Munkki (leivonnainen)

Munkki tai donitsi on rasvassa uppopaistettu, pullataikinasta tai kakkutaikinasta valmistettu makea leivonnainen. Munkkien yleisimmät muodot ovat pallo, jonka sisällä on hilloa tai muuta makeaa täytettä, ja rengas, joka on perinteisesti tehty kietomalla taikina kepin ympärille. Nykyään saatetaan käyttää myös leikkuria, joka leikkaa taikinan keskeltä pienen palasen. Nämä palaset voidaan paistaa erikseen ”donitsireikinä”.

Sana munkki on ollut käytössä leivonnaisen nimityksenä ainakin jo 1600-luvulla. Se juontuu vertauskuvallisesta assosiaatiosta luostarimunkkeihin: ”kun nokare munkkitaikinaa pannaan kuumaan rasvaan, se pullistuu nopeasti hyvinvoivan ruskeakaapuisen munkin kaltaiseksi”.

Perinteisesti Suomessa on valmistettu seuraavan tyyppisiä munkkileivonnaisia:
 Pallomainen munkki (”tavallinen munkki”), joka on rasvasta nostettuna hillotettu ja kieritelty hienossa sokerissa. 
 Munkki, joka on päällystetty karamellivärillä värjätyllä, tomusokerista valmistetulla kuorrutteella eli pomadalla. Tämä versio tunnetaan nimellä berliininmunkki (vaaleanpunainen kuorrute) tai, erityisesti Turun seudulla, piispanmunkki (vaaleanpunainen tai valkoinen kuorrute).
 Pienikokoista munkkia kutsutaan myös konvehtimunkiksi.
 Munkkirinkeli tai -rinkilä joka on toroidin muotoinen rinkula. Munkkirinkeli sokeroidaan paiston jälkeen. 
  Donitsi leivotaan kakkutaikinasta, jossa on leivinjauhetta, ja ne paistetaan rasvassa kohottamatta. Donitsissa voi olla erilaisia kuorrutteita sokerista suklaaseen. Kuorrutteen päälle voidaan vielä ripotella erilaisia koristeita kuten nonparelleja tai strösseleitä. Yleensä donitsia ei sokeroida. 
 Possumunkki eli munkkipossu on ”porsaan muotoinen” munkki, jossa on omenahillotäyte. Possumunkki tunnetaan myös nimellä posso etenkin Kotkassa.

Malasada
Malasada on varsinkin Portugalissa, Madeiralla, Azoreilla ja Havaijilla tunnettu suosittu hillomunkin muunnelma. Se valmistetaan hyvin samaan tapaan kuin tavalliset munkit, uppopaistamalla. Malasadaa on tapana valmistaa ja syödä varsinkin Mardi Grasin aikaan tuhkakeskiviikon jälkeisenä päivänä.

Munkkien historiaa 

Munkkien eli uppopaistettujen makeiden pullataikinaleivonnaisten historia ulottuu Euroopassa keskiajalle saakka. Varhaisimmat varmat tiedot munkkien kantalisista leivonnaisista ovat espanjalaisesta "Libri de Sent Sovi"-kirjasta vuodelta 1325, jossa ne juustoiset sokeripäällisteiset mykyt tunnetaan nimellä bunyol. Jokseenkin samaan aikaan Saksassa alettiin valmistaa leivonnaisia, jotka tunnettiin nimellä Schmalzbachernes eli ihraleivokset, luultavasti, koska ne uppopaistettiin sianrasvassa. Eräs niistä oli nimeltään Knapfen, josta tuli saksalainen perinneleivonnainen, ja joka on meidän hillomunkkimme esiäiti. Sen varhaisin resepti on olemassa vuodelta 1350, keittokirjassa "Das Buch von guter Speise“. 1700-luvulla samainen leivonnainen löysi tiensä berliiniläisten sydämiin, ja siitä tuli Berliinin tunnusoimainen leivonnainen. Ehkä siksi hillomunkit tunnetaan monessa maassa nimellä "berliiniläiset".

Lähteet

Aiheesta muualla 

Pullat
Vappu
Seulonnan keskeiset artikkelit