Pistojärvi

Pistojärvi () on asutus (ven. posjolok) Karjalan tasavallan Kalevalan piirin Luusalmen kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 60 kilometriä Uhtuasta luoteeseen. Vuonna 2012 Pistojärvellä ei ollut enää lainkaan vakituisia asukkaita.

Historia
Pistojärven seutu asutettiin 1700-luvulla. Vanhimpia kyliä olivat Pistojärven ohella Katoslampi, Ohta, Suvanto, Tiirojärvi ja Tuhkala, jotka mainitaan uudiskylinä vuonna 1762. Myöhemmin Pistojärvi oli Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus. Kunta rajoittui pohjoisessa Oulankaan, idässä Kiestinkiin, etelässä Uhtuaan ja Vuokkiniemeen sekä lännessä Suomeen. Vuonna 1905 siihen kuuluivat Pistojärven, Ohtan, Suvannon ja Tuhkalan kyläkunnat, joissa oli yhteensä 15 kylää, 175 taloa ja lähes 1 200 asukasta. Pistojärven kylässä oli kirkko, koulu, kyytiasema, 27 taloa ja 176 asukasta..

1920-luvulla perustettiin Uhtuan piirin Pistojärven kyläneuvosto, johon vuonna 1933 kuului kahdeksan kylää: Hirvisalmi, Häme, Kantoniemi, Malviainen, Ohta, Pistojärvi, Tiiro ja Tiiron Olkku. Kyläneuvoston alueella oli 724 asukasta, joista 606 oli karjalaisia ja 118 suomalaisia. Pistojärven kylässä asui 155 karjalaista. Sen kylänosia olivat Kontu, Kuusiniemi, Vaara ja Vuosma. Toisen maailmansodan jälkeen kyläneuvostossa oli Pistojärven lisäksi enää kaksi asutuskeskusta: Kantoniemi ja Malviainen. Nykyään seudulla ei ole lainkaan vakituista asutusta. Pistojärvi autioitui 2000-luvun alussa, mutta osa entisistä asukkaista on palannut sinne kesäisin.

Kyläkuva ja kansankulttuuri
Syrjäisen sijaintinsa ansiosta Pistojärven vanha kylämaisema oli hyvin säilynyt kokonaisuus aina 1990-luvulle saakka. Sillä on historiallisen asutuksen status. Suojeltuihin rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettu navetta heinävarastoineen. Suomalaisista kansanrunouden kerääjistä Pistojärvellä vierailivat muiden muassa Elias Lönnrot, Daniel Europaeus ja I. K. Inha. Heidän runosaaliinsa jäi kuitenkin heikoksi, sillä monet seudun asukkaista ovat vanhauskoisia, eivätkä he suostuneet laulamaan kansanrunoja. Seudun kansankulttuurissa oli havaittavissa eräitä saamelaisia piirteitä kuten karjalankielisiä joikuja.

Lähteet

Viitteet

Itä-Karjalan entiset kunnat
Kalevalan piirin asutut paikat
Viena