Pihlajavesi (Suomen entinen kunta)

Pihlajavesi (historiallisesti myös Pihlainen) on Keski-Suomessa sijainnut entinen Suomen kunta, joka liitettiin Keuruun kuntaan vuoden 1969 alussa. Pihlajavesi oli Keski-Suomen läänin läntisin kunta.

Pihlajaveden naapurikunnat olivat Keuruu, Pohjaslahti, Vilppula, Virrat ja Ähtäri.

Asukkaita oli enimmillään 1950-luvulla 2 330 henkeä, vuonna 1962 vielä 2 050. Kun kuntaliitos Keuruuseen tehtiin 1969 oli asukkaita alle 2 000. Nyt 2000-luvulla väkiluku on pudonnut alle viidensadan. Kesäisin mökkiläisten määrä kuitenkin kaksinkertaistaa väkiluvun. Ainoa merkittävä asutuskeskittymä on Pihlajaveden rautatieaseman ympärillä.

Maantiede
Pihlajavesi sijaitsee harvaan asutun Suomenselän vedenjakaja-alueen läntisessä päässä ja Pihlajaveden reitti kuuluu osana Kokemäenjoen vesistöön. Samalla Pihlajavesi on Keski-Suomen maakunnan läntisin kylä, Etelä-Pohjanmaan ja Pirkanmaan naapurina. Maasto on epätasaista ja monet mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Maaston keskikorkeus merenpinnasta on 140–160 metriä. Korkein maastonkohta Kalikkamäki ulottuu 216 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja kirkonkylä sijaitsee 195 metrin korkeuteen merenpinnasta ja lähes 60 metrin korkeuteen Pihlajavesi-järven pinnasta kohoavalla mäellä. Pihlajaveden eteläosan suurin järvi, Yltiänjärvi, laskee Keuruun reittiin kuuluvaan Ukonselkään Mänttä-Vilppulan puolelle.

Liikenne
Pihlajaveden kautta kulkevat valtatie 23 sekä Haapamäen ja Seinäjoen välinen rautatie (ns. vanha Pohjanmaan rata). Pihlajaveden rautatieasema on yhä käytössä henkilöliikenne- ja junakohtauspaikkana. Entisen kunnan eteläosan halki kulkee vuonna 1985 käytöstä poistettu Pori–Haapamäki-rata, jolla on Pihlajaveden alueella ollut Yltiän rautatieasema. Lähin lentokenttä on Jyväskylän lentoasema.

Etäisyyksiä Pihlajavedeltä
Helsinki 312 km
Jyväskylä 80 km
Keuruu 21 km
Pori 190 km
Seinäjoki 110 km
Tampere 150 km
Virrat 38 km
Ähtäri 35 km

Historiaa
Pihlajaveden seudulla tiedetään liikkuneen ihmisiä jo noin 7 500 vuotta sitten, mutta vanhin tehty esinelöytö on rautakauden aikainen tulusrauta. Kaukaa etelästä tulleet satakuntalaiset ja hämäläiset eränkävijät pystyttivät Pihlajaveden seudulle kalamajoja ja -pirttejä, mutta eivät asettuneet seudulle asumaan. Erämaaomistuksia oli Sääksmäen, Pirkkalan, Messukylän ja Lempäälän pitäjien taloilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti erämaaomistukset 1500-luvun puolivälissä, minkä jälkeen Pihlajavedelle alkoi saapua kaskiviljelijöitä ja uudisraivaajia Savosta. 

1500-luvulla tulevan Pihlajaveden pitäjän alueella oli alle kymmenen taloa ja 1600-luvun aikana taloluku lisääntyi vain muutamalla. Kun Keuruu erotettiin Ruovedestä vuoden 1630 tienoilla, Pihlajavesi jäi Keuruun yhteyteen. Vuonna 1776 Keuruu ja sen mukana Pihlajavesi siirrettiin Turun läänistä uuteen Vaasan lääniin. Vuodesta 1960 lähtien Pihlajavesi kuului Keski-Suomen lääniin. Pihlajaveden liikenneolot paranivat huomattavasti vanhan Pohjanmaan radan valmistuessa vuonna 1883.

Pihlajaveden ensimmäinen kirkko rakennettiin Matti Åkerblomin johdolla 1780-luvulla ja se on yhä käytössä kesäisin. Pihlajavesi sai kappelin oikeudet yhdessä Multian kanssa vuonna 1831 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1895. Pihlajaveden uusi kirkko valmistui Pihlajavesi-järven etelärannalle vuonna 1870, joten vanha kirkko on ollut autiona jo huomattavasti kauemmin kuin se oli aikanaan käytössä.

Nähtävyydet
 Pihlajaveden erämaakirkko (1780)
 Pihlajaveden kotiseutumuseo
 Pihlajaveden uusi kirkko (1870)
 Kirkkovene Pihla
 Pihlajaveden rautatieasema Haapamäki–Seinäjoki-radan varrella (yksityisomistuksessa)
 Pihlajaveden Nuorisoseurantalo (1911)

Palvelut
 Pihlajaveden ala-aste
 Pihlajaveden Kyläkauppa
 Pihlajaveden Nuorisoseura ry:n kahvila-baari "Nässän Baari" nuorisoseurantalolla
 Pihlajaveden VPK (ensivaste- ja sammutusyksiköt)
 Karansalmen kyläkioski
 Koskikalastus Pihlaiskoski ja Reinikankoski
 Mökkimajoitusta
 Ulkoilu- ja liikunta-alueet, kuntorata, uimapaikat, erämatkailu
 Kirjasto

Harrastukset
 Pihlajaveden VPK: nuoriso-, naisten- ja hälytysosasto
 Pihlajaveden Näytelmäpiiri
 Seurakunnan kerhot
 Keuruun Kansalaisopiston kurssit (esim. jumppa, pianopiiri, posliininmaalaus)
 Vapaamuotoista jalkapalloa Koipikankaan urheilukentällä kesällä keskiviikkoisin ja sunnuntaisin
 Pihlajaveden Nuorisoseura ry:n tapahtumien järjestämistä mm. Hattutemppu ja muuta seuratoimintaa

Kylät
 Asemankylä (nykyinen keskusta)
 Karimo
 Karhunkylä (Karhulankylä)
 Liesjärvi
 Valkeajärvi
 Sällinkylä
 Lapinkylä
 Kirkonkylä
 Simsiönkylä

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pihlajaveden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.

Tunnettuja pihlajaveteläisiä
 Eetu A. Alha, maisteri, päätoimittaja
 Anton Collin, hiihtäjä
 Tuomo Herrala, kauppaneuvos
 Heikki Jartti, kirjailija
 Laila Jokimo, näyttelijä, balettitanssija
 Väinö Kallio, kansanedustaja
 Erkki Kanerva, kansanedustaja
 Timo Kara, kuvanveistäjä
 A. V. Koskimies, runoilija, professori, koulumies
 Heikki Nurmio, jääkärieversti, kirjailija, Jääkärimarssin sanoittaja
 Matti Raivio, hiihtäjä
 Urho Savisaari, kirjailija, päätoimittaja
 Kaarlo Aimo Weiste, teollisuusneuvos

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pihlajavedestä Keuruun sivuilla 
 Pihlajaveden ala-aste
 Pihlajaveden Nuorisoseura r.y. 
 Keuruun museo 
 Pihlajaveden kyläkauppa
 Koskikalastus: Pihlaiskoski ja Reinikankoski
 Pihlajaveden kuntorata
 Kirkkaus Keuruun ja Pihlajaveen, kyläkirja verkossa (pdf)

Karttoja 
 Pihlajaveden osoitekartta
 Peruskartta, Pihlajavesi