Anders Wilhelm Ingman

Anders Wilhelm Ingman (7. heinäkuuta 1819 Lohtaja – 5. syyskuuta 1877 Helsinki) oli suomalainen teologi ja suomenkielisen eksegetiikan kehittäjä. Hän toimi Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston eksegetiikan professorina vuosina 1864–1877. Hän liittyi ensin herännäisyyteen, myöhemmin hän oli beckiläinen.

Ingmanin vanhemmat olivat maanmittari Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Cajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, teologian kandidaatiksi 1860, teologian lisensiaatiksi 1861 ja teologian tohtoriksi 1863. Ingman vihittiin papiksi 1844 ja hän sai varapastorin arvon 1855.

Ingman oli Helsingin yliopiston Pyhän Raamatun eksegetiikan vt. professori 1862–1864 ja vakinainen professori 1864–1877. Hän oli Hämäläis-Osakunnan inspehtori 1868–1877 ja teologisen tiedekunnan dekaani 1875–1877. Hän oli jäsenenä raamatunkäännöskomiteassa 1861 ja kirkkolakiehdotuksen tarkistuskomiteassa 1869. Ingman oli lisäksi Suomalaisen kirjallisuuden seuran kieliosaston puheenjohtaja 1868.

Ingman julkaisi korjatun raamatunsuomennoksen vuosina 1858–1859. Hänen käännöksensä eivät kuitenkaan saaneet yleistä hyväksyntää. Vuoden 1859 Raamattua kutsutaankin koetusraamatuksi, koska myyntiin laitettujen kappaleiden kanteen määrättiin liimattavaksi lappu ”Koetus-käännös”. Ingman kirjoitti yli sata kirjaa, muun muassa teoksen Raamatun selitykset, sekä julkaisi useita sanomalehtikirjoituksia.

Ingman toimi Alahärmän seurakunnan kappalaisen apulaisena vuosina 1844–1854, ylimääräisenä pappina Messukylän seurakunnassa 1854–1855 sekä kappalaisena Ylivetelin seurakunnassa 1855–1864. Hänen puolisonsa, synnytykseen vain 18-vuotiaana kuolleen Lina Fabritius Ingmanin, hauta vuodelta 1846 on kirkkomaan vanhin tunnettu hauta.

Ingman oli naimisissa kolme kertaa:
 1844–1846 Lina Sofia Amalia Fabritiuksen (k. 1846) kanssa
 1847–1857 Erika Agata Hällforsin (k. 1857) kanssa
 vuodesta 1858 Emilia Fredrika Wilhelmina Palmrothin kanssa.
Hänellä oli viisi lasta toisesta avioliitostaan.

Teoksia 
 Ännu några ord om pietismen. 1843
 Hedbergska verklärans vederläggning och Evangelii försvar. 1850
 Hedbergianismen, skärskådad efter den Heliga Skrift. 1851–1852
 Om det bibliska trospegreppet och dess historiska utveckling, väitöskirja. 1860
 Om Messianitetens egendomliga skaplynne i Gamla Testamentet, väitöskirja. 1864
 Bibliska betraktelser I–III. 1868–1877

Suomeksi 
 Martti Lutheeruksen kirkko-postilla, elikkä Wuotisten sunnuntai- ja juhla-päiwäin evankeliumein selitys. 1. Talwi-puoli. Suomentiwat Frans Osk. Durchman ja And. Wilh. Ingman. P. M. F. Lundberg, 1848. 
 Martti Lutheeruksen kirkko-postilla, elikkä Wuotisten sunnuntai- ja juhla-päiwäin evankeliumein selitys. 2. Suwi-puoli. Suomentiwat Frans Osk. Durchman ja And. Wilh. Ingman. P. M. F. Lundberg, 1851. 
 Raamatun selityksiä 1–6. J. C. Frenckell 1868-1875.
 Silmäyksiä 17 ja 18 vuosisatain herätysten sekä theologisten rientojen historiaan. Hufvudstadsblad'in kirjapaino, 1876.
 Kuulemaan sitä julkista esitelmää, jolla professori G. Johansson virkaansa astuu : kutsuu tiedetten suojelioita, harjoittajia ja ystäviä theologisen tiedekunnan dekanus. Frenckell, 1877.

Lähteet 
 Pieni tietosanakirja (Runeberg.org
 Helsingin yliopiston opettaja– ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa H–O

Viitteet

Kirjallisuutta 
 Pihlajamaa, Lauri: Anders Wilhelm Ingman: elämä ja kirjallinen työ. Terttu Pihlajamaa förlag, Tukholma 2006. ISBN 91-975844-0-1.

Suomalaiset professorit
Suomalaiset teologit
Helsingin yliopiston professorit
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Vuonna 1819 syntyneet
Vuonna 1877 kuolleet