Patria

Patria Oyj on suomalainen puolustus-, turvallisuus- ja ilmailualaan keskittyvä julkinen osakeyhtiö. Vuodesta 2016 eteenpäin 49,9 prosenttia Patriasta on kuulunut norjalaiselle teollisuuskonserni Kongsberg Defence & Aerospacelle, ja loput 50,1 prosenttia omistaa Suomen valtio.

Historia 
Patrian historia alkaa vuodesta 1921, jolloin Suomenlinnaan perustettiin Ilmailuvoimien Lentokonetehdas, jonka toiminta alkoi saksalaisen Hansa-Brandenburg -lentokoneen lisenssivalmistuksella. Nykymuotoinen Patria perustettiin vuonna 1997 yhdistämällä Vammas Oy, Patruunatehdas Lapua Oy, Sisu Defence Oy, Vihtavuori Oy ja Finavitec Oy.  Vammas oli muodostettu vuonna 1991 yhdistämällä puolustusministeriön Vammaskosken tehdas ja Oy Tampella Ab:n puolustusvälineyksikkö.

Konsernin omistus 
Maaliskuussa 2016 Suomen valtio ilmoitti myyvänsä 49,9 prosenttia Patriasta norjalaiselle Kongsberg Defence & Aerospacelle. Norjan valtio omistaa puolet Kongsbergista. Kauppahinnaksi sovittiin 272 miljoonaa euroa, ja myynnin jälkeen Suomen valtion osuudeksi yhtiössä jää 50,1 prosenttia. Patria omistaa puolet Nammosta.

Joulukuusta 2014 vuoteen 2016 Patrian omistaja oli Suomen valtio (100 %). Tätä ennen Patrian omistivat Suomen valtio (73,2 prosenttia) ja monikansallinen eurooppalainen EADS N.V, European Aeronautic Defence and Space Company (26,8 prosenttia). Joulukuussa 2014 Airbus-yhtiöksi nimensä samana vuonna vaihtanut EADS myi omistuksensa Patriasta, minkä jälkeen Patria oli täysin Suomen valtion omistama.

Patrian konsernirakenne 

Patria-konserni koostuu Patria Oyj -emoyhtiöstä  ja sen täysin omistamista tytäryhtiöistä. Kokonaan omistamiensa tytäryhtiöiden lisäksi Patria omistaa 61,8 % Millog Oy:sta ja 50 % norjalaisesta Nammo AS:stä sekä 60 % virolaisesta Milrem LCM OÜ:stä.

Patria-konsernin toimintamalli ja organisaatio uudistuivat vuoden 2022 alusta. Aiemmin Patria koostui seuraavista liiketoiminnoista:

 Aviation, joka tarjosi lentokoneiden ja helikoptereiden elinkaaren tukea sekä lentokoulutusta ja jonka asiakaskuntaan kuuluvat eri maiden puolustusvoimat, puolisotilaalliset joukot ja viranomaiset sekä alkuperäiset laitevalmistajat. Aviation oli Puolustusvoimien strateginen kumppani.
 International Support Partnerships, joka tarjosi kansainvälisiä elinkaaren tukipalveluja, kuten yhteistyötä puolustusvoimien ja viranomaisorganisaatioiden kanssa ylläpidon palvelujen ja ratkaisujen tarjoamiseksi kaikille puolustushaaroille kansainvälisesti. Patria Latvia SIA, Defence Partnership Latvia SIA, Milworks OÜ ja Kongsberg Aviation Maintenance Services AS olivat osa ISP-liiketoimintaa.
 Systems, joka tarjosi järjestelmä- ja laitetoimituksia sekä puolustusvoimille että turvallisuusviranomaisille. Erikoisosaamisalueita olivat tiedustelu-, valvonta- ja johtamisjärjestelmät sekä niiden integrointi ja elinkaaren tuki. Systems oli Suomen puolustusvoimien strateginen kumppani.
 Land, jonka tuote- ja palvelualueisiin lukeutuivat korkealuokkaiset panssaroidut pyöräajoneuvot, kranaatinheittimet sekä niiden koko elinkaaren tukipalvelut. Tunnetuimmat tuotteet olivat Patria AMV –tuoteperhe sekä Patria Nemo -kranaatinheitinjärjestelmä. Land syntyi vuonna 1997 Sisu Defencen pohjalle alun perin nimellä Patria Vehicles.
 Aerostructures, joka valmist lentokoneiden ja avaruuskaluston rakenteita sekä komposiitti- että metallimateriaaleista.

Vuoden 2022 alusta liiketoiminnot on jaettu seuraavasti:

 Finland-divisioona vastaa asiakkuuksista Suomessa erityisenä painopisteenään Puolustusvoimat. Finland koostuu neljästä liiketoiminta-alueesta: Air Force, Army, Navy ja Joint & Security.
 Global-divisioona vastaa asiakkuuksista Suomen ulkopuolella. Global koostuu Nordics, Europe- ja World-markkina-alueista.
 Portfolio vastaa tuotteista ja palveluista sekä niiden kehittämisestä ja myynnin tuesta koostuen kuudesta tuote- ja palvelulinjasta: Fleet Availability, Life cycle Management, Training & User Support, C5ISTAR, Mission Capability sekä New products and Services.
 Operations vastaa tuotannosta ja toimitusketjusta koostuen neljästä linjasta: Airframe & Structure Operations, Land Operations, Engine, Component & Training Operations ja Systems & Integrations Operations.

Lisäksi organisaatiossa säilyvät seuraavat liiketoiminnot:

 Millog toimii Patrian konserniyhtiönä tehden yhteistyötä Patrian muiden liiketoimintojen kanssa. Se tuottaa materiaalien koko elinkaaren tukipalveluita sotilasasiakkaille ja strategiselle kumppanille Suomen puolustusvoimille. Tehtäviin kuuluvat ajoneuvojen ja panssarikaluston, ase- ja elektroniikkajärjestelmien, laiva- ja järjestelmäalan kunnossapito ja niiden edellyttämät materiaali- ja elinkaaripalvelut sekä kaluston ja järjestelmien asennukset ja modifikaatiot. Patria omistaa Millogista 61,8 %.
 Nammo AS on Patrian (50 %) ja Norjan valtion (50 %) omistama yritys, joka kehittää ja tuottaa ammuksia ja ohjuksia sekä ympäristöystävällisiä demilitarisointipalveluja. Nammo kehittää ja tuottaa korkean teknologian ampumatarvikkeita sekä sotilas- että siviilikäyttöön. Tuotteisiin kuuluvat myös olalta laukaistavat asejärjestelmät sekä rakettimoottorit sotilas- ja avaruussovelluksiin. Nammolla on tytäryhtiöitä Australiassa, Espanjassa, Kanadassa, Norjassa, Ruotsissa, Saksassa, Suomessa, Sveitsissä, USA:ssa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa.

Johto 
Hallitus

Patria Oyj:n hallitukseen kuuluu voimassa olevan yhtiöjärjestyksen mukaan puheenjohtaja ja vähintään kolme ja enintään seitsemän muuta jäsentä. Yhtiökokous valitsee hallituksen puheenjohtajan sekä muut jäsenet ja päättää hallituksen jäsenten palkkioista. Hallituksen jäsenet valitaan vuodeksi kerrallaan.

Konsernin johtoryhmä

Konsernin johtoryhmä kokoontuu kuukausittain ja siihen kuuluu jokaisesta liiketoiminnasta vastaava johtaja, liiketoiminnan kehitysjohtaja, talousjohtaja, lakiasiainjohtaja, joka vastaa myös compliance- ja eettisyysasioista, sekä henkilöstöjohtaja. Tämän lisäksi konsernin johto kokoontuu myös muissa kokoonpanoissa.

Neuvottelukunta

Yhtiöjärjestyksen mukaan Patria Oyj:ssä on yhtiökokouksen asettama neuvottelukunta. Neuvottelukuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja enintään kymmenen muuta jäsentä. Patria Oyj:n yhtiöjärjestyksen mukaan hallituksen tulee kuulla neuvottelukuntaa asioissa, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista, tai joilla muutoin on suuri merkitys yhtiön toimialalle.

Yrityksen aiempi johto

Nykynykymuotoisen Patrian ensimmäisenä toimitusjohtajana toimi vuorineuvos Jorma Eloranta (1997–2001). Häntä seurasi yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 2001 toiminut Jorma Wiitakorpi, joka jätti tehtävänsä 18. elokuuta 2008. Wiitakorpi jatkoi toimitusjohtajan neuvonantajana kevääseen 2009 saakka. Vuonna 2008 Patrian toimitusjohtajaksi nimitettiin diplomi-insinööri Heikki Allonen, joka toimi aiemmin muun muassa Fiskarsin toimitusjohtajana. Allonen siirtyi eläkkeelle elokuussa 2016. Hänen seuraajakseen tuli diplomi-insinööri Olli Isotalo, joka työskenteli aiemmin Cargotecilla. Patrian hallitus nimitti 4.6.2019 KTM Esa Rautalingon konsernin toimitusjohtajaksi 1.7.2019 alkaen.

Suhde yhteiskuntaan ja kritiikki 

Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Patria tuki puolueita 19 000 eurolla, joista Kokoomus, Keskusta ja SDP saivat kukin 6 000 euroa. Nykyisen eettisen toimintaohjeensa mukaan Patria ei enää tue poliittisia puolueita.

Aseistakieltäytyjäliiton ja Muurinmurtajien vuonna 2008 käynnistämä Patria-kampanja syytti yhtiötä ammusten toimittamisesta ”USA:n armeijan laittomaan käyttöön” Irakissa ja Afganistanissa sekä yhteistyöstä ”skandaaleistaan tunnettujen” BAE Systemsin ja EADS:n kanssa. Kesäkuussa 2008 aktivistit sulkivat Patrian Tampereen toimiston sisäänkäynnit kahliutumalla toisiinsa porraskäytävien edustoilla. Mielenosoittajat vastustivat Suomen osallistumista kansainväliseen asekauppaan ja halusivat kiinnittää huomiota Patrian asevientiin liittyviin lahjusepäilyihin.

Lahjusepäilyt 

Yle TV1:n tutkivan journalismin ajankohtaisohjelma MOT väitti 1. syyskuuta 2008 Patrian maksaneen lahjuksia Sloveniaan tehdyn panssariajoneuvokaupan yhteydessä yhteensä 21 miljoonaa euroa. Rahaa päätyi MOT:n mukaan puolustusministeriön virkamiehille ja jopa Slovenian pääministerille, Janez Janšalle. MOT-ohjelman julkistamisen jälkeen Slovenian hallitus haastoi Ylen oikeuteen ohjelmassa esitettyjen väitteiden johdosta. Lahjusepäilyistä nostettiin syyte neljää yhtiön johtotehtävissä toiminutta henkilöä vastaan, joille vaadittiin vähintään kahden vuoden vankeustuomiota. Lisäksi yhtiölle vaadittiin vähintään 500 000 euron yhteisösakkoa. 

Kanta-Hämeen käräjäoikeus ja Turun hovioikeus hylkäsivät syytteet ja yhteisösakkovaatimuksen. Valtio määrättiin korvaamaan syytettyjen ja yhtiön oikeudenkäyntikuluja sekä korvauksia viivästyneestä esitutkinnasta. Slovenian pääministeri tuomittiin skandaalin johdosta aluksi kahden vuoden vankeusrangaistukseen, mutta tapaus palautettiin muotovirheen vuoksi takaisin käsittelyyn ja raukesi vanhentuneena. Patrian Itävallassa toiminut konsultti oli ainoa tapauksen syytetyistä, jonka tuomio jäi voimaan.

Samassa yhteydessä nostettiin myös kolmea yhtiön johtotehtävissä toiminutta työntekijää vastaan syyte vastaavasta lahjusepäilystä Kroatiaan tehdyissä panssariajoneuvokaupoissa, joissa syytettyjen epäillään luvanneen lahjuksia viisi prosenttia panssariajoneuvojen kauppahinnasta, joka toteutui 50 miljoonan euron arvoisena. Patrian epäiltiin maksaneen osan lahjuksista, noin 1,5 miljoonaa euroa, välitettäväksi edelleen Itävallassa toimineelle konsultille. Myös Kroatian-kaupoista vaadittiin yritykselle yhteisösakkoa.

Helmikuussa 2015 käräjäoikeus tuomitsi kaksi entistä Patrian johtajaa törkeästä lahjuksen antamisesta Kroatia-kaupoissa ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Tytäryhtiö tuomittiin 297 000 euron yhteisösakkoon. Turun hovioikeus muutti tuomiota hyläten molempien tuomittujen syytteet, yhteisösakkovaatimuksen sekä velvoittaen valtion maksamaan syytettyjen oikeudenkäyntikulut sekä korvauksia viivästyneestä esitutkinnasta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Patrian kotisivut

Seulonnan keskeiset artikkelit