Ernst Lohrmann

Ernst Bernhard Lohrmann (30. kesäkuuta 1803 Westfalen – 17. kesäkuuta 1870 Tukholma) oli saksalaissyntyinen  suomalainen kirkkoihin ja julkisiin rakennuksiin erikoistunut arkkitehti. 

Lohrmannin vanhempien nimet eivät ole tiedossa, hänen vaimonsa oli Julie Stagge. Lohrmann opiskeli ensin Göttingenissä vuodesta 1821 alkaen ja suoritti sitten Berliinissä maanmittausalan tutkinnon vuonna 1827. Valmistuttuaan hän toimi Preussissa maa- ja vesirakennusten tarkastajana, kunnes siirtyi Suomeen 1841. Hän toimi Carl Ludvig Engelin jälkeen Suomen intendentinkonttorin päällikkönä ja myöhemmin yleisten rakennusten ylihallituksen ylitirehtöörinä, mistä tehtävästä hän erosi 1867. Lohrmannin toimintaa on arvostettu sen vuoksi, että hän uudisti, laajensi ja kehitti intendentinkonttoria. Hän loi muun muassa lääninarkkitehtijärjestelmän ja uudisti intendentinkonttorin organisaation ja ohjesäännön.

Arkkitehtina Lohrmann vaikutti Suomessa uusgotiikan vakiinnuttajana. Hänen aikanaan tapahtui Suomen rakennustaiteessa huomattava tyylillinen muutos, kun siirryttiin uusklassismista kertaustyyleihin. Lohrmannin toiminta Suomessa oli tuloksellista rakennushallinnollisella alalla. Lääninarkkitehtien virat toivat Suomeen ruotsalaisia arkkitehteja ja toisaalta suomalaisten arkkitehtien kouluttautumisesta pidettiin tarkkaa huolta. Arkkitehtina Lohrmannia ei ole pidetty Engelin veroisena, mutta hänen rakennuksillaan koetaan olevan ansiokasta rauhallisuutta ja pidättyvyyttä.

Julkiset rakennukset Helsingissä

Lohrmannin aikana saatettiin päätökseen useita Engelin aloittamia julkisia rakennuksia. Huomattavimpia näistä ovat Nikolainkirkko, nykyinen Helsingin tuomiokirkko, jonka pienet kulmatornit ja sivupaviljongit ovat Lohrmannin suunnittelemia. Lohrmannin omaa arkkitehtuurin jälkeä Helsingissä edustavat muun muassa seuraavat:

Aleksanterin yliopiston kliinillinen laitos eli ns. Uusi klinikka, Unioninkatu 33, suunniteltu 1842, valmistunut 1848 (nykyään yliopiston Aleksanteri-instituutti)
Vanha postitalo, Snellmaninkatu 6, suun. 1851, valm. 1853 (nykyään finanssivalvonta)
Valtion rahapaja Katajanokalla, suun. 1861, valm. 1864 (nykyään ulkoministeriön tiloja)

Yksityisille suunniteltuihin rakennuksiin kuuluu Aurora Karamzinin omistuksessa ollut Hakasalmen huvila Etu-Töölössä vuodelta 1843 (nykyään Helsingin kaupunginmuseo).

Kirkot

Lohrmann suunnitteli intendentinkaudellaan useita merkittäviä kirkkorakennuksia. Sen jälkeen hän myös suunnitteli hyvin monia toteutettuja kirkkoja.

 Ruokolahden kirkko, puusta (1852)
 Humppilan kirkko, puusta (1852). Paloi 1917. Uuden kirkon suunnitteli Josef Stenbäck.
 Enontekiön kirkko, puusta (1858). Tuhoutui sodassa 1944. Uuden kirkon suunnitteli Veikko Larkas.
 Ylistaron kirkko, kivestä ja tiilestä (1846–51). Kirkko on ensimmäinen kertaustyylejä edustava ns. uusgoottilainen kirkko Suomessa.
 Kuhmalahden kirkko, puusta (1846)
 Simon kirkko, puusta (1846)
 Suomusjärven kirkko, puusta (1849)
 Juuan kirkko, puusta (1851)
 Lapväärtin kirkko, tiilestä (1851)
 Rääkkylän kirkko, puusta (1851)
 Muolaan kirkko, kivestä ja tiilestä (1852). Tuhoutui talvisodassa 1939-40.
 Utsjoen kirkko, kivestä (1853)
 Kestilän kirkko, puusta (1855)
 Kiikalan kirkko, puusta (1859)
 Pyhän Henrikin katedraali (1860)
 Juvan kirkko, harmaakivestä (1863)
 Mäntsälän kirkko, tiilestä (1866)
 Tuusniemen kirkko, puusta (1869)

Hänen suunnitelmiensa pohjalta toteutettiin hänen kuolemansa jälkeen:
 Pihlajaveden kirkko, puusta (1871). Suunniteltu Ludvig Isak Lindqvistin kanssa
 Kuivaniemen kirkko, puusta (1874)
 Rautavaaran kirkon kellotapuli, puusta (piirrokset 1858, valm. 1888)

Hän suunnitteli myös yhdessä A. F Granstedtin kanssa Ylöjärven puukirkkoa (1850) ja Kerimäen suurta puukirkkoa vuonna 1847.

Muut työt 

 Mendtin talo, Pyhän Annan tori, Viipuri (1847) 
 Hyvän mielen talo (entinen Oulun kruununmakasiini), Myllytulli, Oulu (1849–1851)
 Savonlinnan museo (entinen Savonlinnan kruununmakasiini), Riihisaari, Savonlinna (1852)
 Pielisjoen linna, Joensuu (1852)
 Turun vankila, 1853
 Söderskärin majakka 1862
 Kristiinankaupungin raatihuone (1865)

Lähteet
  Sivu 474.

Viitteet

Aiheesta muualla

Suomalaiset arkkitehdit
Saksalaiset arkkitehdit
Kirkkojen suunnittelijat
Vuonna 1803 syntyneet
Vuonna 1870 kuolleet