Al-Qaida

Al-Qaida (, ) on militantti ääri-islamistinen ja jihadistinen terroristijärjestö. Yhtenäistä al-Qaida-organisaatiota ei ole vaan se on laajan solujen verkosto useita toisistaan riippumattomia pieniä soluja. Kriittisimmät ovatkin esittäneet al-Qaida-käsitteen olevan lähinnä vain median ylläpitämä fiktio. Suomalainen islamin tutkija Jaakko Hämeen-Anttila on esittänyt Yhdysvaltojen käyttävän käsitystä yhtenäisestä järjestöstä hyväksi sotapropagandassa.

Al-Qaidaa pidetään vastuullisena moniin suuriin ja paljon uhreja vaatineisiin iskuihin, joista tunnetuimmat ovat syyskuun 11. päivän terrori-iskut New Yorkin World Trade Centerin kaksoistorneihin sekä WTC7-rakennukseen. Järjestöä pidetään vastuullisena myös iskuista Yhdysvaltain suurlähetystöihin Itä-Afrikassa 1998, ohjushävittäjä USS Coleen suunnatusta iskusta 12. lokakuuta 2000, Balin pommi-iskuista 2002, Istanbulin pommi-iskuista 2003, Madridin pommi-iskuista 2004 ja Lontoon sekä Balin pommi-iskuista 2005.

Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat al-Qaidan perustaja Osama bin Ladenin 2. toukokuuta 2011 Pakistanin Abbottabadissa Islamabadin koillispuolella.  Kesäkuussa 2011 al-Qaida nimesi järjestön kakkosmiehenä toimineen egyptiläisen Aiman al-Zawahrin Osama bin Ladenin seuraajaksi.  

Järjestö uhkasi vuonna 2015 iskeä Yhdysvaltoihin, Euroopan ja Israelin suurkaupunkeihin. Toisaalta kilpaileva, vielä kovaotteisempi jihadistijärjestö Isis oli heikentänyt
al-Qaidaa merkittävästi.

Nimi 
Nimeä ”al-Qaida” () käytti ensimmäisenä Afganistanin sodassa toiminut jihadisti Abdallah Azzam, Osama bin Ladenin oppi-isä. Hän kuvaili jihadistiensa edelläkävijäjoukkoa "odotetun yhteiskunnan vahvaksi perustaksi (al-qaida al-sulbah). Entinen Britannian ulkoministeri Robin Cook väitti sen tarkoittavan alun perin tietokantaa, tietokonetiedostoa, johon oli tallennettu tiedot Afganistaniin neuvostoliittolaisten vastaiseen taisteluun värvätyistä mujahideeneista.

Organisaatio 
Järjestöä johtaa Aiman al-Zawahri, mutta rakenteeltaan se on hajautettu verkosto, jonka osat voivat toimia itsenäisesti. Bin Laden (K.I.A) lähimpineen ei enää voi käyttää esimerkiksi digitaalisia viestintäkeinoja sähköisen tiedustelun takia. Aiheeseen erikoistunut asiantuntija Jason Burke on kertonut The Guardian -lehdessä 10. heinäkuuta 2005, että kun bin Ladenin ote järjestön johdossa on heikentynyt, eri terroristisolujen aikeet ja motiivit ovat tulleet entistä arvaamattomammiksi. Burke uskoo, että Lontoon heinäkuun 2005 iskujen tekijät ajattelevat käyvänsä suurta sotaa oikean ja väärän, sivistyksen ja barbarian välillä. Silloin heidän mielestään kaikki keinot olisivat sallittuja.

Irakin al-Qaida 
Abu Musab al-Zarqawin johtama ”Jama’at al-Tauhid wal-Jihad” (”Ykseys/yksijumalaisuus ja Pyhä Sota”) -järjestö ilmoitti 17. lokakuuta 2004 liittyneensä al-Qaidaan ja otti uudeksi nimekseen ”Kaksoisvirran maan (Irakin) al-Qaida”. Ryhmä on julistanut tehneensä lukuisia iskuja niin Yhdysvaltain Irakissa olevia joukkoja kuin Irakin uuden hallinnon edustajia vastaan. Sen on katsottu olevan vastuussa myös lukuisista šiiamuslimeihin kohdistetuista terrori-iskuista joissa on kuollut satoja siviilejä. Irakin al-Qaida on saavuttanut mainetta myös kaapattujen yhdysvaltalaisten ja muiden ulkomaalaisten murhilla. Ryhmä on levittänyt julkisuuteen videoita, joissa kaapattuja tapetaan leikkaamalla heiltä pää irti.

Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir. Hänet tapettiin 18. huhtikuuta 2010 irakilaisten ja yhdysvaltalaisten suorittamassa yhteisessä operaatiossa toisen al-Qaidan johtajan Abu Omar al-Baghdadin kanssa.

Historia 
Al-Qaidan syntyyn vaikutti vuosina 1979–1989 käyty Afganistanin sota. Vuonna 1978 kommunistinen PDPA aloitti vallankaappauksen jonka jälkeen se pyysi Neuvostoliitolta apua. Neuvostoliittolaisia joukkoja vastaan taistelivat islamilaisen vastarinnan soturit mujahidit. Järjestön perustana oli 1980-luvulla maahan sotimaan saapuneiden vapaaehtoisten taistelijoiden verkosto. He kävivät Neuvostoliiton vastaista jihadia ja saivat rahoitusta Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta. Vuodesta 1985 vuoteen 1992 arviolta 12 500 ulkomaalaista sai koulutusta pommien teossa, sabotaasissa ja kaupunkisodankäynnissä leireillä, jotka perustettiin CIA:n avustuksella.

Saudi-Arabiasta oli saapunut Osama bin Laden jolla oli äärivanhoillinen islamilainen uskonoppi ja maailmankatsomus. On epäilty, että CIA olisi kouluttanut myös Osama bin Ladenia. 1990-luvun alussa al-Qaida toimi Sudanissa, mutta vuoden 1996 jälkeen sen päämaja ja harjoitusleirit muutettiin Afganistaniin, missä Osama bin Laden loi kiinteät suhteet talebanien kanssa. Hän perusti elokuussa 1988 al-Qaidan taistelujärjestöksi Egyptistä karkotettujen samanhenkisten Afganistaniin saapuneiden taistelijoiden kanssa. Heidän taivoitteenaan oli islamilaisten maiden vapauttaminen vääräuskoisten miehittäjien hallinnosta. Heidän ensimmäinen voittonsa tuli vuonna 1989, kun Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista.

Itä-Afrikan pommi-iskujen jälkeen 1998 Yhdysvallat iski risteilyohjuksin al-Qaidan koulutusleireihin Afganistanissa sekä lääketehtaaseen Sudanissa (tehdasta syytettiin kemiallisten aseiden tuotannosta al-Qaidalle, mutta ilmeisesti virheellisesti). 

Al-Qaida on periaatteessa ollut pääkohde Yhdysvaltojen presidentti George W. Bushin syyskuussa 2001 julistamassa sodassa terrorismia vastaan. Yhdysvallat hyökkäsi loppuvuodesta 2001 Afganistaniin ja kukisti sitä johtaneen ääri-islamilaisen Taliban-ryhmittymän näiden kieltäydyttyä luovuttamasta Osama bin Ladenia ja al-Qaidaa Yhdysvalloille. Osama bin Ladenin onnistui kuitenkin ilmeisesti päästä pakoon. Monia al-Qaidan jäseniä kuitenkin piileskelee Afganistanissa ja Pakistanin Afganistanin vastaisella rajaseudulla.

Vuonna 2007 al-Qaidan on arvioitu vahvistaneen asemiaan etenkin Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Gazassa Hamasiin pettyneet palestiinalaismilitantit ovat siirtyneet radikaalimman al-Qaidan kannattajiksi. al-Qaida on myös värvännyt tehokkaasti tukijoita Libanonissa ja Syyriassa edelleen pakolaisleireillä elävien palestiinalaisten joukosta. Toukokuussa al-Qaidaan yhteyksissä ollut Fatah al-Islam, jonka jäsenet ovat entisiä maltillisen ja sekulaarin Fatahin kannattajia, ottivat yhteen Libanonin armeijan kanssa, ja liike on nousemassa jopa Hizbollahin vastavoimaksi.

Al-Qaidan varakomentaja Aiman al-Zawahri piti sotaa Yhdysvaltain joukkoja vastaan Irakissa jo voitettuna, ja kehotti laajentamaan toimintaa muihin Lähi-idän maihin. Hänen poliittisena päämääränään on nykyiset Syyrian, Libanonin ja Palestiinan käsittävän Suur-Syyrian jälleenperustaminen, syrjäyttää Syyrian baathistipresidentti Bašar al-Assad ja estää Hizbollahin vahvistuminen Libanonin hallituksen kustannuksella.

Tavoitteet 
Turvallisuusratkaisuihin ja terrorismin torjuntaan erikoistuneen ICP-Groupin toimitusjohtaja Will Geddes arvioi, että alqaidalaisten terroristien tarkoitus on kirjaimellisesti levittää kauhua () vihollisessa. Iskemällä metropoleihin järjestö laskee saavansa uhreja ja julkisuutta. Peruspyrkimyksiä järjestölle on Geddesin mukaan saada Yhdysvallat ja muut läntiset valtiot, yritykset ja intressit poistumaan Lähi-idästä ja muilta muslimien pyhiltä paikoilta. Politiikkaa voi kenties pitää myös eräänlaisena arabinationalismin äärimuotona. Toinen tavoite on asettaa islamiin pohjautuvia hallituksia maallisten tilalle.

Brittihallituksen raporttien mukaan al-Qaida värvää maassa 2000-luvulla liberaalin tai maallisen taustan omaavia muslimeja. Moskeijoiden jäätyä maltillisten muslimien haltuun järjestö tekee pestuutyötä jopa pubeissa ja diskoissa. Myös eurooppalaisia pyritään saamaan mukaan.

Epäiltyjä operaatioita

World Trade Centerin pommi-isku 1993 

26. helmikuuta 1993 tehtiin pommi-isku New Yorkin World Trade Centerin pysäköintihallissa. Iskun tehneiden terroristien tarkoituksena oli vaurioittaa World Trade Centerin kaksoistornien tukipilareita aiheuttaen tornien sortumisen ja tuhansien ihmisten kuoleman. Kaksoistornit eivät kuitenkaan vaurioituneet, mutta isku aiheutti kuuden ihmisen kuoleman ja haavoitti yli tuhatta ihmistä.

Yhdysvaltain Kenian ja Tansanian lähetystöt  

7. elokuuta 1998 tehtiin Yhdysvaltojen lähetystöihin autopommi-iskut lähes saman aikaisesti Kenian pääkaupungissa Nairobissa ja Dar es Salaamissa, Tansaniassa. Autopommien räjähtäessä Yhdysvaltojen lähetystöissä kuoli 231 ihmistä, joista 12 yhdysvaltalaisia ja 218 afrikkalaisia. Iskusta tuomittin neljä miestä joilla oli yhteyksiä Al Qaida-verkostoon elinkautisiin vankeusrangaistuksiin.

Syyskuun 11. päivän terrori-iskut 

11. syyskuuta 2001 kaksi matkustajakonetta lensi päin World Trade Centerin kaksoistorneja New Yorkissa. Tornit sortuivat myöhemmin virallisen tiedon mukaan ”kerosiinin palamisen aiheuttaman pannukakkuteorian” takia surmaten noin 3 000 ihmistä. Yhdysvaltain hallituksen virallisen selonteon mukaan kaappaajat olivat Al-Qaidan jäseniä ja koko iskun pääsuunnittelija järjestön johtohahmo Osama bin Laden, josta tuli iskun myötä FBI:n etsittyjen listan ykkönen. Yhdysvaltain hallitus pitää iskuja Afganistanin ja Irakin sodan yhtenä syynä.

FBI ei löytänyt pitävää todistetta Osama Bin Ladenin syyllisyydestä iskuihinsta, eikä häntä etsintäkuulutettu. Lokakuussa 2004, neljä päivää ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja, al-Jazeera lähetti nauhoituksen, jossa bin Laden myönsi osallisuutensa iskuihin.

Egyptin Bagdadin-suurlähettilään sieppaus 
Egyptin suurlähettiläänä Irakissa toimiva Ihab al-Šarif kidnapattiin 3. heinäkuuta 2005. Sieppaajaksi ilmoittautui Irakin al-Qaida. Sieppaajien julkaisemaksi uskottu arabiankielinen viesti kertoo, että Britanniaa on varoitettu Irakin miehittämisestä ja että Tanskaa ja Italiaa vaaditaan vetämään joukkonsa Irakista. Ihab al-Šarifin on 7. heinäkuuta 2005 ilmoitettu kuolleen.

Lontoon pommiräjähdykset 

Lontoossa tapahtui useita pommiräjähdyksiä 7. heinäkuuta 2005 samaan aikaan kun Edinburghissa, Skotlannissa järjestettiin läntisten teollisuusmaiden ja Venäjän G8-kokous. Yli 50 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui.

Egyptin Šarm al-Šaikhin autopommit 2005 

Šarm al-Šaikhin lomakohteessa räjähti 23. heinäkuuta 2005 kolme autopommia, jossa kuoli 88 ja loukkaantui noin 200 ihmistä.

Lähteet 

 

 
Seulonnan keskeiset artikkelit