World Wide Web

World Wide Web tai WWW on Internet-verkossa toimiva hajautettu hypertekstijärjestelmä. Hypertekstiä luetaan verkkoselaimella, joka hakee verkkosivuiksi kutsuttuja dokumentteja web-palvelimilta ja esittää niitä käyttäjälle piirtämällä ne näytölle. Hyperteksti sisältää hyperlinkkejä toisiin dokumentteihin. Informaatiota voi siirtää myös toiseen suuntaan lähettämällä web-palvelimelle. Linkkien seuraamista tai sivujen lataamista selaimeen kutsutaan surffaamiseksi.

World Wide Web on vain yksi Internetin palvelumuodoista. Muita palvelumuotoja ovat esimerkiksi sähköposti, keskusteluryhmät, tiedostojen siirto (esim. FTP-protokolla) tai suoratoisto. WWW perustuu HTTP-protokollaan ja sivut yleisesti käyttävät HTML-merkintäkieltä.

Historia 
Tim Berners-Lee teki esityksen World Wide Webistä vuonna 1989 CERNissä. 
Berners-Lee kehitti WWW:n yhdessä Robert Cailliaun kanssa. 
Alkuperäisen esityksen mukaan tavoitteena oli välittää tietoa erilaisten järjestelmien välillä (VM/CMS, Macintosh, VAX/VMS, Unix) ja eräs ongelma oli ihmisten suuri vaihtuvuus. Kaksi vuotta oli tyypillinen aika ja informaatiota katosi, sekä uusille ihmisillä kesti aikansa perehtyä asioihin. Berners-Lee viittasi Ted Nelsonin hypertekstiin ja kuvasi sen etuja avainsanaperusteiseen järjestelmään verrattuna.
Vuonna 1991 CERNillä oli prototyyppitason hypertekstipalvelin, joka käytti SGML:ää, sekä editori hypertekstidokumentteja varten NeXT-alustalle.
Ensimmäinen web-palvelin oli SLAC-hiukkaskiihdytinlaboratoriossa Stanfordin yliopistossa ja se piti sisällään noin 300 000 fysiikan tutkimusartikkelia. Tietokannan käyttäjät olivat vakuuttuneita WWW-järjestelmän kätevyydestä. Ensimmäinen verkkosivu palasi kaikkien nähtäville 30. huhtikuuta 2013 alkuperäisessä URL-osoitteessaan.

WWW:n tunnettavuus alkoi levitä laajemmin kuitenkin vasta, kun Marc Andreessenin kehittämä graafinen selain Mosaic julkaistiin vuonna 1993. Mosaic loi standardin, jonka ratkaisuja jäljittelivät myöhemmät selaimet, kuten Netscape Navigator (1994) ja Internet Explorer (1995). Varhaisen WWW:n palvelimet sekä selailuun käytetyt tietokoneet olivat pääasiassa NeXT-tietokoneita, jotka olivat UNIXiin pohjautuvalla käyttöjärjestelmällä varustettuja korkean suorituskyvyn työasemia. Mosaic sen sijaan julkaistiin UNIXin lisäksi Windowsille sekä Macintoshille ja myös muualla kehitetty Amiga-versio AMosaic ilmestyi jo lokakuussa ennen Macintosh- ja Windows-versioiden 1.0-julkaisua (marraskuu, 1993). Mosaicia edeltävä varhainen selain saattoi esimerkiksi avata kaikki kuvat ja muut linkit uuteen ikkunaan, mutta Mosaic vakiinnutti käytännön, jossa selailu pysyi yhdessä ikkunassa, mikäli käyttäjä ei erikseen halunnut poiketa tästä.

1990-luvun alussa oli myös Gopher, jolla pystyi hakemaan hakemistopalveluista tekstimuotoista tietoa. Gopher oli rajoittuneempi, mutta kevyempi toteuttaa. Vuonna 1993 Minnesotan yliopisto muutti ohjelmiston lisensointia ja Gopherin suosio oli tämän jälkeen laskusuunnassa.

Osa Mosaicin kehitykseen osallistuneista ihmisistä perusti kaupallisia selaimia tehneen Netscape-yhtiön ja osa taas perusti World Wide Web Consortiumin (W3C) ja jäi kehittelemään WWW:n standardeja, jotta WWW pysyisi avoimena ja siinä olisi monia eri tyyppisiä selaimia ja palvelinkoneita ja kaikki erilaiset laitteet ja ohjelmat voisivat kuitenkin toimia verkossa keskenään yhteisten standardien pohjalta. Aluksi näytti, että Netscape-yrityksestä voisi tulla hyvin hallitseva voima WWW:n kehityksessä, mutta Microsoft ja IBM asettuivat W3C:n tueksi ja antoivat uskottavuutta sen laatimille standardeille.

Netscape kilpaili Microsoftia vastaan selainmarkkinoilla yrittämällä kehittää selaimeensa paremmat ominaisuudet. Netscapen oli pakko jakaa selaimensa ilmaiseksi, koska Microsoft jakoi Windows 95:n mukana omaa selaintaan. Netscapen tulokset huononivat ja AOL osti sen. Netscapen selaimen kuutosversiota pidettiin epäonnistuneena ja 2003 osa Netscapen työntekijöistä perusti Mozilla Foundationin, joka jatkoi selaimen kehittelyä avoimen lähdekoodin pohjalta vähemmän kaupallisesti. Käytännössä Netscape-selaimesta tuli siis Mozilla-selain, jonka nimi nykyään on Firefox. Näiden selaimien rinnalle on ilmestynyt muita merkittäviä selaimia, kuten Opera ja Chromium.

Toimintaperiaatteet 
Internetin ja Work Wide Webin (WWW) termejä käytetään usein synonyyminä toisilleen, mutta kuitenkin nämä kaksi termiä eivät tarkoita samaa asiaa. Internet on maailmanlaajuinen toisiinsa kytkettyjen tietoverkkojen järjestelmä, jotka ovat yhdistetty toisiinsa käyttäen tietoverkkoja ja optisia verkkoteknologioita, joka mahdollistaa tietojen siirtämisen maailmanlaajuisesti. World Wide Web on puolestaan maailmanlaajuinen kokoelma asiakirjoja ja muita resursseja, jotka ovat hyperlinkkien ja URI-osoitteiden avulla linkitetty toisiinsa. Selaimet käyttävät HTTP- ja HTTPS-protokollia navigoidakseen ja hakeakseen näitä resursseja Internetin kautta. 

Kun verkkosivun käyttäjä hakee verkkosivua URL-osoitteella, selain ensin ratkaisee URL-osoitteen Internet Protocol -osoitteeksi käyttämällä DNS-järjestelmää (Domain Name System). Kun IP-osoite on ratkaistu, selain lähettää HTTP-pyynnön kyseisen IP-osoitteen palvelimelle. HTTP-pyyntö siirretään palvelimella tiettyyn TCP-porttiin. HTTP käyttää normaalisti porttia numero 80 ja HTTPS porttia numero 443. Kun palvelin vastaanottaa HTTP-pyynnön, se tarkistaa voiko se vastata pyyntöön. Jos pyyntöön voidaan vastata, palvelin lähettää takaisin HTTP-vastauksen sisältäen HTTP-tilakoodin 200 (OK) ja pyydetyn HTML-tiedoston. Selain lataa tiedoston HTML-koodin ja tulkkaa sen näyttääkseen sivun sisällön ja rakenteen. Monet palvelimien palauttamat HTML-koodit sisältää viittauksia muihin resursseihin, kuten kuviin, skripteihin (jotka vaikuttavat verkkosivun toimintaan) ja tyylitiedostoihin (Cascading Style Sheets). Selain tekee lisäksi HTTP-pyyntöjä HTML-koodissa viitattujen resurssien hakemiseksi palvelimelta. Vastaanottaessaan resursseja palvelimelta, selain näyttää asteittain verkkosivun sisällön näytöllä HTML-koodin ja siinä esitettyjen viittausten mukaisesti.

Suositukset 

Webin toiminnan kannalta keskeisimpiä teknisiä standardeja tai suosituksia ovat
 URL, web-sivujen osoitekäytäntö
 HTTP, hypertekstin siirtoprotokolla
 HTML, hypertekstin merkintäkieli 
 CSS, sivun ulkoasun määrittelykieli.

Standardisointia hoitaa World Wide Web Consortium (W3C), jonka johdossa on WWW:n kehittäjä Tim Berners-Lee.

Katso myös 

 Xanadu-projekti
 Verkkopalvelu
 Verkkosivu
 Gopher

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Maailman ensimmäinen verkkosivu

Seulonnan keskeiset artikkelit