Vimpeli

Vimpeli () on Suomen kunta Etelä-Pohjanmaan maakunnassa Lappajärven itärannoilla. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Vimpelin naapurikunnat ovat Alajärvi, Lappajärvi, Perho ja Veteli.

Vimpelin kunta on perustettu 2. tammikuuta 1866, jolloin Vimpeli irtautui Lappajärven emäseurakunnasta kappeliseurakunnaksi. Suomen kunnista Vimpeli on 28. vanhin.

Reserviupseerikoulun edeltäjä, Vimpelin sotakoulu (Vimpelin koulu), toimi Pokelan kylässä vuosina 1917–1918. Vimpeli tunnetaan myös suksipitäjänä, ja melkoinen osa talvisodan aikana käytetyistä suksista oli valmistettu Vimpelissä.

Vimpeli tunnetaan Vimpelin Vedon ansiosta nykyisin erityisesti pesäpallopaikkakuntana; Vimpelin Veto on voittanut Superpesismestaruuden neljä kertaa kausilla 2010, 2016, 2017 ja 2022. Vuosina 2011–2015 Veto oli viidesti putkeen hopeasijalla häviten joka kerta Sotkamon Jymylle. 
Talvilajeissa Vimpeli tuli tunnetuksi hiihdosta Vimpelin Hiihdot -tapahtuman ansiosta, jota järjesti aikoinaan Vimpelin Vedon hiihtojaosto. Nykyisin hiihtoharrastusta vetää Vimpelin Hiihtoseura (ViHs), jonka ansioista Vimpeliin on rakennettu hyvät hiihtomahdollisuudet.

Historia
Vimpelin varhaisimmasta asutuksesta tiedetään hyvin vähän. Seutu oli vielä keskiajalla eräaluetta, jossa kävivät sekä pietarsaarelaiset että lapualaiset erämiehet. Ensimmäiset vakituiset asukkaat olivat Ähtävänjokea pitkin tulleet ruotsalaiset, jotka asettuivat Lappajärven itärannalle 1500-luvun alussa. Vielä saman vuosisadan aikana seudulle tuli myös hämäläisiä ja savolaisia. Ruotsalaisasutus pysyi hallitsevana vielä 1700-luvulle saakka. Vuonna 1750 asukkaita oli noin 170.

Vimpelin seutu kuului Pietarsaaren seurakuntaan ja siirtyi 1637 osaksi Lappajärven kappeliseurakuntaa. Vuonna 1806 Vimpelistä tuli Lappajärven saarnahuonekunta ja oma kirkko rakennettiin jo seuraavana vuonna. Vimpelin kappeliseurakunta perustettiin 1812 ja itsenäiseksi seurakunnaksi Vimpeli muodostui 1867.

1800-luku oli Vimpelissä voimakasta edistyksen kautta. Vimpeliläisen Erkki Jäykän (Lillstrang) kehittämä ”Vimpelin aura”, suomaiden kuivatus sekä viljelysmaiden kalkitus toivat hyvinvoinnin lisäksi Vimpelille maatalouden mallipitäjän maineen. Pitäjään perustettiin 1858 Jäykän ystävän Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen lahjoituksen turvin yksi Pohjanmaan ensimmäisistä kirjastoista ja 1868 avasi ovensa Järviseudun ensimmäinen kansakoulu. Vuonna 1880 Vimpelissä oli asukkaita 2236.

1900-luvun alussa Vimpeli teollistui nopeasti. Kuntaan perustettiin muun muassa tervatehdas, kalkinpoltto yleistyi ja suksiteollisuus sai alkunsa. Vimpelissä tuotettiin 1930-luvulla noin puolet Suomen suksista. Joulukuussa 1917 tammikuuhun 1918 kunnassa toimi Vimpelin sotakoulu, kurssi, jolla koulutettiin joukkueen- ja ryhmänjohtajia suojeluskunnille. Vuonna 1943 Vimpelin perustettiin alueen ensimmäinen oppikoulu.

Vimpelin väkiluku pysyi 1900-luvulla varsin vakaasti 4 000 asukkaan tuntumassa. Hetkellinen muuttotappiokausi 1970-luvulla pudotti asukasluvun lähelle 3 500, mutta vuosikymmenen lopulla väkiluku alkoi jälleen kasvaa. 1990-luvulla kunnan asukasmäärä lähti laskuun ja 2011 mennessä kunnan asukasluku oli 3 233.

Vimpelin kunnanvaltuuston pitkäaikaisena puheenjohtajana 1973–1990 toimi Pekka Niemi, jonka johtama Järviseudun Peruna Oy oli merkittävä työllistäjä paikkakunnalla.

Maantiede

Luonto 
Lappajärven itärannalla sijaitsevan Vimpelin maisemia hallitsevat loivapiirteiset kalliokumpareet ja laajat suot.

Vimpelin kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihteleva. Länsi- ja keskiosissa on pääasiassa gneissiä, pohjoisosassa graniittia ja pegmatiittia ja kaakkoisosassa graniittia. Etelässä on kalkkikivialue, joka ulottuu Alajärven puolelle. Kalliopaljastumia on pääasiassa korkeimpien kohoumien lakiosissa. Yleisin maalaji on moreeni, joka muodostaa paikoin matalia harjanteita. Myös turvetta on varsin paljon, mutta harjuaineksia ja savea on sen sijaan vähän. Hieta- ja hiesumaita on etenkin Lappajärven rannalla ja Savonjoen alajuoksulla.

Pinnanmuodoiltaan Vimpeli on pääasiassa loivasti kumpuilevaa kankaremaata. Vimpelin maasto kohoa lännestä itään. Lappajärvi on 69 m:n korkeudella, mutta Mustanen kunnan itärajan tuntumassa Perhon puolella on jo 173 m:n korkeudella. Kunnan korkein kohouma on Lakeaharju Lappajärven kaakkoispuolella. Vimpelin maa-alasta yli puolet on suota. Laajimmat suot ovat Sääksneva ja Isoneva.
Lappajärven itäosan lisäksi kunnan järviä ovat Sääksjärvi, Patanan tekojärven eteläosa, Pikku Kontojärvi, Iso Kontojärvi ja Kakkurinjärvi. Huomattavimmat joet ovat Porasenjoki, Savonjoki, Poikkijoki ja Paaluoma.

Kylät 
Hallapuro, Huopana, Kirkonkylä, Koskela, Lakaniemi, Pokela, Pyhälahti, Rantakylä, Sääksjärvi, Viitaniemi, Vinni.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Vimpelissä oli 2 974 asukasta, joista 2 047 asui taajamassa, 914 haja-asutusalueilla ja 13:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vimpelin taajama-aste on 69,1 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vimpelin kirkonkylä.

Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat 
Evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Vimpelissä toimii Alajärven seurakunta.  Seurakunnan sisällä vaikuttaneita huomattavimpia herätysliikkeitä ovat herännäisyys, lestadiolaisuus sekä beckiläisyys. Evankelisen ja viidennen herätysliikkeen vaikutus on ollut Vimpelissä vähäisempää. Kansanlähetys, Herättäjä-Yhdistys ja Rauhanyhdistys toimivat Vimpelissä aktiivisesti.

Helluntaiherätyksen piirissä Vimpelissä toimii Vimpelin helluntaiseurakunta. Helluntaiseurakunnan rukoushuone sijaitsee Vimpelin keskustassa Patruunantiellä. Lisäksi seurakunnalla on Kahvila Nisunjyvä ja lähetyskirpputori Vimpelin keskustassa.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vimpelin alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Talous 
Vimpelin elinkeinorakenne on hyvin teollisuuspainotteinen. Vuonna 2015 Vimpelissä oli 985 työpaikkaa. Niistä 10 prosenttia oli alkutuotannossa, 37 % jalostuksessa (koko maassa 20 %)  ja 52 % palvelualoilla.

Kunnassa sijaitsee muun muassa Rautaruukin tehdas, jossa valmistetaan Rannilan kattopeltiä. Rautaruukin lisäksi teollisuusyrityksiä ovat Nordkalk Oy, Eurosteri Oy, ViaCon Oy, Tikli-Group Oy, Vimpelin Teollisuusmaalaus Oy, PL-Air Oy, Vimpelin Listapalvelu Oy, VPT-keittiöt ja Plastec.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Vimpelin Osuuspankki sekä kaksi alumiinitikkaita ja muita metallituotteita valmistavaa yritystä, A.J.Kujala ja Tikli Group Oy.

Koulutus 
Vimpelissä annetaan luokkien 1-4 perusopetusta Aapiskujan koululla, sekä 5-9 luokkien opetusta Vimpelin yhteiskoululla. Vimpelissä on oma lukio. Ammatillista koulutusta saa Järviseudun ammatti-instituutissa, jolla on toimipisteet Vimpelissä, Lappajärvellä, Alajärvellä ja Töysässä.

Kulttuuri

Nähtävyydet 

Vimpelissä sijaitsevat pesäpallomuseo, suksitehdasmuseo, Pyöreä kirkko ja Savonjoen saaressa pesäpallostadion Saarikenttä. Keskustan puistossa on Kari Ovaskan suunnittelema Pesäpalloilija-patsas ja Vimpelin sotakoulun muistomerkki. Lakeaharjulla on hiihtokeskus, josta on näkymät Lappajärvelle.

Ruoka 
Vimpelin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla vimpeliläinen jouluaamun paisti. Se on paistetusta naudanlihasta, verimakkarasta ja leipäjuustosta tehty keitto.

Urheilu 
Vimpelin Hiihtoseura (ViHs)
Vimpelin Veto (ViVe)

Hallinto ja politiikka

Politiikka 
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

Kunnanjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vimpelin kunnanjohtajina:
 1967–1969: Leevi Rentola
 1970–1971: Veikko Väisänen
 1971–1974: Heikki Kemppainen
 1975–1984: Tuomo Tegelsten
 1984–1986: Timo A. Säkkinen
 1986–1991: Kari Virranta
 1991–1995: Sten Varila
 1996–1998: Liisa Pitkänen
 1999–2010: Jyri Mäntylä
 2011–2015: Juhani Laasanen
 2015–2017: Anita Paavola
 2017–2018: Timo Kärkkäinen
 2019– Sam Leijonanmieli

Tunnettuja vimpeliläisiä 
 Juho Haveri (1876–1961), opettaja ja kansanedustaja
 Reijo Hongisto (s. 1962), kansanedustaja (2011–2019)
 Erkki Jäykkä (1827–1858), maanviljelijä, vaivaiskassan hoitaja ja lautamies
 Vimpelin Väinämöinen Eeli Kivinen (1900–1990), kanteleensoittaja, näyttelijä sekä kansanlaulujen esittäjä ja säveltäjä. Vimpeli-seura julkaisi vuonna 2000 mestaripelimannin satavuotissyntymäpäivän kunniaksi cd-levyn Vimpelin Väinämöinen. Eeli Kivinen esiintyi elokuvassa Etelä-Pohjanmaan soitto- ja laulujuhlat Lapualla (1945) yhdessä soittajaystävänsä Viljami Kalliokosken kanssa.
 Matti Latvala (1868–1964), maanviljelijä ja kansanedustaja
 Sam Leijonanmieli (s. 1990), kunnanjohtaja
 Santeri Mäkelä (1870 – 1937 tai 1938), kansanedustaja ja kirjailija, kotoisin Vimpelin Sääksjärveltä, 1920-luvun alusta lähtien Neuvostoliitossa
 Pekka Niemi (1938–1997), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Väinö Rankila (1911–1970), kansanedustaja (1948–1958)
 Anders Oskar Törnudd (1824–1898), pappi ja valtiopäivämies
 Jukka Vihriälä (s. 1945), kansanedustaja ja maanviljelijä

Katso myös 
 Luettelo Vimpelin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Vimpelin kunnan kotisivu
 Tilastokeskus - Vimpelin avainluvut
 Vimpelin Seurakunta
 Perinteinen kalkkiuuni hohkaa tuhannessa asteessa ja tuottaa 60 000 kiloa kalkkia, Yle.fi (Perinnepolttoa)

Seulonnan keskeiset artikkelit