Ksanthippe

Ksanthippe (joskus myös Ksanthippa; , ksanthos, 'vaalea', hippos, 'hevonen'; s. n. 440–430 eaa., k. 399 eaa. jälkeen) oli Sokrateen vaimo. Ksanthippesta tunnetaan enemmän tarinoita kuin tosiasioita. Hänen uskotaan olleen paljon, mahdollisesti jopa neljäkymmentä vuotta, Sokratesta nuorempi. Hänet tunnetaan temperamentistaan ja terävästä kielestään ja hänestä onkin tullut länsimaisessa kulttuurissa äkäisen naisen vertauskuva. Esimerkiksi englannin kieleen sana 'xanthippe' on otettu tarkoittamaan äkäpussia. Ksanthippen sanotaan olleen ainoa henkilö, joka koskaan voitti Sokrateen keskustelussa. 

Ksanthippen äkäpussin maine perustuu ennen kaikkea Ksenofonin Pitoihin ja Diogenes Laertioksen kertomiin anekdootteihin. Pidoissa Antisthenes kysyy:

Sokrates vastaa:

Erään toisen tarinan mukaan kun Ksanthippe kerran ensin sadatteli Sokratesta ja tämän jälkeen kaatoi hänen päähänsä vettä (tai yöastian sisällön), Sokrates vastasi: ”Enkös ole aina sanonutkin, että kun Ksanthippe jyrisee, sade seuraa?” Ksanthippen nalkutukseen hän sanoi tottuneensa ”niin kuin vinssin kitinään”.

Sokrates vaikuttaa naineen Ksanthippen ennen kaikkea saadakseen lapsia. Ksanthippen kanssa Sokrates sai pojan nimeltä Lamprokles. Kaksi nuorempaa poikaa olivat Sofroniskos ja Meneksenos. Joidenkin lähteiden mukaan Sokrates olisi kuitenkin saanut nämä toisen vaimonsa Myrton kanssa. Faidonissa kerrotaan, kuinka Ksanthippe ja lapset vierailivat Sokrateen luona tämän ollessa vangittuna. Sokrateen kuoleman aikaan kaikki kolme lasta olivat vielä alaikäisiä ja yksi lapsista oli vielä sylilapsen iässä. Sokrateen kuoltua Ksanthippe jäi lasten yksinhuoltajaksi.

Viittauksia kirjallisuudessa 

William Shakespearen komediassa Kuinka äkäpussi kesytetään Petruchio vertaa Katherinaa Ksanthippeen sanoen tämän olevan "kuin Sokrateen Ksanthippe tai pahempi".

Englantilainen viktoriaanisen ajan runoilija Amy Levy kirjoitti draamallisen monologin nimeltä Xantippe.

Lähteet 

 Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit. Suomennos Marke Ahonen. Kustannusosakeyhtiö Summa, Helsinki 2003.
 Ksenofon: Pidot, teoksessa Sokrates. Suomennos Pentti Saarikoski. Otava, Helsinki 1960.
 Platon: Faidon ja Sokrateen puolustuspuhe, teoksessa Viisi tutkielmaa. Suomennos J. A, Hollo. WSOY, Helsinki 1961.

Viitteet 

400-luvulla eaa. syntyneet
300-luvulla eaa. kuolleet
Antiikin kreikkalaiset
Kuuluisien henkilöiden puolisot
Sokrates