Jousimies

Jousimies (latinaksi Sagittarius, genetiivi Sagittarii, lyhenne Sgr, merkki ) on eteläinen eläinradan tähdistö. Tämä runsastähtinen, laaja eteläisen taivaan tähdistö näkyy huonosti Suomessa. Linnunradan keskus sijaitsee Jousimiehessä ja Linnunradan vyö on sen alueella leveimmillään, minkä ansiosta tähdistössä on erityisen runsaasti tähtijoukkoja ja kaasusumuja. Jousimiehen kirkkain tähti on Kaus Australis eli Epsilon Sagittarii. Jousimiehestä on löydetty juuri Linnunradan ulkopuolella sijaitseva Jousimiehen kääpiögalaksi. Jousimiestä, Sagittarius, ei saa sotkea Nuolen (Sagitta) pieneen tähdistöön, jonka lyhenne on Sge, Jousimiehen Sgr.

Paljon huomiota herättänyt ”Wow!-signaali” vastaanotettiin vuonna 1977 Jousimiehen suunnalta.

Tietoja Jousimiehen tähdistöstä 

Tähdistö näkyy leveysasteilla +55° – -90°
Rektaskensio 19 h 
Deklinaatio −25° 
Ala 867 neliöastetta, 15:s suurin tähdistö

Jousimiehen Teepannu 

Jousimiehen τ, ζ, σ, φ, λ, ε, δ, η ja γ2 muodostavat tunnetun "epävirallisen tähtikuvion" eli asterismin, Teepannun. Tähdet δ Sgr (Kaus Media), ε Sgr (Kaus Australis), ζ Sgr (Ascella), ja φ Sgr muodostavat teepannun säiliön, kansi on λ Sgr (Kaus Borealis):n kohdalla ja γ2 (Alnasl) on kaatonokan kärki sekä σ Sgr (Nunki) ja τ Sgr  muodostavat kahvan.

Muuta Jousimiehen tähdistä 

α Sgr (Rukbat) ei ole suinkaan Jousimiehen kirkkain tähti, sillä se on magnitudiltaan melko himmeä: 3,96.

Jousimiehen tähdistön kohteita 

Tähdistön alueella sijaitsevat Messierin kohteet M8 (Laguunisumu), M17 (Omegasumu), M18, M20 (Trifidsumu), M21, M22, M23, M24 (Jousimiehen tähtipilvi), M25, M28, M54, M55, M69, M70 ja M75. Linnunradan keskuksen suunnassa sijaitsee radiosäteilijä Sagittarius A jonka sisässä on tiiviimpi Sagittarius A* (lue: Sagittarius A tähti), musta aukko, jonka ympärillä on kuuma kaasukiekko.

Jousimiehen tähtiä 

Seulonnan keskeiset artikkelit