Mesodermi

Mesodermi on yksi alkionkehityksen alussa määräytyvistä alkiokerroksista, joka sijaitsee alkiolevyssä  endodermin ja ektodermin välissä. 

Mesodermin soluista syntyy mm. selkäranka, selkäjänne, sydän, verisuonet, verisolut, munuaiset, lihakset, luita, ruumiinontelon seinämä ja ihon verinahka. Varhaisessa mesodermissa sijaitsee alkion gastrulaation aloittava organisaattorikeskus.

Muodostus 

Mesodermi syntyy varhaisesta ektodermista endodermin indusoimana. Parhaiten mesodermin induktio tunnetaan kynsisammakolla (Xenopus), jonka yksilönkehitystä on tutkittu runsaasti. Xenopus-varhaisalkio on jakautunut kahteen erinäköiseen puoliskoon: vaaleampaan ruskuaisen täyttämään vegetaaliseen puoleen ja pigmentoituneeseen tummaan animaaliseen puoleen. Vegetaalisesta puolesta kehittyy endodermi ja animaalisesta puolesta pääsääntöisesti ektodermi. Vegetaalinen puoli sisältää erityisiä munasolusta perittyjä proteiineja (mm. Vg-1 ja VegT), jotka viestittävät osaa animaalisesta puolesta kehittymään mesodermiksi. 

Erilaiset monimutkaiset viestireitit vaikuttavat mesodermin erilaistumiseen moniksi mesodermityypeiksi.

Mesodermityypit 

Alla on lueteltuna alkion mesodermityypit, sekä niistä kehittyvät yksilön osat.

 Kordamesodermi: selkäjänne
 Dorsaalimesodermi: selkäranka, kylkiluut, lihaksia, verinahka
 Lateraalilevymesodermi: sydän ja verenkiertoelimistö, ruumiinontelon seinämä
 Intermediaarinen mesodermi: munuaiset, sukupuolirauhaset
 Pään mesodermi: kasvojen luustolihakset

Katso myös 
Gastrulaatio
 Kehitysbiologia

Kehitysbiologia