Intel

Intel on yhdysvaltalainen monikansallinen teknologiayhtiö ja yksi maailman suurimpia puolijohteiden valmistajia.
Intelin tunnetuimpia tuotteita ovat mikroprosessorit. Yhtiö valmistaa myös tietokoneiden piirisarjoja, grafiikkasuorittimia ja muita komponentteja, sekä verkkolaitteita, mukaan lukien langattomat verkkolaitteet ja matkapuhelimet, sekä flash-muistia. Intel kehitti PC-yhteensopivien tietokoneiden suorittimien x86-käskykannan ja on maailman suurin näiden suorittimien valmistaja. Intel on sittemmin piirisarjoillaan ja teknologiamäärittelyillään vahvistanut otettaan PC-markkinoista.

Yrityksen pahin kilpailija on historiallisesti ollut AMD, jonka kanssa Intel on kamppaillut PC-suorittimien markkinoista. Viime vuosina Intelille on syntynyt useita kilpailijoita mobiililaitteiden yleistyttyä ja kilpailijoiden kehitettyä uusia suoritinteknologioita. Näitä kilpailijoita ovat muiden muassa Samsung Electronics, Qualcomm ja STMicroelectronics.

Historia 

Intelin perustivat vuonna 1968 Gordon E. Moore ja Robert Noyce. Liiketoimintasuunnitelma oli väljä ja epämääräinen yhden sivun kuvaus, mutta he saivat rahoitusta. Kolmas työntekijä oli Andrew Grove, joka johti yhtiötä pitkälle 1990-luvulle. Mukana oli myös pääomasijoittaja Arthur Rock, joka ei toiminut aktiivisesti yhtiössä. Yhtiön osakkeiden kokonaisarvo oli heinäkuussa 2006 noin 100 miljardia dollaria.

Vuonna 1991 Intel ryhtyi käyttämään 200 millimetrin piikiekkoja.

Vuonna 1995 Intel sai StrongARM-suoritinsarjan DEC:ltä. Hewlett-Packardin ostettua Compaqin se myi kaikki DEC Alphan tekniikan ja oikeudet (piireistä ja kääntäjistä suunnitteluryhmään asti) Intelille.

Vuonna 1999 Intel ryhtyi käyttämään tuotannossa 300 millimetrin piikiekkoja.

Vuonna 2003 Intel ilmoitti StrongARM-suoritinsarjan päättymisestä ja kehotti siirtymään XScale-sarjaan.

Vuonna 2006 Intel myi XScale PXA ARM -pohjaisen suoritinsarjan Marvell Technology Groupille.

Vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä Intel osti Havok-nimisen ohjelmistoyhtiön.

Toukokuussa 2008 Intel ilmoitti siirtyvänsä käyttämään 450 millimetrin piikiekkoja. 450 millimetrin piikiekkoja arvioitiin ryhdyttävän käyttämään viimeistään vuonna 2012.

Intel haastoi Nvidian oikeuteen helmikuussa 2009 prosessoreitaan tukevien piirisarjojen lisenssiin liittyvien erimielisyyksien vuoksi.

Maaliskuussa 2009 Nvidia jätti Intelistä vastakanteen.

Toukokuussa 2009 Intel osti 4 % ASM Internationalin osakkeista.

13. toukokuuta 2009 EU langetti Intelille ennätykselliset 1,06 miljardin euron sakot. Kilpailukomissaari Neelie Kroesin mukaan yritys oli syyllistynyt yli viiden vuoden ajan kilpailurikkomuksiin, joista oli koitunut harmia sekä kuluttajille että kilpailijoille, joista merkittävimpänä AMD. Kroes kertoi Intelin maksaneen toimittajille AMD:n siruilla varustettujen kokoonpanojen lanseerausten viivyttämisestä tai perumisesta sekä maksaneen laittomia piilotukia omille asiakkailleen. Intelin toimitusjohtaja Paul Otellini kertoi yrityksen valittavan tuomiosta. Yhdysvaltain kauppakomissio haastoi myös Intelin oikeuteen ja Intel maksoi AMD:lle 1,25 miljardia dollaria. Seurauksena AMD sai myös oikeuden tuottaa x86-prosessoreita ilman omaa valmistukseen käytettävää tuotantolaitosta.
Syytekohdat koskivat sekä suorittimia että grafiikkaprosessoreita:
 alennukset tilauksista järjestelmätoimittajille
 Intelin ohjelmointikielen kääntäjä ei käyttänyt kilpailevalla suorittimella samoja suorituskykyä parantavia toimintoja
 Intel maksoi/painosti ohjelmistojen ja laitteistojen toimittajia rajoittamaan tukeansa AMD:n suorittimille
 valheellinen mainonta suorituskykytuloksissa
 Intel kieltäytyi lisensoimasta Nvidialle uusinta DMI- ja QPI-väyläteknologiaa
 yhteensopivuusongelmien aiheuttaminen GPGPU-käytölle

Computex 2009 -messuilla Intel onnitteli taiwanilaisia emolevyvalmistajia miljardin työpöytäkäyttöön suunnatun Intel-emolevyn toimittamisesta.

Kesäkuussa 2009 Intel osti VxWorks-käyttöjärjestelmän kehittäneen Wind River Systemsin 884 miljoonan dollarin hintaan.

Vuonna 2011 Intel ilmoitti Fulcrum Microsystemsin ostamisesta. Fulcrum oli tehtaaton puolijohdevalmistaja, joka suunnitteli mikropiirejä ethernet-kytkimiin.

Joulukuussa 2015 Intel sai valmiiksi Alteran ostamisen 16,7 miljardilla dollarilla.

Vuonna 2017 Intel hankki robottiautoteknologiaan liittyvän Mobileyen 15,3 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla.

Toukokuussa 2017 julkaistu Itanium 9700, koodinimeltään Kittson jäi viimeiseksi IA-64-käskykantaa käyttäväksi Itanium-suorittimeksi.

Tammikuussa 2018 uutisoitiin Intelin suorittimissa olevan vakava suunnitteluvirhe spekulatiivisessa suorituksessa, joka vaarantaa suorittimia käyttävien koneiden tietoturvan (nk. Meltdown- ja Spectre-haavoittuvuudet). Vian uskotaan vaikuttavan miljooniin tietokoneisiin, jotka on valmistettu viime vuosikymmenen aikana. Tietoturvariskin korjaamiselle välttämättömien päivitysten Linuxilla ja Windowsilla uskotaan puolestaan hidastavan suorittimien toimintaa merkittävästi. Myös muut käyttöjärjestelmät vaativat päivityksiä.
Samana vuonna uutisoitiin Foreshadow L1TF -haavoittuvuudesta, joka vaikuttaa muun muassa SGX-enklaavien ja virtuaalikoneiden suojaukseen.

Helmikuussa 2019 uutisoitiin tietoturvariskistä Intelin SGX-teknologiassa.

Heinäkuussa 2019 Apple ilmoitti ostavansa Intelin modeemiliiketoiminnan. Aiemmin samana vuonna Intel osti brittiläisen Omnitekin vahvistaakseen FPGA-liiketoimintaansa.

Marraskuussa 2019 julkistettiin TPM (Trusted Platform Module) -tekniikkaan liittyvä haavoittuvuus. Samana vuonna löydettiin toinen versio Zombieload-nimellä tunnetusta haavoittuvuudesta.

Maaliskuussa 2020 uutisoitiin Load Value Injection -nimellä (LVI) tunnetusta haavoittuvuudesta, jonka vuoksi ohjelmointikielen kääntäjiin tehdään muutoksia käskyjen lisäämiseksi (lfence).

Lokakuussa 2020 SK Hynix ja Intel ilmoittivat yhdessä, että Intel myy NAND-muistien liiketoimintansa SK Hynixille 9 miljardin dollarin hinnalla. Kauppa sisältää kaiken immateriaalioikeuden, teollisuustilat ja henkilöstön. Kauppa ei kuitenkaan sisällä kaikkea Intelin haihtumattoman muistin liiketoimintaa kuten Optane-muistiteknologiaa.

Vuonna 2022 Intel sopi VLSI Technologyn kanssa patenttikiistan. Kiistassa oli kyse neljästä miljardista dollarista ja Intel oli jo hävinnyt kolme miljardia dollaria VLSI:tä vastaan vuodesta 2018 lähtien käydyissä patenttikiistoissa.

27. tammikuuta 2023 Intelin osakekurssi putosi 6,4 prosentilla, kun yhtiö kertoi tulosennusteistaan. Intel ennusti vuoden 2023 ensimmäisen neljänneksen menevän tappiolliseksi ja liikevaihdon jäävän ennustettua pienemmäksi. Analyytikot luonnehtivat tätä historialliseksi romahdukseksi.

Osuus suoritinmarkkinoilla 

Intelin osuus prosessorimarkkinoilla oli vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä 81,8 prosenttia. Intel kasvatti osuuttaan prosessorimarkkinoista vuoden 2007 viimeiseen neljännekseen verrattuna 3,4 prosenttia. Vuositasolla kasvua oli 1,6 prosenttia. Vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä Intelin osuus prosessorimarkkinoista laski 79,1 prosenttiin.

Logoja 
Intelin vanhoja ja uusia logoja.

Intelin valmistamia suorittimia

Ei-x86-suorittimet 
 Intel 4004
 Intel 4040
 Intel 8008
 Intel 8051
 Intel 8080
 Intel 8085
 Intel iAPX 432
 Intel Itanium
 Intel Itanium 2
 Intel Quark
 i860 (80860)
 i960 (80960)

ARM 
 StrongARM
 XScale

x86-suorittimet 
 Intel 8086 / Intel 8088
 Intel 80186 / Intel 80188
 Intel 80286
 Intel 80386
 Intel i486
 Intel Atom
 Intel Pentium
 Intel Pentium Pro
 Intel Pentium II
 Intel Pentium III
 Intel Celeron
 Intel Pentium 4 / Intel Pentium D
 Intel Pentium M
 Intel Core
 Intel Core 2
 Intel Xeon
 Intel Core i9
 Intel Core i7
 Intel Core i5
 Intel Core i3

Katso myös 
 QuickPath

Lähteet

Aiheesta muualla

Intelin virallinen sivusto

 
Seulonnan keskeiset artikkelit