Halsua

Halsua () on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Halsuan naapurikunnat ovat Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho ja Veteli ja se on myös ainoa Keski-Pohjanmaan maakunnan kunta, jolla on yhteistä maarajaa vain oman maakuntansa kuntien kanssa. Entisiä naapurikuntia ovat Kokkolaan vuonna 2009 liitetyt Kälviä ja Ullava.

Halsuan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla liikutusperunat, jotka syödään lusikalla viilin kera.

Historia

Esihistoria ja asutuksen syntyminen 
Halsuan seudulta on löydetty muutamia esihistoriallisia esineitä. Seutu oli pitkään eräalueena, jossa kävivät pääasiassa satakuntalaiset ja hämäläiset erämiehet. Keskiajalla seudulle saapui Pohjanmaan rannikolle asettunutta ruotsinkielistä väestöä. Halsuan erämaaluonteesta kertovat muun muassa paikannimet Karhulahti, Saukonsaari, Peuraniemi ja Joutsensaari.

Vakinaisesti Halsuan seutu asutettiin 1500-luvun jälkipuoliskolla. Vuoden 1571 kymmenysluettelossa on maininta Halsuan kylästä, jolloin seudulla oli kolme taloa. Asutus lisääntyi merkitsevästi kuitenkin vasta 1700-luvulla. Savolaisasutuksesta huolimatta Halsuan murre on ytimeltään länsisuomalaista.

Väkiluvun hidas kasvu johtui ennen kaikkea seudun maaperän karuudesta. Kytömaiden saveaminen opittiin vasta 1800-luvun puolivälissä, jolloin alkoi kytöviljelyn kukoistuskausi. Myös karjanhoito kohosi vähitellen korkealle tasolle.

Itsenäistyminen ja kehittyminen kuntana (1826–) 
Halsuan seutu kuului pitkään Kokkolan kirkkopitäjään. Vuonna 1826 perustettiin Halsuan rukoushuonekunta, joka muuttui kappeliseurakunnaksi vuonna 1856. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1906 Vetelistä, johon se oli kuulunut vuodesta 1860 lähtien. Seurakunnan puukirkon rakensivat kaustislaiset Heikki ja Jaakko Kuorikoski vuonna 1826. Kappeliseurakunnan aikana Halsuan elämää värittivät riitelevät kirkonmiehet, joiden maine kiiri kauaksi.

Vuosina 1960–1975 Halsuan asukasluku väheni 2 300:sta 1 536:een. Kunnan asukasmäärä nousi vuonna 1977 hivenen, kun Kanalan kylä liitettiin Halsuaan Lestijärvestä. Tämän jälkeen poismuutto hidastui ja vuonna 1985 asukkaita oli 1 670. Vuonna 2011 kunnan asukasmäärä oli 1 290.

Nykyisin Halsua tunnetaan paremmin ravimiesten, pesäpalloilijoiden ja kanteleensoittajien kuntana.

Maantiede 
Halsua on Suomenselän tuntumassa sijaitseva erämaakunta, jonka maisemia hallitsevat suot. Suot peittävät yli 60 prosenttia kunnan pinta-alasta.

Kunnan kallioperä on pääasiassa granodioriittia, länsirajan tuntumassa on myös gneissiä. Yleisin maalaji on moreeni, joka peittää erityisesti jokilaaksojen välisiä kumpareita. Kunnan ainoa harju on kaakosta lounaaseen suuntautuva harjujakso, joka on Halsuanjärven itärannalla näkyy Pappilanharjuna. Harjun liepeillä on hiekan ja saven sekaisia hietamaita, joilla leviävät kunnan parhaat viljelymaat. Halsuan maisemat ovat loivapiirteisiä. Maasto viettää vähitellen reuna-alueilta kohti Halsuanjärveä, joka on 119 metrin korkeudella merenpinnasta. Kunnassa on useita yli 130 metrin korkeuteen kohoavia kohoumia, korkein huippu on Länttäpatinmäki, Halsuanjoen pohjoispuolella.

Halsuan metsistä lähes puolet on puolukkatyypin kangasta. Kaksi kolmasosaa metsistä on mäntyvaltaista. Laajat suot kuuluvat Pohjanmaan aapasoihin, joita luonnehtivat aukeat nevat rimpineen. Nevoihin liittyy rämealueita, jotka usein jatkuvat soistuvina kankaina.

Kunnan länsirajan läheisyydessä oleva ehytrantainen ja vähäsaarinen Halsuanjärvi on Keski-Pohjanmaan suurimpia järviä. Halsuanjärveen laskevista joista huomattavimmat ovat Penninginjoki, Pajuoja ja Venetjoki, jonka säännöstelyaltaana on suurista kaloistaan tunnettu Venetjoen tekojärvi Halsuan ja Kokkolan rajamailla. Halsuanjärvi laskee Halsuanjokea pitkin Perhonjokeen.

Kylät 
 Hietalahti
 Kalliokoski
 Kanala
 Kannisto
 Karhukorpi
 Kirkonkylä
 Lepistö
 Liedes
 Majasaari
 Marjusaari
 Meriläinen
 Niemi
 Tofferi
 Ylikylä

Halsuan Ylikylä on valittu vuoden keskipohjalaiseksi kyläksi vuonna 2007.

Talous 
Halsuan suurimpia toimialoja ovat palveluyrittäjyys, teollisuus ja maatalous. Halsuan suurimpia yrityksiä ovat betonielementteien valmistaja Hietalahti ja Pojat, turkisalan yhtiö Meri Turkis sekä metäsasioihin erikoistunut Metsän Tähden Tiimi Hietalahti ja Pojat oli vuonna 2021 myös Halsuan suurin yhteisöveron maksaja.

32,2 prosenttia Halsuan työvoimasta sai vuonna 2015 elantonsa maa-, metsä- ja kalataloudesta, mikä teki kunnasta manner-Suomen kolmanneksi alkutuotantovaltaisimman Lestijärven ja Savukosken jälkeen. Vuonna 2014 Halsualle suunniteltiin yli sadan voimalan tuulipuistoa.

Vuonna 2020 Halsuan kunnallisveroprosentti on 23,50, joka on Suomen kaikkien aikojen korkein.

Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Halsualla oli 1 171 asukasta, joista 484 asui taajamassa, 684 haja-asutusalueilla ja 3:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Halsuan taajama-aste on 41,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Halsuan kirkonkylä.

Kristinusko 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Halsualla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Halsuan seurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Halsuan ja ympäristön Rauhanyhdistys.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva, Vetelistä käsin toimiva Veteli-Halsuan helluntaiseurakunta, jonka leirikeskus on Halsualla. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Halsuan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Hallinto 

Halsuan kunnanjohtaja vuodesta 2013 on Jari Penttilä. 
Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista yksitoista on Keskustan hallussa kaudella 2017–2021.

Ystävyyskunta 
  Võrun maakunta, Viro, 1990-

Liikenne 
Valtatie 13 Kokkolasta Jyväskylään ohittaa Halsuan kunnan lounaisrajan muutaman kilometrin päästä, ja kirkonkylästä on valtatielle matkaa vajaat 14 kilometriä. Kunnan sisäinen tieverkko on melko harva. Kirkonkylästä lähtevät seututiet Kaustiselle ja Lestijärvelle. Lähin rautatieasema on Seinäjoki–Oulu-radalla Kannuksessa, mutta useimmin käytetty Kokkolassa.

Etäisyyksiä Halsualta 
  Jyväskylä 180 km
  Kokkola 70 km
  Lapua 130 km
  Seinäjoki 135 km

Tunnettuja halsualaisia 

 Kreeta Haapasalo (1813–1893), kanteleensoittaja, asui Halsualla vuodesta 1869
 Otto Hotakainen (1908–1990), kansanmuusikko ja mestaripelimanni
 Viljami Kalliokoski (1894–1978), maanviljelysneuvos, maanviljelijä, poliitikko
 Kari Kanala (s. 1967), pappi, kirkkoherra, julkisuuden henkilö
 Mikko Kanala (s. 1992), vuoden tulokaspesäpalloilija 2010
 Allan Karvonen (1937–2016), vuoden pesäpalloilija 1966
 Aulis Karvonen (1939–2018), vuoden pesäpalloilija 1967
 Juhani Karvonen (s. 1951), metsänhoitaja, järjestöjohtaja ja päätoimittaja, metsäneuvos
 Viljo Karvonen (1906–1994), kanteleensoittaja ja mestaripelimanni
 Riitta Keiski (s. 1956), vihreän kemian asiantuntija, vuoden professori 2010
 Olavi Koivukangas, professori, Siirtolaisuusinstituutin johtaja
 Juha Meriläinen, (s. 1977) teologian tohtori, kirkkohistorian tutkija
 Eero Polas (1919–2000), director cantus, kuoronjohtaja
 Hilja Pärssinen (1876–1935), kansanedustaja, runoilija, opettaja, naisasianainen
 Arttu Ruuska (s. 1997), pesäpalloilija
Perttu Ruuska (s. 2001), pesäpalloilija
 Eino Tulikari (1905–1977), kanteleensoittaja
 Vesa Tapio Valo (s. 1951), dramaturgi ja teatterinjohtaja
 Toivo Venetjoki (1906–1988), kanteleensoittaja ja mestaripelimanni

Katso myös 
 Luettelo Halsuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Halsuan kunta
 Tilastokeskus - Halsuan avainluvut
 Halsuan seurakunta  – Seurakunnan historiaa ja nykypäivää
 Kalliokosken Sana  – Halsuan ja lähikylien asiaa ajava sanomalehti, ilmestyy kerran kuussa