Henrik IV (Ranska)

Henrik IV (13. joulukuuta 1553 – 14. toukokuuta 1610) oli ensimmäinen Bourbon-sukuinen Ranskan kuningas. Hän hallitsi vuosina 1589–1610. Hän oli Navarran kuningas Henrik III vuodesta 1572. Hänen vanhempansa olivat Vendômen herttua Anton Bourbonilainen ja Navarran kuningatar Jeanne d’Albret.

Elämäkerta 

Henrik IV oli alun perin protestantti Henrik Navarralainen, joka nuoruudessaan vältti katolilaisena esiintymällä täpärästi joutumasta Pärttylinyön verilöylyn uhriksi. Hänestä tuli Ranskan laillinen kruununperijä Anjoun herttuan kuoltua vuonna 1584, koska hän oli Ludvig IX:n jälkeläinen ja Kapetingien dynastian viimeinen  miespuolinen perillinen. Hän joutui kuitenkin taistelemaan kruunusta katolista liigaa vastaan, joka ei hyväksynyt protestanttista kuningasta. Aiempi kuningas Henrik III liittyi lopulta Henrik IV:n joukkoihin, mutta hänet murhattiin pian. Henrik IV oli Henrik III:n kuoltua nimellisesti kuningas vuodesta 1589, mutta katolinen liiga vastusti häntä yhä.

Henrik IV löi katolisen liigan joukot vuonna 1589 Arquesin ja vuonna 1590 Ivryn taistelussa, mutta joutui luopumaan Pariisin piirityksestä, kun katolinen liiga liittoutui espanjalaisten kanssa. Lopulta Henrik suostui ainakin nimellisesti luopumaan protestanttisuudesta – hänen kerrotaan sanoneen ”Pariisi on aina yhden messun arvoinen” – ja hän tuli käytännössäkin kuninkaaksi vuonna 1594. Hän antoi Nantesin ediktin, joka lisäsi protestanttien uskonnonvapautta huomattavasti ja käytännössä lopetti Ranskan uskonsodat. Henrik IV kävi menestyksekkään sodan Espanjaa vastaan vuosina 1595–1598, lisäsi ulkomaankauppaa kauppasopimuksilla osmanien Turkin, Englannin ja Espanjan kanssa sekä rohkaisi Kanadan uudisasuttamista. François Ravaillac -niminen fanaatikko murhasi Henrik IV:n vuonna 1610.

Henrik IV oli aikaansa nähden suvaitsevan ja kansasta välittävän asenteensa sekä ulkopoliittisen menestyksensä takia varsin pidetty, mistä syystä hän on saanut lempinimiä kuten Suuri ja Hyvä kuningas.

Puolisot ja lapset
Henrik IV:n ensimmäinen puoliso oli Valois’n Margareta (), mutta lapseton avioliitto mitätöitiin vuonna 1599. Toinen puoliso oli Maria de’ Medici. Henrik suunnitteli avioliittoa myös rakastajattarensa Gabrielle d’Estrées’n kanssa, mutta tämä kuoli vuonna 1599 ennen kuin avioliittoa ehdittiin solmia.

Avioliitosta Maria de’ Medicin kanssa syntyivät lapset:
Ludvig XIII (1601–1643), Ranskan kuningas
Élisabet (1602–1644), Espanjan kuningatar, kuningas Filip IV:n puoliso
Christine (1606–1663), Savoijin herttuatar, herttua Viktor Amadeus I:n puoliso
Nicolas (1607–1611), nuorena kuollut vammainen lapsi
Gaston (1608–1660), Orléansin herttua
Henriette-Marie (1609–1669), Englannin kuningatar, kuningas Kaarle I:n puoliso.

Suhteesta Gabrielle d’Estrées’n kanssa syntyi kolme aviotonta lasta, jotka Henrik tunnusti:
César (1594–1665), Vendômen herttua
Catherine-Henriette (1596–1663), d’Elbeufin herttuatar
Alexandre (1598–1629), Vendômen ritari (Chevalier de Vendôme)

Lähteet

Ranskalaiset henkirikosten uhrit
Vuonna 1553 syntyneet
Vuonna 1610 kuolleet
Ranskan kuninkaat