Piimä

Piimä on maidosta hapattamalla taikka suomalais- ja eurooppalaistyyppisen ns. hapatetun voin valmistuksen yhteydessä syntyvä hapanmaitojuoma. Piimä on maultaan hapanta ja rakenteeltaan maitoa sakeampaa.

Valmistus
Aluksi maidon rasvapitoisuus vakioidaan. Maito esilämmitetään, homogenoidaan, korkeapastöroidaan 90–95 asteessa 2–5 minuutin ajan ja jäähdytetään. Sen jälkeen maito hapatetaan tankissa noin 18–24 asteessa 15–24 tunnin ajan. Hapatteet vaikuttavat piimässä muun muassa hapokkuuteen ja makuun, sekä pilkkovat rasvaa, proteiineja ja laktoosia.

Piimä sekoitetaan ja jäähdytetään levylämmönvaihtimella alle 8 asteeseen. Lopuksi tuote pakataan. Piimä säilyy noin kahden viikon ajan.

Maidon hapattaminen piimäksi lisää 54 prosentilla sen A-vitamiinipitoisuutta, 36 prosentilla sen K-vitamiinipitoisuuta, 33 prosentilla sen B1-vitamiiniipitoisuutta, 25 prosentilla sen jodipitoisuutta ja 12 prosentilla sen folaattipitoisuutta.

Erilaisia piimiä
Erilaisia piimiä ovat esimerkiksi rasvaton piimä, kirnupiimä, asidofiluspiimä ja kefiiri.

Kirnupiimä on voin valmistuksen sivutuote, sillä voi valmistetaan suomessa kirnuamalla hapatettua kermaa, jolloin syntyy voita ja kirnupiimää. Meijerit alentavat nykyisin kirnupiimän rasvaprosenttia lisäämällä siihen rasvatonta piimää.

Kefiirissä käytettyjen hapatteiden hiivat antavat tuotteelle kirpeän ja käyneen maun ja lisäävät tuotteeseen hiukan alkoholia.

Tavallisen piimän laktoosipitoisuus on noin 3,6 prosenttia. Vähälaktoosinen piimä sisältää glukoosia ja galaktoosia laktoosin sijaan.

Suomi jakautuu kahtia läntisen pitkän piimän ja itäisen kokkelipiimän kulttuureihin.

Lähteet

Aiheesta muualla

Piimien ravintoarvoja  fineli.fi

Maitotuotteet
Seulonnan keskeiset artikkelit