Elisa (yritys)

Elisa Oyj (vuoteen 2003 Elisa Communications Oyj ja sitä ennen Helsingin Puhelin Oyj) on suomalainen tietoliikenne-, ICT- ja online-palveluyritys, joka toimii pääasiassa Suomessa ja Virossa. Vuonna 2022 Elisalla oli yli 6,3 miljoonaa kuluttajien, yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden liittymää. Suomessa sen markkinaosuus oli 36 prosenttia ja se on maan johtava mobiiliverkko-operaattori ja kiinteän verkon operaattori. Virossa se on markkinakakkonen. Digitaalisia palveluita tarjotaan myös kansainvälisille markkinoille. Elisan yhteistyökumppaneihin kuuluu muun muassa Vodafone. Yhtiön palveluvalikoimaan kuuluvat kiinteät ja mobiilit puhelinliittymät ja laajakaistaliittymät, joita myydään sekä Elisa- että Elisa Saunalahti -brändeillä sekä kaapelitelevisioliittymät, liittymien oheispalvelut ja digitaaliset palvelut kuten esimerkiksi Elisa Viihde ja Elisa Kirja.

Elisa on julkisesti noteerattu Nasdaq Helsinki Suuret Yhtiöt -listalla, osakkeenomistajia on noin 167 000. Yhtiön liikevaihto vuonna 2022 oli lähes 2,1 miljardia euroa ja sen henkilöstömäärä yli 5 600. Vuonna 2021 se oli liikevaihdolla mitattuna Suomen kolmanneksi suurin it-yritys.

Historiaa

Helsingin Puhelinyhdistys (HPY) (1882–1997)
Lennätinmekaanikko Daniel Wadén perusti Helsingin puhelinyhdistyksen (HPY) 31. tammikuuta 1882, kun senaatti oli antanut siihen luvan. Ensimmäinen puhelinlinja oli Kaivopuiston ravintolasta Oopperakellariin.

1920-luvulla suomalaiset puhelinyhtiöt perustivat yhteisen yhtymän, Puhelinlaitosten liiton.

Keväällä 1929 saatiin automatisoitua Helsingin alueen keskukset. Helsinki oli silloin ensimmäinen kaupunki koko maailmassa, jossa oli automatisoidut puhelinkeskukset.

1930–1950-luvuilla Helsingin Puhelinyhdistys osti pieniä puhelinlaitoksia.

1980-luvun alussa alettiin rakentaa digitaalikeskuksia, jotka saatiin valmiiksi vuonna 1996, yli kymmenen vuotta alkuperäistä aikataulua aiemmin.

Keväällä 1985 HPY oli yksi valtakunnallisen datasiirtopalveluja tarjoavan Oy Datatie Ab:ta perustajista.

Kun matkapuhelimien aika alkoi 1990-luvulla, yksityiset puhelinyhtiöt perustivat Radiolinjan kilpailemaan Telecom Finlandin (entinen lennätinlaitos, josta tuli myöhemmin Sonera ja Telia) kanssa. Puhelinlaitosten yhteistyöjärjestöstä tuli vuonna 1996 Finnet-liitto. 

Finnet-yhteistyötä hallitsivat isoimmat puhelinyhtiöt, jotka alkoivat kuitenkin kokea joutuneensa maksumiehiksi huonommin kannattaneille yhtiöille. Vuonna 1994 Helsingin puhelinyhdistyksen liiketoiminta yhtiöitettiin Helsingin Puhelin Oy:ksi, Helsingin puhelinyhdistyksen pysyessä yhtiön omistajana. Helsingin Puhelin perusti Finnet Oy:n ja pyrki saamaan muut mukaan liiketoiminnalliseen yhteistyöhön.

Valtion omistaman Telen kaukoverkkomonopoli päättyi vuonna 1994, jolloin yksityisten puhelinlaitosten omistama Kaukoverkko Ysi Oy alkoi kilpailla kaukopuheluista sen kanssa.

Helsingin Puhelin pörssiin (1997–1999)

Helsingin Puhelin Oyj listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1997. Entinen puhelinyhdistys muuttui ensin osuuskunnaksi, sitten osakeyhtiöksi nimellä HPY Holding Oyj ja sulautui viimein pörssinoteerattuun tytäryhtiöönsä vuonna 2000.

Vuonna 1998 Elisa hankki enemmistön vuonna 1988 perustetusta GSM-operaattori Radiolinjasta, joka kuului alun perin paikallispuhelinyhtiöiden yhteenliittymä Finnetin sekä osuudet Tampereen Puhelimesta (TPO), Keski-Suomen Puhelimesta (KSP) ja Joensuun Puhelimesta.

Elisa Communications Oyj (2000–2003)

14. tammikuuta 2000 Helsingin Puhelin Oyj ja konserniyhtiöt ottivat tunnuksekseen nimen Elisa Communications, ja 1. heinäkuuta 2000 yhtiö sulautui emoyhtiönsä HPY Holding Oyj:n kanssa Elisa Communications Oyj:ksi. Elisa on paitsi kansainvälinen naisen etunimi myös HPY:n käytöstä poistetun sähköpostijärjestelmän nimi. HPY oli ottanut vuonna 1985 käyttöön yhtiön sisäisen X.400-sähköpostin, jonka nimi oli Elisa (Elektroninen Integroitu Sanomanvälitysjärjestelmä). Elisa-nimellä haettiin myös mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin kuten e-bisnes. Nimen ottaminen koko yhtiön nimeksi kohtasi yhtiön hallituksessa vastustusta, sillä erään jäsenen mukaan ”liiketoimintaa harjoittavalle yhtiölle ei sovi naisen nimi”. 

Vuoden 2001 alussa Elisa erosi Finnet-liitosta ja Kaukoverkko Ysin toiminnasta ja otti mukaansa älyverkkoliiketoiminnan. Elisa perusti liiketoimintaa varten EP Star -yhtiön Jaakko Pöyry Groupin kanssa.. Elisa osti muut osakkaat pois Datatieltä ja Radiolinjasta, vaihtokaupassa Elisa luopui Finnet Oy:n nimestä. 

Vuonna 2001 kilpailuvirasto tuomitsi Elisan määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Yrityksen katsottiin käyttäneen muun muassa kaksoishinnoittelua, kohtuutonta hinnoittelua, syrjivää hinnoittelua sekä vaikeuttaneen markkinoille pääsyä. Elisa tuomittiin maksamaan noin 4,2 miljoonan euron suuruisen seuraamusmaksun.

Kolumbus oli Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä Kolumbus Oy. Seuraavana vuonna Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet.

Elisa Oyj (2003–2010)

Vuonna 2003 emoyhtiö Elisa Communications Oyj:n nimi lyhennettiin muotoon Elisa Oyj ja hallitus allekirjoitti suunnitelmat, että Elisa Oyj:hin sulautuisivat sen kokonaan omistamat tytäryhtiöt (muun muassa Oy Radiolinja Ab, ElisaCom Oy, Riihimäen Puhelin alayhtiöineen, Elisa Networks Oy ja Soon Net Oy). Elisa työllisti kaikkiaan noin 7 500 työntekijää. Yrityksen toimitusjohtajana aloitti Veli-Matti Mattila, jonka ensimmäisiin toimenpiteisiin kuului johtoryhmän vaihtaminen, pääkonttorin siirto pois Helsingin Korkeavuorenkadulla sijaitsevasta Lars Sonckin suunnittelemasta vanhasta Helsingin Puhelinyhdistyksen talosta ja suuret yt-neuvottelut. ”Elisa oli pahemmassa tilanteessa kuin ulospäin näytti, ja silloin oli kiire. Yrityksen itsenäinen tulevaisuus oli vaakalaudalla”, hän kertoi silloisesta tilanteesta myöhemmin. Alhaisen pörssikurssin vuoksi Elisa oli vaarassa tulla ostetuksi liian halvalla hinnalla. Useiden yt-kierrosten jälkeen Elisa työllisti pienimmillään alle 3 000 henkilöä.

Vuonna 2004 Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa ja yhtiö sulautui Elisa-konserniin vuoden 2005 lopussa. Elisa alkoi myydä datakortteja.

Vuonna 2005 Elisa osti Saunalahti Groupin ja veti sen pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa. 

Vuonna 2006 Tikka Communications Oy ja Jyväsviestintä Oy sulautuivat Elisaan. Vuonna 2007 Lounet Oy, First Orange Contact Oy ja Elisa Ventures Oy sulautettiin Elisaan.

Elisan suurin yksittäinen osakkeenomistaja Novator Finland Oy vaati syksyllä 2007 ylimääräisen yhtiökokouksen koollekutsumista käsittelemään Elisan yhtiörakenteen muuttamista ja uuden hallituksen valitsemista. Ennen kokousta se luopui yhtiöjärjestyksen muutosvaatimuksesta ja ehdotti hallitukseen kahta omaa ehdokastaan. Ylimääräisessä yhtiökokouksessa se ei saanut ehdotukselleen riittävää kannatusta.

Vuonna 2008 Elisa osti 51 prosenttia Kuntokompassi Oy:stä (Excenta Oy), Electur Oy:n, sekä contact center -palveluita tuottaneet Dialmedia Oy:n ja Doneto Oy:n. Telenor Sverige AB:ltä se osti Telenor Oy:n. Saunalahti lanseerasi nettitikun.

Vuonna 2009 Elisasta tuli suomalaisten mobiililiittymien markkinajohtaja. Kesäkuussa Suomen valtio kertoi luovuttaneensa omistamansa 16 006 000 Elisa Oyj:n osaketta Solidiumille apporttina. Suomen valtion omistus oli noin 9,62 prosenttia Elisan osakepääomasta ja äänimäärästä.

Vuonna 2010 Elisa osti videoneuvottelutoimija Videran ja IT-ulkoistuspalveluja tuottaneen Appelsiinin. Elisa Kirja -äänikirjapalvelu avattiin.

Elisa Oyj (2011–2019) 
Vuonna 2013 Elisa osti PPO Yhtiöt Oy:n, Kymen Puhelin Oy:n ja Telekarelia Oy:n. 

Syksyllä 2014 Elisa uudisti brändistrategiansa, koska sen liiketoiminnat olivat aiempaa laajemmat. Samalla uusittiin myös yritysilme ja markkinointiviestinnän tyyli. Tytäryhtiöistä Saunalahden, Appelsiinin ja Videran logot hävisivät ja niistä tuli osa Elisa-brändiä. Elisan alabrändeistä kuusi oli suunnattu kuluttajille ja kaksi yritysasiakkaille. Sulake ja Habbo säilyivät itsenäisinä brändeinä. Ensimmäinen Elisa Viihteen alkuperäissarja julkaistiin. Vuonna 2014 Anvian ankkuriomistajat tarjoutuivat myymään osakkeensa Elisalle, minkä jälkeen Elisa yritti ostaa myös pienosakkaiden osakkeet. Lähes kahden vuoden prosessin aikana Elisaa syytettiin vihamielisestä yritysvaltauksesta. Kauppa saatiin päätökseen vuonna 2016, jolloin Elisa osti pohjalaisen ict-yhtiö Anvian teleliiketoiminnan, it- ja hostingpalvelut ja osan Anvian tv-liiketoiminnoista. 

Vuonna 2017 Elisa osti virolaisen ES Starmanin ja Santa Monica Networks Oy:n liiketoiminnan Suomessa ja Virossa. Vuosina 2012–2017 Elisa teki yrityskauppoja noin 500 miljoonalla eurolla.

Maaliskuussa 2018 viestintävirasto puuttui Elisan harjoittamaan lainvastaiseen puhelinmarkkinointiin. Elisan puhelinmyyjät olivat lähestyneet erityisesti Moi Mobiilin asiakkaita näennäisesti muiden palveluiden tiimoilta, mutta puhelun aikana alkaneet myydä Elisan puhelinliittymiä jopa 90 prosentin alennuksella listahinnoista. Tietoyhteiskuntakaari kieltää matkaviestinverkon puhelinliittymien markkinoinnin kuluttajalle puhelimitse muuten kuin kuluttajan nimenomaisesta pyynnöstä. Vuonna 2018 Elisa osti Fenix Solutionsin ja streaming- ja videotuotantopalveluihin erikoistuneen Kepit Systemsin.

Kesäkuussa 2019 Elisa kertoi ostavansa ruotsalaisen Polystar OSIX AB:n ja sen tytäryhtiöt, jotka tarjosivat kansainvälisesti verkon valvonta- ja analytiikkaohjelmistoratkaisuja teleoperaattoreille. Elisa oli aiemmin perustanut Elisa Automate -startupin, joka keskittyi verkonvalvontakeskusten automatisointiin tekoälyn avulla. Polystar yhdistettiin siihen, jolloin syntyi Elisa Polystar.

Elisa Oyj (2020–) 
Marraskuussa 2020 Elisa osti enemmistöosuuden yhdysvaltalaisesta CalcuQuote-yrityksestä.

Tammikuussa 2021 Elisa osti saksalaisen Camlinen, joka tuotti tuotanto- ja laadunhallintaohjelmistoja teollisuudelle sekä osuuden italialaisesta SedApta-yrityksestä. Myöhemmin samana vuonna ostettiin myös enemmistöosuus belgialaisesta Tenforcesta.

Huhtikuussa 2022 Elisa osti slovakialaisen teleoperaattoreille automaatioita tarjoavan Frinx-yrityksen, joka toimi Bratislavassa ja New Yorkissa. Elisa ja Suomen Erillisverkot tekivät 2,9 miljoonan euron arvoisen sopimuksen it-ulkoistuksesta. Elokuussa Elisa Polystar osti Cardinality Ltd:n. Joulukuussa Elisa kertoi alkavansa tehdä litium-ioniakuilla toimivista tukiasemistaan  virtuaalivoimaloita. Elisan tavoitteena oli välttää runkoverkon huippukulutustunteja kasvattamalla tukiasemiensa akkukapasiteetteja. Samalla se alkoi tarjota tasapainotuspalveluita myös kantaverkkoyhtiö Fingridille. Elisan 5G-verkko kattoi Suomessa yli 86 prosenttia väestöstä ja Virossa yli 70 prosenttia väestöstä.

Vuonna 2023 suomalaiset operaattorit lopettavat 3G-verkon ylläpidon ja alkavat tarjota 4G- ja 5G-yhteyksiä. Edellisenä syksynä Elisa testasi käyttäjien siirtämistä nopeampiin verkostoihin Hämeenlinnassa ja alkoi sammuttaa 3G-asemiaan siellä tammikuun lopussa. Helmikuussa Elisa kertoi saaneensa valtiolta lähes 4 miljoonan avustuksen tukiasemiensa varavirran käyttämiseen sähköntuotannossa. Hajautetun virtuaalivoimalan teho on 150 MWh. Elisa Viihteen ja Viaplayn yhteistyö loppui syyskuussa, kun Elisa Viihteen uutena kumppanina aloitti Nelonen Media. Samalla Elisa Viihteen alkuperäissarjat siirtyivät Nelosen Ruutu+-palveluun.

Teknisiä edistysaskeleita (1991–)
Maailman ensimmäinen kaupallisessa verkossa soitettu GSM-puhelu tehtiin vuonna 1991 Radiolinjan verkossa. Palvelu avattiin kaupalliseen käyttöön samana vuonna. Maailman ensimmäinen GSM-datapuhelu tehtiin Radiolinjan verkossa vuonna 1993.

Vuoden 2006 keväällä Elisa avasi Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäisen HSDPA-verkon. HSDPA on päivitys UMTS:iin, tuoden mukanaan merkittävän nopeuden nousun datansiirtoon. Marraskuussa 2006 Elisan HSDPA-verkko, joka toimi nopeudella 1,8 Mbit/s tukiasemasta mobiililaitteeseen, ja joka oli tarjolla 40 prosentille suomalaisista, oli vielä Suomen ainoa kaupallisesti tarjolla oleva HSDPA-verkko.

13. marraskuuta 2006 Elisan verkossa Vierumäellä soitettiin yhteistyössä Nokian kanssa maailman ensimmäinen UMTS 900 MHz -teknologiaan perustuva 3G-/HSDPA-puhelu. Siihen asti 3G-puhelut olivat kulkeneet 2,1 GHz taajuudella, mutta kokeilu osoitti GSM:n kanssa jaettavan taajuuden käytön olevan mahdollista. Vuonna 2007 Elisa avasi ensimmäisenä maailmassa kaupalliseen käyttöön tarkoitetun 3G UMTS900-verkon.

Elisa avasi ensimmäisenä 4G-yritysverkon kaupalliseen käyttöön 2011, ja 2013 avattiin kaupalliset 4G/800 MHz -taajuudet.

Vuonna 2014 Elisa siirtyi tiettävästi maailman ensimmäisten teleoperaattorien joukossa käyttämään kuukausilaskutuksen perusteena rajatonta dataa. Hinta perustui datansiirron nopeuteen. Pian muut Suomessa toimivat operaattorit siirtyivät samanlaiseen hinnoitteluun. Vuonna 2021 Suomessa käytetäänkin maailman eniten mobiilidataa.

27. kesäkuuta 2018 Elisa ilmoitti avanneensa maailman ensimmäisen kaupallisen 5G-verkon Tampereelle ja Tallinnaan. 1. tammikuuta 2019 Elisa ilmoitti laajentaneensa 5G-verkkoa Jyväskylään, Helsinkiin ja Turkuun. Elisa on keväästä 2018 asti myynyt 5G Ready -liittymiä, joissa dataa siirtyy nopeimmillaan 600 megabittiä sekunnissa. Varsinaiset 5G-verkot ja liittymät Elisa toi markkinoille alkuvuonna 2019. Joulukuussa 2019 Elisalla oli yksi Euroopan laajimpia 5G-verkkoja, pelkästään pääkaupunkiseudulla satoja 5G-tukiasemia. Elisalla oli 5G-verkkoja myös 10 muussa kaupungissa. Vantaalla Elisa tarjosi yksityishenkilöille 5G Kotinetti -palvelua. Pääkaupunkiseudun 5G-verkko oli saatavilla noin 200 000 ihmiselle ja Elisa kertoi, että sen 5G-asiakkaiden määrä laskettiin tuhansissa.

Organisaatio
Elisan liiketoiminta on jaettu kahteen segmenttiin: Henkilöasiakkaat ja Yritysasiakkaat, joiden ohjaus tapahtuu yksiköiden, tulosyksiköiden ja tukiyksiköiden kautta. Yrityksen henkilöstö työskentelee eri puolilla Suomea, osa myös ulkomailla. Alueellisia osaamiskeskittymiin kuuluu muun muassa kyberturvakehitys Jyväskylässä, videoneuvottelukehitys Oulussa ja asiakaspalvelukeskukset Joensuussa ja Kokkolassa.

Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut 1. heinäkuuta 2003 lähtien Veli-Matti Mattila. Mattila on yksi Suomen pitkäaikaisimmista suuren pörssiyrityksen toimitusjohtajista.

Elisan hallitukseen kuului vuonna 2021 puheenjohtaja Anssi Vanjoen lisäksi Clarisse Berggårdh, Kim Ignatius, Topi Manner, Eva-Lotta Sjöstedt, Seija Turunen ja Antti Vasara.

Omistus 

Elisalla on noin 167 000 rekisteröityä omistajaa. 
Yhtiön kahdeksan suurinta osakkeenomistajaa helmikuussa 2023 olivat:
 Solidium Oy 
 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 
 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma 
 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 
 Helsingin kaupunki 
 Valtion Eläkerahasto 
 OP-Suomi 
 Nordea

Tytäryhtiöt 
Helmikuussa 2023 Elisan tytäryhtiöitä olivat:

Cardinality Ltd, Iso-Britannia
camLine GmbH, Saksa
Elisa Eesti AS, Viro
Elisa Santa Monica Oy, turvallisiin tietoverkko- ja konesaliohjelmistoihin keskittynyt IT-palveluyhtiö
Elisa Videra Oy, videoneuvotteluoperaattori

Enia Oy, telemarkkinointiyritys, jonka Elisa omistaa 100-prosenttisesti 
Fenix Solutions Oy, IT-palveluyhtiö
Fonum Oy, puhelinhuoltoyhtiö
FRINX s.r.o, Slovakia
Kepit Systems Oy, streaming-palveluyhtiö

Polystar OSIX AB, Ruotsi
TenForce NV, Belgia
Watson Nordic Oy, IPTV-palveluyhtiö

Yhteistyökumppanit 
Vuonna 2015 Elisa perusti startup-tiimin, johon mahdolliset yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteyttä. Tiimin valittua Elisalle potentiaaliset kumppanit se esittelee ne varsinaisille liiketoiminnoille. Tiimin tavoite oli selkeyttää Elisan ja startup-yritysten välistä yhteistyötä.

Elisa on järjestänyt Slush-tapahtuman yhteydessä "AI Co-creation Challenge" -kilpailun. Vuonna 2018 kilpailun 50 000 euron pääpalkinnon voitti Lifemote.

Elisa ja tietoturvayritys F-Secure aloittivat syksyllä 2018 yhteistyön, jossa kehitetään esineiden internet-laitteita suojaavan reititin. Tietoturvalaitteella voi suojata kotien tietokoneiden, tablettien ja puhelinten lisäksi ne laitteet, joihin ei voi asentaa tietoturvaohjelmia. Tällaisiin laitteisiin kuuluu esimerkiksi mediasoittimet, pelikonsolit, älytelevisiot ja perinteiset kodinkoneet, kuten jääkaapit, ilmalämpöpumput ja valvontakamerat, joita valmistajat ovat alkaneet liittää verkkoon ottamatta huomioon tietoturva-asioita. Elisa oli ensimmäinen operaattori, joka hyödynsi F-Securen kehittämää tietoturvareititintä.

Tuotteet ja palvelut 

Elisan valikoimiin kuuluu liittymiä ja erilaisia elämyksellisiä palveluita. Elisa tarjoaa muiden liittymien lisäksi myös perinteisiä lankapuhelinliittymiä, toisin kuin esimerkiksi sen kilpailija Telia, joka ilmoitti niiden lopetuksesta vuonna 2019.

Vuonna 2022 Elisan markkinaosuus Suomessa oli 36 prosenttia.

Yli 60 prosenttia Elisan liikevaihdosta tuli heinä–syyskuussa 2018 mobiililiittymistä ja laitemyynnistä, digitaalisten palveluiden osuus oli yli 15 prosenttia. Yrityksen kasvavia liiketoiminta-alueita olivat videoneuvottelu, älytehtaat ja palvelut muille operaattoreille.

Kuluttajille suunnattuja palveluja 

Elisan kuluttaja-asiakkaille toteuttamia mobiili- ja internetpalveluita myydään etupäässä Elisa Saunalahti-liittymäbrändillä.

Elisa Kirja 

Elisa Kirja on sähköisten kirjojen palvelu. Palvelusta voi ostaa e-kirjoja ja äänikirjoja, joita voi lukea ja kuunnella tietokoneella, e-kirjojen lukulaitteella tai ilmaisella Android- ja iOS-laitteille saatavalla Elisa Kirja -sovelluksella. Elisa Kirjasta on ostettavissa yli 9 000 teosta, ja siellä on laajin valikoima suomenkielisiä e-kirjoja. Elisa Kirja oli loppuvuonna 2018 markkinajohtaja Suomessa myydyissä sähköisissä kirjoissa, sen osuus markkinoista oli  36 %.

Elisa Viihde 

Elisa Viihde on vuonna 2009 perustettu digitaalinen tv-palvelu, joka tarjoaa käyttäjilleen videovuokraamon, maksuttomia kanavia, tallennustilaa, etäkäyttömahdollisuuden puhelimella, tabletilla ja tietokoneella ja laajakaistan. Alussa Elisa Viihde rahoitti kotimaisia elokuvia ja vuonna 2014 se alkoi tuottaa sarjoja. Kevääseen 2018 mennessä Elisa Viihde oli julkaissut kymmenkunta alkuperäissarjaa. Näiden joukossa ovat muun muassa Downshiftaajat, Konttori, Ismo ja Ivalo. Marraskuussa 2018 Elisa Viihteellä oli yli 400 000 asiakasta, joista yli 300 000 Suomessa. 

Elisa Viihteen alkuperäissarjojen ensiesitysoikeudet on Nelonen Median Ruutu+-palvelulla.

Yrityksille suunnattuja palveluja 
Elisa automatisoi oman verkonhallintansa ohjelmistolla, joka analysoi verkon vikatilanteita jatkuvasti millisekuntien tarkkuudella. Havaitut viat korjataan automaattisesti. Elisa Polystar(aiemmin Elisa Automate) -yksikkö myy kehittämäänsä älyohjelmistoa sekä muita verkonhallinnan automatisointiin tarkoitettuja välineitä kuten laadunhallinta- ja analytiikkaohjelmistoja kansainvälisille operaattoreille, joiden mobiilidataliikenteen määrä kasvaa voimakkaasti. Yhtiö on laajentanut palveluitaan yritysostoin. Vuonna 2022 ostettiin Cardinality Ltd, joka tukee verkko-operaattoriasiakkaitaan esimerkiksi pilvipohjaisessa tiedonhallinnassa (DataOps), palveluvarmennuksessa ja asiakaskokemusanalytiikassa ja Frinx, joka on yhdistänyt runkoverkon ja mobiiliverkon automaattisen valvonnan. Syksyllä 2022 Elisa Polystarilla oli yli 120 operaattoriasiakasta.

Teollisuudelle Elisa myy koneoppimiseen perustuvaa automatisointiprosessia. Elisa IndustrIQ:n asiakkaat toimivat valmistavassa teollisuudessa. Yhtiö hyödyntää tuotteissaan tekoälyä ja koneoppimista. Yksikön toiminta alkoi nimellä Elisa Smart Factory -startupin kautta, joka teki yhteistyötä saksalaisen Aachenin yliopiston kanssa. IndustrIQ tekee yhteistyötä TenForce-yhtiön kanssa, josta Elisa omistaa enemmistön. Yhtiön hallintaohjelmisto on keskittynyt tuotannon laatuun (EHSQ) ja operatiivisiin riskeihin. Vuonna 2022 IndustrIQ työllisti 700 työntekijää ja sillä oli tuhat teollisuusasiakasta yli 20 maassa. Yksikön ensimmäinen suuri asiakas oli Procter & Gamble. 

Elisa Videra keskittyy videoneuvotteluihin ja Elisa Smart Factory muun muassa 5G IoT -ohjelmistoihin.

Esimerkiksi Suomen Erillisverkot ja OP ovat ulkoistaneet Elisalle it-palveluitaan.

Markkinointi 
Elisa aloitti Hintasaarnaajat-konseptinsa vuonna 2015. Konsepti on ollut pitkäkestoinen ja moniulotteinen kampanja, jossa on hyödynnetty useita eri kanavia, esimerkiksi JVG:n musiikkivideota.

Kesällä 2016 Elisa avasi uuden tapahtuma- ja kohtaamispaikan, Elisa Kulman. 

Syksyllä 2017 Elisan markkinointihanke "Pidetään yhtä" halusi saada nuoret ja aikuiset viestimään muutenkin kuin laitteiden välityksellä. Mainos oli Googlen mukaan vuoden suosituin suomalainen mainosvideo YouTubessa.  Mainos sai huomautuksen Mainonnan eettiseltä neuvostolta, joka piti sitä hyvän tavan vastaisena siinä käytetyn väkivallan takia.

Työkulttuuri 
Vuonna 2009 Elisassa alettiin hyödyntää Lean-johtamisoppia. Elisa on sijoittunut Great Place to Work -selvityksessä isojen yritysten sarjassa neljänneksi vuonna 2018 ja toiseksi vuonna 2019.

Yhteiskuntavastuu 
Elisa on sitoutunut Science Based Targets -organisaation hyväksymiin, tieteeseen perustuviin tavoitteisiin, joilla se vähentää hiilidioksidipäästöjään.

HPY:n perustama HPY:n Tutkimussäätiö tukee teletekniikan ja tietoliikenteen tutkimus-, opetus- ja kehitystyötä Suomessa ja auttaa tutkimustulosten julkaisussa. Säätiö palkitsee vuosittain väitöskirjan tekijöitä kannustusapurahoilla ja tunnustuspalkinnoilla. Vuoteen 2016 mennessä tukea oli annettu 232 tutkijalle yhteensä noin 989 000 eurolla. Säätiön toiminta on yrityksistä riippumatonta.

Tunnustuksia
Kesäkuussa 2016 Elisan IoT-palvelu palkittiin Bostonissa LiveWorz-tapahtumassa vuoden parhaana teollisen internetin tuotteena. Palkinnon myönsi ThingWorx IoT-alustan toimittaja PTC.
Vuonna 2016 Mainostajien Liitto valitsi Elisan Vuoden Brändinrakentajaksi.
Tammikuussa 2019 Elisa sai ensimmäisenä teleoperaattorina Suomen laatupalkinnon. Suomen Laatuyhdistys ry:n myöntämä ja Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistön allekirjoittama palkinto on tunnustus organisaatiossa tehdystä kehitystyöstä.
Vuonna 2020 Elisa sijoittui konsulttiyhtiö Boston Consulting Groupin tekemässä selvityksessä maailman kolmanneksi parhaaksi teleoperaattoriksi, kun mittarina käytettiin vuosien 2015–2019 välillä osakkeenomistajille tehtyä kokonaistuottoa.
Tammikuussa 2023 BearingPoint valitsi Elisan Suomen digimenestyjäksi.

Katso myös
Luettelo Elisan entisistä brändeistä: entiset tytäryhtiöt, tuotemerkit ja Elisaan sulautuneet yritykset

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Elisan kotisivut

OMX Helsinki 25 -indeksi
Seulonnan keskeiset artikkelit