1905

Vuosi 1905 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista.

Tapahtumia

Tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta – Maailman pisin junarata, Siperian rata (Transsibirskaja magistral), avattiin virallisesti. Rata valmistui 21. heinäkuuta 1904.
 2. tammikuuta – Venäjän laivastotukikohta Port Arthur antautui japanilaisille.
19. tammikuuta – Yli 215 000 kaivosmiestä lakkoili Saksassa Ruhrin alueella.
22. tammikuuta – Verisunnuntai: sotilaat ampuivat Talvipalatsin eteen Pietarissa kokoontuneita mielenosoittajia, joita johti pappi Georgi Gapon. Vuoden 1905 vallankumouksen alku.
24. tammikuuta – Tsaari määräsi sotilasdiktatuurin asettamisesta Pietariin levottomuuksien hillitsemiseksi.
27. tammikuuta – Kaikki Venäjän suuret kaupungit olivat lakossa.
 6. helmikuuta – Suomalainen valtioneuvos ja keisarillisen senaatin prokuraattori Eliel Soisalon-Soininen murhattiin. Lennart Hohenthal tunkeutui valepukunsa avulla prokuraattorin asuntoon ja ampui hänet.
17. helmikuuta – Nikolai II:n lanko ja Pietarin kuvernööri, suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitš surmattiin pommilla.
23. helmikuuta – Mukdenin taistelu alkoi Venäjän–Japanin sodassa.
 5. maaliskuuta – Venäjän–Japanin sota: venäläiset aloittivat vetäytymisen menetettyään 100 000 miestä kolmessa päivässä.
 23. maaliskuuta – Kreetalla puhkesi kapina osmanihallintoa vastaan. Kapinaa johti Kreikan kanssa liittoa ajava Eleftherios Venizelos.
29. maaliskuuta – Suomessa lakkautettiin toistaiseksi vuoden 1901 asevelvollisuuslain toimeenpano ja se korvattiin rahallisella korvauksella.
17. maaliskuuta – Albert Einstein julkaisi sarjan tieteellisiä artikkeleita valosähköisestä ilmiöstä, jotka johtivat modernin fysiikan syntyyn ja atomiteorian todistamiseen.
31. maaliskuuta – Ensimmäinen Tangerin kriisi: Saksan keisari Vilhelm II nousi maihin Tangerissa Marokossa tukeakseen maata Ranskan imperialismia vastaan ja vaati Saksalle yhtenäisiä oikeuksia Ranskan kanssa. Ranskan liittolainen Venäjä on kärsinyt tappioita Japanin-sodassa ja sisäisiä levottomuuksia. Ranska kääntyi Britannian puoleen ja vaatii kansainvälistä kongressia Marokon asemasta.

Huhtikuu–kesäkuu 
14. huhtikuuta – Suurmielenosoitus Helsingissä yleisen äänioikeuden puolesta senaatin käsitellessä äänioikeuden laajentamista.
 7. toukokuuta – Suuri juutalaisvaino Volyniassa Valko-Venäjällä.
11. toukokuuta – Italia päätti liittyä kilpavarusteluun ja rakentaa neljä taistelulaivaa, neljä panssariristeilijää, 14 torpedohävittäjää, 12 sukellusvenettä ja 42 torpedovenettä.
  11. toukokuuta – Albert Einstein luovutti väitöskirjansa Brownin liikkeestä arvioitavaksi.
  15. toukokuuta – Las Vegas perustettiin Nevadaan, Yhdysvaltoihin.
27. toukokuuta – Venäjän–Japanin sota: kaksipäiväinen Tsushiman meritaistelu alkoi. Japanin amiraali Togo tuhosi koko Venäjän keisarillisen Itämeren laivaston Tyynellämerellä.
  27. toukokuuta – Matti Kurikan perustama Sointulan kommunistinen siirtokunta Malkosaaressa Brittiläisessä Kolumbiassa hajosi lopullisesti.
 7. kesäkuuta – Norja ilmoitti liiton Ruotsin kanssa olevan ohi.
19. kesäkuuta – Paavi Pius X salli ensyklikassaan Italian katolilaisten osallistua politiikkaan.
25. kesäkuuta – Kapina ja katutaisteluja Łódźissa Puolassa: 561 kuollutta.
27. kesäkuuta – Kapina panssarilaiva Potemkinilla Mustallamerellä. Alus purjehti kapinoivan Odessan satamaan ja antautui heinäkuussa Romanian viranomaisille Constanțassa.
30. kesäkuuta – Albert Einstein julkaisi artikkelin Zur Elektrodynamik bewegter Körper, jossa hän hahmotteli suppean suhteellisuusteorian.

Heinäkuu–syyskuu 
 2. heinäkuuta – Ranskassa säädettiin työpäivä kaivoksissa yhdeksän tunnin pituiseksi.
 3. heinäkuuta – Ranskassa edustajainkamari hyväksyi äänin 509–44 valtion ja kirkon eron.
 21. heinäkuuta – Työläisaktivisti Kalle Procopé ampuu Viipurissa santarmieverstiluutnantti Vladimir Kramarenkon.
25. heinäkuuta – Venäjän keisari Nikolai II ja Vilhelm II solmivat Koiviston sopimuksen puolustusliitosta. Sitä ei koskaan ratifioitu.
 6. elokuuta – Helsingin työväestön järjestämä suuri mielenosoituskokous vaati Senaatintorilla Suomelle rajatonta itsemääräämisoikeutta sekä valtiopäivien koollekutsumista säätämään maassa voimaan yleinen ja yhtäläinen äänioikeus.
19. elokuuta – Keisari Nikolai II antoi määräyksen neuvoa-antavan kansanedustuslaitoksen eli niin sanotun Bulyginin duuman perustamisesta.
22. elokuuta – Puola julistettiin lakkoilun vuoksi sotatilaan.
 4. syyskuuta – Aktivistien aselaiva John Grafton saapui Kemin ulkopuolelle, jossa se purki lastiaan. Laiva ajoi karille, ja se jouduttiin räjäyttämään Pietarsaaren edustalla 7. syyskuuta.
 5. syyskuuta – Venäjän-Japanin sodan päättänyt Portsmouthin rauhansopimus solmittiin Venäjän ja Japanin välillä Yhdysvaltain presidentin Theodore Rooseveltin välittämänä.

Lokakuu–joulukuu 
 3. lokakuuta – Taistelulaiva HMS Dreadnoughtin rakennustyöt aloitettiin. Se mullisti sota-alussuunnittelun ja aloitti kilpavarustelun.
15. lokakuuta – Osuusliike Elannon perustamiskirja allekirjoitettiin.
 26. lokakuuta – Ruotsi suostui kumoamaan liiton Norjan kanssa.
30. lokakuuta – Venäjän keisari Nikolai II antoi lokakuun manifestin, mikä merkitsi itsevaltiuden päättymistä Venäjällä. Venäläisille luvattiin kansalaisoikeudet ja laaja äänioikeus, ja tuleva duuma sai lainsäädäntövallan.
30. lokakuuta – Viikon kestänyt suurlakko alkoi Suomessa.
 1. marraskuuta – Tampereella luettiin lehtimies Yrjö Mäkelinin laatima ”Punainen julistus”. Se hyväksyttiin 3. marraskuuta myös Helsingissä ja kaupungissa alettiin koota väliaikaista hallitusta.
 4. marraskuuta – Ensimmäinen sortokausi päättyi marraskuun manifestiin. Manifestilla kumottiin toistaiseksi helmikuun manifestin säännökset ja luvattiin kutsua kokoon Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät säätämään kansanedustuslaitoksen uudistuksesta ja kansalaisvapauksista. Samalla manifesti peruutti myös Suomen kenraalikuvernöörin diktaattorinvaltuudet.
15. marraskuuta – Viisipäiväinen yleislakko alkoi Pietarissa.
  15. marraskuuta – Sveitsiläinen Frédéric Dufaux saavutti autollaan maailmanennätysnopeuden: 156,52 km/h.
18. marraskuuta – Tanskan prinssi Carlista tuli Norjan kuningas Haakon VII.
22. marraskuuta – Salaneuvos Nikolai Gerard nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi.
23. marraskuuta – Itävalta-Unkarin, Venäjän, Britannian, Italian ja Ranskan laivat saartoivat Pireuksen sataman protestoidakseen Osmanien valtakunnan toimia Makedonian kysymyksessä.
23. marraskuuta – Pastori Jozef Murgaš järjesti Pennsylvaniassa julkisen näytöksen, jossa lähetettiin ääntä langattomasti naapurikaupunkiin.
 28. marraskuuta – Irlantilaisnationalisti Arthur Griffith perusti Dublinissa Sinn Féin -puolueen, jonka tavoitteena oli koko Irlannin itsenäisyys.
 1. joulukuuta – Sotatila Kiovassa lakkoilun takia.
   1. joulukuuta – Suomessa koottiin Mechelinin senaatti perustuslaillisista.
16. joulukuuta – Pietarin neuvosto hajotettiin ja sen johtajat vangittiin.
23. joulukuuta – Venäjän sosialidemokraattinen työväenpuolue aloitti konferenssinsa Tampereella.
30. joulukuuta – Franz Lehárin operetti Iloinen leski sai ensiesityksensä Wienissä.

Syntyneitä

Tammikuu–maaliskuu 
 2. tammikuuta – Veli Merikoski, suomalainen oikeustieteen professori, kansleri ja ministeri (k. 1982)
 7. tammikuuta – Sasu Haapanen, suomalainen näyttelijä (k. 1986)
15. tammikuuta – Richard Seppälä, suomalainen diplomaatti (k. 1997)
18. tammikuuta – Margit Niininen, suomenruotsalainen toimistopäällikkö ja kirjailija (k. 1993)
21. tammikuuta – Christian Dior, ranskalainen muotisuunnittelija (k. 1957)
24. tammikuuta – J. Howard Marshall, yhdysvaltalainen öljymiljonääri (k. 1995)
26. tammikuuta – Maria von Trapp, itävaltalainen opettaja, kirjailija ja laulaja (k. 1987)
28. tammikuuta – Iris Uurto, suomalainen kirjailija (k. 1994)
30. tammikuuta – Kaarina Lappalainen, suomalainen pakinoitsija (k. 1978)
31. tammikuuta – Arvo Parkkila, suomalainen yhteiskunta-aktivisti ja hyväntekeväisyyden harjoittaja (k. 1978)
 1. helmikuuta – Emilio Gino Segrè, vuoden 1959 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut italialaissyntyinen fyysikko (k. 1989)
 5. helmikuuta – Herman Charles Bosman, eteläafrikkalainen kirjailija (k. 1951)
 3. helmikuuta – Arne Beurling, ruotsalainen matemaatikko, professori ja kryptologian tutkija (k. 1986)
 6. helmikuuta – Władysław Gomułka, Puolan kommunistinen puoluejohtaja (1943–1948 ja 1956–1971) (k. 1982)
 7. helmikuuta – Ulf von Euler, vuoden 1970 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen fysiologi (k. 1983)
 9. helmikuuta – Adolf Ehrnrooth, suomalainen jalkaväenkenraali (Mannerheim-ristin ritari) (k. 2004)
17. helmikuuta – Valter Keltikangas, suomalainen metsäntutkija ja kirjailija (k. 1990)
21. helmikuuta – Birgit Kronström, suomalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1979)
 5. maaliskuuta – László Benedek, unkarilais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1992)
 8. maaliskuuta – Aleksandr Rodimtsev, neuvostoliittolainen kenraalieversti ja Neuvostoliiton sankari (k. 1977)
 9. maaliskuuta – Héctor Lucchetti, argentiinalainen miekkailija ja olympiamitalisti
10. maaliskuuta – Richard Haydn, brittiläinen näyttelijä (k. 1985)
13. maaliskuuta – Fakhruddin Ali Ahmed, Intian presidentti (1974–1977) (k. 1977)
14. maaliskuuta – Raymond Aron, ranskalainen filosofi, sosiologi, toimittaja ja poliittinen ajattelija (k. 1983)
15. maaliskuuta – Berthold Schenk von Stauffenberg, saksalainen aristokraatti, juristi ja heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen, Claus von Stauffenbergin veli (k. 1944)
19. maaliskuuta – Albert Speer, saksalainen varusteluministeri (Natsi-Saksan pääarkkitehti) (k. 1981)
20. maaliskuuta – Vera Panova, venäläinen kirjailija (k. 1973)
23. maaliskuuta – Lale Andersen, saksalainen laulaja (k. 1972)
  23. maaliskuuta – Lucille Fay LeSueur, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijätär (k. 1977)
26. maaliskuuta – Viktor Frankl, itävaltalainen neurologi ja psykiatri (logoterapian perustaja) (k. 1997)
28. maaliskuuta – Hans Rahner, itävaltalainen säveltäjä ja pianisti (k. 2008)
29. maaliskuuta – Annuli Jährn, suomenruotsalainen kuvittaja ja lastenkirjailija (k. 1991)
30. maaliskuuta – Albert Pierrepoint, englantilainen pyöveli (k. 1992)

Huhtikuu–kesäkuu 
 1. huhtikuuta – Göran Ehrnrooth, suomalainen varatuomari ja pankinjohtaja (k. 1996)
1. huhtikuuta – Gaston Eyskens, belgialainen taloustieteilijä, poliitikko ja pääministeri (1949–1950, 1958–1961 ja 1968–1973) (k. 1988)
 6. huhtikuuta – Viola Renvall, suomenruotsalainen runoilija (k. 1998)
11. huhtikuuta – Attila József, unkarilainen runoilija (k. 1937)
18. huhtikuuta – George H. Hitchings, vuoden 1988 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen farmakologi (k. 1998)
20. huhtikuuta – Torsten Rapp, ruotsalainen kenraali (k. 1993)
24. huhtikuuta – Robert Penn Warren, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1989)
26. huhtikuuta – Jean Vigo, ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja (k. 1934)
 3. toukokuuta – Paavo Huhtamäki, suomalainen kirjailija (k. 1972)
 8. toukokuuta – Ada Pääkkönen, suomalainen näyttelijä (k. 1981)
13. toukokuuta – Kauno Salimäki, suomalainen fyysikko ja professori (k. 1971)
15. toukokuuta – Vilho Viikari, suomalainen laulaja ja urkuri (k. 1980)
16. toukokuuta – H. E. Bates, engantilainen kirjailija (k. 1974)
  16. toukokuuta – Henry Fonda, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (k. 1982)
24. toukokuuta – Mihail Šolohov, vuoden 1965 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut neuvostoliittolainen kirjailija (Hiljaa virtaa Don) (k. 1984)
30. toukokuuta – Siiri Vihantola, suomalainen kirjailija (k. 1983)
31. toukokuuta – Atle Asanti, suomalainen diplomaatti (k. 1992)
 1. kesäkuuta – Robert Newton, brittiläinen näyttelijä (k. 1956)
 3. kesäkuuta – Sven Oftedal, norjalainen poliitikko (k. 1948)
 3. kesäkuuta – Martin Weiss, saksalainen SS-upseeri ja keskitysleirin komendantti (k. 1946)
 8. kesäkuuta – Dorothy Coburn, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1978)
10. kesäkuuta – Tuure Vapaavuori, suomalainen lähetysjohtaja ja kirjailija (k. 1977)
  10. kesäkuuta – Rakel Wihuri, suomalainen kauppaneuvos (Wihuri-yhtymän hallituksen puheenjohtaja) (k. 1987)
12. kesäkuuta – Sulo Typpö, Tampereen kaupunginjohtaja (1943–1957) ja Suomen Kaupunkiliiton puheenjohtaja (1957–1963) (k. 1987)
13. kesäkuuta – Xian Xinghai, kiinalainen säveltäjä (k. 1945)
18. kesäkuuta – Kay Kyser, yhdysvaltalainen orkesterinjohtaja ja radiotoimittaja (k. 1985)
  18. kesäkuuta – Ettore Mazzoleni, virolais-kanadalainen kapellimestari ja musiikkipedagogi (k. 1968)
  18. kesäkuuta – Eduard Tubin, virolainen säveltäjä (k. 1982)
19. kesäkuuta – Taneli Kuusisto, suomalainen säveltäjä, pianisti, urkuri ja kuoronjohtaja (k. 1988)
21. kesäkuuta – Jean-Paul Sartre, vuoden 1964 Nobelin kirjallisuuspalkinnosta kieltäytynyt ranskalainen filosofi ja kirjailija (Inho) (k. 1980)
23. kesäkuuta – Matti Franssila, suomalainen mikroklimatologi, professori ja Ilmatieteen laitoksen johtaja (k. 1976)
24. kesäkuuta – Georgia Hale, yhdysvaltalainen mykkäelokuvien näyttelijä (k. 1985)
26. kesäkuuta – Ina Colliander, suomalainen kuvataiteilija (k. 1985)
30. kesäkuuta – K. U. Pihkala, suomalainen maataloustieteilijä (k. 1998)

Heinäkuu–syyskuu 
 4. heinäkuuta – Marie-Thérèse Paquin, kanadalainen pianisti (k. 1997)
 5. heinäkuuta – Pauli Kaijanen, suomalainen impressaari, säestäjä, musiikin sovittaja ja liikkeenhoitaja (k. 1984)
 6. heinäkuuta – Valli Raita, suomalainen näyttelijä (k. 1977)
13. heinäkuuta – Edvin Bovellán (Edvin Laine), suomalainen elokuvaohjaaja (k. 1989)
15. heinäkuuta – Arvi Hänninen, suomalainen laulaja (k. 1959)
17. heinäkuuta – Antti Ilvos, suomalainen näyttelijä (k. 1959)
20. heinäkuuta – Otto Makkonen, suomalainen kirjailija (k. 1977)
  20. heinäkuuta – Harvey Perrin, kanadalainen viulisti, kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi (k. 1999)
25. heinäkuuta – Elias Canetti, vuoden 1981 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut bulgarialaissyntyinen kirjailija (Marrakešin ääniä) (k. 1994)
26. heinäkuuta – Kerttu Wanne, suomalainen viulutaiteilija ja kirjailija (k. 1963)
29. heinäkuuta – Aino Elenius, suomalainen oopperalaulaja (k. 1997)
  29. heinäkuuta – Dag Hammarskjöld, vuoden 1961 Nobelin rauhanpalkinnon postuumisti saanut ruotsalainen diplomaatti (Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri) (k. 1961)
30. heinäkuuta – Pedro Quartucci, argentiinalainen nyrkkeilijä ja näyttelijä (k. 1983)
31. heinäkuuta – Harri Sinijärvi, suomalainen näyttelijä (k. 1984)
 2. elokuuta – Karl Amadeus Hartmann, saksalainen säveltäjä (k. 1963)
 4. elokuuta – Urpo Kuuskoski, suomalainen yliopettaja ja oppikirjojen tekijä (k. 1982)
 5. elokuuta – Wassily Leontief, vuoden 1973 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut venäläissyntyinen ekonomisti (k. 1999)
11. elokuuta – Ernst Jaakson, virolainen diplomaatti (k. 1998)
15. elokuuta – Ossi Kostia, suomalainen näyttelijä (k. 1976)
16. elokuuta – Sara Hildén, suomalainen taiteenkerääjä ja -edistäjä sekä liikkeenharjoittaja (k. 1993)
25. elokuuta – Faustina Kowalska, puolalainen katolinen nunna, mystikko ja pyhimys (k. 1938)
29. elokuuta – Charles Alfred Taliaferro (”Al Taliaferro”), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (k. 1969)
 3. syyskuuta – Carl David Anderson, vuoden 1936 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1991)
 3. syyskuuta – Nils Lysø, norjalainen poliitikko (k. 1977)
 5. syyskuuta – Arthur Koestler, unkarilaissyntyinen toimittaja, kirjailija, historioitsija ja tutkija (k. 1983)
16. syyskuuta – Vladimir Holan, tšekkiläinen runoilija (k. 1980)
18. syyskuuta – Greta Lovisa Gustafsson (”Greta Garbo”), ruotsalainen Oscar-palkittu näyttelijä (k. 1990)
19. syyskuuta – Theodor Blank, saksalainen poliitikko (k. 1972)
  19. syyskuuta – Akilles Järvinen (”Aki Järvinen”), suomalainen yleisurheilun moniottelija (k. 1943)
24. syyskuuta – Severo Ochoa, vuoden 1959 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut espanjalais-yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1993)
28. syyskuuta – Max Schmeling, saksalainen nyrkkeilijä (raskaan sarjan maailmanmestari) (k. 2005)
30. syyskuuta – Sir Nevill Francis Mott, vuoden 1977 Nobelin fysiikan palkinnon saanut brittiläinen fyysikko (k. 1996)
  30. syyskuuta – Michael Powell, brittiläinen elokuvaohjaaja (k. 1990)

Lokakuu–joulukuu 
 3. lokakuuta – Vilho Nuoreva, suomalainen järjestöjohtaja, Helsingin NMKY:n nuorisosihteeri (k. 1998)
 4. lokakuuta – Boris Lisanevitš, venäläissyntyinen balettitanssija, Nepalin hallituksen neuvonantaja ja hotelliyrittäjä (k. 1985)
 6. lokakuuta – Helen Wills Moody, yhdysvaltalainen tennispelaaja (k. 1998)
10. lokakuuta – Yrjö A. Jäntti, WSOY:n pääjohtaja (1952–1968) (k. 1985)
11. lokakuuta – Runar Långbacka, suomenruotsalainen opettaja, rauhanaktivisti ja kirjailija (k. 1970)
  11. lokakuuta – Fred Trump, yhdysvaltalainen liikemies ja filantrooppi, presidentti Donald Trumpin isä (k. 1999)
  11. lokakuuta – Lauri Tukiainen, suomalainen yritysjohtaja (k. 1987)
13. lokakuuta – Wolf H. Halsti, suomalainen eversti, Mannerheim-ristin ritari ja kirjailija (k. 1985)
14. lokakuuta – Pentti Haanpää, suomalainen kirjailija (k. 1955)
15. lokakuuta – Charles Percy Snow, brittiläinen fyysikko ja kirjailija (k. 1980)
16. lokakuuta – Anna Malenfant (”Marie Lebrun”), kanadalainen laulaja, säveltäjä ja musiikkipedagogi (k. 1988)
22. lokakuuta – Karl Jansky, yhdysvaltalainen fyysikko ja radioastronomi (k. 1950)
  22. lokakuuta – Nils Lerche, suomalainen säveltäjä (k. 1986)
23. lokakuuta – Felix Bloch, vuoden 1952 Nobelin fysiikanpalkinnon (ydinmagnetismista) saanut sveitsiläinen fyysikko (k. 1990)
  23. lokakuuta – Gertrude Ederle, yhdysvaltalainen uimari (olympiavoittaja, ylitti ensimmäisenä naisena Englannin kanaalin uimalla) (k. 2003)
24. lokakuuta – Friedl Kjellberg, itävaltalais-suomalainen keraamikko (k. 1993)
31. lokakuuta – Harry Harlow, yhdysvaltalainen psykologian professori (k. 1981)
 4. marraskuuta – Irja Hagfors, suomalainen tanssitaiteilija, koreografi ja tanssinopettaja (k. 1988)
   4. marraskuuta – Dragutin Tadijanović, kroatialainen runoilija (k. 2007)
 5. marraskuuta – Lotte Betke, saksalainen kirjailija (k. 2008)
10. marraskuuta – Louis Harold Gray, englantilainen fyysikko ja radiobiologi (k. 1965)
  10. marraskuuta – Carl Eric Sonck, suomalainen ihotautien professori, kasvitieteilijä ja taidemaalari (k. 2004)
11. marraskuuta – Yrjö Hämäläinen, suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja kirjailija (k. 1964)
  11. marraskuuta – Mauno Markkula, suomalainen taidemaalari (k. 1959)
  11. marraskuuta – Viljo Savikurki, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1975)
14. marraskuuta – Eino Hosia, suomalainen kirjailija (k. 1941)
15. marraskuuta – Annunzio Paolo Mantovani, italialainen orkesterinjohtaja (k. 1980)
17. marraskuuta – Astrid, Ruotsin prinsessa, Belgian kuningatar, kuningas Leopold III:n puoliso (k. 1935)
18. marraskuuta – Mihkel Toomse, virolainen kielitieteilijä (k. 1986)
19. marraskuuta – Tommy Dorsey, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1956)
  19. marraskuuta – Pentti Kaitera, suomalainen vesirakennuksen ja vesitalouden professori, Oulun yliopiston ensimmäinen rehtori (k. 1985)
  19. marraskuuta – Isaac Kashdan, yhdysvaltalainen shakin suurmestari ja shakkikirjailija (k. 1985)
21. marraskuuta – Gennadi Kuprijanov, neuvostoliittolainen poliitikko (k. 1979)
  21. marraskuuta – Sirkka Rapola, suomalainen kustannustoimittaja (k. 1997)
23. marraskuuta – Väinö Kähärä, amerikansuomalainen harmonikansoittaja ja kansanmuusikko (k. 1972)
28. marraskuuta – Veikko Väänänen, suomalainen antiikintutkija ja filologi (k. 1997)
 8. joulukuuta – Tahvo Rönkkö, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1993)
 9. joulukuuta – Reino Armio, suomalainen iskelmälaulaja (k. 1979)
12. joulukuuta – Vasili Grossman, neuvostoliittolainen kirjailija (k. 1964)
13. joulukuuta – Viena Korhonen, suomalainen kirjailija (k. 1992)
17. joulukuuta – Simo Häyhä (”Белая смерть”, ”Simuna”), suomalainen maanviljelijä (talvisodan tarkka-ampuja) (k. 2002)
21. joulukuuta – Anthony Powell, englantilainen kirjailija (k. 2000)
23. joulukuuta – Nikolai Mihailov, venäläinen kirjailija (k. 1982)
24. joulukuuta – Howard Hughes, yhdysvaltalainen ilmailun uranuurtaja, elokuvatuottaja, eksentrikko ja miljardööri (k. 1976)
29. joulukuuta – Sven Oskar Lindgren, suomalainen everstiluutnantti (k. 1968)
31. joulukuuta – Guy Mollet, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1975)

Kuolleita 

  18. kesäkuuta – Carmine Crocco, italialainen bandiitti (s. 1830)

Nobelin palkinnot 

Nobelin fysiikanpalkinto: Philipp von Lenard
Nobelin kemianpalkinto: Adolf von Baeyer
Nobelin lääketieteen palkinto: Robert Koch
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Henryk Sienkiewicz
Nobelin rauhanpalkinto: Bertha von Suttner

Muuta 
 Kirjallisuusvuosi 1905

Lähteet 

nv:1901 – 1950