Aarne Ervi

Aarne Adrian Ervi (vuoteen 1935 Elers; ) oli yksi sotien jälkeisen ajan merkittävimmistä suomalaisista arkkitehdeista.

Ervi valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1935. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Alvar Aallon ja Toivo Paatelan arkkitehtitoimistoissa kunnes perusti oman toimiston vuonna 1938. Ervi toimi vuonna 1938 Helsingissä järjestetyn kansainvälisen ilmailunäyttelyn arkkitehtina, jossa pääpaikka oli Messuhalli. 

Merkittävimmät ja tunnetuimmat työnsä Ervi teki toisaalta sodan jälkeisellä jälleenrakennuskaudella ja myöhemmin 1950-luvulla varsinaisen rakennusteollisuuden kehittyessä. Ervi käytti betonielementtejä jo vuonna 1949 suunnitellessaan Helsingin yliopiston Porthania-rakennuksen.

Jälleenrakennuskaudella Ervi suunnitteli Oulujoki Oy:lle ja Imatran Voima Oy:lle vesivoimalaitoksia ja niihin liittyviä työntekijöiden asuinalueita. Pyhäkosken voimalaitoksen ja sen lähellä sijaitsevan Leppiniemen asuinalueen suunnitelma on näistä mittavin.

Tunnetuin Ervin töistä on Tapiolan keskustasuunnitelma. Ervi voitti keskustan suunnittelukilpailun ehdotuksellaan Don Hertzenin kylä. Keskustan asemakaavan lisäksi monet rakennukset, kuten keskustorni, uimahalli ja ostoskeskus, ovat hänen suunnittelemiaan.

Vuosina 1967–1969 Ervi oli Helsingin kaupungisuunnittelutoimiston päällikkö. Hän sai professorin arvonimen 1967. Vuonna 1968 hänestä tuli Stuttgartin yliopiston tekniikan kunniatohtori.

Aarne Ervin toinen puoliso (vuodesta 1957) oli näyttelijä Rauni Luoma. He asuivat Villa Ervissä, Helsingin  Kuusisaaressa.

Suunnittelutöitä

Espoo 

 KOP:n lomakylä ja ravintola Keilaranta (1951)
 Tapiolan keskustasuunnitelma – suunnittelukilpailun voitto (1954)
 Mäntytorni (1954)
 Kino Tapiola (1955)
 Tapiontorin ostoskeskus (1959–1961)
 Tapiolan keskustorni (1961)
 Tapiolan keskusallas (1962)
 Tapiolan uimahalli (1965)
 Heikintori (1968)

Helsinki

 Lauttasaarentie 9, nyk. 7 (1939)
 ravintola Kestikartanon sisustus (1946, purettu)
 Villa Ervi (1950)
 Voimatalo (1952)
 Helsingin yliopiston Porthania-rakennus (1957)
 Ravintolakoulu Perho (1957)
 Myllytie 3 (1961)
 Töölön kirjasto (1970)

Oulujoki 

 Pyhäkosken vesivoimalaitos ja Leppiniemi, Muhos (1942–1951)
 Jylhämän vesivoimalaitos ja asuinalue, Vaala  (1946–1950)
 Nuojuan vesivoimalaitos ja asuinalue, Vaala (1946–1950)
 Pällin vesivoimalaitos ja asuinalue, Muhos (1949–1954)
 Montan vesivoimalaitos, Muhos (1951)

Tampere

 Ristinarkun koulu ja Messukylän lukio (1962)
 Raatihuoneen restaurointi ja laajennus (1964–1965)
 Kauppa-Häme (1965)
 Keskusvirastotalo (1967, laajennus 1975)

Muualla 

 Heinolan Liike Oy:n talo, Heinola (1939, purettu)
 Kurikan Lakkitehdas ja omistajien yksityiskodit (1938–1941)
 Kurikan yläkoulu (1945 ja 1955)
 Lohjan seurakuntakeskus (1950)
 Villa Iloniemi, Tuusula, muutostyöt (1952)
 Lohjan Yhteislyseon lukio (1954)
 Pieksämäen vesitorni (1956)
 Turun yliopisto, Yliopistomäen kampuksen rakennukset (1956–1959)
 Someron yhteiskoulu (1957)
 Naantalin voimalaitos ja asuinalue (1959–1960)
 KOP:n (nyk. Nordea) konttori, Oulu (1962)
 Kemin kaupungintalon laajennus (1967)
 Kemin uimahalli (1967)
 Vantaanpuiston ostoskeskus (1967)

Katso myös
 Tapiolan syntyvaiheet

Lähteet 
Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt: Pohjois-Pohjanmaa
Suomen rakennustaiteen museo – Tapiolan keskus

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 
 
 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1910 syntyneet
Vuonna 1977 kuolleet