Vaasan hovioikeus

Vaasan hovioikeus () on toiseksi vanhin Suomen viidestä hovioikeudesta. Se on perustettu vuonna 1775 Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n päätöksellä. Hovioikeus aloitti varsinaiset istunnot 21.8.1776. Aluksi sillä oli toimitilat Vanhassa Vaasassa, jonne ne valmistuivat 1786. Vuonna 1862 Vaasan hovioikeus muutti nykyisille sijoilleen Vaasan kaupunkiin, kun C. A. Setterbergin suunnittelema punatiilitalo Hovioikeudenpuistossa valmistui. Vanha hovioikeudentalo muutettiin kirkoksi, ja se toimii edelleen Mustasaaren seurakunnan kirkkona.

Hovioikeuteen perustettiin II osasto keisari Aleksanteri I:n päätöksellä 1818. Vuonna 1962 perustettiin vesioikeuksien ylioikeudeksi vesiylioikeus, joka toimi Vaasan hovioikeuden jaostona vuoteen 1987 saakka. 

Vaasan hovioikeudessa oli vuonna 2020 yhteensä 60 virkaa. Annettuja ratkaisuja oli 1 142.

Historia

Kuninkaallinen Vaasan hovioikeus 1776–1808 
Vaasan hovioikeus perustettiin vuonna 1776, jolloin Ruotsin kuningas Kustaa III teki esitykset hallinnollisesta ja oikeudellisesta jaotuksesta. Vaasan hovioikeudenneuvoksiksi Kustaa III nimitti Turun hovioikeuden nuorimman hovioikeudenneuvoksen Adolf Fredrik Silversparren, ylisotatuomari Adolf Tandefeltin ja viisi asessoria. Hovioikeuden ensimmäiseksi presidentiksi nimettiin vuonna 1776 tuolloin 41-vuotias kreivi Arvid Fredrik Kurck. Hovioikeus vihittiin käyttöön Tukholman linnassa 28. kesäkuuta 1776 ja hovioikeus aloitti varsinaiset istunnot 21. elokuuta 1776. 

Suomen sodan käynnistyessä 1808 venäläiset joukot saapuivat myös Vaasaan. Venäjän armeijan ylipäällikkö kreivi Buxhoevden antoi hovioikeudelle käskyn jatkaa toimintaa keskeytyksettä. Hovioikeuden jäsenet vannoivat uskollisuudenvalan keisarille lukuun ottamatta kanneviskaali Anders Johan Bergwaldia, joka vangittiin ja tuomittiin kuolemaan mutta sittemmin armahdettiin. Hovioikeus jäi osin kuitenkin sodan jalkoihin, kun venäläiset sotilaat surmasivat vahtimestari Abraham Wilénin. Tuolloinen hovioikeuden presidentti Reuterholm siirtyi tapauksen jälkeen sivuun tehtävästään.

Keisarillinen Vaasan hovioikeus 1808–1917 
Vaasan hovioikeus nimettiin Keisarilliseksi Vaasan hovioikeudeksi 25. elokuuta 1808 kreivi Buxhoevdenin käskyn jälkeen. Yhteydet Ruotsiin loppuivat 1809 Haminan rauhan yhteydessä. Hovioikeutta uudistettiin 1818 perustamalla II osasto. 

Sortovuodet vaikuttivat osaltaan kuitenkin Vaasan hovioikeuden toimintaan. Enemmistö hovioikeudesta kieltäytyi antamasta vastauksia asevelvollisuuslain perusteella esitettyihin kysymyksiin palveluksesta vapautettavista oikeudenkäyttöpiirissä. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov joutuikin erotuttamaan niskoittelevia jäseniä. Vasta 1905 marraskuun manifestin myötä lähes kaikki hovioikeudesta erotetut palasivat virkoihinsa.

Vaasan hovioikeus 1917– 
Vaasan hovioikeuden toimivallan muuttuminen Suomen itsenäisyyden aikana on muuttunut lähinnä juttumäärän tasaamisesta johtuvista seikoista. Vuonna 1962 perustettiin vesioikeuksien ylioikeudeksi vesiylioikeus, joka toimi yhtenä Vaasan hovioikeuden jaostona vuoteen 1987 asti. 1970-luvulla hovioikeuteen perustettiin vielä kaksi ylimääräistä jaostoa, jotka vahvistivat henkilökunnan määrää.

Presidentit 
Hovioikeuden toimintaa johtaa hovioikeuden presidentti. Vaasan hovioikeuden presidentteinä ovat toimineet: 

 kreivi Arvid Fredrik Kurck (Kurki) 1776–1781
 kreivi Carl Bonde 1781–1788
 Carl Johan Gyllenborg 1789–1791
 Johan Gustaf von Carlson 1792–1794
 Jöran Wilhelm Lode 1795–1796
 vapaaherra Axel Christian Reuterholm 1796–1808
 Erik Johan Bergenheim 1811–1816
 Karl Fredrik Rotkirch 1817–1832
 Carl Adam Adlerstjerna 1833–1841
 Ernst Fredrik Brander 1841–1856
 Johan Wilhelm Forsman 1856–1862
 Selim Ekbom 1862–1886
 Robert August Montgomery 1886–1887
 Gustaf Wilhelm Råbergh 1887–1890
 Johan Carl Emil af Frosterus 1890–1900
 Nils Isak Fellman 1900–1902
 Henrik Gustaf Borenius 1902–1909
 Frans Viktor Eriksson 1910–1915
 Karl Söderholm 1917–1923
 Kaarlo Yrjö Benedictus Ignatius 1923–1927
 Axel Johan Alfons Cederberg 1927–1933
 Hugo Albert Malmberg 1933–1934
 Bror Justus Gräsbeck 1935–1953
 Felix Johansson 1953–1957
 Karl Eero Harald Corell 1957–1970
 Paavo Alkio 1970–1972
 Eero Ivar Rewell 1972–1975
 Hanni Ritva Soilikki Hyöky (ensimmäinen nainen hovioikeuden presidenttinä) 1975–1989
 Erkki Kustaa Rintala 1989–1998
 Rolf Ingvar Krook 1998–2004
 Mikko Johannes Könkkölä 2005–2009
 Olli Ilmari Varila 2009–2014
 Tapani Päiviö Vasama 2014– 

Hovioikeus on jaettu kahteen osastoon, joita johtavat hovioikeudenlaamannit.

Hovioikeuspiiri

Hovioikeus käsittelee tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut.

Lähteet
 Vaasan hovioikeuden sivut

Viitteet

Aiheesta muualla

Hovioikeus
Suomen hovioikeudet