Helsingin yliopiston metroasema

Helsingin yliopiston metroasema (, vuoteen 2014 asti Kaisaniemen metroasema ) on Helsingin metron asema, joka sijaitsee Kluuvin kaupunginosassa. Se palvelee Helsingin ydinkeskustaa, Helsingin yliopiston keskustakampusta ja Kruununhaan kaupunginosaa. Asemaa käyttää noin 18 700 matkustajaa vuorokaudessa.

Asema avattiin vuonna 1995, ja se oli metron tunneliasemista uusin ennen Länsimetro-jatkeen avautumista. Se on myös viimeisin maanalainen asema, jossa ei ole keskilaituria, vaan sen laiturialue jakautuu liukuportaiden jälkeen selvästi kahteen. Aseman lippuhallin on suunnitellut arkkitehtitoimisto Kontio - Kilpiä - Valjento ja laiturialueen arkkitehtitoimisto Esa Piironen.

Metrolaiturilta johtaa yksi liukuporraskuilu ylätasanteelle, laiturialueen länsipäästä. Liukuportaita on kolme ja alhaalta katsoen niiden vasemmalla puolella on kaksi hissiä, jotka liikkuvat kuilun suuntaan vinosti ylös. Näitä vinohissejä on myös muilla Helsingin metron asemilla. Helsingin yliopiston metroaseman tunnistettavia ominaisuuksia ovat siniset kallioseinämät, vihreäksi valaistut liukuportaat ja neonputkista tehty Verkosto-taideteos. Aseman ylätasanteella on liikekeskus ja yhteys useaan sisäänkäyntiin. Eteläisen sisäänkäynnin yhteydessä on Opintoputki-niminen kävelytunneli, jossa on valotaideteos Kenno.

Nimi 
Asema on Rautatientorin ja Aalto-yliopiston lisäksi ainoa, jonka nimi kuulutetaan suomen ja ruotsin lisäksi englanniksi (University of Helsinki). Entisellä nimellään Kaisaniemi oli ainoa asema, jonka nimi kuulutettiin vain yhdellä kielellä – suomenkielinen nimi Kaisaniemi ja ruotsinkielinen Kajsaniemi lausutaan samalla tavalla. Vielä aseman suunnitteluvaiheessa sitä kutsuttiin Kluuvin metroasemaksi.

Huhtikuussa 2014 Helsingin kaupunginhallitus päätti muuttaa aseman nimeksi Helsingin yliopisto () lähellä sijaitsevan Helsingin yliopiston keskustakampuksen mukaan. Uusi nimi astui välittömästi voimaan päätöksen myötä 22. huhtikuuta 2014. Ehdotus herätti kuitenkin vastustusta; esimerkiksi Helsingin seudun liikenne vastusti nimenmuutosta, ja Helsingin nimistötoimikunnan mukaan Kaisaniemellä on pitkät perinteet karttanimenä. Muutos aseman nimikyltteihin ja metron kuulutuksiin tehtiin vuoden 2014 loppuun mennessä.

Historia 
Nykyisen metroaseman yläpuolella oli aiemmin Pukevan vaatekauppa, joka sijaitsi 1928 valmistuneessa punatiilisessä rakennuksessa. Se purettiin 1970-luvun alussa modernistisen uudisrakennuksen tieltä samoihin aikoihin kun Pukevan omistaja Ruben Jaari kävi puhumassa kaupunginvaltuutetuille uuden metroaseman puolesta. Kaisaniemenkatu oli tähän aikaan vielä merkittävämpi ostoskatu, joten Rautatientorin ja Hakaniemen väliin sijoittuvan metroaseman toivottiin lisäävän asiakkaita alueella.

Helsingin kaupunki teki päätöksen uuden metroaseman rakentamisesta vuonna 1971, ja tässä vaiheessa asemaa kutsuttiin vielä Kluuvin metroasemaksi. Helsingin Sanomat uutisoi helmikuussa 1973, että uuden metroaseman rakentaminen alkaisi seuraavan vuoden syksyllä. Varhaisissa suunnitelmissa aseman toisen sisäänkäynnin piti sijaita lähempänä Kruununhakaa Liisankadun ja Unioninkadun suuressa liittymässä. Aseman rakentaminen lykkääntyi kuitenkin taloudellisista syistä monta vuotta. Vasta 1990-luvulla aloitettiin rakennustyöt, kun Kaisaniemenkatu revittiin auki moneksi vuodeksi. Samaan aikaan vaikuttanut lama ja asiakaskato ajoivat Pukevan konkurssiin, ja sen rakennus suunniteltiin uudelleen Kauppakeskus Kaisaksi. Kaisaniemenkatu ei ollut enää keskustan tärkein ostoskatu, mutta kauppiaat olivat toiveikkaita, että metro toisi asiakkaita takaisin. Tästä syystä ensimmäistä kertaa Helsingin metron historiassa yritykset rahoittivatkin osan aseman rakentamisesta kaupungin lisäksi. Asemasta tuli Sörnäisten jälkeen toinen jo valmiille reitille valmistunut ”väliasema”.

Kaisaniemen metroasemaksi nimetty asema avattiin 1. maaliskuuta 1995, noin puolitoista vuotta Ruoholahden aseman jälkeen. Ensimmäinen metro pysähtyi Kaisaniemeen kello 5.34 aamulla, ja avajaispäivänä yleisöä oli tungokseksi asti, tosin moni oli vain katselemassa uutta asemaa. Aseman moderni ilme valaistuksineen sai positiivista palautetta lehdistöltä, ja aseman kävijämäärä ylitti HKL:n odotukset ensimmäisinä viikkoina. Kaisaniemen asemasta tuli alusta alkaen vilkas kulkutie yliopiston keskustakampukselle ja muualle Kluuviin, vaikkakin sen käyttäjämäärä on tyypillisesti ollut kantakaupungin asemista pienin. Kaisaniemen asema koki suuremman ruuhkapiikin vuodenvaihteessa 2009–2010, kun viereisellä Rautatientorin asemalla sattui 8. marraskuuta 2009 mittava vesivahinko, ja asema oli suljettu muutaman kuukauden. Kaisaniemi itseasiassa toimi metron läntisenä päätepysäkkinä muutaman päivän, ennen kuin 11. marraskuuta metrot pääsivät taas jatkamaan Kamppiin.

Vuonna 2006 eteläisen sisäänkäynnin yhdistävän Opintoputken seinille maalattiin taiteilija Viva Granlundin ideoima luolamaalauksia muistuttava taideteos. Se maalattiin piiloon kun Opintoputki remontoitiin vuonna 2021, ja samalla sinne asennettin Kirsti Taiviolan Kenno-valotaideteos.

Sisäänkäynnit 
Fennia-kortteli 1
Fennia-kortteli 2
Kaisa-talo
Kaisaniemenkatu
Vilhonkatu
Vuorikatu
Yliopistonkatu

Kuvia

Katso myös 
 Luettelo Helsingin metron asemista

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Helsingin yliopiston metroasema HKL:n sivulla

Helsingin metroasemat
Kluuvi
Helsingin yliopisto