Anttila

Anttila oli suomalainen vähittäiskaupan yritys, jonka historia juontaa juurensa vuonna 1952 aloittaneeseen postimyyntiyritykseen. Anttila oli keskittynyt vaatteisiin, kosmetiikkaan, kulutuselektroniikkaan ja sisustukseen. Tavaratalojen lisäksi Anttila myi tuotteitaan postimyyntinsä kautta sekä verkkokaupassa. 

Vuosina 1976–1996 Anttila kuului Tukolle ja vuosina 1996–2015 Keskolle. Tämän jälkeen Anttilan liiketoimintaa hoiti Anttila Oy, jonka omistaja oli luxemburgilainen, Saksasta johdettu pääomasijoitusrahasto 4K Invest. Anttila Oy:hyn kuului myös sisustustavarataloketju Kodin1.

Aiemmin tavarataloissa oli myös ruokaosasto, mutta Anttilan siirtyessä Keskon omistukseen ruokaosastot korvattiin Keskon omilla K-Market- tai K-Supermarket -myymälöillä.
Myös Keskon omistuksesta irtautumisen jälkeen Anttila kuului Keskon kanta-asiakasjärjestelmään, K-Plussaan.

Heinäkuun 19. päivänä 2016 Anttila haettiin ja asetettiin konkurssiin. Viimeisenä suljettiin Itäkeskuksen myymälä 14. joulukuuta 2016.

Historia

1950-luku
Anttilan tarinan voidaan katsoa alkaneen vuonna 1952, kun Kalle Anttilan (oikealta nimeltään Kaarlo E. Anttila) perustama postimyyntiyritys Postitusliike Solpa aloitti toimintansa. Silloin alkoi ilmestyä tunnettu postimyyntikuvasto Kuluttajan opas, jonka nimi muuttui myöhemmin Ostajan oppaaksi. Anttilan esikuvina olivat amerikkalaiset postimyyntiyritykset.

Vuoden kuluttua Solpan perustamisesta, vuonna 1953, perustettiin Kalle Anttila Oy ja vuonna 1954 Suomen ensimmäinen ”alennustavaratalo” Helsingin Sörnäisiin. Tavaratalo Joensuuhun perustettiin vuonna 1957. Tavaratalolle nähtiin tarvetta, koska ostaja halusi tuotteen heti eikä postitse tilattuna.

1960-luku
1960-luvun alussa avattiin Anttilan myymälä Helsingin Tennispalatsiin. Se oli Anttilan ensimmäinen itsepalvelumyymälä, sitä ennen tavarat ostettiin tiskin takaa. 1960-luvulla perustettiin useita Anttilan tavarataloja, ensimmäisenä Saloon. Asiakkaita saapui tavarataloihin usein kaukaa koko perheen voimin, mikä oli ennennäkemätöntä.

Syksyllä 1963 avattiin Turkuun ensimmäinen Anttila Brahenkatu 12:een. Maistraatti kuitenkin sulki sen pitkäksi aikaa, koska asiakastiloiksi oli otettu myös varastoksi tarkoitettu kellarikerros. Myöhemmin Anttila toimi Sokos Wiklundin sisäpihalla Brahenkatu 8:ssa ja viime vuosinaan Yliopistonkadun Kivikukkarossa.

Anttilan tuotteiden laatuun ei aina luotettu, koska tuotteita myytiin niin edullisesti. Anttila kuitenkin osti tuotteensa suoraan tehtailta suurina kertaostoksina ja pystyi näin myymään tuotteen eteenpäin halvalla. Vuonna 1960 postimyynnin liikevaihto oli jo yli puoli miljardia silloista markkaa. 1960-luvulla keskusliikkeet alkoivat boikotoida Anttilaa, jolloin Anttilan kannalta elintärkeäksi muodostui yhtiön oma leninkivalmistamo.

1970-luku
1970-luvulla Kalle Anttila ryhtyi itse esiintymään yhtiön televisiomainoksissa ja Anttila alkoi nousta taloudellisesti yhä suurempiin lukuihin. 1970-luvulla myös postimyyntiin alettiin panostaa entistä enemmän; esimerkiksi luettelot suurenivat ja tietokoneet otettiin avuksi kaupankäyntiin. Vuonna 1975 myynti oli noussut 56 miljoonan markan lukuihin ja asiakkaita oli 400 000.

Suomen ensimmäinen hypermarketti oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa. Myös muun muassa Tampereen ja Kuopion Anttilat avattiin 1970-luvulla. Vuonna 1972 avattu Rauman Anttila FereCenter-ostoskeskuksessa tuli tunnetuksi osin vajonneesta vinosta lattiastaan, kunnes Anttila muutti 1980-luvun alussa Nortamonkadun ja Karjalankadun kulmaan, jossa se toimi vuoteen 2000 saakka.

Vuonna 1976 noin 1 400 ihmistä työllistänyt Anttila myytiin Tukolle, ja vuonna 1977 tavaratalojen määrä nousi kahteenkymmeneen Anttilan ostettua kuopiolaiselta Saastamoinen Yhtymältä Heps-tavaratalot.

1980-luku
1980-luvulla Anttila kasvoi entisestään, ja vuonna 1986 Anttilan marketit muuttuivat tavarataloiksi. Uuden ajan Anttila-tavaratalot olivat saaneet alkunsa. Anttila päivitti visuaalisen ilmeensä, uudisti logonsa ja liikemerkkinsä, avasi uusia tavarataloja sekä uudisti ja laajensi vanhoja tavarataloja toimitusjohtaja Uolevi Mannisen alaisuudessa. Valikoimia parannettiin ja merkkituotteiden osuus kasvoi huomattavasti. Anttilan Säästökirjoja jaettiin 1,5 miljoonaa kappaletta suomalaisiin koteihin parin viikon välein. Uudistusten johdosta Anttilan tulos kasvoi 100 miljoonaan markkaan 80-luvun lopussa. Helsingin keskustan Anttila muutti Tennispalatsista Graniittitaloon.

1990-luku
Myös 1990-luvun laman aikana Anttila jatkoi voimakasta kasvua. Vuonna 1991 Turun Länsikeskukseen avattiin Kodin Maailma -kodintavaratalo, joka muuttui jonkin ajan kuluttua Anttilan ostettua Kodin Maailman Kodin Ykköseksi, ja vuonna 1992 avattiin toinen Kodin Ykkönen Vantaan Varistoon. Vuonna 1992 alkoi myös postimyynti Viroon.

Anttila siirtyi Keskon omistukseen vuonna 1996, ja vuonna 1998 aloitettiin postimyynti Latviaan. Vuonna 1999 aloitti internetissä toimiva verkkokauppa NetAnttila. Ruoka-Anttilat muutettiin K-supermarketeiksi ja K-marketeiksi, kun Anttila siirtyi Tukolta Keskolle. Osa Ruoka-Anttiloista lopetettiin kokonaan, kuten esimerkiksi Kajaanin Anttilassa.

2000-luku
2000-luvun alussa avattiin Anttilan tavaratalo Viron Viljandiin.

Vuonna 2006 Anttiloita oli 27 ympäri Suomen, mikä oli neljä vähemmän kuin vuonna 1999. Iisalmen ja Rauman tavaratalot suljettiin vuonna 2000 ja Lohjan, Ravattulan sekä Raision tavaratalot vuonna 2002. Sen jälkeen on avattu uudet tavaratalot Espoon kauppakeskus Selloon 2005, Mikkeliin 2007, Rovaniemelle 2008 sekä Turun kauppakeskus Skanssiin 2009.

2000-luvulla verkkokauppa mullisti Anttilan markkinat, ja entistä useammat ostivat tavaroita NetAnttilasta. Vuonna 2005 avattiin Viron verkkokauppa ja vuonna 2007 Kodin Ykkönen avasi oman verkkokauppansa. NetAnttila on valittu yhteensä kolme kertaa Suomen luotettavimmaksi verkkokaupaksi.

2010-luku
2010-luvulla alkoi Anttilan ajautuminen vaikeuksiin, ja Anttila alkoi tehdä huomattavaa tappiota. Vuonna 2011 Kesko julkaisi suunnitelman K-Citymarket Oy:n ja Anttila Oy:n integroimiseksi seuraavan kuuden vuoden aikana. Citymarket ja Anttila saivat nopeasti esimerkiksi yhteisen toimitusjohtajan ja johtoryhmän, yhdistetyn tavarahankinnan, henkilöstöhallinnon, taloushallinnon sekä IT-toiminnot. Erityisesti yhteisen hankinnan arvioitiin tuovan tehokkuutta ja säästöjä. Fuusiosuunnitelma julkistettiin mm. Kehittyvä Kauppa -lehdessä (3/2011) olleessa liitteessä. Toimintojen yhdistäminen kuitenkin peruttiin kesken toteutuksen noin kolmen vuoden kuluttua Anttilan tappioiden kasvaessa. Vuosina 2014 ja 2015 Kesko lopetti yhteensä kahdeksan Anttilaa Espoossa, Hämeenlinnassa, Keravalla, Kouvolassa, Turussa ja Vantaalla, syynä kilpailutilanteen kiristyminen ja verkkokaupan kasvu. Anttila Oy:n liikevaihto vuonna 2014 oli 324 miljoonaa euroa. Se teki 64 miljoonan euron liiketappion ilman kertaluonteisia eriä. Työntekijöitä oli noin 1 500.

16. maaliskuuta 2015 Kesko ilmoitti myyneensä Anttila Oy:n 4K Invest' -nimiselle luxemburgilaiselle pääomasijoittajalle, jota johdettiin Saksasta. Kauppa käsitti kaikki jäljelle jääneet Anttila- ja Kodin1-tavaratalot, kaksi verkkokauppaa (NetAnttila ja Kodin1.com), Viron ja Latvian tytäryhtiöt sekä keskustoiminnot. Kauppahinta oli vain miljoona euroa. Anttila päätti modernisoida konseptinsa ja lisätä tuotevalikoimaansa useita kansainvälisiä tavaramerkkejä. Anttila avasi jälleen tavaratalot Espooseen, Lohjalle, Tornioon ja Turkuun sekä Anttila Outlet -myymälän Vantaan Tammistoon. Viron Viljandin Anttila-tavaratalo lopetettiin vuoden 2015 lopulla.

Heinäkuun 19. päivänä 2016 Anttila haettiin ja asetettiin yllättäen konkurssiin. Anttilan tappiokierre ei katkennut 4K Investin omistuksessa. Vuonna 2015 Anttila teki yhä 54 miljoonan euron liiketappiota 246 miljoonan euron liikevaihdolla. 27. heinäkuuta 2016 aloitettiin Anttilan konkurssialennusmyynnit, jotka tuottivat tavarataloihin suuria väenryntäyksiä ja pitkiä jonoja. Vuonna 1988 avattu Kampin eli Graniittitalon Anttila Helsingissä suljettiin lopullisesti 25. syyskuuta 2016. Ketjun viimeinen tavaratalo, Helsingin Itiksen Anttila, suljettiin 14. joulukuuta 2016.

Pienvelkojat eli ne noin 1 700 asiakasta, jotka olivat maksaneet tuotteita mutta eivät saaneet niitä, saivat rahastaan takaisin puolet. Joulukuun 2019 tiedon mukaan muistakin velkasaatavista on tulossa puolet. Tilojen vuokranantajat ovat vaikeuksissa, koska tilat on rakennettu Anttilan tarpeisiin ja niille on ollut vaikea löytyä uutta käyttöä. Noin 70 prosenttia entisistä työntekijöistä on työllistynyt.

Konkurssipesän selvittelyssä on paljastunut talousrikosepäily, joka ei kuitenkaan liity konkurssiin vaan sitä edeltävään liiketapahtumaan. Tapaus on yhteydessä 4K Investin vastuuhenkilöihin. 4K Investin yhtiöitä eri maissa on ajettu alas, ja yrityksen verkkosivut on suljettu. Keväällä 2020 selviää siirtyykö epäily syyteharkintaan.

Tavaratalot 

Anttilan mentyä konkurssiin heinäkuussa 2016 Suomessa oli kaksikymmentäkahdeksan Anttila-tavarataloa, joista yksi Anttila Outlet -myymälä. Tavaratalot sijaitsivat yleensä joko kaupunkien keskustoissa tai kauppakeskusten yhteydessä.

Anttila-tavaratalot ennen konkurssiin asettamista heinäkuussa 2016 

 Espoo: Sello (Myöhemmin Anttila Outlet)
 Helsinki: City Center, Graniittitalo ja Itis
 Hyvinkää: Willa
 Hämeenlinna: Goodman
 Joensuu: Metropol
 Jyväskylä
 Kajaani
 Kokkola
 Kotka
 Kouvola: Veturi
 Kuopio
 Lahti
 Lappeenranta
 Lohja
 Mikkeli
 Oulu
 Pori
 Rovaniemi: Rinteenkulma

 Salo
 Seinäjoki
 Tampere
 Tornio: Rajalla – På Gränsen
(Myöhemmin Anttila Outlet)
 Turku: Kivikukkaro
 Vaasa: Hovioikeudenpuistikossa
 Vantaa: Jumbo ja Tammiston Anttila Outlet

Anttila-tavaratalot 1952-2016 
Anttilan historian aikana tavarataloja on sijainnut myös muilla paikkakunnilla sekä tavaratalot ovat voineet muuttaa toisiin kiinteistöihin. Anttilan tavarataloja on ollut seuraavissa paikoissa:

 Espoo
 Lippulaiva (1993–2015)
 Sello (2005–2014 ja 2015–2016)
 Helsinki
 City Center (–2007 ja 2013–2016, vuosina 2007–2013 vain TopTen ja kosmetiikka)
 Graniittitalo (1988–2016)
 Itis (1984–2016)
 Sörnäinen (1954–1960)
 Tennispalatsi (1960–1988)
 Hyvinkää (1985–2016, joista 2012–2016 kauppakeskus Willassa)
 Hämeenlinna
 Goodman (2014–2016)
 Keskusta (–2011)
 Tiiriö (Anttila Koti, 2011–2014)
 Iisalmi (–2000)
 Joensuu (Kanavarannassa 1957–1982, Torikatu 31:ssä 1982-1992, Metropolissa 1992–2016)
 Jyväskylä (–2016)
 Kaarina
 Ravattula (1978–2002)

 Kajaani (–2016)
 Kerava (1979–2014)
 Kokkola (–2016)
 Kotka (1999–2016)
 Kouvola
 Keskusta, Kouvolankatu 30 (1988–2014)
 Veturi (2012–2016) 
 Kuopio (1978–2016)
 Lahti (–2016)
 Lappeenranta (1987–2016)
 Lohja
Keskusta (2016)
Tynninharju (1978–2002)
 Mikkeli (2007–2016)
 Oulu (–2016)
 Pori (–2016)
 Raisio (1978–2002)
 Rauma (1972–2000)
 Rovaniemi
 Rinteenkulma (2008–2016)
 Salo (1969–2016, viimeiset vuodet kauppakeskus Linjurissa)

 Seinäjoki (–2016)
 Tampere (1974–2016)
 Tornio
 Rajalla – På Gränsen (2015–2016)
 Turku
 Brahenkatu (1963–2000)
 Kivikukkaro (2000–2014 ja 2016)
 Skanssi (2009–2014)
 Vaasa (Hovioikeudenpuistikossa 1987–2016)
 Vantaa
 Jumbo (1999–2016)
 Isomyyri (1987–1994)
 Myyrmanni (1994–2015)
 Tammisto Anttila Outlet (2016)
 Tikkurila (1990–2011)
 Vihti
 Nummela (Anttila Store, 2008–2013)

Anttila Outlet 
Anttila Outlet oli myymäläkonsepti, jonka toimintakonseptina oli myydä vaihtuvia eriä, valikoimasta poistuvia tuotteita ja tasarahatarjouksia edullisempaan hintaan. Anttila Outletin ostokset eivät kerryttäneet K-Plussa-pisteitä. Anttilan mentyä konkurssiin toiminnassa oli vain yksi Anttila Outlet -myymälä, joka sijaitsee Vantaan Tammistossa. Ensimmäinen Anttila Outlet toimi Lappeenrannassa vuonna 2014 ennen uuden Anttila-tavaratalon avaamista. Anttila Outlet on toiminut myös Espoon kauppakeskus Sellossa ja Torniossa ennen varsinaisen Anttila-tavaratalon avaamista.

Anttila Store 
Marraskuussa 2008 Vihdin Nummelaan avattiin Anttila Store. Anttila Storessa oli sesonkialue StoreTori, jossa tuotetarjonta vaihtui kuukausittain. Lisäksi pysyvinä osastoina olivat kosmetiikkaosasto ja musiikki-, elokuva-, peli-, viihde-elektroniikka- ja tietotekniikkaosasto eli TopTen. Sittemmin liikkeen konsepti vaihdettiin vastaamaan uutta Anttila Kotia.

Anttila Koti 
Hämeenlinnan Tiiriössä toimi vuosina 2011-2014 myyntipinta-alaltaan pienempi kodin tarvikkeisiin sekä sisustukseen keskittyvä Anttila -Koti myymälä. Saman konseptin myymälä on toiminut myös Vihdin Nummelassa, mutta se lopetettiin jo vuoden 2013 alussa kannattamattomuuden takia.

Tuotevalikoima 
Anttila myi tavarataloissaan muun muassa seuraavien tuoteryhmien tuotteita:
 naisten ja miesten pukeutuminen
omat tuotemerkit Line Collection (naiset), Harrison ja Jess (miehet)
 lasten ja nuorten pukeutuminen
omat tuotemerkit Alley ja Kids
 kosmetiikka ja päivittäishygienia
 kodin tuotteet
 sisustus
 Top Ten: CD- ja DVD-levyt, videopelit, valokuvaus, mobiili, tietotekniikka, viihde-elektroniikka, kodinkoneet
 kirjat
 Candy King -irtomakeiset (Citycenter, Itäkeskus, Vaasa, Mikkeli)
 Leikkokukat (Citycenter, Itäkeskus, Vaasa, Mikkeli, Joensuu)

Lähteet

Aiheesta muualla 

  Anttila aloitti postimyynnillä – idea Amerikasta. Yle Uutiset 16.3.2016.

Suomalaiset tavaratalot
Suomalaiset verkkokaupat
Postimyynti
Entiset suomalaiset yritykset