Pancho Villa

José Doroteo Arango Arámbula (5. kesäkuuta 1878 San Juan del Rio – 20. heinäkuuta 1923 Parral, Chihuahua), joka tunnettiin paremmin vallankumousnimellään Francisco Villa tai sen diminutiivillä Pancho Villa oli yksi Meksikon vallankumouksen kuuluisimmista kenraaleista.

Elämäkerta
Villa syntyi Rio Granden kylässä Durangossa nimellä Doroteo Arango. Hän oli mestitsi, jolla oli suonissaan myös afrikkalaissyntyisten orjien verta. Perhe eli velkaorjuudessa ja työskenteli maatyöläisinä. Kuusitoistavuotiaana Villa tappoi hacendadon, tilanomistajan pojan, koska tämä oli raiskannut hänen siskonsa. Tämän vuoksi hän pakeni Pohjois-Meksikon vuorille ja ryhtyi lainsuojattomaksi. Seuraavat 16 vuotta hän terrorisoi seudun maanomistajia vuorilta käsin käyttäen nimeä Pancho Villa. Nimen alkuperä on epäselvä. Se oli kenties lainattu kuolleelta roistolta tai Doroteon omalta isoisältä Jesús Villalta. Kolmenkymmenen vuoden iässä Villa oli koonnut itselleen omaisuutta ja opetellut vankilatuomioidensa aikana lukemaan.

Meksikon presidentti Porfirio Díaz valitutti itsensä uudelle toimikaudelle lokakuussa 1910. Tyytymättömyys häneen oli laajaa, minkä takia Diaz yritti vangita vastustajansa Francisco I. Maderon. Se ei kuitenkaan onnistunut, vaan armeija asettui Maderon puolelle ja nosti tämän valtaan. Kenraali Victoriano Huerta tuomitsi vuonna 1912 Villan kuolemaan tottelemattomuudesta. Villa pakeni Yhdysvaltoihin, mutta palasi pian takaisin, sillä Huerta kukistui ja maan johtoon nousi vuonna 1914 Venustiano Carranza.

Tammikuussa 1916 Villa teloitutti 18 yhdysvaltalaista kaivosinsinööriä, jotka oli vangittu junaryöstössä. Kaksi kuukautta myöhemmin hän johti 1 500 meksikolaista taistelijaa Yhdysvaltoihin maan tunnustettua Carranzan Meksikon johtajaksi. Meksikolaiset hiipivät rajan yli yöllä. Amerikkalaiset eivät olleet aavistaneet mitään, mutta näiden onneksi hyökkäys oli suunniteltu huonosti. Meksikolaiset hyökkäsivät Yhdysvaltain ratsuväkeä vastaan, kaapaten sata hevosta ja muulia, ja polttaen Columbuksen kylän Uudessa Meksikossa, surmaten 17 siviiliä. Myöhemmin Yhdysvallat teki rankaisuretken Meksikoon.

Murhayritys ja kuolema 
Yhdysvaltain 6 000 miehen rankaisuretkikuntaa johti kovaotteinen upseeri John J. Pershing, joka oli pitkään yrittänyt tavoitella Villaa. Villa pyrki houkuttelemaan heidät syvälle Meksikoon saadakseen aikaan maiden välisen selkkauksen. Yhdysvallat veti kuitenkin joukkojaan Meksikosta Eurooppaan ensimmäiseen maailmansotaan.  Carranza kukistui keväällä 1920 ja Villalle myönnettiin täysi armahdus, täysi kenraalin eläke ja maatila, mutta ehtona oli, että hänen oli vetäydyttävä politiikasta. Näin myös tapahtui.
 

Villa oli 20. heinäkuuta 1923 palaamassa ristiäisistä, kun hänen ohitseen ajoi auto, josta kuului huuto: Viva Villa. Se oli sovittu merkki ja samalla hetkellä luoteja alkoi sadella Villan autoa kohti. Villa kuoli lähes heti. Muut kuolleet olivat hänen autonkuljettajansa ja kaksi henkivartijaa. Yksi henkivartija pääsi pakoon ja kertoi ihmisille Pancho Villan kuolleen. Teosta vahvin epäilty on ollut Álvaro Obregón, joka oli tuolloin Meksikon presidenttinä, mutta murhaa ei ole virallisesti selvitetty.

Pancho Villa elokuvissa
Pancho Villa esitti itseään elokuvissa vuosina 1912–1914. Sittemmin (varsinkin 1900-luvun alussa) häntä ovat esittäneet useat näyttelijät useissa elokuvissa, yhtenä viimeisimmistä Antonio Banderas tv-elokuvassa And Starring Pancho Villa as Himself vuonna 2003. Yhdysvaltain elokuvateollisuuden amerikanitalialaisten lännenelokuvien alalaji oli Pancho Villa - western-elokuvat, jotka sijoittuvat Meksikoon.

Suomessa Pancho Villaa käytetään monilla paikkakunnilla kahvila-ravintoloiden nimissä tavaramerkkinä, mm. Asikkalassa, Kajaanissa, Kangasalla, Kuopiossa, Lahdessa, Raisiossa ja Turussa.

Katso myös 
Emiliano Zapata

Lähteet
Tieteen Kuvalehti Historia 7/2008 s. 60–63.

Viitteet

Aiheesta muualla 

Vapaustaistelijat
Meksikolaiset kenraalit
Meksikolaiset henkirikosten uhrit
Vuonna 1878 syntyneet
Vuonna 1923 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit