Iguanodon

Iguanodon (suom. "Bernissartin iguaanin hammas") oli linnunlanteisten dinosaurusten suku, joka eli varhaisliitukaudella noin 161-99 miljoonaa vuotta sitten. Se oli ensimmäinen löydetty ja toinen tieteellisesti kuvattu dinosaurus (1825), ja dinosaurusten alkuperäinen määrittely tehtiin sen sekä Megalosauruksen ja Hylaeosauruksen perusteella.

Fossiilit 

Ensimmäiset fossiilit, jotka löydettiin Iguanodonista löydettiin vuonna 1822 Etelä-Englannin Wealdin kivikerostumista. Fossiilit, jotka löydettiin iguanodonista olivat pelkkiä fossiiliutuneita hampaita. Sen löysi ensimmäisenä Gideon Mantell ja nimesi sen vuonna 1825. Aikojen saatossa, kun luita alkoi löytyä, tutkijat luulivat sen olevan painava, löntystävä dinosaurus jolla oli nenänpäässä suuri sarvi kuin sarvikuonoilla, mutta myöhemmin piikki osoittautui peukalopiikiksi.

Vuoden 1878 löytö ja teorian muutos 
Vuonna 1878 eteläbelgilaisesta kaivoksesta Bernissartissa yritettiin löytää kultaa ja löysivät luun, jonka he luulivat olevan kultaa, mutta se osotaitui pyriitiksi. Siitä huolimatta kaivamista jatkettiin, jonka seurauksena löydettiin 31 täysikasvuisen iguanodonin luurankoa. Löytöjen avulla teoria eläimestä, joka olisi ollut painava ja löntystävä nelijalkainen vaihdettiin löytöjen perusteilla, jotka osoittivat sen olevan aika kevyt dinosaurus myös löytöjen avulla "nenäpiikki" todettiin olevan peukalopiikki, jotka sillä oli molemissa käsissä kaksi kappaletta.

Nimi 
Iguanodon nimen merkitys suomeksi tarkoittaa yksinkertaisesti "iguaanin hammasta", koska hampaat, jotka löydettiin dinosauruksesta muistuttivat iguaanin hamapaita.

Eli kaikkialla maailmaa 
Iguanodonin levinneisyysalue oli laaja, koska sen luurankoja on löydetty Pohjois-Amerikasta, Euroopasta, Aasiasta, Australiasta ja jope Etelä-Afrikasta.

Kuvaus 
Iguanodonit olivat raskasrakenteisia kasvinsyöjiä, jotka liikkuivat sekä kahdella että neljällä jalalla. Iguanodonit olivat norsun kokoisia dinosauruksia. Niiden takajalat olivat suuremmat kuin etujalat. Ne olivat 13 metrin pituisia, neljän metrin korkuisia ja painoivat lähes 4000 kilogrammaa. Nykyisten tietojen mukaan se pystyi kävelemään 19 kilometriä tunnissa.

Käveli neljällä, juoksi kahdella 
1970-luvun tutkimuksen mukaan iganodonit viettivät suuremman osan ajastaan neljällä jalalla ja juoksi kahdella jalalla esimerkiksi joutuessaan hyökkäyksen kohteeksi. Se käytti myös etujalkoja silloin kun sen piti kumartua esimerkiksi juomaan. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Iguanodonin pyrstö oli todettu jäykäksi ja lähes suoraksi ja, että se kannatteli sitä ilmassa, joten seisoma-asento oli huomattavasti kumarampi.

Miten se söi ja mitä se söi?

Hampaat ja leuat 
Iguanodonin leuat ja hampaat olivat tosi vahvat, joten ne sopivat hyvin ravinnon syöntiin. Niillä oli myös tiivis poskihampaiden rivistö, joka auttoi sitä ruuan hienontamisessa.

Mitä se söi 
Iguanodon oli kasvinsyöjä, joten se söi muun muassa kasveja, marjoja ja pähkinöitä.

Puolustus 
Iguanodon käytti suuremmalla todennäköisyydellä puolustukseen sen peukalopiikkejä, jolla se olisi voinut iskeä esimerkiksi lihansyöjän silmään. Se saattoi käyttää myös piikkejään ravinnon hankkimisessa, jotta se olisi voinut rikkoa esimerkiksi hedelmiä ja siemeniä.

Kuvia

Lähteet

Viitteet 

Iguanodontia