Helsingin yliopiston ylioppilaskunta

Helsingin yliopiston ylioppilaskuntaan (HYY, ) kuuluvat kaikki Helsingin yliopistossa alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat. Ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenikseen myös muita yliopiston opiskelijoita. Nykyään Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on noin 27 000 jäsentä.

Historia

Ylioppilaskunta syntyi alkuaan osakuntien yhteistyöelimeksi. Se perustettiin virallisesti vuonna 1868, kun keisari Aleksanteri II antoi asetuksen, jolla virallistettiin ylioppilaiden yleiset kokoukset. Silloisessa Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa opiskeli alle tuhat ylioppilasta. Ylioppilaskunnan vuosipäivää vietetään Vanhan ylioppilastalon vihkiäispäivän muistoksi 26. marraskuuta. Yhteisön alkuperäinen nimi oli Suomen ylioppilaskunta, mikä muutettiin vuonna 1928 muotoon Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, kun Suomeen oli jo perustettu myös muita monialaisia yliopistoja. 

Ylioppilaiden todellisen tai pelätyn alkoholinkäytön ja rettelöinnin tähden ylioppilaskunnalle myytiin tontti silloisen Helsingin kaupunkikeskustan eli Senaatintorin ympäristön ulkopuolelta, Espoon tullinpuomin vierestä. Tälle Heikinkadun (nykyinen Mannerheimintie) ja Aleksanterinkadun kulmauksessa sijaitsevalle tontille valmistui vuonna 1870 nykyinen Vanha ylioppilastalo, jonka rakentamiseen käytetyt varat hankittiin osaksi kansalaiskeräyksellä ja suurelta osin pitkäaikaisina lainoina. Viereen valmistui vuonna 1910 Osakuntatalo. Myöhemmin rakennuksesta alettiin käyttää nimeä Uusi ylioppilastalo.

Toisen maailmansodan jälkeen suuri rakennushanke oli vuosina 1947–1952 Etu-Töölöön rakennettu Domus Academican opiskelija-asuntola. Samoihin aikoihin rakennettiin lisäksi Vanhan ja Uuden ylioppilastalon viereen, Kaivokadun puolelle ylioppilaskunnan omistama, liiketiloiksi vuokrattu Kaivotalo, joka myöhemmin, 1980-luvun alussa laajennettiin nykyiseksi Kaivopihan liikekeskukseksi.

Ylioppilaskunnan keskeinen toimintamuoto oli myös oma kirjasto, joka oli perustettu jo vuonna 1858 yhdistämällä osakuntien kirjakokoelmat. Tämä Almänna studentbibliotek eli myöhempi Opiskelijakirjasto toimi HYY:n kirjastona vuoteen 1974, jolloin sen hallinta siirtyi yliopistolle. Ylioppilaskunnan oma lehti Ylioppilaslehti alkoi ilmestyä vuonna 1913. Vuonna 1953 ylioppilaskunta alkoi perustaa opiskelijaruokaloita, joista kehittyi nykyinen UniCafe-ketju.

Vuonna 1972 HYY vastusti EEC-vapaakauppasopimusta ja vaati sen tilalle kauppaa sosialistimaiden kanssa suunnitelmatalouden etujen vuoksi.

Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen vuonna 1995 joukko opiskelija-aktiiveja herätti ajatuksen opiskelijoiden hyvin toimivaksi osoittautuneen kehitysyhteistyötoiminnan ulottamisesta Venäjän suomalais-ugrilaisten vähemmistökansojen pariin. Opiskelijoiden keskuudessa laitettiin vireille vuosittainen keräys, jonka varat käytettiin erilaisiin hankkeisiin vähemmistökielten ja -kulttuurien hyväksi. Sen oli erityisesti  tarkoitus tukea suurissa vaikeuksissa ollutta vähemmistökielistä julkaisutoimintaa. Jo ennen keräyksen käynnistämistä HYY lahjoitti Inkerin kulttuuriseura ry:lle 10 000 markkaa Inkerin lasten oppikirjan painokustannuksiin sekä 1 000 markkaa Karjalan ylioppilaslehdelle.

Vuonna 1997 HYY päätti hakea Suomalais-ugrilaisten kansojen nuorten liiton MAFUN:n jäsenyyttä.

Talous  
HYY on yksi maailman vauraimmista ylioppilaskunnista. Tämä johtuu siitä, että kaupungin sille aikanaan myymät ja silloisen keskustan ulkopuolella sijainneet alueet sijaitsevat nyt aivan Helsingin liikekeskustassa ja kuuluvat kaupungin kalleimpiin neliöihin. Ylioppilaskunta harjoittaa liiketoimintaa Ylvan kautta. Kiinteistötaloutensa kautta ylioppilaskunta omistaa Vanhan ja Uuden ylioppilastalon sekä Kaivopihaa ympäröivät liikerakennukset. Ylvan markkina-arvo oli syksyllä 2007 lähes 200 miljoonaa euroa.

Hallinto 

Ylioppilaskunnan korkein päättävä elin on 60-jäseninen edustajisto. Edustajiston jäsenet eli ”edaattorit” valitaan kahden vuoden välein parillisina vuosina yleisillä ja suhteellisilla vaaleilla, joissa äänioikeutettuja ovat kaikki HYY:n jäsenet. Edustajisto muun muassa valitsee ylioppilaskunnan hallituksen, pääsihteerin ja puheenjohtajiston sekä Ylioppilaslehden päätoimittajan. Hallitus käyttää ylioppilaskunnan yleistä hallinto- ja toimeenpanovaltaa, pääsihteerin johtama sihteeristö huolehtii ylioppilaskunnan käytännön toiminnasta. Puheenjohtajiston asema on ensisijaisesti muodollinen, vanhaa sanontaa mukaillen ”HYY:n hallituksen puheenjohtaja tekee likaisen työn, HYY:n puheenjohtaja kunnioittaa läsnäolollaan”.

Vuoden 2022 vaaleissa 25 838:sta äänioikeutetusta äänesti 8 350, eli äänestysprosentti oli 32,3 %. Ehdokkaita vaaleissa oli yhteensä 413.

Ylioppilaskunnalla on järjestörekisteri, jossa on noin 250 HYY:n piirissä toimivaa opiskelijajärjestöä. HYY:n talousjohtokunta poisti rekisteristä Helsingin akateemiset perussuomalaiset Hapsu ry:n, joka oli esittänyt mielipiteen, että ”eurooppalaiset kansat ovat valkoisia, joten on vain luonnollista ja tervettä, että valkoisuus on eurooppalaisissa tiedeyhteisöissä hallitsevaa”.

Valiokunnat 
Ylioppilaskunnalla on myös erityisiä valiokuntia, joita ovat 

 Järjestövaliokunta

 Kaksikielisyysvaliokunta
 Kansainvälisyysvaliokunta
 Kehitysyhteistyövaliokunta
 Opintovaliokunta
 Ympäristövaliokunta.

Lisäksi aikaisemmin ylioppilaskunnalla on ollut Sukukansavaliokunta, jolle ylioppilaskunnan jäsenet ovat voineet maksaa niin sanottua sukukansarahaa ylioppilaskunnan jäsenmaksun maksamisen yhteydessä 1990-luvulta alkaen. Sukukansavaliokunta perustettiin vuonna 1995 ja se julkaisi Alkukoti-lehteä. Sukukansarahalla on rahoitettu erilaisia suomalais-ugrilaisten vähemmistöjen hankkeita esimerkiksi Venäjällä. Avustuksia on myönnetty muun muassa suomensukuisten kansojen julkaisutoimintaan sekä kulttuuritapahtumien järjestämiseen. Keräyksellä muun muassa julkaistiin kominkielinen ihmisoikeuksia käsittelevä koulukirja. Vuonna 2009 Sukukansavaliokuntaa uhkasi lakkauttaminen, ja vuonna 2017 sen toiminta jäädytettiin, koska ylioppilaskunnan talousjohtokunnan mukaan sukukansavaliokunta ei toimittanut kirjanpitoon asianmukaisia selvityksiä keräystuottojen käytöstä. Sukukansavaliokunnan silloisen puheenjohtajan Riku Erkkilän mielestä päätös oli huono, sillä sen myötä sukukansa-asiat ovat entistä vähemmän esillä ylioppilaskunnan rivijäsenille eli opiskelijoille. Erkkilä totesi, että Venäjältä on välillä todella vaikea saada selvityksiä myönnettyjen avustusten käytöstä.

Kulttuuritoiminta 
Musiikin alalla HYY:n ehkä tunnetuin edustaja on Ylioppilaskunnan Laulajat.

Ylioppilasteatteri toimii Vanhan ylioppilastalon tiloissa.

Vanhan ylioppilastalon taidekokoelma käsittää muun muassa kansallisromantiikan ajan teoksia.

Juhlapäivät, tunnukset ja kunnianosoitukset 

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on kaksi vuosittaista juhlapäivää. Ylioppilaskunnan vuosijuhlapäivä on 26. marraskuuta Vanhan ylioppilastalon vihkimispäivän mukaan. Floran päivää vietetään vuosittain 13. toukokuuta Maamme-laulun  ensiesityksen kunniaksi. Floran päivän juhla järjestetään Kumtähden kentällä Kumpulassa, jossa ylioppilaat esittivät Maamme-laulun ensimmäisen kerran 13. toukokuuta 1848. 

Ylioppilaskunnan ja sen piirissä toimivien osakuntien sekä noin 250 muun opiskelijajärjestön vuosijuhlissa käytetään akateemisia kunnia- ja ansiomerkkejä. Ylioppilaskunnan nauha on sininen, ja siitä on kapea ja leveä versio. HYY:n hallitus- ja ansiomerkkejä kannetaan kapeassa nauhassa sekä puheenjohtajiston ja kunniamerkkejä leveässä nauhassa.

Ylioppilaskunnan jakamista huomionosoituksista korkein on ylioppilaskunnan puheenjohtajiston merkki leveässä purppuranauhassa. Se voidaan myöntää ylioppilaskunnan kunnianosoituksena erittäin merkittävästä toiminnasta yhteiskunnan tai ylioppilaskunnan hyväksi. Merkkiä on jaettu vuodesta 1948 alkaen, ja sen ovat saaneet kaikki tuona aikana elossa olleet tasavallan presidentit sekä useat huomattavat yliopistomiehet, poliitikot ja taiteilijat. Saajien joukossa on myös kolme ulkomaalaista: pohjoismaisen hyvinvointivaltion isiin kuuluva ruotsalainen yhteiskuntatieteilijä Gunnar Myrdal sekä kaksi ihmisoikeustaistelijaa, Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela ja Tšekkoslovakian presidentti Václav Havel.

Merkittäviä henkilöitä

Ylioppilaskunnan puheenjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajina:

 1863: Anders Herman Chydenius
 1863–1864: Otto Donner
 1864: Johan Jakob Chydenius
 1865–1867: Berndt Magnus Valfrid Alftan
 1868–1869: Johan Jakob Chydenius
 1870–1871: Otto Donner
 1880: J. R. Danielson-Kalmari
 1881: G. Lönnbeck
 1881–1882: G. W. Walle
 1883: Matti Äyräpää
 1884: Edvard Stenij
 1885–1886: Aukusti Kallio
 1887: Ivar Heikel
 1888: Juho Sjöros
 1889: Theodor Schwindt
 1890: Juho Sjöros
 1890–1892: Theodor Schwindt
 1892: Thure Möller
 1893–1894: Kaarle Krohn
 1895: Yrjö Wichmann
 1896: A. H. Snellman
 1897: Heikki Paasonen
 1898: A. Grotenfelt
 1899–1901: Zachris Castrén
 1902: K. A. Polón

 1903–1904: Heikki Ojansuu
 1905–1906: Antti Kaasalainen
 1907: K. V. Blomstedt
 1908: E. G. Järnström
 1909: K. R. Brotherus
 1910: Herman Stenberg
 1911–1912: K. S. Laurila
 1913: P. J. Hynninen
 1914: Rudolf Holsti
 1915: A. A. Koskenjaakko
 1916: K. R. Donner
 1916: Y. H. Kajava
 1917: L. H. Pohjanpää
 1918: K. J. Kalliala
 1919: H. Holma
 1919–1920: E. S. Kaila
 1921: U. N. O. Holmberg
 1922: A. F. Viranko
 1922–1923: Y. O. Ruuth
 1923–1924: V. Auer
 1925–1926: E. B. Lehtinen
 1927: V. Auer
 1928: A. Korhonen
 1929–1930: A. V. Salminen
 1930–1931: V. V. P. Helanne

 1932: Yrjö Vuorjoki
 1933: A. Valle
 1934: T. A. Niskala
 1935: E. Hyyppä
 1936: F. O. Lähteenmäki
 1937–1938: M. V. Loppi
 1939: N. N. Pesonen
 1940–1945: Esko Kangas
 1945–1946: Risto Niini
 1946–1950: Erkki Laurila
 1950–1953: Mikko Juva
 1953–1956: Samuli Suomela
 1957–1958: Kalle Österlund
 1958–1959: Olavi Leskinen
 1960–1961: Yrjö Blomstedt
 1962–1964: Jussi J. Saukkonen
 1965–1966: Antero Jyränki
 1967: Pekka Kiviranta
 1968–1969: Timo Laatunen
 1970: Ilppo Kangas
 1971: Kai Kalima
 1972: Kaarlo Tuori
 1973–1974: Juha Korppi-Tommola
 1975: Matti Väyrynen
 1976–1977: Kimmo Sasi

 1977–1978: Pentti Arajärvi
 1979–1981: Juha Naukkarinen
 1982–1985: Heikki Venho
 1986–1987: Markus Leikola
 1988–1989: Maria Kaisa Aula
 1989: Pekka Nurminen
 1990–1991: Pekka Salomaa
 1992–1994: Juha Viertola
 1995–1996: Anna Kaarina Piepponen
 1997–1998: Jaakko Hietala
 1999: Veijo Åberg
 2000–2001: Veera Mustonen
 2002–2003: Sanna Hellström
 2004–2005: Jukka Pajarinen
 2006–2009: Walter Rydman
 2010–2011: Maija Jäppinen
 2012–2013: Esa Perkiö
 2014–2015: Anu Aarnio
 2016–2017: Anne Sophie Hokkanen
 2018–2019: Suvi Pulkkinen
 2020–2021: Jussi Nuortimo
 2022– Mari Lehtoruusu

Hallituksen puheenjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajina:

 1908: Herman Lavonius
 1909: C. A. Öhman
 1910: Arvo Inkilä
 1911: Kaarlo Koskimies
 1912: O. S. Snellman
 1913: W. E. Brotherus
 1914–1915: Yrjö Ruuth
 1916: W. S. Tikkanen
 1917–1918: T. Tarjanne
 1919: Allan Viranko
 1920: V. M. Nikander
 1921: J. W. Rangell
 1921–1923: V. M. Nikander
 1924: A. E. Greis
 1924–1925: E. Y. Lindfors
 1926: E. J. Saarinen
 1926–1927: V. V. P. Helanen
 1928–1929: A. A. Pakaslahti
 1929–1930: A. O. Walle
 1930–1931: T. A. Niskala
 1931–1932: L. A. Puntila
 1932–1933: P. K. J. Kalaja
 1933–1934: N. J. Jaakkola
 1935: P. Pitkänen

 1936–1937: L. M. Koivisto
 1938–1940: A. E. Konkonen
 1940: E. O. Tolamo
 1941–1943: E. H. P. Halme
 1944–1946: Kalevi Toivonen
 1947: Unto Lindén
 1948–1950: Erkki Tynkkynen
 1951–1952: Heikki Sahrakorpi
 1953: Tor Stolpe
 1954–1955: Unto Partanen
 1956–1957: Asko Tarkka
 1957: Niilo Pusa
 1958: Matti Ylikangas
 1959: Ilppo Kangas
 1960: Veli-Matti Huittinen
 1961: Aarto Avellan
 1962: Esa Einiö
 1962: Kauko Suvikorpi
 1963: Eero Aho
 1964: Veikko Löyttyniemi
 1965: Juhani Perttunen
 1965: Erkki Savonen
 1966: Alec Aalto
 1967: Kimmo Eskola

 1968: Eljas Tunkelo
 1969: Lauri Virkkunen
 1969: Ilkka Erich
 1969–1970: Seppo Nieminen
 1970: Antero Tuominen
 1971: Kari Piimies
 1972: Tapio Rajavuori
 1973: Timo Salo
 1974: Mats Brommels
 1975: Ralf Grahn
 1975: Markku Aro
 1976: Jouko Sillanpää
 1976: Pekka Korhonen
 1976: Rauno Välimaa
 1977: Paula Viertola
 1977–1978: Thomas Zilliacus
 1979: Juhani Jyrkiäinen
 1980: Hannu Valkeapää
 1981–1982: Päivi Ahokas
 1982: Jukka-Pekka Kataja
 1982–1983: Markus Leikola
 1984–1985: Henry Honkanen
 1985: Aku Kopakkala
 1986: Tapio Reinikainen

 1987: Tuomas Seppä
 1987: Henrik Slotte
 1988: Paula Saukkonen
 1989: Kristina Stenman
 1990: Risto Valjus
 1990: Saara Soikkeli
 1991: Sari Roos
 1992: Henri Vogt
 1992: Markku Lahtinen
 1993: Mika Lehtisyrjä
 1994: Mirja Hannula
 1995: Janne Laine
 1996: Esa Iivonen
 1997: Pia Majonen
 1998: Heli Lantta
 1999: Panu Laturi
 2000: Esa Perkiö
 2001: Elina Moisio
 2002: Tommi Laitio
 2003: Lauri Korkeaoja
 2004: Kaarina Huhtinen
 2005: Jaana Saarni
 2006: Maija Jäppinen
 2007: Katariina Styrman

 2008: Ulla Hemminki
 2009: Pasi Hario
 2010: Katri Korolainen-Virkajärvi
 2011: Leena Pihlajamäki
 2012: Jannica Aalto
 2013: Lauri Koskentausta
 2014: Anna-Maija Riekkinen
 2015: Mari Kyllönen
 2016: Susanna Jokimies
 2017: Laura Luoto
 2018: Lauri Linna
 2019: Laura Wathén
 2020: Claes Bergh
 2021: Jessika Isomeri
 2022: Aleksi Tujunen
 2023: Nea Hakala

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, HYY-yhtymä
 Ylvan kotisivut
 HYY:n järjestöjen nauhat 

Helsingin yliopisto
Ylioppilaskunnat