4. helmikuuta

4. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 35. päivä. Vuodesta on jäljellä 330 päivää (karkausvuonna 331).

Nimipäivät 

suomalainen kalenteri: Armi, Ronja
suomenruotsalainen kalenteri: My, Ronja, Mio
ortodoksinen kalenteri: Isko, Jyrki, Yrjö, Kirilä, Kiril
 pohjoissaamenkielinen kalenteri: Mariánne, Mariánná
vanhemmissa kalentereissa: Agda, Ansgarius, Marianne, Veronica

Tapahtumia 

 960 – Keisari Zhaon kruunajaisista alkoi yli 300 vuotta kestänyt Song-dynastian valtakausi Kiinassa.
1783 – Yhdysvaltain vapaussota: Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti virallisesti lopettavansa vihollisuudet Yhdysvaltojen kanssa.
1789 – George Washington valittiin yksimielisesti ensimmäiseksi Yhdysvaltain presidentiksi.
1792 – George Washington valittiin yksimielisesti toiselle kaudelle.
1794 – Ranska kielsi orjuuden kaikilla sen hallitsemilla alueilla.
1859 – Codex Sinaiticus löydettiin Egyptistä.
1861 – Yhdysvaltojen sisällissota: kuuden Yhdysvaltojen liittovaltiosta eroavan osavaltion edustajat kokoontuivat Montgomeryssa, Alabamassa ja muodostivat Konfereraation.
1862 – Bacardi, maailman suurimpia alkoholitislaamoja, perustettiin Kuuban Santiago de Cubassa.
1899 – Filippiinien–Yhdysvaltain sota alkoi laukaustenvaihdolla Manilassa.
1915 – Ensimmäinen maailmansota: Saksa asetti Yhdistyneen kuningaskunnan sukellusvenesaartoon ja julisti saartoalueelle tunkeutuvat alukset laillisiksi sotatoimien kohteiksi. 
1932 – Talviolympialaiset avattiin Lake Placidissa New Yorkissa.
  1932 – Japani miehitti Harbinin Kiinassa.
1936 – Radium E:stä (Bi-210) tuli ensimmäinen keinotekoisesti valmistettu radioaktiivinen aine.
1945 – Jaltan konferenssi alkoi.
1948 – Ceylon (nykyinen Sri Lanka) itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1966 – Ilmailu: All Nippon Airwaysin Boeing 727 syöksyi Tokionlahteen, 133 ihmistä sai surmansa.
1967 – Suomen presidentti Urho Kekkonen piti ns. Ostrobotnian puheen, jossa hän muun muassa ilmoitti pitävänsä tärkeänä, että myös kansan­demo­kraateilla oli oltava peri­aatteellinen oikeus olla mukana maan hallituksessa vaikuttamassa valta­kunnan asioiden kulkuun. 
1969 – Jasser Arafatista tuli Palestiinan vapautusjärjestön puheenjohtaja.
1974 – Symbionese Liberation Army kidnappasi Patty Hearstin Berkeleyssä Kaliforniassa.
1976 – Talviolympialaiset avattiin Innsbruckissa Itävallassa.
  1976 – Guatemalassa ja Hondurasissa sai yli 33 00 ihmistä surmansa maanjäristyksessä.
1981 – Gro Harlem Brundtlandista tuli Norjan ensimmäinen naispääministeri.
1997 – Kiistettyään ensin vaalien tulokset Serbian presidentti Slobodan Milošević tunnusti opposition vaalivoiton marraskuun 1996 vaaleissa.
1998 – Maanjäristys Afganistanissa surmasi yli 5 000 ihmistä.
1999 – Hugo Chávez valittiin Venezuelan presidentiksi.
2003 – Jugoslavian tasavalta nimettiin virallisesti Serbia ja Montenegroksi ja se otti käyttöön uuden perustuslain.
2004 – Facebook avattiin.

Syntyneitä 

1620 – Gustaf Bonde, ruotsalainen valtiomies (k. 1667)
1677 – Johann Ludwig Bach, saksalainen säveltäjä (k. 1731)
1740 – Carl Michael Bellman, ruotsalainen runoilija ja muusikko (Fredmanin epistolat ja Ukko Nooa) (k. 1795)
 1740 – Adam Philippe de Custine, ranskalainen kenraali (k. 1793)
1746 – Tadeusz Kościuszko, puolalainen kansallissankari (s. 1817)
1778 – Augustin Pyramus de Candolle, ranskalais-sveitsiläinen kasvi- ja sienitieteilijä (k. 1841)
1799 – Almeida Garrett, portugalilainen runoilija ja valtiomies (k. 1854)
1805 – William Harrison Ainsworth, englantilainen kirjailija (k. 1882)
1811 – Aristide Cavaillé-Coll, ranskalainen urkujenrakentaja (k. 1899)
1815 – Charlotta Lönnqvist, suomalainen mesenaatti, Aleksis Kiven tukija (k. 1891)
1842 – Georg Brandes, tanskalainen kirjallisuusarvostelija, tutkija ja kirjailija (k. 1927)
1862 – Hjalmar Hammarskjöld, Ruotsin pääministeri (1914–1917) (k. 1953)
1868 – Constance Markievicz, irlantilainen kreivitär ja kapinallinen (k. 1927)
1871 – Friedrich Ebert, Weimarin tasavallan presidentti (1919–1925) (k. 1925)
1878 – Rolf Nordenstreng, ruotsinsuomalainen kirjailija ja rotuteoreetikko (k. 1964)
1881 – Fernand Léger, ranskalainen taiteilija (k. 1955)
1881 – Kliment Vorošilov, neuvostoliittolainen sotilasjohtaja ja poliitikko (k. 1969)
1892 – Yrjö Kilpinen, suomalainen säveltäjä ja akateemikko (k. 1959)
1897 – Ludwig Erhard, Saksan liittokansleri (1963–1966) (k. 1977)
1900 – Jacques Prévert, ranskalainen runoilija (k. 1977)
1902 – Manuel Álvarez Bravo, meksikolainen valokuvaaja (k. 2002)
 1902 – Charles Lindbergh, yhdysvaltalainen lentäjä (k. 1974)
1906 – Dietrich Bonhoeffer, saksalainen luterilainen pappi ja teologi (k. 1945)
 1906 – Clyde Tombaugh, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, Pluton löytäjä (k. 1997)
1912 – Erich Leinsdorf, yhdysvaltalainen pianisti ja kapellimestari (k. 1993)
 1912 – Byron Nelson, yhdysvaltalainen golfaaja (k. 2006)
1913 – Rosa Parks, yhdysvaltalainen ihmisoikeustaistelija (k. 2005)
  1913 – Richard Seaman, brittiläinen kilpa-autoilija (k. 1939)
1917 – Yahya Khan, pakistanilainen sotilas ja poliitikko, presidentti 1969–1971 (k. 1980)
1918 – Ida Lupino, englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja (k. 1995)
1919 – Rauha Rentola, suomalainen näyttelijä (k. 2005)
1921 – Betty Friedan, yhdysvaltalainen feministi (k. 2006)
1928 – Osmo A. Wiio, suomalainen viestinnän professori, toimittaja ja kansanedustaja (k. 2013)
1929 – Friedhelm Busse, saksalainen uusnatsipoliitikko (k. 2008)
1931 – Isabel Perón, Argentiinan presidentti (1974–1976)
1934 – Jouko Linjama, suomalainen säveltäjä
1935 – Martti Talvela, suomalainen oopperalaulaja (k. 1989)
1937 – John Devitt, australialainen uimari (k. 2023)
  1937 – Magnar Solberg, norjalainen ampumahiihtäjä (olympiavoittaja)
1940 – George A. Romero, kanadalais-yhdysvaltalainen elokuvantekijä (k. 2017)
1941 – Kaarlo Kangasniemi, suomalainen painonnostaja (olympiavoittaja)
  1941 – Jiří Raška, tšekkoslovakialainen mäkihyppääjä (olympiavoittaja) (k. 2012)
1945 – Merete Mazzarella, suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
1947 – Dan Quayle, Yhdysvaltain varapresidentti
1948 – Alice Cooper, yhdysvaltalainen rock-muusikko
1953 – Kitarō, japanilainen säveltäjä
1954 – Vladimir Drinfeld, ukrainalainen matemaatikko
1961 – Denis Savard, kanadalainen jääkiekkoilija
1963 – Pirmin Zurbriggen, sveitsiläinen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
1964 – Ernesto Valverde, espanjalainen jalkapallovalmentaja
1966 – Marjut Rolig, suomalainen hiihtäjä (olympiavoittaja)
1973 – Oscar de la Hoya, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja maailmanmestari
1975 – Natalie Imbruglia, australialainen muusikko ja näyttelijä
1979 – Giorgio Pantano, italialainen moottoriurheilija
1981 – Risto Mattila, suomalainen lumilautailija
1989 – Darja Poljudova, venäläinen kansalaisaktivisti
1990 – Alma Hätönen, suomalainen radiojuontaja
1995 – Lisa Vittozzi, italialainen ampumahiihtäjä

Kuolleita 
 211 – Septimius Severus, Rooman keisari (s. 146)
 708 – Sisinnius, paavi
1713 – Anthony Ashley Cooper (Lordi Shaftesbury), englantilainen moraalifilosofi, poliitikko ja esteetikko (s. 1671)
1781 – Josef Mysliveček, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1737)
1894 – Adolphe Sax, belgialainen soitinsuunnittelija (saksofoni) (s. 1814)
1918 – Juho Heikki Tuori, suomalainen kirkkoherra (s. 1852)
  1918 – Reino Vuolle, suomalainen jääkäri (s. 1895)
1928 – Hendrik Lorentz, vuoden 1902 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (s. 1853)
1940 – Nikolai Ježov, neuvostoliittolainen kansankomissaari (NKVD:n johtaja) (s. 1895)
1943 – Frank Calder, kanadalainen urheilutoimittaja (National Hockey Leaguen ensimmäinen komissaari) (s. 1877)
1967 – Väinö Nuorteva (”Olli”), suomalainen pakinoitsija (s. 1889)
1973 – Martti Haavio (”P. Mustapää”), suomalainen kansanrunoudentutkija ja runoilija (s. 1899)
1974 – Satyendra Bose, intialainen matemaatikko ja fyysikko (s. 1894)
1981 – Seppo Keurulainen, suomalainen kitaristi (s. 1945)
1982 – Alex Harvey, skotlantilainen rockmuusikko (s. 1935)
1983 – Karen Carpenter, yhdysvaltalainen laulaja ja rumpali ("The Carpenters") (s. 1950)
1987 – Wladziu Valentino Liberace (”Liberace”), yhdysvaltalainen viihdetaiteilija (s. 1919)
  1987 – Carl Rogers, yhdysvaltalainen psykologi (s. 1902)
1995 – Patricia Highsmith, yhdysvaltalainen jännityskirjailija (s. 1921)
2001 – James Louis Johnson (”J.J. Johnson”), yhdysvaltalainen jazz-muusikko (s. 1924)
  2001 – Iannis Xenakis, kreikkalainen säveltäjä ja arkkitehti (s. 1922)
2002 – Asko Martinheimo, suomalainen kirjailija (s. 1934)
2008 – Augusta Dabney, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1918)
 2008 – Harry Richard Landis, yhdysvaltalainen ensimmäisen maailmansodan veteraani (s. 1899)
 2008 – Peter Thomas, brittilinen poliitikko (s. 1920)
2010 – Kóstas Axelós, kreikkalainen filosofi (s. 1924)
2011 – Lena Nyman, ruotsalainen näyttelijä (s. 1944)
2012 – István Csurka, unkarilainen näytelmäkirjailija ja poliitikko (s. 1934)
2013 – Donald Byrd, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti (s. 1932)
2016 – Leslie Bassett, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1923)
 2016 – Edgar Mitchell, yhdysvaltalainen astronautti (s. 1930)
 2016 – Ulf Söderblom, suomalainen kapellimestari (s. 1930)
2017 – Mauri Lounasmaa, suomalainen kemisti ja professori (s. 1933)
 2017 – Gervase de Peyer, brittiläinen klarinetisti ja kapellimestari (s. 1926)
 2017 – Kaisa Lehtonen, suomalainen arkeologi ja korkeushyppääjä (s. 1966)
2018 – Alan Baker, englantilainen matemaatikko (s. 1939)
 2018 – John Mahoney, englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1940)
2019 – Bernard Lietaer, belgialainen ekonomisti, diplomi-insinööri, kirjailija ja professori (s. 1942)
2019 – Matti Nykänen, suomalainen mäkihyppääjä (s. 1963)
2020 – Nadia Lutfi, egyptiläinen näyttelijä (s. 1934)
2020 – Daniel arap Moi, Kenian presidentti 1978–2002 (s. 1924)

Katso myös: kalenteri ~ 3. helmikuuta, 5. helmikuuta

Helmikuu
-02-04