Toivo Särkkä

{{Ohjaaja
 | nimi                   = Toivo Särkkä
 | kuva                   = Toivo Särkkä.jpg
 | kuvankoko              = 
 | kuvateksti             = 
 | syntymäaika            = 20. marraskuuta 1890
 | syntymäpaikka          = Mikkeli, Suomen suuriruhtinaskunta
 | aktiivisena            = 
 | kuolinaika             = 
 | kuolinpaikka           = Helsinki, Suomi
 | oikea nimi             = 
 | muut nimet             = 
 | ammatti                = ohjaajatuottajatoimitusjohtaja
 | puoliso                = 
 | kotisivu               = 
 | tunnetuimmat ohjaukset = Kulkurin valssi (1941)
 | imdb                   = 0845290
 | elonet                 = 713127
 | amg                    = 
 | tietokanta-os          = 
 | tietok-nimi            = 
 | palkinnot              = 
Parhaan lyhytelokuvan Jussi (1948)
 Uskolliset ruskeat silmät 
Parhaan ohjauksen Jussi (1950)
 Katupeilin takana 
Parhaan tuottajan Jussi (1955), (1956)
Nukkekauppias ja kaunis Lilith
Tuntematon sotilas}}Toivo Jalmari ”T. J.” Särkkä, "maisteri Särkkä", (alk. Toivo Hjalmar Silén'''; ) oli suomalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja. Hän oli Suomen Filmiteollisuus -yhtiön toimitusjohtaja.

Tunnetuimpia Särkän ohjaamia elokuvia ovat muun muassa Suomisen perhe, Helmikuun manifesti, Kulkurin valssi, Vaivaisukon morsian, Nuoruus sumussa, Katupeilin takana, Hilja – maitotyttö, Juha, Kuu on vaarallinen ja Ihana seikkailu. Juha oli ensimmäinen suomalainen kokoillan värielokuva, ja se oli CinemaScope- eli laajakangasmenetelmällä kuvattu.

 Ura 
Särkkä kirjoitti ylioppilaaksi 1911 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon pääaineenaan venäjän kieli vuonna 1914.  Hän aloitti jatko-opinnot oikeustieteellisessä tiedekunnassa, mutta jätti ne kesken. Hänet promovoitiin maisteriksi itsenäisessä Suomessa 1919. Ennen elokuvauraansa hän toimi pankinjohtajana ja toimitusjohtajana Kotimaisessa Työssä. Särkästä käytettiin usein nimitystä "maisteri Särkkä", kuten Toivo Kärki muistelmissaan.

Oy Suomen Filmiteollisuuden perustajaomistajan Erkki Karun kuoltua Särkkä otti yhtiössä johdon. Hän tuotti kaikkiaan 233 ja ohjasi 49 kokoillan elokuvaa. Hän on yhä eniten kokoillan elokuvia tuottanut ja ohjannut suomalainen.

Särkkä palkittiin 1948 parhaan lyhytelokuvan Jussi-palkinnolla elokuvasta Uskolliset ruskeat silmät. Vuonna 1950 hän sai parhaan ohjauksen Jussin elokuvasta Katupeilin takana''.

Toivo Kärjen mukaan Särkkä ei ollut musikaalinen mutta halusi elokuvat täyteen musiikkia. Se sai aikaan riitoja Kärjen ja Särkän välille: "Piti vain olla kovasti ääntä ja meteliä, silloin kaikki oli hänestä hyvin." Särkkä halusi Hollywood-tyylistä musiikkia ja suuria orkestereita. Hänellä oli sopimus Helsingin teatteriorkesterin kanssa. Myöhemmin Särkkä antoi Kärjelle vapaat kädet, kun rallifilmit alkoivat tuottaa hyvin.

Vuonna 1965 Särkkä haki Suomen Filmiteollisuuden konkurssiin. Siihen vaikuttivat television kilpailu, suhdanteiden heikkeneminen ja näyttelijöiden lakko. 

Särkkä sai ensimmäisen Suomessa myönnetyn elokuvaneuvoksen arvonimen vuonna 1967.

Yksityiselämä 
Särkkä avioitui venäläis-liettualaisen Margariitta Beljavskyn kanssa 1914. Avioliitosta syntyi yksi tytär. Särkän harrastuksiin kuului kenneltoiminta.

Särkkä kuoli kotonaan Helsingin Marjaniemessä 84-vuotiaana aivohalvaukseen 9. helmikuuta 1975. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset elokuvaohjaajat
Suomalaiset elokuvatuottajat
Jussi-palkinnon saajat
Vuonna 1890 syntyneet
Vuonna 1975 kuolleet