Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori

Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori (lyh. MBTI, ) on psykologinen indikaattori, joka kuvaa ihmisen spontaania toimintatapaa neljän ulottuvuuden avulla. Ulottuvuuksista kolme on peräisin Carl Gustaf Jungilta, joka kuvasi 1921 ilmestyneessä kirjassaan (Psychologische Typen) ihmisten suhteellisen pysyviä käyttäytymistapoja, psykologisia tyyppejä  . Varsinaisen tyyppi-indikaattorin, kysymyssarjan, johon vastaaminen ilmentää yksilön spontaania toimintaa, loi  Katharine Briggs tyttärensä Isabel Myersin kanssa toisen maailmansodan jälkeen. He kehittivät indikaattorin Jungin ajatusten pohjalta erilaisuuden tunnistamisen välineeksi. Äiti ja tytär - vaikkakaan eivät olleet käyttäytymistieteilijöitä - näkivät indikaattorin välneenä, joka mahdollistaisi yksilöiden henkisen kasvun tukemisen ymmärtämällä ja arvostamalla heidän henkilökohtaisia eroavaisuuksiaan. Lisäksi he näkivät välineen mahdollistavan harmonian ja tuottavuuden lisäämisen erilaisissa ryhmissä. 

Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori jakaa väestön 16 toisistaan poikkeavaan psykologiseen tyyppiin, joilla on tiettyjä toisistaan eroavia ominaisuuksia siinä, kuinka ihmiset energisoituvat, havaitsevat asioita ja   tekevät päätöksiä. Katharine Briggs ja Isabel Myers kykenivät muodostamaan psykologisista tyypeistä kuvauksia, profiileja, jotka esittelevät eri tyyppien edustajien stereotyyppistä käytöstä.

Myers–Briggsin tyyppi-indikaattorin pohjalta David Keirsey on kehittänyt Keirsey Temperament Sorter -testin, joka eroaa siitä lähestymistavassaan ja tarkastelee persoonallisuustyyppejä neljänä erillisenä ryhmänä, temperamentteina. Jako perustuu persoonallisuustyyppien samankaltaisuuksiin ja taipumukseen muodostaa keskinäisiä ihmissuhteita. Sosioniikka on Venäjällä yleistynyt Jungin kehittämiin kognitiivisiin funktioihin perustuva Myers–Briggsin kaltainen teoria.

Myers-Briggsin tyyppi-indikaattorilla on voimakas korrelaatio Big Five -tyypityksen kanssa. Big Fiven OCEAN-asteikolla korkeaa Openness-lukemaa vastaa N (intuitio) ja matalaa S (tosiasiallinen); korkeaa Conscientiousness-lukemaa vastaa J (harkitseva) ja matalaa P (spontaani); korkeaa Extroversion-lukemaa vastaa E (ekstrovertti) ja matalaa I (introvertti), ja korkeaa Agreeableness-lukemaa vastaa F (tunteva) ja matalaa T (ajatteleva). Neuroottisuusakselia MBTI:ssa ei ole.

Ihmisen spontaaniin toimintatyyliin keskittyvänä indikaattorina MBTI on varsinaisia persoonallisuusteorioita suppeampi, koska siitä puuttuvat niin motivaatio- kuin arvo- ja asenne-mittaristot kokonaan. Toisaalta tämä puute auttaa ymmärtämään sitä, miksi henkilöt voivat toimia niin eri tavoilla tilanteesta riippuen, vaikka heidän toimintatyyliään kuvataan samalla MBTI:n kirjainyhdistelmällä. Teoriaa käytetään paljon valmennusmenetelmänä esim. johtamisen, työyhteisöjen ja tiimien kehittämisessä. MBTI on rekisteröity ja täten suojattu menetelmä. Sen käyttöoikeudet ovat USA:ssa MBTI-säätiöllä, julkaisutoimintaa jo Katharine Briggsin ajoista on tehnyt CPP (Center for Psychological Press) Kaliforniassa ja koulutusta ja muuta menetelmän kehittämistyötä tekee voittoa tavoittelematon organisaatio CAPT (Center for Applications of Type) Gainesvillessä Floridassa.

Indikaattori

Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori sisältää neljä eri ulottuvuutta, joilla testattavien preferenssejä mitataan. Indikaattorin kysymysten perusteella selvitetään, kumpaa preferenssiä (I–E, S–N, T–F ja J–P) testattava luontevammin jokaisessa neljässä ulottuvuudessa käyttää. Myers–Briggsin tyyppi-indikaattorin teoria koostuu 16 erilaisesta psykologisesta tyypistä, ja indikaattorin tuloksena saadaan vastausten perusteella sopivin näistä tyypeistä, sen perusteella miten kysymyksiin annetut vastaukset sijoittavat testattavan neljällä eri ulottuvuudella. Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori perustuu Carl Jungin psykologisiin teorioihin ja Jungin kehittämiin kahdeksaan kognitiiviseen funktioon. Tähän jungilaiseen pohjaan Myers ja Briggs lisäsivät neljännen ulottuvuuden (judgement/perception, J-P). Neljän ulottuvuuden eri yhdistelminä voidaan muodostaa MBTI-jaottelun 16 eri tyyppiä. Tyyppien nelikirjaimiset kirjainyhdistelmät kertovat tosiasiassa tyypin käyttämät kognitiiviset funktiot ja niiden järjestyksen ja ovat siten kognitiivisten funktioiden joukon lyhenteitä.

I, introvertti – E, ekstrovertti: asenne ympäristöön
S, tosiasiallinen – N, intuitiivinen: tapa hankkia tietoa
T, ajatteleva – F, tunteva: päätöksenteon peruste
J, harkitseva – P, spontaani: elämäntyyli

Kirjainlyhenteet tulevat seuraavista englanninkielisistä sanoista:

Sensing (S) / iNtuition (N) 
Thinking (T) / Feeling (F)
Judgement (J) / Perception (P)

I–E-ulottuvuus kuvaa asennetta ympäristöön ja yksilön energian saamisen suuntaa (sisäinen-ulkoinen). S–N-ulottuvuus kuvaa tiedonhankintatottumuksia ja T–F-ulottuvuus päätöksenteon perusteita. J–P-ulottuvuus kuvaa elämäntyyliä.

Ekstrovertti (E) tuntee todennäköisesti olonsa kotoisammaksi ihmisten ja asioiden kanssa ulkomaailmassa kuin ideoiden sisäisessä maailmassa, ”ulospäinsuuntautunut”.

Introvertti (I) tuntee todennäköisesti olonsa kotoisammaksi sisäisessä ideamaailmassa kuin ihmisten ja asioiden ulkomaailmassa, ”sisäänpäinkääntynyt”.

Tosiasiallinen (S) työskentelee todennäköisesti mieluummin tunnettujen tosiasioiden parissa kuin etsii mahdollisuuksia ja keskinäisiä suhteita.

Intuitiivinen (N) etsii mieluummin mahdollisuuksia ja yhteyksiä kuin työstää tunnettuja faktoja, tulevaisuuteen suuntautunut.

Ajatteleva (T) tekee päätökset todennäköisemmin persoonattoman analyysin kuin henkilökohtaisten arvojen perusteella.

Tunteva (F) tekee päätökset todennäköisemmin henkilökohtaisten arvojen kuin persoonattoman logiikan avulla.

Järjestelmällinen (J) pitää todennäköisesti enemmän suunnitellusta, organisoidusta, selvästä ja täsmällisestä elämäntavasta kuin joustavasta ja spontaanista.

Spontaani (P) pitää todennäköisesti enemmän joustavasta ja spontaanista elämäntavasta kuin suunnitellusta ja järjestelmällisestä.

Huomattakoon, että piirretestien ”ekstrovertti” kuvaa enemmänkin eräänlaista sosiaalisuutta, kun taas MBTI:n ekstravertti kuvaa suuntautumista ulkoiseen asioiden ja ihmisten maailmaan ottamatta varsinaisesti kantaa sosiaalisuuteen.

Neljä ulottuvuutta ja kahdeksan preferenssiä muodostavat 16 psykologista tyyppiä, joihin liittyy paljon preferenssien mukaisia yhteisiä piirteitä ja käyttäytymistapoja, vaikka tyypin sisällä olevat henkilöt ovat kukin omia erilaisia yksilöitään. MBTI on ainoa dynaaminen toimintatyylin indikaattori, joka kuvaa henkilön persoonallisuuden preferenssijärjestyksen ja se mukaisen käyttäytymisen niin tiedostetussa ”normaalitilassa” kuin syystä tai toisesta ajauduttaessa vähemmän tiedostettujen ”varjopersoonien” tasolle. MBTI:n ulottuvuuksia voidaan osittain kuvata myös ”viiden suuren persoonallisuudenpiirteen” () ulottuvuuksilla.

Kritiikki 

Myers-Briggs -testin kyky ennustaa esimerkiksi työtehtävässä menestymistä tai avioliiton onnellisuutta on olematon. Testi perustuu Carl Jungin kokeellisesti testaamattomiin, yleisesti vanhentuneina pidettyihin teorioihin, eikä sen 40-luvulla kehittäneillä Briggsillä ja Myersillä ollut psykologista koulutusta. Testi tuli suosituksi etenkin CPP-yrityksen ottaessa sen hallintaansa 1975, mutta ei ole perusteiltaan muuttunut vuosien saatossa paljoakaan.Tosin kysymyssarjaa, indikaattoria, on kehitetty ja tutkittu sekä myös normeerattu monissa eri kulttuureissa lukuisilla kielillä. 

Testin stabiilius on heikko – jopa 50 % ihmisistä saa eri tuloksen toisella testikerralla. Testiä ei käytetäkään lainkaan tieteellisessä psykologiassa, vaan uudet, empiirisesti perustellut psykologiset testit ovat täysin erityyppisiä. Myers-Briggsillä voidaan katsoa olevan lähinnä viihdearvoa. Koska kaikkia tyyppejä kuvataan positiiviseen sävyyn, testattavat saavat testistä yleensä hyvän mielen.

MBTI:tä käytetään monilla elämän alueilla (oppiminen, tiimiytyminen, johtaminen, konfliktinhallinta, stressinhallinta jne) ja se on edelleen kehittyvä menetelmä, jonka piirissä tehdään koko ajan mm. uusia väitöstutkimuksia. Näiden tavoitteena on kehittää menetelmää ottaen huomioon uudempi psykologia-tieteen kehitys. Myös indikaattorin muodostava kysymyspatteristo on ajan saatossa päivittynyt - menetelmähän on jo lähes 100 vuotta vanha.

Psykologiset tyypit 

Myers–Briggsin tyyppi-indikaattoriin kuuluu 16 toisistaan poikkeavaa persoonallisuustyyppiä.

Lyhyet tyyppikuvaukset 

 ISTJ eli tunnollinen
 ISTP eli asentaja
 ESTP eli toimija
 ESTJ eli vartija
 ISFJ eli suojelija
 ISFP eli taiteilija

 ESFP eli esiintyjä
 ESFJ eli hoitaja
 INFJ eli turvaaja
 INFP eli idealisti
 ENFP eli innoittaja

 ENFJ eli antelias
 INTJ eli tutkija 
 INTP eli ajattelija
 ENTP eli edelläkävijä
 ENTJ eli johtaja

Tyypit johtoasemassa 

 ISTJ on analyyttinen tosiasioiden ja yksityiskohtien johtaja.
 ISTP on käytännöllinen analysoija.
 ESTP on realistinen sopeutuja aineellisten asioiden maailmassa.
 ESTJ on tosiasioihin nojautuva käytännöllinen organisoija.
 ISFJ on sympaattinen tosiasioiden ja yksityiskohtien johtaja.
 ISFP on tarkkaavainen ja uskollinen auttaja.

 ESFP on realistinen sopeutuja ihmissuhteissa.
 ESFJ on käytännöllinen yhteensovittaja.
 INFJ on ihmiskeskeinen ideoiden keksijä.
 INFP on mielikuvituksellinen ja itsenäinen auttaja
 ENFP on lämpimästi innokas muutoksen suunnittelija.

 ENFJ on mielikuvituksellinen yhteensovittaja.
 INTJ on looginen, kriittinen ja päättäväinen ideoiden keksijä.
 INTP on tiedonhaluinen analysoija.
 ENTP on kekseliäs ja analyyttinen muutoksen suunnittelija.
 ENTJ on intuitiivinen ja kekseliäs organisoija.

Tyyppien yleisyys väestössä
Satunnaisesti valitussa amerikkalaista väestöä kuvaavassa otoksessa tyypit jakautuivat seuraavasti:

Katso myös 
 Introvertti ja ekstrovertti
 Forer-efekti

Lähteet 

 Jung, Carl Gustav (1921): Psychologische Typen. Rascher & C. Verlag, Zurich, 
 Routamaa, V. & Hautala, T. M.: Katse naamion taa: Itsetuntemuksesta voimaa. LEADEC Publications,  2009.
 McCrae, R R; Costa, P T (1989) Reinterpreting the Myers-Briggs Type Indicator From the Perspective of the Five-Factor Model of Personality. Journal of Personality, 57(1):17–40.
 Myers, I. & McCaulley, M.H. (1990). Manual: A Guide to the Development and Use of the Myers-Briggs Type Indicator. CA: Consulting Psychologists Press, Inc.
 Myers, Isabel & Mary H. McCalley & Naomi L. Quenk & Allen L. Hammer (1998): MBTI Manual - A Guide to the Development and Use of the Myers-Briggs Type Indicator.  3rd ed. California: Consulting Psychologists Press, Inc.
 Saunder, Frances Wright (1991): Katharine and Isabel - Mother's Light, Daughter's Journey. CPP, Palo Alto, California 
 V sotatieteiden päivät 2008: Abstraktit ja esitykset

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Lyhyt temperamenttitesti jungilaisilla kysymyksillä 

Jungilainen psykologia
Persoonallisuustyypit
Seulonnan keskeiset artikkelit