A. B. Yehoshua

Avraham Gavriel (Gabriel) Yehoshua (kirjailijanimi A. B. Yehoshua; 9. joulukuuta 1936 Jerusalem, Brittiläinen Palestiina – 14. kesäkuuta 2022 Tel Aviv, Israel) oli israelilainen kirjailija ja professori.

Elämänvaiheet
Yehoshua syntyi viidennen polven jerusalemilaiseen sefardijuutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä Yakov oli tunnettu orientalisti ja Jerusalemin historian tutkija. Yehoshua suoritti asevelvollisuutensa laskuvarjojääkärinä ja otti osaa sotaan vuoden 1956 Suezin kriisin aikana. Hän opiskeli kirjallisuutta ja filosofiaa Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa ja toimi vuodesta 1975 Haifan yliopistossa vertailevan kirjallisuustieteen ja heprealaisen kirjallisuuden professorina. 

Yehoshua asui psykologivaimonsa Rivkan kanssa Haifassa, ja heillä oli yksi tytär ja kaksi poikaa. 

Yehoshua alkoi kirjoittaa  proosaa heti armeijasta päästyään. Häntä pidetään yhdessä Amos Ozin kanssa ”uuden aallon” heprealaisen kirjallisuuden merkittävimpinä edustajina. He erosivat edellisen polven hepreankielisistä kirjailijoista etupäässä siinä, että nämä keskittyivät yhteiskunnallisiin aiheisiin, kun taas Yehoshua ja Oz kirjoittivat yksilöistä ja individuaalisista ihmissuhteista.

Yehoshua oli  poliittisesti aktiivinen kirjailija, rauhanaatteen kannattaja, joka on julkaissut lukuisia poliittisia esseitä, artikkeleja ja haastatteluja.

Palkinnot

Brennerin palkinto 1983
Altermanin palkinto 1986
Bialikin palkinto 1989
Israelin valtion kirjallisuuspalkinto 1995
American Prize for the Best Jewish Book 1990
B'nai Brith Prize 1993
Ginzanne Cavour Prize 1994
Super Prize of Fliano 1996

Kirjallinen tuotanto

Kirjallisen uransa alussa Yehoshua kirjoitti novelleja ja näytelmiä. Ensimmäisen romaaninsa hän julkaisi vasta 40-vuotiaana. Hän kertoi saaneensa vaikutteita ennen kaikkea Leo Tolstoin epiikasta, Franz Kafkan psykologisesta realismista ja William Faulknerin tajunnanvirtamenetelmästä. Yehoshuan romaanihahmoille on tyypillistä juuri tämä faulknerilainen sisäinen monologi, jolla he ilmaisevat havaintojensa, ajatustensa, tunteittensa ja muistojensa jatkuvaa virtaa. Yehoshua käyttää tätä tekniikkaa omaperäisesti muun muassa kirjassaan Mar Manni. Kirjan jokaisessa luvussa käydään kahden henkilön vuorokeskustelua, josta lukija saa nähdä ainoastaan yhden osapuolen sanat.

Paitsi psykologisia henkilökuvauksia ja ihmissuhderomaaneja, Yehoshua kirjoitti myös värikkäitä historiallisia romaaneja kuten Masah El Sof Ha-Elef, joka kuvaa pohjoisafrikkalaisen juutalaisen kauppiaan ja tämän arabikumppanin matkaa läpi keskiajan Euroopan. Romaanissaan Ha-Kala Ha-Meshachreret, joka kertoo Israelin juutalaisen ja arabiälymystön yrityksistä käydä rauhanomaista dialogia kulttuuritasolla, sekä teoksessaan Shlichato Shel Ha-Memune Al Mashabei Enosh, joka käsittelee ulkomaalaisten siirtotyöläisten kohtaloa Israelissa, Yehoshua tarkastelee kriittisesti nyky-Israelin poliittista ja yhteiskunnallista tilannetta tuoden selvästi ilmi omat poliittisen kannanottonsa.
 
Yehoshuan kirjalliset äänet ovat moninaiset. Hän puhuu miesten ja naisten, juutalaisten ja arabien, vasemmistolaisten ja oikeistolaisten, itämaisten ja länsimaisten äänillä ja onnistuu niiden kautta  tarkasti tavoittamaan tämän hetken Israelin mielialan ja ilmapiirin. Yehoshua uskoi kirjallisuuden mahdollisuuksiin tuoda lukijoille lohtua, selittää heille maailmaa ja auttaa heitä säilyttämään humanistiset arvot.

Teokset

Suomennetut 

Myöhäinen avioero (suom. Paavo Lehtonen), Gummerus, 1985 (alkuteos Gerushim Meuharim, 1982)

Muut 

Mot Ha-Zaken, Hakibbutz Hameuchad, 1962
Mul Ha-Ya`arot, Hakibbutz Hameuchad, 1968
9 Sipurim, Hakibbutz Hameuchad, 1971
Bi-Thilat Kaiytz 1970, Schocken, 1972
Layla Be-May, Schocken, 1975
Shlosha Yamim Ve-Yeled, Hakibbutz Hameuchad, 1975
Ha-Meahev, Schocken, 1977
Ha-Zechut Le-Normaliut, Schocken, 1980
Bein Zechut Le-Zechut, Schocken, 1980
Hafatzim, Schocken, 1986
Molcho, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 1987
Ha-Kir VeHa-Har, Zmora Bitan, 1989
Mar Manni, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 1990
Tinokot Ha-Layla, Hakkibutz Hameuchad, 1992
Col Ha-Sipurim, Hakkibutz Hameuchad, 1993
Ha-Shiv`a Me-Hodu, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 1994
Masah El Sof Ha-Elef, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 1997
Kocha Ha-Nora *Shel Ashma Ktana: Ha-Heksher Ha-Musari Shel Ha-Text Ha-Sifruti, Yedioth Aharonoth, 1998
Ha-Kala Ha-Meshachreret, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 2001
Shlichato Shel Ha-Memune Al Mashabei Enosh, Hakibbutz Hameuchad/Siman Kriah, 2004

Lähteet

Israelilaiset kirjailijat
Juutalaiset kirjailijat
Kirjallisuudentutkijat
Professorit
Vuonna 1936 syntyneet
Vuonna 2022 kuolleet