Kouvola

Kouvola on Kymenlaakson maakunnassa Kymijoen varrella sijaitseva Suomen kaupunki. Se on Kotkan ohella toinen Kymenlaakson maakunnan keskuksista. Kouvolassa asuu  ihmistä, mikä tekee siitä Suomen 11. suurimman kaupungin. Kaupunki on pinta-alaltaan  km2 suuruinen (josta  km2 vesistöjä) ja sen väestötiheys on  asukasta/km2. Kouvolan naapurikunnat ovat Hamina, Heinola, Iitti, Kotka, Lapinjärvi, Loviisa, Luumäki, Miehikkälä, Mäntyharju, Pyhtää ja Savitaipale. Ennen yhdistymistä Kouvolalla oli kolme naapurikuntaa, Elimäki, Kuusankoski ja Valkeala. 
 
1800-luvun loppupuolella silloiseen Valkealan kuntaan kuulunut Kouvolan asemakylä kasvoi Riihimäki-Pietari -radan valmistuttua rautatieläisten asuttamaksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Ennen vuosisadan vaihdetta rakennetut Savon ja Kotkan radat sekä rautatieyhteys nopeasti teollistuneen Kuusankosken paperitehtaille tekivät Kouvolasta risteysaseman ja liike-elämän keskuksen. Vuonna 1917 perustettu taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Valkealasta omaksi kunnakseen vuonna 1922. Kouvola kuului vuosina 1922–1945 Viipurin lääniin. Se sai kauppalanoikeudet heti seuraavana vuonna ja kaupunkioikeudet vuonna 1960 yhtenä ensimmäisistä Suomen uusista kaupungeista. Vuosina 1940 ja 1944 pääosa Viipurin läänistä luovutettiin Neuvostoliitolle ja jäljelle jääneistä alueista muodostettiin vuonna 1945 Kymen lääni. Siihen mennessä Kouvolasta oli ehtinyt tulla myös hallinnollinen keskus: Kymen läänin pääkaupunkina se toimi vuodesta 1955 vuoden 1997 lääniuudistukseen saakka.

Uusi Kouvolan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun vanha Kouvola, Anjalankoski, Kuusankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala yhdistyivät muodostaen uuden, valtaosan Pohjois-Kymenlaaksosta kattavan kaupungin, jonka nimeksi tuli keskuspaikkansa mukaan Kouvola. Jo pitkään ennen yhdistymistä Kouvolan keskustaajama ulottui useamman kunnan alueelle; esimerkiksi kaikki Kuusankosken taajama-alueet ja pieni osa Valkealasta olivat kasvaneet kiinni Kouvolaan. Muita Kouvolan suuria taajamia ovat keskustaajaman läheisyydessä, Kymijoen vastarannalla sijaitseva Koria, Valkealan päätaajama, joka käsittää Jokelan ja Valkealan kirkonkylän, sekä eteläisen radanvarren Myllykoski ja Inkeroinen.

Historia

Vanhan suomen kielen sana ”kouvo” tarkoittaa karhua, aavetta, sutta, täitä ja huutavaa lintua. Ennen vuotta 2009 nimi tarkoitti entisen Kouvolan kaupungin aluetta, joka on nykyisen kaupungin keskustaa. Kouvolan kylässä on ilmeisesti ollut asutusta jo keskiajalta lähtien, ja se on kuulunut vuorotellen Hollolan, Iitin ja Valkealan kirkkopitäjiin. Varsinainen kehitys lähti kuitenkin käyntiin vasta 1870-luvulla, kun Riihimäki–Pietari-rata rakennettiin ja Kouvolasta tuli Valkealan asemakylä. Kouvolan rautatieasema rakennettiin Kymintehtaan perustajan Axel Wilhelm Wahrenin rautatiehallinnolle tekemästä anomuksesta, minkä pohjalta ratainsinöörit päätyivät suosittelemaan viidennen luokan aseman perustamista puolen virstan päähän Otavan vahtituvan itäpuolelle otolliselle hiekkakangas-maaperälle. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennettiin Savon rata Kouvolasta pohjoiseen ja Kotkan rata Kouvolasta etelään. Näin Kouvolan asemasta tuli yksi Suomen vilkkaimmista risteysasemista.

Kouvolassa riehui punainen ja valkoinen terrori ankarana Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Kunnassa surmattiin yli 200 taisteluiden ulkopuolista ihmistä.

Kauppala ja kaupunki
Rautatien ansiosta kiivaasti kasvanut Kouvola irrotettiin vuonna 1922 Valkealan kunnasta ja liitettiin Viipurin lääniin vuosiksi 1922–1945. Kauppalanoikeudet se sai vuonna 1923. Kaupungiksi Kouvola korotettiin 1960. Silloisessa Kouvolan vaakunassa oli kaksi punaista avainta ristissä musta-hopeisella pohjalla, millä kuvataan kaupungin avainasemaa liikenteellisenä solmukohtana. Vuosina 1955–1997 Kouvola oli Kymen läänin pääkaupunki. Kasarmi hallitsi kouvolalaisten elämää 1800-luvulta vuoteen 1990 asti.

Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Kouvolan pinta-ala oli hyvin pieni. Pinnanmuodoiltaan se oli pitkälti mäkistä eikä sen alueella ollut paljon vesistöjäkään, lukuun ottamatta pientä Käyrä- ja Kalalampea. Lähes mikä tahansa Kouvolan osa oli tavoitettavissa polkupyörällä noin viidessätoista minuutissa.

Kouvolan rakennuskanta on 1960−1970-lukujen massiivista betoniarkkitehtuuria, kuten tornitaloja ja kaupungintalo.

Alueliitokset 

Vuonna 1922 Valkealan kunnan Kouvolan kylän pohjoisosista erotettu Kouvola käsitti pienehkön alueen kaupungin nykyisen ydinkeskustan ympäristössä, rautatien molemmin puolin. Kauppalan pinta-ala laajeni hiukan vuonna 1939, kun Käpylän ja Kotiharjun alueet liitettiin siihen Valkealasta. Vuonna 1950 kauppalaan liitettiin Tornionmäen, Viitakummun ja Palokankaan käsittänyt laaja alue. 1956 Ravikylältä Käyrälammelle ulottunut alue liitettiin kauppalaan niin ikään Valkealasta, lisäksi Kellomäen ja Tanttarin alueet liitettiin Kouvolaan Kuusankoskesta. Vuonna 1966 muun muassa Rekolan, Eskolanmäen, Lehtomäen ja Tykkimäen alueet liitettiin Kouvolaan Valkealasta ja Korjalan alue Kuusankoskesta. Vuonna 1985 Korjalan alueen Valtatien 6 pohjoispuolinen osa siirrettiin takaisin Kuusankoskeen, Lahti–Kouvola-radan eteläpuolisen Kymijoen ranta-alueen ja Ravikylän ja Valkealanväylän välisen maa-alueen siirtyessä Kuusankoskesta Kouvolaan. Kouvolan viimeiset alueliitokset ennen vuoden 2009 kuntaliitosta tapahtuivat 1991, kun alueita Kymijoen pohjoisrannalta, Vahteronmäen eteläpuolelta, Lehtomäen ja Valkealanväylän väliltä sekä Tykkimäen itäpuolelta siirrettiin Valkealasta osaksi Kouvolaa.

Vuoden 2009 kuntaliitos 

31. joulukuuta 2008 siihenastinen Kouvolan kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin viiden muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Kouvolan kaupunki, Anjalankosken kaupunki, Elimäen kunta, Jaalan kunta, Kuusankosken kaupunki ja Valkealan kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Kouvola-nimen ja kaupunki-nimityksen. Samalla kaupungille vahvistettiin uusi vaakuna. Kouvolan seutukunnasta Iitti jäi kuntaliitoksen ulkopuolelle. Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000, kun se vuonna 2008 oli alle 96 000. Kouvolan asukasluku oli vuoden 2009 alussa lähes 90 000 ja pinta-ala noin 2 800 neliökilometriä. Asukasluvultaan se on Suomen . suurin kaupunki. Pinta-alaltaan se on Etelä-Suomen suurin kunta ja koko maan kunnista 19. suurin.

Kunnat/kaupungit, joista tehtiin Kouvola vuonna 2009:

Maantiede

Vuoden 2009 kuntaliitoksen myötä Kouvolan alue käsittää laajan alueen Pohjois-Kymenlaaksossa. Ensimmäinen Salpausselkä jakaa alueen runsasjärviseen ja metsäiseen pohjoisosaan ja vähäjärviseen, tasaisempaan ja enemmän viljelyksiä käsittävään eteläosaan. Suomen maisemamaakuntajaossa kaupungin pohjoisosat kuuluvat itäisen Järvi-Suomen Lounais-Savon järviseutuun ja eteläosat eteläisen rantamaan eteläiseen ja kaakkoiseen viljelyseutuun.

Suurin osa kaupungin alueesta kuuluu Kymijoen vesistöön. Kymijoki virtaa kaupungin alueella Pyhäjärvestä alajuoksulle läntisen laskuhaaran eli Hirvikoskenhaaran alkuosaan saakka. Kaupungin kaakkoisosat kuuluvat Summanjoen vesistöön. Lisäksi pieniä alueita kaakossa kuuluu Vehkajoen ja Virojoen vesistöihin ja lännessä Taasianjoen vesistöön. Suurin järvi on pohjoisosassa sijaitseva Vuohijärvi, jonka kautta Mäntyharjun reitin vedet virtaavat Kymijokeen. Ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä virtaa Valkealan reitti länsiosiltaan kaupungin alueella.

Ilmasto

Väestö
Vielä 1980-luvulla muuttovoittoa saanut Kouvolan kaupunki on 1990-luvulta alkaen kärsinyt muuttotappiosta. Ajansaatossa tappio on vain syventynyt siten, että 2010-luvun lopulla Kouvola oli Suomen pahin muuttotappioalue. Myös luonnollinen väestönkehitys on ollut tappiollista kun esimerkiksi vuonna 2017 kaupungissa kuoli yli 450 ihmistä enemmän kuin syntyi uusia. Syyksi on pitkälti todettu työpaikkojen radikaali vähentyminen alueella sekä Itäradan puuttuminen.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen vuodesta 2010 eteenpäin.

Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Kouvolassa oli 81 187 asukasta, joista 69 512 asui taajamissa, 11 128 haja-asutusalueilla ja 547:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kouvolan taajama-aste on 86,2 %. Kouvolan taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2018 määritellyistä taajamista Sippola lakkasi olemasta taajama vuoden 2019 taajamarajauksessa, mutta palasi takaisin taajamien joukkoon vuoden 2020 taajamarajauksessa. Entisen vuonna 2009 lakkautetun Kuusankosken kaupungin keskuspaikka, Kuusankoski ja Voikkaa eivät enää nykyisin muodosta omia taajamiaan, vaan ovat osa Kouvolan keskustaajamaa.

Aluejako

Kouvola on tilastointia varten jaettu kuuteen suuralueeseen, 43 tilastoalueeseen ja 193 pienalueeseen.

Kouvolan kuusi suuraluetta muodostuvat liitoskunnista. Suuralueet ovat:
 Kouvolan suuralue (1)
 Kuusankosken suuralue (2)
 Anjalankosken suuralue (3)
 Valkealan suuralue (4)
 Elimäen suuralue (5)
 Jaalan suuralue (6)

Suuralueet jakautuvat edelleen kaupunginosiin. Kaupunginosia on vuodesta 2015 lähtien ollut 39. Kaupunginosat ovat kunnallishallinnon yksiköitä, joita tarvitaan muun muassa kaavoituksessa, kiinteistötunnuksissa, erilaisissa luvissa, lausunnoissa ja inventoinneissa.

Aluetoimikunnat

Osa-alueiden ja kaupunginosien lisäksi Kouvola on vuodesta 2018 lähtien jakautunut myös viiteen aluetoimikuntaan. Niiden tarkoituksena on turvata hyvät ja toimivat kunnallispalvelut nykyisen Kouvolan entisten kuntien alueilla. Aluetoimikuntien tehtäviä ovat mm. alueen palvelutarpeen arviointi ja kehittämissuunnitelman laatiminen, kaupungin myöntämän vuosittaisen kehittämisrahan käytöstä päättäminen, lausuntojen antaminen, verkostoituminen eri toimijoiden kanssa sekä osallistuminen alueen palveluiden ja hankkeiden suunnitteluun yhdessä kaupungin kanssa.

Aluetoimikuntien toiminta-alueet ovat Anjalankoski, Valkeala, Elimäki (ml. Koria), Kouvolan keskusta-alue ja Kuusankoski (ml. Jaala). Aluejaon lähtökohtana on käytetty tilastollisia suuralueita. Kouvolan seudun entisistä kunnista eli nykyisistä suuralueista vain Jaala ei muodosta omaa aluetoimikuntaa, vaan on osa Kuusankosken aluetoimikuntaa.

Tilastotiedot ovat vuoden 2015 mukaiset.

Lähde: Väestötiedot on otettu Kouvola sanomien 9. tammikuuta 2017 julkaistusta uutisesta, jonka nimi on ”Muuttoliike voi vaihtaa lähikoulun”.

Kristilliset kirkkokunnat

Luterilaiset seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kouvolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Anjalankosken seurakunta
 Elimäen seurakunta
 Kouvolan seurakunta
 Kuusankosken seurakunta
 Jaalan kappeliseurakunta
 Valkealan seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Kouvolan seurakuntayhtymän.

Entiset luterilaiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu lakkautetut luterilaiset seurakunnat Kouvolan kaupungin nykyisellä alueella.
 Anjalan seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
 Inkeroisten seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
 Jaalan seurakunta (liitetty Kuusankosken seurakuntaan 2009)
 Myllykosken seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
 Sippolan seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)

Muut seurakunnat 
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kouvolassa toimivat Elimäen helluntaiseurakunta, Inkeroisten helluntaiseurakunta, Kouvolan helluntaiseurakunta ja Valkealan helluntaiseurakunta. Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Kouvolassa toimivat Tuohikotin helluntaiseurakunta ja Voikkaan Saalem.

Kouvolassa sijaitsee Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan Pyhän Ursulan seurakunta. Seurakunnan alue kattaa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Etelä-Karjalan.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kouvolan alueella toimii Haminan ortodoksinen seurakunta.

Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan Paulus-seurakunta on toiminut Kouvolassa vuodesta 2005 lähtien. Seurakunnan jäsenet ovat etupäässä Pohjois-Kymenlaaksosta.

Kunnallishallinto

Kaupunginvaltuusto
Kouvolan kaupunginvaltuustossa on 59 valtuutettua. Sen paikkajako vuosina 2021–2025 on:
 Kokoomus 14 paikkaa
 SDP 14 paikkaa 
 Perussuomalaiset 12 paikkaa
 Keskusta 8 paikkaa
 Vihreät 4 paikkaa
 Kristillisdemokraatit 3 paikkaa
 Vasemmistoliitto 2 paikkaa
 Mainio Kouvola 1 paikka
 Juha Huhtala 1 paikka

Kaupunginvaltuuston puheenjohtajisto kaudella 2021-2025:
 Paula Werning (Puheenjohtaja, Sd.)
 Ville Kaunisto (1. varapuheenjohtaja, Kok.)
 Sheikki Laakso (2. varapuheenjohtaja, Ps.)
 Jenny Hasu (3. varapuheenjohtaja, Kesk.)

Lautakunnat
Kouvolalla on seitsemän lautakuntaa:
 Keskusvaalilautakunta
 Kymen jätelautakunta
 Kasvatus- ja opetuslautakunta
 Liikuna- ja kulttuurilautakunta
 Tarkastuslautakunta
 Tekninen lautakunta
 Teknisen lautakunnan lupajaosto

Liikenneyhteydet
 Kouvolan kautta kulkevat yleiset tiet eri ilmansuuntiin:
 Koskenkylä (Loviisa), Kouvola, Lappeenranta, Joensuu, Kajaani (Lounaaseen / Itään) 
 Rauma, Tampere, Hämeenlinna, Lahti, Kouvola (Länteen)
 Kotka, Kouvola, Mikkeli (Etelään / Koilliseen)
 Heinola (Luoteeseen / Pohjoiseen)

Kouvolasta pääsee rautateitse neljään suuntaan: 1) Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle, 2) Kotkaan, 3) Mikkeliin ja sieltä edelleen Pieksämäelle (Savon rata) sekä 4) Luumäelle, josta rata haarautuu Lappeenrannan kautta Joensuuhun (Karjalan rata) ja Vainikkalan raja-aseman kautta Venäjälle. Varsinkin Venäjän läheisyydellä on suuri vaikutus Kouvolan junaliikenteeseen. Kaupungin ratapihalla näkyykin paljon venäläisiä öljyvaunuja.

Junamatka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan tunnin ja 16 minuuttia. Oulun ja Kouvolan välillä junamatka kestää nopeimmillaan 6 tuntia ja 54 minuuttia Riihimäen kautta, ja Kuopion kautta saman verran. Viipuriin matkaa on 1 tunti ja 11 minuuttia. Pietari on 2 tunnin ja 20 minuutin päässä.

Kouvolan kautta kulkevat myös valtatiet 6 (Koskenkylä–Kouvola–Lappeenranta–Joensuu–Kajaani) ja 15 (Kotka–Kouvola–Mikkeli). Lisäksi sinne päättyy valtatie 12 (Rauma–Tampere–Lahti–Kouvola). Valtatie 6 kulki aikoinaan kaupungin keskustan läpi, mutta vuonna 1978 valmistui keskustan pohjoispuolitse sivuuttava ohikulkutie.

Linja-auton pikavuorolla 138 kilometrin matka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 10 minuuttia. Linja-auton pikavuorolla 214 kilometrin matka Kouvolasta Heinolan kautta Jyväskylään kestää nopeimmillaan 3 tuntia ja 15 minuuttia. Junalla Kouvolan ja Jyväskylän välinen matka Pieksämäen kautta kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 31 minuuttia.

Kouvolan paikallisliikenne hoidetaan busseilla ja linjoja on 19, niillä kulkee linja-auto noin tunnin välein.

Kouvolan lähin matkustajaliikennettä tarjoava lentoasema sijaitsee noin 85 kilometrin etäisyydellä Lappeenrannassa. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa noin 130 kilometriä.

Kaupungin alueella sijaitsee sotilaskäytössä oleva Utin lentoasema sekä Saveron, Selänpään ja Ummeljoen lentokentät.

Talous

Kouvola on kaupunkiseutunsa liikenteellinen, kaupallinen, hallinnollinen, oikeudellinen ja koulutuksellinen keskus. Kouvolalaiset saavatkin toimeentulonsa pääosin palveluammateista ja kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 121 %. Stockmannilla oli tavaratalo Kouvolassa vuosina 1976–1982.

2000-luvulla merkittävä taloudellinen hanke Kouvolassa on ollut logistiikkakeskuksen kehittäminen. Keskustan itäpuolelle Kullasvaaraan on rakenteilla yhdistetty rautatie- ja maantieterminaali Kouvola RRT, joka valmistunee vuonna 2023. Sen ympärille on suunnitteilla laaja logistiikka- ja yritysalue. Kouvolasta pyritään tekemään Kouvolasta ”Euroopan unionin ja Venäjän välisen raja-alueen johtava rautatieosaamis- ja liiketoimintakeskus”.

Suomen kunnista Kouvolassa on kolmanneksi eniten kesämökkejä, vuoden 2009 alussa kaikkiaan 7 150.
Kouvolan palvelurakenne on seuraavanlainen:
 Alkutuotanto 1,2 %
 Teollisuus 21,8 %
 Kauppa 13,0 %
 Liikenne 11,1 %
 Liike-elämän palvelut 13,6 %
 Julkiset ym. palvelut 34,9 %
 Elinkeino tuntematon 1,3 %
Työpaikkojen toimialarakenne on seuraavanlainen:
 Työssäkäyvä alkutuotanto 0,8 %
 Jalostus 21,1 %
 Palvelut 77,1 %
 Tuntematon 1,1 %

Talousongelmat 
Nykyisellä Kouvolalla on ollut talousongelmia miltei koko olemassaolon ajan; esimerkiksi vuonna 2019 kaupunki teki jopa tappiota yli 27 miljoonan euroa. Talousongelmat ovat johtaneet palvelujen karsimiseen etenkin maanseudulta. Marraskuussa 2018 laadittiin uusi kouluverkko, jossa Kouvolan nykyinen 34 koulun verkko pienenee, niin että kaupunkiin jää 17 koulua. Vuonna 2019 harkittiin myös liikuntapaikkojen sulkemista.

Kouvolan keskusta-alueen ulkopuolella asuvat asukkaat ovat tuominneet Kouvolan kaupunkia siitä, että suurin osa kaupungin palveluista keskitetään keskustaan ja puolestaan keskustan ulkopuolisten alueiden, etenkin maaseudun palveluja karsitaan.

Koulutus 
 

Yliopistotasoista tutkimusta liiketalouden ja logistiikan alalla tehdään LUT-yliopiston Kouvolan yksikössä.  LUT-yliopisto aloitti Kouvolassa yliopistotason tutkintokoulutuksen johtavan opetusohjelman vuonna 2022. Aiemmin kaupungissa toimi myös kääntäjiä kouluttanut Helsingin yliopiston käännöstieteen laitos (alkuaan Kouvolan kieli-instituutti, sittemmin Helsingin yliopiston kääntäjänkoulutuslaitos), mutta sen toiminta siirrettiin Helsinkiin vuonna 2009.

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu tarjoaa Kouvolassa liiketalouden sekä muotoilun ja median ammattikorkeakouluopetusta. Useiden alojen ammatillista koulutusta järjestää Kouvolan seudun ammattiopisto.

Perusopetus 
Kouvolassa on 33 peruskoulua, jotka tarjoaa yleissivistävää opetusta kouvolalaisille 7–16-vuotiaille lapsille. Kouluista 22 on ala-asteita, 5 yläasteita ja 6 koulua on yhtenäiskouluja eli yhdistettyjä ala- ja yläasteita.
Kouvolan peruskoulujen määrä on laskenut kuntaliitoksen jälkeen paljon, sillä vielä vuonna 2010 Kouvolassa oli 47 peruskoulua. Kouvolan kaupunki on lakkauttanut muun muassa paljon pieniä maalaiskylien kouluja, pääosin säästösyistä.

Vuonna 2017 Kouvolan kaupunki aloitti suuren kouluverkkoselvityksen, ja marraskuussa 2018 kaupunki tuli siihen lopputulokseen, että Kouvolaan jää 18 peruskoulua ja 16 koulua lakkautetaan. Kouvolaan rakennetaan seuraavan 10 vuoden aikana yhdeksän uutta koulua, ja joitakin nykyisiä kouluja peruskorjataan. Kaupunki on perustellut kouluverkon supistamista säästöjen hakemisella ja sillä, että suurin osa nykyisistä koulurakennuksista on vanhoja ja todella huonossa kunnossa.

Peruskoulut 
Tässä on luettelo Kouvolan peruskouluista.

Kouvolan suuralue 
Eskolanmäen koulu (yhtenäiskoulu)
Kaunisnurmen koulu (ala-aste)
Mansikkamäen koulu (ala-aste)
Sarkolan koulu (ala-aste)
Vahteron koulu (ala-aste)
Kouvolan yhteiskoulu (yläaste)
Urheilupuiston koulu (yläaste)

Kuusankoski 
Naukion yhtenäiskoulu
Kymintehtaan koulu (yhtenäiskoulu)
Keskustan koulu (ala-aste)
Pilkan koulu (ala-aste)
Pilkanmaan koulu (ala-aste)
Tähteenkadun koulu (ala-aste)
Voikkaan koulu (ala-aste)
Hirvelän koulu (yläaste)
Svenska skolan (ruotsinkielinen yhtenäiskoulu)

Anjalankoski 
Inkeroisten yhteiskoulu (yhtenäiskoulu)
Anjalan koulu (ala-aste)
Kaipiaisten koulu (ala-aste)
Saviniemen koulu (ala-aste)
Sippolan koulu (ala-aste)
Tehtaanmäen koulu (ala-aste)
Viialan koulu (ala-aste)
Myllykosken yhteiskoulu (yläaste)

Valkeala 
Jokelan koulu (ala-aste)
Kirkonkylän koulu (ala-aste) (toimii väistötiloissa kesällä 2018 puretun vanhan koulun vieressä, uusi Valkealan yhtenäiskoulu valmistuu vuonna 2024 )
Kääpälän koulu (ala-aste)
Niinistön koulu (ala-aste)
Utin koulu (ala-aste)
Valkealan yläkoulu

Elimäki 
Elimäen yhtenäiskoulu
Korian koulu (ala-aste)

Jaala 
Jaalan koulu (ala-aste)

Lukiot 
 Kouvolan Yhteislyseo, jonka tiloissa toimii myös Kouvolan iltalukio.
 Kuusankosken lukio

Nykyisen Kouvolan aikana kaupungissa on lakkautettu kolme lukiota. Entisen Anjalankosken kaupungin Inkeroisissa sijainnut Anjalankosken lukio suljettiin vuonna 2015. Valkealan lukio ja Elimäen lukio suljettiin lopullisesti kesäkuussa 2021.

Päiväkodit ja varhaiskasvatus 
Kouvolassa on yhteensä 45 päiväkotia, joista 38 on kaupungin ja loput yksityisten yritysten päiväkoteja. Osassa päiväkodeista on myös esikoulupalvelut.

Kansalaisopistot 
Kouvolassa toimii Kouvolan kansalaisopisto, jonka päätoimipiste sijaitsee Kouvolan Salpausselänkadulla. Sillä on toimintaa myös Elimäellä, Jaalassa, Kuusankoskella sekä Valkealassa.

Kulttuuri

Kirjallisuus 
Kaupunginkirjaston päärakennus valmistui vuonna 1971. Tuolloin, uuden kirjastorakennuksen myötä Kouvolan kaupunginkirjastosta tuli myös Kymenlaakson maakuntakirjasto. Maakunnan kirjastoilla on yhteinen kirjastojärjestelmä, ja sama kirjastokortti käy koko alueella. Kouvolan kaupunginkirjasto järjestää kesäisin suositut Kouvolan dekkaripäivät Kouvolan teatterin tiloissa. Kouvolan kaupungin kirjastolaitokseen kuuluu pääkirjaston lisäksi 8 lähikirjastoa ja kaksi kirjastoautoa.

Musiikki 
Kouvolan kulttuuritarjontaa edustaa muun muassa Kymi Sinfonietta, joka on 29 päätoimisen ammattimuusikon muodostama, Kouvolan ja Kotkan yhteinen pieni sinfoniaorkesteri. Julkisia konsertteja on vuosittain lähes sata. Ohjelmisto on laaja: se ulottuu barokista ja wieniläisklassisesta musiikista viihteeseen ja rockiin. Lisäksi Pohjois-Kymen musiikkiopistossa voi opiskella lähes kaikkea musiikin alaan liittyvää. Musiikkiopiston suojissa toimii myös harrastajapohjainen Vox musicae -kamariorkesteri.

Tapahtumat 
Kouvolassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Kouvolassa kaksi kertaa: 1963 sekä 1997.

Tunnettuja kouvolalaisia yhtyeitä 

 Aleksanteri Hakaniemi
 Aste
 Ikinä
 Kivesveto Go Go
 Kivimetsän Druidi
 Lasten hautausmaa
 Loose Prick
 Maho Neitsyt
 Mira Kunnasluoto
 Mistreat

 Norma John
 Nost3 & Protro
 Peer Günt
 Raivopäät
 Rymäkkä
 The Barefoot Brothers
 The Legends
 The Souls
 To/Die/For
 Viikate

Ruokakulttuuri
 Kouvolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla silakkarullat, hernekeitto, etikkasienet ja talkkunahyve.
 Kouvolan lakritsi on nimetty vuonna 1995 Suomen parhaaksi lakritsiksi sekä maailman parhaimmaksi lakritsiksi vuosina 2019, 2021 ja 2022.

Ystävyyskaupungit 
Nykyisellä Kouvolalla on kolme ystävyyskaupunkia: Balatonfüred Unkarissa, Mülheim an der Ruhr Saksassa ja Vologda Venäjällä. Kouvolalla on yhteistoimintaa ystävyyskaupunkiensa kanssa hallinnon tasolla ja elinkeinoelämän, koulutuksen, liikunnan ja kulttuurin aloilla. Toiminta on ainakin toistaiseksi ollut kuitenkin varsin pienimuotoista.

Urheilu
 
 

 

Kouvolalaiset urheilijat ja urheilujoukkueet ovat menestyneet useissa lajeissa. Viime vuosina kouvolalaiset seurat ovat menestyneet erityisesti koripallossa, jalkapallossa ja amerikkalaisessa jalkapallossa. Myös Kymenlaakson ylpeys KPL on päässyt takaisin Superpesiksen kirkkaimpaan kärkeen. Jääkiekko kuuluu myös kestosuosikkeihin Kouvolassa jota edustaa KooKoo.

Lumon Areena (Kouvolan jäähalli) Kouvolan keskustassa on yksi Suomen suurimmista areenamaisista jäähalleista. Kouvolan keskusurheilukenttä on toiminut pitopaikkana suurillekin yleisurheilukilpailuille. Näiden lisäksi Kouvolassa on lukuisia urheilukenttiä, useita liikuntahalleja, UEFA määräykset täyttävä jalkapallokenttä, 4 jäähallia ja 4 uimahallia. Keskustan läheisyydessä sijaitsee Palomäen pururata.

Keskustan läheisyydessä Ravikylässä sijaitsee Kouvolan ravirata ja Tykkimäessä moottorirata. Lisäksi palolaitoksen vieressä sijaitsee Palomäen mäkikeskus.

Urheiluseuroja 

 Kouvola Indians: amerikkalainen jalkapallo
 Kouvolan Hiihtoseura
 Kouvolan Pallonlyöjät: pesäpallo
 Kouvolan Suunnistajat
 Kouvolan Urheilijat
 Kouvolan taitoluistelu
 Kouvot: koripallo
 Kouvottaret: koripallo
 Sudet: salibandy ja jalkapallo
 KoLe: lentopallo
 Kouvola Rock n Rollers: roller derby

 KooKoo: jääkiekko
 KooKoo Jäätaiturit
 MYPA: jalkapallo
 Kuusankosken Kumu: jalkapallo
 Kuusankosken Urheiluseura
 Kuusankosken Puhti
 Kuusankosken Veto
 Kuusankoski Cowboys: amerikkalainen jalkapallo
 HC Kuusankoski: jääkiekko
 Voikkaan Pallo-Peikot: jalkapallo

 Kouvolan Tennisseura
 Kouvolan Painijat
 Kouvolan uimarit
 Valkealan Kajo
 Valkealan Kiekko: jääkiekko
 Korian Ponsi
 Korian Klubi: salibandy
 Sippolan Kunto
 Selänpään Jäykät
 Anjalankosken Kiekko: jääkiekko
 Inkeroisten Terho

Tutustumiskohteita

Nähtävyyksiä

 Kouvolan kaupunkialue
 Apteekkimuseo
 Käpylän kirkko, Käpylä
 Kouvolan Prismakeskus, Korjala
 Kauppakeskus Hansa
  Kauppakeskus Valtari 
 Kaunisnurmen museokortteli, rautatieläiskortteli
 Kaupungintalo
 Kasarminmäen vanha kasarmialue
 Keskuskirkko
 Kouvola-talo ja Kouvolan taidemuseo
 Kouvolan kaupunginkirjasto
 Kouvolan pienoisrautatiemuseo
 Kouvolan rautatieasema
 Kouvola RRT Kouvolan RR-terminaali (rautatie-maantieterminaali, Rail-Road)
 Kouvolan teatteri
 Käyrälammen leirintäalue (Tykkimäki Camping), Tykkimäki
 Mielakan hiihtokeskus
 Ortodoksinen kirkko
 Putkiradiomuseo
 Ratamokeskus (sairaala)
 Tykkimäen huvipuisto
 Tykkimäen moottoriurheilukeskus

 Ahvionkoski ja Kuovinkallio
 Anjala
 Anjalan kartano
 Ankkapurha
 Anjalan kirkko
 Anjalan Kirkkovuori
 Sippolan hovi (nykyään koulukoti), Suomen suurin puukartano
 Sippolan kirkko, Sippola
 Wreden suvun hautausmaa Anjalan kylässä
 Elimäki
 Arboretum Mustila
 Elimäen kirkko
 Elimäen kotiseutumuseo
 Koulumuseo
 Korian Pioneeripuisto
 Korian silta
 Moision kartano
 Inkeroinen
 Alvar Aallon suunnittelema Tehtaanmäen asuntoalue
Paperintekijän patsas
 Inkeroisten tehtaankirkko (Tehtaanmäen kirkko)

 Jaala
 Jaalan Myllysilta
 Vuohijärvi
 Verlan tehdasmuseoalue
 Kuusankoski
 Kauppakeskus Kuusaantori
 Kauppakeskus Veturi, Tervaskangas
 Kuusankoskitalo
 Kuusankosken kirkko
 UPM Kymi (Kymintehdas)
 Kettumäen kotiseututalo
 Voikkaan entinen ratasilta
 Myllykoski
 Keskikosken silta
 Rauhalan museo ja matkustajakoti
 Myllykosken kirkko
 Puolakan talomuseo
 Valkeala
 Elvingin torni
 Utin vallit, Utti
 Repoveden kansallispuisto

Tapahtumia
 Kouvola-päivää vietetään 7.5., jolloin linja-autolla matkustaminen on ilmaista koko kaupungin alueella.
 Kasarminmäellä järjestetään kesäisin keskiajalle sijoittuvat Wiipurintien markkinat
 Elovalkeat
 Kymijoki beer festival
 Elokuun loppupuolella vietetään Kouvola Pride -ihmisoikeustapahtumaa
 Kiina-viikko
 Kouvolan Dekkaripäivät
 Kouvolan Komia -musiikkiviikko
 Meduusa-festivaali
 Taikapäivät
 Taiteiden yö
 Vappugospel
 Löytty Open Air
 Pioneerifestivaali (Koria-Roll)
 Muodin yö
 Vonteenin valssi

Tunnettuja kouvolalaisia 
 
Nykyisen Kouvolan alueella syntyneet tai kasvaneet on lajiteltu henkilön alkuperäisen syntymä- tai asuinkunnan mukaan (kunnat on suuruusjärjestyksessä eli Kouvolan suuralueiden numerointijärjestyksessä).

Kouvola
Juhani Aaltonen, jazzmuusikko
Teemu Bergman, muusikko, punkrock
Arto Bryggare, aitajuoksija ja SDP:n kansanedustaja
Toni Gardemeister, rallikuski
Aleksanteri Hakaniemi, laulaja-lauluntekijä (syntynyt ja elänyt nuoruutensa Kouvolassa)
Niilo Halonen, mäkihyppääjä
Juha Huhtala, poliitikko
Henkka Hyppönen, tv-esiintyjä
Jyrki Hyttinen, poliitikko
Juuso Karikuusi, tubettaja (syntynyt ja elänyt nuoruutensa Kouvolassa)
Tuure Kilpeläinen, muusikko
Ari Koivunen, laulaja
Timo Lahti, speedwaykuljettaja
Lotta Lehtikari, näyttelijä
Ville Nousiainen, hiihtäjä
Arttu Pelli, jääkiekkoilija
Rico Ryöpäs, jalkapalloilija
Hannu Salama, kirjailija
Timo Susi, jääkiekkoilija
Leena Tirronen, laulaja
Kaarle Viikate, muusikko ja metalliyhtye Viikatteen perustaja

Kuusankoski

 Antti Ahtinen, näyttelijä (syntynyt Kuusankoskella)
 Arvo Askola, yleisurheilija (asunut ikänsä Kuusankoskella)
 Kaj Chydenius, muusikko ja säveltäjä (syntynyt Kuusankoskella)
 Vieno Elomaa, taidemaalari ja -graafikko
 ”Twist Twist” Erkinharju, muusikko (syntynyt ja opiskellut Kuusankoskella)
 Kristiina Halkola, näyttelijä, laulaja (syntynyt Kuusankoskella)
 Janni Hussi, näyttelijä ja fitnessmalli (syntynyt Kuusankoskella)
 Jyrki Hyttinen, optiikka-alan yrittäjä, Inarin ex-kunnanjohtaja (2015–16 n.1 v.)
 Sami Hyypiä, jalkapalloilija (voikkaalainen)
 Lasse Johansson, mäkihyppääjä ja mäkihyppyvalmentaja (syntynyt Kuusankoskella)
 Jussi Johnsson, näyttelijä
 Aulis Kallakorpi, mäkihyppääjä
 Aki Kaurismäki, akateemikko (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
 Mika Kaurismäki, elokuvaohjaaja (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
 Ari Koivunen, laulaja (syntynyt Kuusankoskella)
 Valto Koski, poliitikko
 Esa Kotilainen, muusikko (syntynyt Kuusankoskella)

 Jarmo Lindberg, puolustusvoimien komentaja (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
Jari Lindström, poliitikko
 Pekka Lukka, näyttelijä (syntynyt ja asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
 Harri Marstio, muusikko (syntynyt Kuusankoskella)
 Niko Nakari, jalkapalloilija
 Anne Niilola, näyttelijä
 Anu Pentik, muotoilija (syntynyt Kuusankoskella)
 Pirkka-Pekka Petelius, näyttelijä, ohjaaja (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
 Maija-Liisa Peuhu, näyttelijä
 Olli Pousi, yleisurheilija (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
 Wilma Schlizewski taiteilija (ent. Hannele Laine/Krause)
 Aste, (oik. Jani Sutelainen), laulaja (voikkaalainen)
 Taisto Tammi, laulaja
 Esko Tirronen, kuvataiteilija (asunut Kuusankoskella)
 Tarja Turunen, laulaja (asunut Kuusankoskella)
 Eeva-Kaarina Volanen, näyttelijä
 Raino Westerholm, poliitikko

Anjalankoski
 Heikki Hasu, yhdistetyn hiihdon urheilija, olympiavoittaja ja kansanedustaja
 Erkki Sihvola (1885–1956), maanviljelysneuvos, valtion hevoshoidon tarkastaja

Valkeala
Visa Hongisto, pikajuoksija
Elina Knihtilä, näyttelijä
Lauri Lepistö, maastohiihtäjä
Alexander Madsen, koripalloilija
Michaela Madsen, lentopalloilija
Mika Saukkonen, toimittaja ja MTV3:n uutistenlukija
Satu Silvo, näyttelijä
Vili Sopanen, jääkiekkoilija
Sami Tamminen, jääkiekkoilija
Roope Tonteri, lumilautailija

Elimäki
 Mira Kunnasluoto, entinen tangokuningatar
 Ilmari Salminen, kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja
 Elmo Lakka, juoksija
 K. M. Rickman (1891–1966), maanviljelysneuvos, Hämeenkylän kartanon omistaja

Jaala
Pedro Hietanen

Katso myös 
 Luettelo Kouvolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kouvolan kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Kouvolan avainluvut
 Kouvolan Matkailun kotisivut
 Kouvola 2009 -projektin kotisivut 
 Innorail Kouvola, Railway transport and development
 Kuntalaisaloite - Kunnallinen kansanäänestys Kouvolan kuntaliitoksen täydellisestä tai osittaisesta purkamisesta

Seulonnan keskeiset artikkelit