokhoksen opetuksia
 Pyhän Iisak Syyrialaisen opetuksia
 Johannes Karpathoslaisen opetuksia
 Simeon Uusteologin opetuksia
 Nikeforoksen omaa opetusta
 Pyhä isä Gregorios, Thessalonikan metropoliitta
 Kirje kunnianarvoisalle nunna Ksenialle himosta ja hyveistä sekä sisäiseen elämään keskittymisen hedelmistä
 Kristuksen lain eli uuden liiton 10 käskyä
 Pyhää vaikenemista harjoittavien puolustus
 Kolme lyhyttä lukua rukouksesta ja sydämen puhtaudesta
 Munkit Kallistos ja Ignatios Ksanthopuloslaiset
 Ohjeita niille, jotka ovat valinneet vaikenemiskilvoituksen ja yksinäisen elämänmuodon
 Patriarkka Kallistos
 Rukouksesta
 Kallistos Angelikudes
 Vaikenemiskilvoituksesta
 Valikoima pyhien isien opetuksia rukouksesta ja tarkkaavaisuudesta
 Autuas Simeon, Thessalonikan arkkipiispa
 Pyhästä jumalallistavasta rukouksesta
 Tuntematon tekijä
 ”Herra armahda” -rukouksen selitys
 Pyhä jumalankantajaisä Simeon Uusteologi
 Uskosta
 Tuntematon tekijä
 Kolmesta tavasta rukoilla
 Ensimmäisestä rukoilemistavasta
 Toisesta rukoilemistavasta
 Kolmannesta rukoilemistavasta
 Ote pyhittäjä Maksimos Kapsokalybilaisen elämäkerrasta
 Kaikkien kristittyjen tulee rukoilla lakkaamatta

Lähteet

Kirjallisuutta

Suomennokset

Muuta kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Φιλοκαλία, 1782  
 Dobrotolyubie, 1788  
 Philokalia 

Kirjat kristillisestä teologiasta ja uskonnonfilosofiasta
Ortodoksinen kirkko