Markus Pönkä

Markus Pasi Pönkä (s. 26. joulukuuta 1983) on Tallinnassa vuonna 2005 tapahtuneen paloittelumurhan tekijä. Hän on syyllistynyt myös talousrikoksiin. Ennen murhaa Pönkä oli lähetellyt yritystensä nimissä muille yrityksille laskuilta näyttäviä huijauskirjeitä.

Paloittelumurha ja huijauslaskuvyyhti 
Markus Pöngästä oli tehty petosten vuoksi kansainvälinen etsintäkuulutus, ja Viron poliisi pidätti hänet 12. joulukuuta 2005. Myöhemmin hänet vangittiin epäiltynä Tallinnassa tehdystä 21-vuotiaan Keijo Salon paloittelusurmasta. 

Pöngälle tehtiin Tartossa mielentilatutkimus, jossa hänet todettiin syyntakeiseksi. Oikeudenkäynti alkoi Harjun käräjäoikeudessa 28. elokuuta 2006, jolloin kuultiin syyttäjän puheenvuoro ja useita todistajia. Pönkä kiisti syyllisyytensä, mutta 9. marraskuuta jatkuneessa oikeudenkäynnissä hän tunnusti surman, mutta väitti toimineensa itsepuolustukseksi. Pöngän mukaan Salo kävi hänen kimppuunsa veitsen kanssa, minkä vuoksi hänen oli pakko ampua Saloa selkään. Ruumiin paloittelu johtui Pöngän mukaan siitä, että hän oli surman jälkeen šokkitilassa. 

16. helmikuuta 2007 jatkuneessa oikeudenkäynnissä kuultiin Salon vuokranantajaa, joka oli löytänyt tämän ruumiinosia vuokra-asunnosta pakattuna mustiin laatikkoihin. Tuomio luettiin 19. helmikuuta 2007. Pönkä tuomittiin murhasta 12 vuodeksi vankeuteen. Oikeuden mukaan teon motiiveina olivat raha ja todistajan vaientaminen. Pönkä valitti tuomiosta, mutta Tallinnan piirikunnanoikeus piti tuomion ennallaan 29. toukokuuta 2007.

Pönkä haki valituslupaa Viron korkeimmalta oikeudelta, mutta lupaa ei myönnetty.

Pönkä siirrettiin Suomeen 30. elokuuta 2007. Seuraavana päivänä Helsingin käräjäoikeus vangitsi hänet epäiltynä kahdeksasta törkeästä petoksesta tai sen yrityksestä sekä ampuma-aserikoksesta. Pöngän epäiltiin saaneen laskuksi naamioiduilla pankkisiirtokirjeillä jopa kaksi miljoonaa euroa. Huijauslaskuvyyhdessä oli tuhansia asianomistajia.

Helsingin käräjäoikeus katsoi Pöngän syylliseksi seitsemään törkeään petokseen, kahteen rekisterimerkintärikokseen sekä ampuma-aserikokseen ja tuomitsi tämän neljäksi vuodeksi vankeuteen 9. huhtikuuta 2008. Hovioikeus piti tuomion ennallaan.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 6. marraskuuta 2015 Pöngän 3 vuoden 8 kuukauden vankeusrangaistukseen mm. törkeistä petoksista, väärennyksistä ja ampuma-aserikoksista, yhteensä 20 eri rikoksesta.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 7. heinäkuuta 2016 Pöngän syylliseksi törkeään petokseen, kahteen rekisterimerkintärikokseen, ampuma-aserikokseen ja petokseen, joista tuomioksi tuli vuosi ja kuusi kuukautta vankeutta.

Laskulta näyttävät kirjeet 
Pönkä lähetti laskulta näyttäviä kirjeitä yritys- ja kuluttaja-asiakkaille. Kuluttajavirasto on pitänyt laskulta näyttäviä kirjeitä huonon tavan mukaisena markkinointina. Lisäksi tarjouskirjeiden lähettäjän nimeksi on valittu usein sellainen nimi, joka muistuttaa jotain hyvämaineista tahoa. Esimerkiksi Markus Pöngän ”Suomen invalidiliitto” -nimisen olemattoman yhdistyksen nimissä lähettämät kirjeet on todennäköisesti tarkoitettu sekoitettavaksi täysin rehellisellä pohjalla toimivaan Invalidiliitto ry:hyn. Noin 100 000 suomalaista yritystä sai kesäkuussa 2005 tällaisen tilisiirron sisältävän kirjeen, jossa mainostettiin Suomen Invalidiliiton vuosijäsenyyttä noin 300 euron hintaan. Tilisiirrossa ollut Y-tunnus viittasi pieneen toimistokoneiden vähittäiskauppaa harjoittavaan yritykseen.

Paot 
Kesäkuussa 2011 Pönkä onnistui pakenemaan vankikuljetuksesta. Poliisipartio kuitenkin tavoitti hänet noin 40 minuutin pakomatkan jälkeen.

Pönkä pääsi vankilalomalle 11. lokakuuta 2013, mutta hän ei palannut takaisin määräaikana. Hän palasi takaisin Kylmäkoskelle vapaaehtoisesti illalla 23. lokakuuta 2013.

Vapautuminen 
Pönkä pääsi ehdonalaiseen vapauteen tapaninpäivänä 2014. Hänet kuitenkin vangittiin jälleen 17. huhtikuuta 2015 petosepäilyjen vuoksi. Poliisin mukaan epäillyt petokset liittyivät pikavippeihin ja tavaroiden tilaamiseen verkkokaupoista. Epäiltyjen rikosten lista kasvoi kotietsinnöissä tehtyjen löytöjen perusteella: Pönkää epäiltiin myös törkeän henkeen ja terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, ampuma-aserikoksesta ja väärennöksistä.

Lokakuussa 2015 syyttäjä vaati Pöngälle Helsingin käräjäoikeudessa seitsemän vuoden vankeusrangaistusta 19 eri rikoksesta, muun muassa törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, useista törkeistä väärennyksistä ja petoksista. Syyttäjän mukaan Pönkä oli suunnitellut erittäin rikkaan henkilön kidnappausta ja oli hankkinut tätä varten muun muassa aseita, käsiraudat ja kommandopipot. Lisäksi Pönkä oli syyttäjän mukaan valmistellut tekoa kartoittamalla verotiedoista eniten tienaavia yritysjohtajia ja hankkinut tiedot parista luksusauton omistajasta.

15. lokakuuta 2015 kesken loppulausuntojen lukemisen Helsingin hovioikeus kumosi käräjäoikeuden viikkoa aiemmin tekemän vangitsemispäätöksen Pöngästä ja laski tämän vapaalle odottamaan tuomionantoa. Pönkä oli vangittu niin sanotun sotkemisvaaran vuoksi, mutta peruste oli hovioikeuden mielestä poistunut, kun syytteet oli käsitelty. Syyttäjä vaati Pönkää vangittavaksi uudestaan, koska epäili tämän karttavan vaatimaansa vankeustuomiota, mutta käräjäoikeus ei suostunut vaatimukseen. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi hovioikeuden kesken oikeudenkäynnin antamaa päätöstä MTV:n uutisille, ettei muista toista vastaavanlaista tapausta.

6. marraskuuta 2015 käräjäoikeus tuomitsi Pöngän muun muassa törkeistä petoksista ja törkeistä väärennyksistä kolmeksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen. Oikeus hylkäsi syytteen törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, koska sen mukaan sieppauksen valmisteleminen ei ole rikollista vaan tekijän tarkoituksena tulee olla tapon, murhan, surman tai törkeän pahoinpitelyn tekeminen.

Helsingin käräjäoikeus ei määrännyt Pönkää vangittavaksi huolimatta annetusta vankeusrangaistuksesta. 16. helmikuuta 2016 Helsingin käräjäoikeus määräsi Pöngän tutkintavankeuteen epäiltynä tammi–helmikuussa 2016 Helsingissä tapahtuneista törkeästä petoksesta ja kahdesta ampuma-aserikoksesta. Pönkä pääsi seuraavana kesäkuuna vapaaksi tutkintavankeudesta, mutta sai heinäkuussa 1,5 vuotta vankeutta törkeästä petoksesta, kahdesta rekisterimerkintärikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja petoksesta.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. marraskuuta 2016 tuomiolla Pönkä v. Estonia, että Viron tasavalta on loukannut Markus Pöngän oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6. artiklan 1. kohtaan.

Pönkä vapautui vankilasta ehdonalaiseen 28. tammikuuta 2020.

Lokakuussa 2021 Markus Pöngän nimi tuli esiin veroparatiisivuoto Pandoran papereiden yhteydessä. Paljastuksessa Pöngän mainittiin pyytäneen veroparatiisipalveluita myyvää yhtiötä nimeltä SFM perustamaan itselleen yhtiön Belizeen elokuussa 2016.

Uusi tuomio 
Maaliskuussa 2017 Helsingin hovioikeus piti ennallaan Helsingin käräjäoikeuden marraskuussa 2015 antaman kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomion muun muassa ampuma-aserikoksesta, törkeästä ampuma-aserikoksesta, törkeistä petoksista ja väärennöksistä. Pöngän piti tuomion mukaan ilmoittautua Riihimäen vankilaan 27. huhtikuuta 2017, mutta hän ei ilmestynyt määräaikana paikalle. Toukokuun alussa Pönkä vangittiin poissaolevana epäiltynä törkeästä maksuvälinepetoksesta, jonka epäillään tapahtuneen tammikuussa 2017. Hänestä tehtiin eurooppalainen pidätysmääräys (EAW). Pöngän paon pitkityttyä hänet lisättiin Europolin etsityimpien henkilöiden listalle. Pönkä jäi kiinni 26. elokuuta 2017 Tukholmassa Ruotsissa.

Lähteet

Aiheesta muualla  
 
  artikkeli murhasta.

Vuonna 1983 syntyneet
Suomalaiset murhaajat
Talousrikoksista tuomitut henkilöt
Oikeustapaukset
Elävät henkilöt