Koboltti

Koboltti on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Co (), järjestysluku 27 ja CAS-numero 7440-48-4.
Tiheys on 8,9 g/cm3. Sen sulamispiste on 1 768 K (1 495 °C) ja kiehumispiste 3 200 K (2 927 °C).

Koboltti on kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli. Se esiintyy usein nikkelin yhteydessä, ja molempia esiintyy meteoriittiraudassa. Hienojakoinen kobolttimetalli muodostaa tulipalovaaran. Kobolttiyhdisteitä tulisi käsitellä varoen, koska koboltti on lievästi myrkyllistä.

Löytöhistoria ja nimen alkuperä 
Muinaisen Egyptin haudoista on löytynyt koboltilla värjättyjä esineitä. Kiinalaisten tiedetään käyttäneen sitä jo aiemmin.

Nimi koboltti johtuu saksalaisesta myyttisen vuorenpeikon nimityksestä Kobold. Sana on muunnos kreikan pahaa henkeä tarkoittavasta sanasta kobalos, ja samaa alkuperää on myös suomen sana kyöpeli. Saksalaiset kaivosmiehet käyttivät sanaa eräistä myrkyllisistä mineraaleista kuten kobolttihohteesta (CoAsS) ja smaltiitista (CoAs3), joita esiintyi usein hopeamalmien yhteydessä ja jotka taikauskoisen käsityksen mukaan olivat vuorenpeikkojen myrkyttämiä. Niitä pidettiin täysin arvottomina, kunnes niitä vuonna 1540 keksittiin käyttää lasin värjäämiseen. Tarkemmin näitä väriaineita tutki ruotsalainen Georg Brandt, joka vuonna 1742 eristi niistä ennestään tuntemattoman metallin, joka sai myös nimen koboltti.

Käyttö 
Kobolttia käytetään metalliseoksissa, kuten superlejeerinkiosissa, lentokoneiden suihkumoottoreissa, korroosion- ja vedenkestävissä seoksissa, myös timanttityökaluissa ja teräksen työstämisessä käytetyissä kovametalliseoksissa. Kobolttia käytetään myös magneeteissa ja magneettisena tallennusaineena, Alnico-magneeteissa, katalyytteinä kemianteollisuudessa ja elektrolyyttisenä päällysteenä, keramiikassa, maaleissa ja pariston elektrodeina. Kobolttioksidia käytetään lasin värjäämiseen siniseksi.

Koboltti-60, 60Co, keinotekoinen radioaktiivinen isotooppi, on tärkeä radioaktiivinen merkkiaine ja säteilylähde. Sitä käytetään voimakkaan gammasäteilyn tuottamiseen mm. elintarvikkeiden steriloinnissa ja syövän hoidossa (kobolttikanuuna).

Ihmisen ravitsemuksessa 
Koboltti on hivenaineena tärkeä monille eliöille, myös ihmiselle. Se on keskeinen komponentti B12-vitamiinissa. Vaikka B12-vitamiinia muodostuu paksusuolessa, sitä tarvitaan jonkin verran myös ravinnosta. Ylimääräistä B12-vitamiinia tarvitsevat vain vegaanit, sillä sitä on esimerkiksi simpukoissa, lohessa, sillissä, maksassa ja kananmunassa.

Nisäkkäät tarvitsevat pieniä määriä kobolttisuoloja.

Kanadassa kobolttia lisättiin olueen vuosina 1957–1967. Suuren määrän tätä olutta nauttiminen aiheutti vakavan ja usein kuolemaan johtaneen kardiomyopatian. Sittemmin kobolttia ei ole käytetty elintarvikkeiden lisäaineena (muuten kuin B12-vitamiinina).

Tuotanto

Merkittävimmät esiintymisalueet 

Koboltin rikastamisessa käytetään useita eri metodeja riippuen malmin rikastusasteesta ja ominaisuuksista.

Vuonna 2005 kobolttiesiintymä Katangan maakunnassa Kongon demokraattisessa tasavallassa tuotti jopa 40 % maailman koboltista. Kongon poliittinen tilanne vaikuttaa koboltin hintaan merkittävästi.

Jatkojalostus 
Vuonna 2019 Suomi oli maailman toiseksi suurin koboltinjalostaja Kiinan jälkeen. Kokkolassa sijaitsee yksi maailman merkittävimmistä kobolttijalostamoista. Sen käyttöönotosta ilmoitettiin 18. joulukuuta 1965. Vuonna 2018 Suomi tuotti peräti 15 prosenttia maailman kobolttikemikaaleista. Nykyään kobolttimateriaaleja käsittelee Kokkolassa kaksi yritystä, ulkomaalaisomisteiset Freeport Cobalt ja Umicore Finland. Valtaosa maailman koboltinjalostustoiminnasta on kuitenkin edelleen Kiinan hallinnassa.

Lapsityövoima tuotantoketjussa 
Merkittävä osa Kongon demokraattisen tasavallan koboltista on peräisin epävirallisista kaivoksista, joissa käytetään myös lapsityövoimaa. Vuonna 2016 Amnesty paljasti lapsityöläisten käytön Katangan kobolttikaivoksissa. Sen tietojen mukaan kaivoksissa työskentelee nuorimmillaan jopa 7-vuotiaita lapsia. Kobolttimalmi myytiin Congo Dongfang Mining -kaivosyritykselle, joka on kiinalaisen mineraalijätti Zhejiang Huayou Cobaltin omistama tytäryritys. Kiinalaisyritys jalosti malmin ja myi sen raaka-aineena kolmelle suurelle akunosien valmistajalle Kiinassa ja Etelä-Koreassa. Nämä akunosien valmistajat puolestaan myivät tuotteensa akkuja valmistaville yrityksille, jotka vuorostaan myivät akkunsa suurille elektroniikkayrityksille.

Toisaalta estettäessä lapsityövoimaakin käyttävien käsityökaivosten toimintaa Kongossa paikalliset ihmiset köyhtyvät ja koboltti siirtyy suuryhtiöiden huomaan.

Lapsityövoimalla tehtyä kobolttia ostivat 16 kansainvälistä suuryritystä: Apple, Daimler, HP Inc, Huawei, Lenovo (omistaa Motorola Mobilityn), Microsoft, Samsung Electronics, Samsung SDI, Sony, Tianjin Lishen Battery Joint-Stock, Vodafone Group, Volkswagen, ATL, BAK, BYD ja Dell.

Koboltin yhdisteitä 
Kobolttiasetaatti eli koboltti(II)asetaatti C4H6CoO4, CAS-numero 71-48-7
Koboltti(II)asetaattitetrahydraatti C4H6CoO4• 4H2O, CAS-numero 6147-53-1
Kobolttidikloridi  eli koboltti(II)kloridi CoCl2, CAS-numero 7646-79-9
Kobolttidinitraatti eli koboltti(II)nitraatti Co(NO3)2, CAS-numero 10141-05-6
Koboltti(II)nitraattiheksahydraatti Co(NO3)2• 6H2O, CAS-numero 10026-22-9
Kobolttihydroksidi Co(OH)2, CAS-numero 21041-93-0
Kobolttioksidi eli koboltti(II)oksidi CoO, CAS-numero 1307-96-6
Koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti CoSO4• 7H2O, CAS-numero 10026-24-1
Dikobolttitrioksidi eli koboltti{III)oksidi Co2O3, CAS-numero 1308-04-9
Kobolttikarbonaatti CoCO3, CAS-numero 513-79-1
Kobolttikarbonyyli C8O8Co2, CAS-numero 10210-68-1
Kobolttinaftenaatti eli naftoliitti Co(C11H10O2)2, CAS-numero 61789-51-3
Kobolttisulfaatti eli koboltti(II)sulfaatti CoSO4, CAS-numero 61789-51-3
Kobolttisulfidi eli koboltti(II)sulfidi CoS, CAS-numero 1317-42-6

Elokuvissa 
Elokuvassa Tohtori Outolempi koboltti-60, radioaktiivinen isotooppi, teki maapallon asuinkelvottomaksi.

Lähteet 
Helsingin Sanomat 30.1.2007 s. D2.

Viitteet

Aiheesta muualla 

Työterveyslaitos: Koboltti ja sen epäorgaaniset yhdisteet  (pdf)
Periodictable: Technical data for Cobalt 
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Cobalt 

Mindat: Cobalt 
Webmineral: Mineral Species containing Cobalt (Co) 
Americanelements: Cobalt Technical and Safety Data 
Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Cobalt sivut 17–18  (pdf)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cobalt 
London Metal Exchange: Cobalt price 
InfoMine: Cobalt Prices and Cobalt Price Charts 

Alkuaineet
Luonnonvarat
Ferromagneettiset aineet
Metallit
Seulonnan keskeiset artikkelit