Sulkava

Sulkava on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa, Juvan ja Savonlinnan välissä. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Sulkavalla, kuten muissakin Etelä-Savon kunnissa, on runsaasti kesäasutusta. Kunnan paikallislehti on nimeltään Sulkava-lehti.

Sulkava kuului aikaisemmin saaristokuntiin, jotka saavat statuksensa perusteella merkittäviä etuja, kuten saaristolisiä. Vuonna 2017 Sulkava sai saaristolisää yli miljoonaa euroa. Vuonna 2018 alkaneet Vekaransalmen sillan rakennustyöt valmistuivat 2019 ja siten Sulkava menetti saaristokuntastatuksensa.

Maantiede 
Sulkavan keskustasta on sekä Savonlinnan että Juvan keskustaan lyhintä reittiä 37,7 kilometriä matkaa. Sulkavan naapurikunnat ovat Juva, Puumala, Rantasalmi, Ruokolahti ja Savonlinna.

Vilkaharju on neljä kilometriä pitkä vesistöjen välissä kulkeva pitkittäisharju noin viisi kilometriä kunnan keskustasta Imatralle päin. Se on luonnonsuojelualue.

Pisamalahden rannalla sijaitseva Sulkavan linnavuori kohoaa 55 metrin korkeuteen Enonveden pinnasta.

Sulkavan laajimmat vakavedet ovat Suur-Saimaaseen kuuluvat Tolvanselkä, Jänisselkä, Lepistönselkä, Annikinselkä ja Tuohiselkä sekä lukuisat samantasoiset lahdet. Sulkavan laajimmat järvet, jotka eivät kuulu Suur-Saimaaseen, ovat Lohijärvi, Kyrsyänjärvi ja Kulkemus. Kaikki Sulkavan noin 250 yli hehtaarin laajuista järveä kuuluvat Suur-Saimaan vesistöön (04).

Kylät
Eerikkälä, Hasula, Halttula, Heikkurila, Hintsala, Iitlahti, Kaartila, Kaartilankoski, Kaartilanmäki, Kaipola, Kammola, Karjulanmäki, Kommerniemi, Koskutjärvi, Kyrsyä, Leipämäki, Linkola, Lohilahti, Maarala, Mäntynen, Partala, Pulkkila, Rahkolantaipale, Rauhaniemi, Ruokoniemi, Ruottila, Ryhälä, Sairalanmäki, Sammalmäki, Seppälä, Sipilä, Sulkava, Tannila, Telakanava, Telataipale, Tialanmäki, Tunnila, Väätälänmäki, Ylisenauvila.

Kyläkouluja on toiminnassa vielä yksi, Lohilahden koulu. Lohilahdella on myös kyläkauppa.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Sulkavalla oli 2 588 asukasta, joista 1 079 asui taajamassa, 1 478 haja-asutusalueilla ja 31:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sulkavan taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Sulkavan kirkonkylä.

Nähtävyydet 
Linnavuoren laella on 1100-luvulta peräisin olevan puolustusvallin jäännökset.

Sulkavan kirkko on rakennettu vuonna 1822. Se on muodoltaan ristikirkko. Interiööri on valoisa ja pelkistetty. Erikoisuutena kirkossa on saarnatuolin lisäksi alttarin oikealla puolella lukkarin tuoli. Kirkon paikka periytyy 1600-luvulta. Pihassa sijaitsee paikalta puretun kirkon hirsistä Pistolekors-suvun hautakammio. Kellotapuli on vuodelta 1770 ja tiettävästi Sulkavan vanhin rakennus.

Sulkavan toinen kirkko on vuonna 1934 rakennettu Lohikosken kirkko Lohilahden kylässä. Lohikosken kirkko ja Lohilahden kylänraitti Imatran tien varressa on retkikohde uimarantoineen ja kylätoreineen.

Partalansaaren Auvilan kylällä sijaitsee Sarsuinmäen tykkipatteri, joka on osa talvisodan jälkeen rakennettua Salpalinjaa. Telataipaleen kanava on yksi Suvorovin sotakanavista, jotka ovat vanhimmat kanavat Suomessa.

Historia 

Sulkavalla on jälkiä asutuksesta jo esihistorialliselta ajalta. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1630. Myös Sulkavan seurakunta on perustettu vuonna 1630. Se muodostettiin Säämingin Iitlahden kappelikunnasta.

Tapahtumat 
Saimaan vesistön Partalansaaren kiertävät jokakesäiset Sulkavan Suursoudut tuovat kunnalle runsaasti julkisuutta.

Jukolan viesti järjestettiin Sulkavalla vuonna 2003.

Rajavartiolaitoksen Immolassa toimivan Raja- ja merivartiokoulun perinteinen Jukajärven marssi lähtee Sulkavalta Hympyräjärven takaa.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sulkavalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Sulkavan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sulkavan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

Tunnettuja Sulkavalla syntyneitä, kuolleita tai vaikuttaneita henkilöitä
Kaarlo Hämäläinen, nimineuvos ja muinaisesineiden keräilijä
Kalevi Hämäläinen, hiihdon olympiavoittaja
Konsta Hämäläinen, juoksija
Heikki Kainulainen, kansanedustaja
Riitta Kauppinen, kansanedustaja
Viljo Kämäräinen, kestävyysjuoksija
Tuula H. Laaksovirta, Eduskunnan kirjaston johtaja
Kauko Miettinen, veneenrakentaja, Sulkavan Suursoutujen isä.
Ari Paunonen, kestävyysjuoksija
Eila Pellinen, iskelmälaulaja
Seppo Pohjolainen, muusikko
Timo Rautiainen, muusikko
Tuija Saresma, yhteiskuntatieteilijä
Albin Savola, lähetyssaarnaaja
Toni Sirviö, keihäänheittäjä
Kauko Tulonen, metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
Vilho Vartiainen, laulaja
Jukka Vihavainen, kehonrakentaja
Timo Vihavainen, historiantutkija, professori.

Kunnanjohtajia

Ruokakulttuuri 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Sulkavan perinneruoiksi valittiin talkkuna ja tirripaisti.

Katso myös 
 Sulkavan lukio
 Sulkavan kirjasto
 Luettelo Sulkavan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla

 Sulkavan kunnan kotisivu
 Tilastokeskus - Sulkavan avainluvut
 Lohilahden kylä
 Partalansaari 
 Kaipolan kylä 

Seulonnan keskeiset artikkelit