Waal-lämpökausi

Waal-lämpökausi 1,20–1,45 miljoonaa vuotta sitten varhaispleistoseenikaudella oli kausi, jolloin oli yleensä melko lämmintä lämpötilan vaihteluista huolimatta. Kausi ei koskaan viilennyt niin kylmäksi kuin suurilla jääkausilla, mutta ajoittain tuli viileämpää kuin Tegelen-kauden viileimmillä jaksoilla. Islannissa oli tällä kaudella jäätiköityminen yleensä vähäistä. Kautta edelsi Eburon-jääkausi ja sen jälkeen tuli Menap-jääkausi. Englannin Triminghamin kerrostumat saattavat ajoittua Waal-kauteen. Kausi ajoittuu happi-isotooppivaiheisiin MIS49-MIS37 tai MIS57-MIS37. Waal-kautta vastaa Ukrainan myöhäinen Odessian. Waal on samanaikainen kuin Puolassa ollut Celestynovian-kausi, Valko-Venäjällä ollut Yelenynskian-kausi ja Ukrainassa ollut Kryzhaniv-kausi. Donin alangolla oli lauhkeaa metsäaroa Waalin lämpimällä kaudella. Waal-kauden viimeisellä osalla, C-kaudella, saattoi olla Cobb-niminen magneettinen tapahtuma. Kauden päätti magneettinen tapahtuma K-M. Kausi on ainakin osin vastaava kuin Englannissa ollut Bramertonian-interglasiaali.

Waal-lämpökauden jako 

Waal-lämpökausi jaetaan A-, B- ja C-jaksoon lähinnä arvioitujen keskilämpötilojen perusteella. Kausi koostuu kahdesta lämpimästä ja yhdestä kylmästä vaiheesta.

Metsä oli yleisin kasvillisuustyyppi, paitsi aivan kauden alussa. Kauden lämpimien vaiheiden aikana kasvoi monia tertiäärikaudelta peräisin olevia kasveja, esimerkiksi hemlokkeja (Tsuga), siipipähkinöitä (Pterocarya), hikkoreita (Carya), Eucommioita ja limaskasaniaisia (Azolla filiculoides).  Kauden kylmä vaihe oli melko leuto, mutta silloin pihdat, pähkinäpensas ja Eucommia puuttuivat Alankomaista, lehmusta esiintyi vain joskus, ja valkopyökki, saarni (Fraxinus) ja jalava hävisivät keskivaiheilla. Hemlokki jäi viileäksikin ajaksi. Kylmillä kausilla leppä oli ajoittain hyvin yleinen. Männyn yleisyydellä ei ollut kylmillä ja lämpimillä suurkausilla suuria eroja, vaikka se muuten vaihtelikin huomattavasti.

Waal A oli lämmin, n. 1,5–1,42 miljoonaa vuotta sitten. Alankomaissa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila (lkk) oli noin 17 °C. A-kauden keskivaiheen alkupuolella tapahtui voimakas lämpöhuippu, jolloin muun muassa suosypressit (Taxodium) ja tammet (Quercus) yleistyivät. A-vaihe viileni huomattavasti jo ennen loppua, jolloin suurin osa Sequoia-Taxodium -tyyppisestä ja Quercus-tyyppisestäkin kasvillisuudesta katosi. Esimerkiksi jalavat (Ulmus) harvinaistuivat huomattavasti A-kaudella. Vaahteran huippuesiintymä tuli hieman jalavan huippuesiintymän jälkeen. Yleisesti ottaen kaudella kasvoi muun muassa runsaasti tammea, siipipähkinöitä, jonkin verran jalavia, saarnia, lehmuksia, vaahteroita ja myös huomattavasti lauhkean vyöhykkeen pensaita ja puita, kuten kuusia, valkopyökkejä ja pajuja.

Waal B oli kylmä, noin 1,42–1,36 miljoonaa vuotta sitten. Alankomaissa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila laski jopa noin 12 °C:een. Kuusien ja mäntyjen yleisyyshuippu oli kauden alussa, jonka jälkeen niiden määrä laski. Tammet olivat melko harvinaisia ja jalavat hyvin harvinaisia, mutta molemmat yleistyivät hieman kauden loppua kohden.

Waal C lämmin, noin 1,36–1,25 Alankomaissa lkk noin 16 °C. Kauden lopussa lämpötila lähestyi lämpöhuippua. Vaahtera, Quercus ja Ulmus yleistyivät. Kuitenkaan ei esiintynyt erittäin lämpimien alueiden kasveja, kuten saarnet (Fraxinus) ja rohtoparkkipuut (Eucommia).

Waal-lämpökauden happi-isotooppivaiheet 
Kautta vastasi Pohjois-Saksan Liethin Tornesch-kausi. Waal-lämpökaudella lämpötila vaihteli noin 40 000 vuoden jaksoissa.

MIS49 hyvin lämmin
MIS48 melko kylmä (Välillä Keski-Veikselin suurjäätikkö, Varhais-Veiksel)
MIS47 noin 1,45 miljoonaa vuotta sitten hyvin lämmin, Eemiä lämpimämpi
MIS46 melko kylmä
MIS45 lämmin, kuin Eem
MIS44 melko kylmää hieman kylmempi
MIS43 lämmin
MIS42 melko kylmää hieman kylmempi
MIS41 viileä, välillä Eem - Keski-Veiksel
MIS40 melko kylmää hieman kylmempi
MIS39 Eemiä hieman viileämpi
MIS38 melko viileä (vastaa Varhais-Veikselin jäätiköitymisiä)
MIS37 noin 1,24 miljoonaa vuotta sitten hyvin lämmin

Lähteet

Viitteet 

Pleistoseeni