Ojakärsämö

Ojakärsämö (Achillea ptarmica) on voimakastuoksuinen, valkokukkainen asterikasvi. Sitä tavataan lähes koko Euroopassa ja laikuttaisesti aina Venäjän Tyynenmeren rantaan. Se kasvaa erityisesti aurinkoisilla paikoilla.

Ulkonäkö ja koko 
Ojakärsämö on 30–60 cm korkea, pystykasvuinen ruohovartinen kasvi. Sen varsi on usein jo alaosasta haarova. Harmahtavan- tai puhtaanvihreät lehdet ovat 3–8 cm pitkiä, tasasoukkia tai suikeita, litteälaitaisia ja kevyesti hammaslaitaisia. Kukinto on niukkahaarainen, tavallisesti harsu mykeröstö. Kukat ovat väriltään valkoisenharmahtavia. Kukassa on kellertävänvalkoinen, 6–15 mm leveä mykeröpohjus sekä valkoisia, 4–7 mm pitkiä kielikukkia 10–14 kappaletta. Ojakärsämö kukkii heinä-syyskuussa.

Ojakärsämön kukat ovat suuremmat kuin ulkonäöltään hieman samantapaisilla lähisukulaisilla siankärsämöllä (A. millefolium) ja isokärsämöllä (A. salicifolia). Ojakärsämö risteytyy helposti isokärsämön kanssa. Risteymää esiintyy Suomessa etenkin Vanajaveden rannoilla lajien yhteisillä kasvupaikoilla.

Levinneisyys 
Ojakärsämöä ja sen alalajeja tavataan lähes koko Euroopassa Pyreneiltä itään aivan eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu läpi Venäjän keskiosiin ja laikuttaisena aina Tyynellemerelle saakka. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa ojakärsämö yleistyi vasta 1900-luvun alkupuolella heinänviljelyn mukana. Nykyään sitä esiintyy yleisenä etelärannikolta Keski-Lapin korkeudelle asti. Pohjoisemmassa lajia tavataan satunnaisesti.

Elinympäristö 
Ojakärsämö kasvaa aurinkoisissa paikoissa melko ravinteikkaassa maassa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat niityt, pientareet, pellot, rannat ja joutomaat.

Käyttö 
Kauniskukkaista ojakärsämöä on jo kauan käytetty koristekasvina puutarhoissa myös Suomessa. Nykyään lajia myös kasvatetaan kaupallisesti, varsinkin lajin kerrannaiskukkaista muotoa eli koreakärsämöä (Achillea ptarmica f. multiplex). Ojakärsämön kukkia voi kuivattaa koristeeksi.

Ojakärsämöä on myös käytetty rohdoskasvina. Kiinassa kasvia on käytetty ennustamiseen jo kolme tuhatta vuotta sitten.

Lähteet 
 Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle. Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005.
 Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
 Suomen terveyskasvit. Luonnon parantavat yrtit ja niiden salaisuudet. Toim. Huovinen, Marja-Leena & Kanerva, Kaarina. Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab, Tampere 1982.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2010: Ojakärsämön levinneisyys Suomessa
 Nettikasvio: Ojakärsämö (Achillea ptarmica)
 Luontoportti: Ojakärsämö (Achillea ptarmica)
 United States Department of Agriculture (USDA): Achillea ptarmica 

58.4 Putkilokasvit
Kärsämöt