Apollo 17

Apollo 17  oli viimeinen amerikkalaisten tekemistä kuulennoista Apollo-ohjelmassa. Se on toistaiseksi viimeinen Kuuhun laskeutunut miehitetty avaruuslento. Kuulennolla oli ensi kertaa mukana myös tutkija, geologi Harrison Schmitt, ja lennolla tehtiinkin pitkiä ja laajoja alueen tutkimuksia. Laskeutumispaikaksi valittiin Kirkkauden meren reunalla oleva syvä Taurus-Littrowin laakso, josta toivottiin löydettävän Kuussa harvinaista tuliperäistä kiveä. Astronautit löysivätkin eräästä paikasta harvinaista oranssia hiekkaa, joka saattaa olla tuliperäistä.

Apollo 17 oli yhdestoista miehitetty Apollo-avaruusohjelman lento ja kuudes, joka laskeutui Kuuhun. Apollo 17 oli Apollo-ohjelman ensimmäinen yöllä laukaistu lento ja viimeinen toteutunut Apollo-lento. Laukaisu tapahtui 7. joulukuuta 1972 kello 5.33 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta. Kuussa vietettiin 74 tuntia 59 minuuttia ja 40 sekuntia. Laskeutuminen takaisin Maahan tapahtui 19. joulukuuta 1972 kello 19.24.59 UTC. Lennon kokonaisaika oli 12 päivää 13 tuntia 51 minuuttia 59 sekuntia. Kuumoduuli Challenger laskeutui Kuuhun syvään Taurus-Littrownin laaksoon 11. joulukuuta 1972 kello 19.54.57 UTC.

Laskeutumisalue oli geologisesti kiinnostava Taurus-Littrow-muodostuma. Miehistön ALSEP-aseman mittauksista vahvistettiin aiemmin saatu tieto, että Kuun pintakerroksen ylimmät 30 senttiä eristävät sekä Auringon aiheuttaman kuumenemisen päivällä että jäähtymisen yöllä. Toisella kuukävelyllä astronautit ajoivat noin tunnin ajan länteen, 6,5 kilometrin päähän kuumoduulista. Paluumatkalla astronautit löysivät yllättäen oranssia lasimaista ainetta. Toisella pitkällä ajoretkellä he ajoivat pohjoisten vuorten juurelle. Kuuautolla ajettiin yhteensä 30 kilometriä. Kuussa miehistö liikkui 25 tuntia, mikä oli pisin Kuussa vietetty aika. Astronautit toivat Maahan noin 120 kilogrammaa kiviä. Näytteitä otettiin muun muassa suurista kivenlohkareista. Varsinkin kolmen viimeisen Apollo-laskeutumisen astronautit olivat päteviä kenttägeologiassa, koska heitä oli siihen kouluttanut tällä lennolla mukana ollut Harrison Schmitt.

Lennon komentaja Cernan on kertonut piirtäneensä viimeiseksi ennen Kuun pinnalta poistumista tyttärensä Ashleyn nimikirjaimet Kuun tomuun. Hän sanoi sitä "surkean pieneksi hyvitykseksi siitä, että oli laiminlyönyt perhettään avaruuslentojen takia."

Lennon aikana tutkittiin muun muassa kosmisten säteiden visuaalista ilmiötä, joka saa avaruuslentäjät näkemään spontaaneja valoilmiöitä.

Miehistö 
 Gene Cernan, komentaja
 Ron Evans, komentomoduulin pilotti
 Harrison "Jack" Schmitt, kuumoduulin pilotti

Kuukävely 
EVA – extra-vehicular activity

 Cernan ja Schmitt – EVA 1 
 EVA 1 alkoi: 11. joulukuuta 1972 23.54.49 UTC
 EVA 1 päättyi: 12. joulukuuta 7.06.42 UTC 
 Kesto: 7 tuntia, 11 minuuttia ja 53 sekuntia

 Cernan ja Schmitt – EVA 2 
 EVA 2 alkoi: 12. joulukuuta 1972 23.28.06 UTC 
 EVA 2 päättyi: 13. joulukuuta 7.05.02 UTC 
 Kesto: 7 tuntia, 36 minuuttia ja 56 sekuntia

 Cernan ja Schmitt – EVA 3 
 EVA 3 alkoi: 13. joulukuuta 1972 22.25.48 UTC 
 EVA 3 päättyi: 14. joulukuuta 5.40.56 UTC 
 Kesto: 7 tuntia, 15 minuuttia ja 8 sekuntia

Avaruuskävely 
 Evans – EVA 4 
 EVA 4 alkoi: 17. joulukuuta 1972 20.27.40 UTC
 EVA 4 päättyi: 17. joulukuuta 21.33.24 UTC 
 Kesto: 1 tunti, 5 minuuttia ja 44 sekuntia

Evans suoritti avaruuskävelyn aluksen ulkopuolella paluumatkalla Maahan.

Laskeutuminen Maahan 
Komentomoduuli America laskeutui 650 kilometriä lounaaseen Samoansaarista, vain noin 640 metriä ohi oletetun laskeutumispisteen. Miehistöä odottanut USS Ticonderoga oli sijoittunut 6,5 kilometrin päähän laskeutumiskohdasta.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Apollo-ohjelma
Miehitetyt avaruuslennot
Vuoden 1972 avaruustoiminta
Seulonnan keskeiset artikkelit