Sata

Sata (100) on luonnollinen luku. Se tarkoittaa kymmentä kymmentä. Sitä edeltää luku 99 ja seuraa luku 101.

Sanan alkuperä 
Suomeen luvun nimi on lainattu arjalaiskielistä (esimerkiksi sanskritin śatam, avestan satəm), joista sen kantamuotoja on lainattu ehkä useampaankin kertaan suomensukuisiin kieliin jo tuhansia vuosia sitten.

Sanana sata on mielenkiintoinen, koska indoeurooppalaiset kielet jaetaan ns. satem- ja centum-kieliin sen mukaan perustuuko sataa tarkoittava sana latinan sanaan centum  vai avestan sanaan satəm. Nämä ryhmät ovat muodostuneet alkuperäisen *ḱ-konsonantin muututtua velaariksi tai sibilantiksi. Suomen sata-sanalle sukua ovat mm. romanian sută ja slaavilaisten kielten sto.

SI-järjestelmän sataa tarkoittava etuliite hehto- on peräisin muinaiskreikan sanasta ἑκατόν ( 500 eaa. attikalaisella ääntämyksellä).

SI-järjestelmässä 
SI-järjestelmässä lukua 100 vastaa kerrannaisetuliite hehto (h) ja yhtä sadasosaa etuliite sentti (c). Hehto- tai heht-alkuisista yksiköistä ovat kuitenkin yleisesti käytössä vain hehtaari, hehtolitra ja hehtopascal. Monet rahayksiköt jakautuvat sataan pienempään yksikköön – esimerkiksi eurossa samoin kuin dollarissa on sata senttiä, Englannin punnassa on sata penniä (, vuodesta 1971). Myös Suomen markassa oli sata penniä.

Matematiikassa 

 100 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
 100 on neliöluku: .
 100 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä: .
 100 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä: .
 100 on Harshad-luku nelijärjestelmässä: .
 100 on Leylandin luku: .
 100 on Erdősin–Woodsin luku.
 100 on palindromi kolmijärjestelmässä (102013), seitsenjärjestelmässä (2027) ja yhdeksänjärjestelmässä (1219).
 100 on neljän ensimmäisen positiivisen kuutioluvun summa:  (katso kuva).
 100 on yhdeksän ensimmäisen alkuluvun summa: .
 100 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: .
 100 voidaan muodostaa kuutio- ja neliöluvun summana: .
 100 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa:  ja .
 100 ensimmäisen alkuluvun summa (24 133) on myös alkuluku.
 On 100 alkulukua, joissa numerot ovat kymmenjärjestelmässä suuruusjärjestyksessä eikä sama numero esiinny kahdesti. (Suurin sellainen alkuluku on .)
 Prosentti tarkoittaa sadasosaa.

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 100 on fermiumin järjestysluku.
 Rutenium-100 on ruteniumin vakaa isotooppi.
 Erbium-168, tulium-169 ja ytterbium-170 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 100.
 Veden kiehumispiste on noin 100 celsiusastetta.
 100 kilometrin korkeudella merenpinnan tasosta on Kármánin raja, jota pidetään usein Maan ilmakehän ja avaruuden rajana.

Muissa yhteyksissä 
 Seututie 100 eli Hakamäentie kulkee Helsingissä.
 Yhdysvaltain senaatissa on 100 jäsentä.
 Satavuotinen sota käytiin 1300- ja 1400-luvuilla.

Lähteet 

Luonnolliset luvut