La Chaux-de-Fonds

La Chaux-de-Fonds on kaupunki Sveitsin Juravuoristossa tuhannen metrin korkeudella merenpinnasta ja pari kilometriä Ranskan rajasta. Se on Geneven ja Lausannen jälkeen Sveitsin ranskankielisen alueen kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasmäärä on noin 39 000. Se on pysynyt lähes samana yli sadan vuoden ajan.

Historia 
Alueen ensimmäiset asukkaat tulivat seudulle noin 10 000 vuotta sitten ja olivat epipaleoliittisen kauden ihmisiä. 1300-luvun alussa alueet olivat valangien loordien hallussa ja alueen ihmisen pääelinkeino oli maanviljely. Ensimmäinen kirkko rakennettiin La Chaux-de-Fondsiin vuonna 1528, ja 1500-luvun lopussa kaupungista tuli tärkeä tienristeys Neuchâtelin ja Franche-Comten alueiden välillä.

La Chaux-de-Fondsin väkiluku kasvoi kolmikymmenvuotisen sodan aikana lähinnä kaupankäynnin kannalta strategisen sijainnin takia, mutta alueen talous lähti vasta 1700-luvulla kunnolla käyntiin pitsin kehittämisen ja kelloteollisuuden avulla.

Kaupunki paloi kokonaan vuoden 1794 suuressa tulipalossa ja vasta vuonna 1835 Charles Henry Junod julkisti uuden kaupunginrakennussuunnitelman.

Talous 
Kaupungin talous perustuu teollisuuteen ja suuriin kellotehtaisiin, joista kuuluisimpia ovat Girard-Perregaux, TAG Heuer, Corum ja Breitling.

Kulttuuri 
Kaupungin arkkitehtuuri on ottanut vaikutusta art nouveau -tyylistä. La Chaux-de-Fonds on yhdessä läheisen Le Loclen kaupungin kanssa maailmanperintökohde. Kaupungit ovat kulttuurikohde, jonka arvo on kelloteollisuuden tarpeista tapahtuneessa kaupunkisuunnittelussa ja -rakentamisessa.

Kaupungissa on kansainvälinen kelloteollisuuden museo. Kaupungin sanomalehteä L'impartialia on julkaistu vuodesta 1880 lähtien.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kaupungin internetsivut