Juutalaiset juhlapäivät

Juutalaiset juhlapäivät juontavat juurensa usein Toorasta. Ne on lueteltu muun muassa kolmannessa Mooseksen kirjassa. Muita juhlapäiviä on myöhemmin lisätty uudempien juutalaisten historian merkkitapahtumien muistoksi.

Juutalaiset juhlapäivät noudattavat juutalaista kalenteria eivätkä siksi osu gregoriaanisessa kalenterissa vuoden tietyille päiville. Juutalaisille päivä alkaa auringon laskiessa, ja juhlaa edeltävän päivän ilta ("erev") lasketaan juhlaan kuuluvaksi.

Toorassa säädetyt juhlat 

 roš hodeš
 roš hašana
 jom kippur (suuri sovituspäivä)
 sukkot (lehtimajajuhla)
 simhat Tora
 pesah (pääsiäinen)
 šavuot (viikkojuhla, helluntai)

Toorassa säädettyihin juhliin liittyy roš hodešia lukuun ottamatta rajoituksia, jotka muistuttavat sapattiin liittyviä työnteon kieltoja. Toorassa säädettyinä juhlina rukoillaan ylimääräinen musaf-rukous, joka vastaa Toorassa mainittua ylimääräistä musaf-uhria. Israelin ulkopuolella näitä juhlia vietetään aina kaksi päivää, kun Israelissa kaikki muut paitsi roš hašana kestävät vain yhden päivän.

Rabbiinitradition säätämät juhlat 

 hanukka
 tu bišvat
 purim
 lag ba'omer
 tiša be'av

Muita juhlapäiviä 

Israelin valtion perustamisen jälkeen juutalaiset ovat ottaneet käyttöön joitakin uusia juhlapäiviä. 

 jom hašoa – holokaustin muistopäivä
 jom hazikaron – kaatuneiden muistopäivä
 jom ha'atsma'ut – Israelin itsenäisyyspäivä
 jom Jerušalajim – Jerusalem-päivä

Katso myös 

 sapatti eli šabbat
 bar mitsva – juhla, jossa poika tulee uskonnollisesti täysi-ikäiseksi
 bat mitsva – bar mitsvaa vastaava juhla tytöille