1800



Tapahtumia 
28. maaliskuuta – Ison-Britannian ja Irlannin parlamentit hyväksyivät unionilain, jolla Irlannin parlamentti lakkautettiin ja valtiot yhdistettiin Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneeksi kuningaskunnaksi. Kuningas vahvisti lain 1. elokuuta, ja se tuli voimaan seuraavan vuoden alussa.
14. kesäkuuta – Napoleon I voitti itävaltalaiset Marengon taistelussa ylitettyään Alpit 40 000 miehen kanssa.
William Herschel löysi infrapunasäteilyn.
Alessandro Volta keksi sähköparin, ensimmäisen laitteen, jolla saatiin aikaan jatkuva sähkövirta. Sitä ennen oli tunnettu vain staattinen sähkö ja sähköpurkaukset sekä niiden yhteydessä esiintyvä hetkellinen virta.
William Nicholson ja Sir Anthony Carlisle havaitsivat, että joissakin aineissa sähkövirralla voidaan saada aikaan kemiallisia muutoksia (elektrolyysi).

Syntyneitä 

 4. tammikuuta  – Martha Christina Tiahahu, molukkilainen vapaustaistelija ja kansallissankari Indonesiassa (k. 1818)
 7. tammikuuta – Millard Fillmore, 13. Yhdysvaltain presidentti (k. 1874)
10. tammikuuta – Lars Levi Laestadius, ruotsalainen pappi (Lestadiolaisuuden ”isä”) (k. 1861)
11. tammikuuta – Ányos Jedlik, unkarilainen benediktiinimunkki, luonnontieteilijä, fyysikko ja keksijä (k. 1895)
14. tammikuuta – Ludwig von Köchel, itävaltalainen musiikkitieteilijä, kirjailija, säveltäjä, kasvitieteilijä ja julkaisija (Wolfgang Amadeus Mozartin teosten luetteloija) (k. 1877)
21. tammikuuta – Theodor Fliedner, saksalainen pappi, luterilaisen diakonissatoiminnan perustaja (k. 1864)
24. tammikuuta – Edwin Chadwick, brittiläinen virkamies ja sosiaalisten uudistusten ajaja (k. 1890)
 24. tammikuuta – Anders Fredrik Granstedt, suomalainen arkkitehti (k. 1849)
28. tammikuuta – Antonio Feliciano de Castilho, portugalilainen runoilija (k. 1875)
 28. tammikuuta – Friedrich August Stüler, preussilainen rakennusmestari ja arkkitehti (k. 1865)
 1. helmikuuta – Brian Houghton Hodgson, englantilainen luonnontieteilijä ja etnologi (k. 1894)
11. helmikuuta – Henry Fox Talbot, englantilainen tiedemies, keksijä ja valokuvauksen uranuurtaja (k. 1877)
12. helmikuuta – John Edward Gray, englantilainen kasvi- ja eläintieteilijä (maailman ensimmäinen postimerkkeilijä) (k. 1875)
23. helmikuuta – William Jardine, skotlantilainen luonnontieteilijä ja lintutieteilijä (k. 1874)
 2. maaliskuuta – Jevgeni Baratynski, venäläinen runoilija (k. 1844)
13. maaliskuuta – Mustafa Reşid pašša, turkkilainen valtiomies ja diplomaatti (k. 1858)
16. maaliskuuta – Ninkō, Japanin keisari 1817–1846 (k. 1846)
18. maaliskuuta – Platon Rokassovski, venäläinen kenraali, Suomen kenraalikuvernööri 1861–1866 (k. 1869)
  18. maaliskuuta   – Harriet Smithson, irlantilainen näyttelijä, säveltäjä Hector Berliozin puoliso (k. 1854)
28. maaliskuuta – Johann Georg Wagler, saksalainen eläintieteilijä ja herpetologi (k. 1832)
31. maaliskuuta – Karl Albert von Tesche, suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri (k. 1874)
 4. huhtikuuta – Adolf Fredrik Munck, suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos (k. 1886)
   4. huhtikuuta   – Tokugawa Nariaki, japanilainen daimio (k. 1860)
 9. huhtikuuta – Roberto de Visiani, italialainen lääkäri ja kasvitieteilijä (k. 1878)
15. huhtikuuta – James Clark Ross, brittiläinen meriupseeri ja tutkimusmatkailija (k. 1862)
16. huhtikuuta – George Bingham Lucan, brittiläinen sotamarsalkka (k. 1888)
21. huhtikuuta – Pehr Isak Cederstein, suomalainen tuomari ja Porin pormestari (k. 1854)
 5. toukokuuta – Louis Hachette, ranskalainen kirjankustantaja (k. 1864)
 9. toukokuuta – John Brown, yhdysvaltalainen abolitionisti (k. 1859)
17. kesäkuuta – William Parsons, Lordi Rosse, kolmas Rossen jaarli, angloirlantinainen tähtitieteilijä ja kaukoputkien rakentaja (k. 1867)
19. kesäkuuta – Juan José Flores, Venezuelan presidentti 1830–1834 ja 1839–1845 (k. 1864)
23. kesäkuuta – Charlotte Birch-Pfeiffer, saksalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (k. 1868)
22. heinäkuuta – Jakob Lorber, itävaltalainen muusikko, mystikko ja kirjailija (k. 1864)
31. heinäkuuta – Friedrich Wöhler, saksalainen kemisti (k. 1882)
 5. elokuuta – Ramón María Narváez, espanjalainen Valencian herttua, sotamarsalkka ja poliitikko (k. 1868)
 7. elokuuta – Carl Pehr Edvard Gadd, suomalainen senaattori ja hovioikeuden presidentti (k. 1883)
 8. elokuuta – Aurora Järnefelt, suomalaisen kuvernööri ja senaattori Alexander Järnefeltin äiti (k. 1868)
19. elokuuta – Michael Beer, saksalainen runoilija (k. 1833)
26. elokuuta – Joseph Christoph Kessler, saksalainen pianisti, musiikkipedagogi ja säveltäjä (k. 1872)
 5. syyskuuta – Gottlieb Bindesbøll, tanskalainen arkkitehti (k. 1856)
 9. syyskuuta – Carl Gustaf Söderstrand, suomalainen maalarimestari, taidemaalari ja oltermanni (k. 1862)
14. syyskuuta – Serafia Fredrika Schaeffer, suomalainen kansanparantaja (k. 1887)
15. syyskuuta – Paul Friedrich, Mecklenburg-Schwerinin suurherttua (k. 1842)
22. syyskuuta – Peter Malm, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja kauppaneuvos (k. 1868)
25. syyskuuta – Johan Gustav Hedman, suomalainen kuvataiteilija (k. 1866)
  25. syyskuuta   – Mårten Johan Lindforss, suomalainen eläinlääkäri, lääkäri ja aloitteiden tekijä (k. 1869)
 1. lokakuuta – Kustaa Mikonpoika Nummelin (”Sika-Kyösti”), suomalainen murtovaras (k. 1836)
   1. lokakuuta   – Peter Wieselgren, ruotsalainen tuomiorovasti, kirjailija ja raittiusaatteen edistäjä (k. 1877)
 2. lokakuuta – Felix zu Schwarzenberg, itävaltalainen ruhtinas, valtiomies ja pääministeri (k. 1852)
   2. lokakuuta   – Nat Turner, yhdysvaltalainen orja ja orjakapinan johtaja (k. 1831)
14. lokakuuta – Aleksandr Muhanov, venäläinen eversti ja kirjailija (k. 1834)
17. lokakuuta – Conrad Planting, suomalainen nimismies ja kruununvouti (k. 1876)
18. lokakuuta – Carl Olof Cronstedt nuorempi, suomalainen eversti, kuvernööri, salaneuvos ja senaattori (k. 1883)
23. lokakuuta – Henri Milne-Edwards, ranskalainen eläintieteilijä ja lääkäri (k. 1885)
24. lokakuuta – Thomas Macaulay, brittiläinen historioitsija, esseisti, runoilija ja whig-poliitikko (k. 1859)
26. lokakuuta – Helmuth von Moltke, preussilainen kreivi ja sotamarsalkka (k. 1891)
27. lokakuuta – Victor Hartwall, suomalainen liikemies, filosofian tohtori ja vuorimestari, Hartwallin juomatehtaan perustaja (k. 1857)
28. lokakuuta – Carl Gustaf Wolff, suomalainen laivanvarustaja ja valtiopäivämies (k. 1868)
 1. marraskuuta – Ferdinand Flocon, ranskalainen toimittaja, kirjailija ja poliitikko (k. 1866)
 4. marraskuuta – Eduard Brendler, ruotsalainen säveltäjä (k. 1831)
21. marraskuuta – Alexander Jakob von Wendt, suomalainen Venäjän armeijan kenraaliluutnantti ja Suomen kaartin komentaja (k. 1874)
30. marraskuuta – Edmund von Berg, saksalainen vapaaherra ja ylimetsäneuvos (k. 1874)
 1. joulukuuta – Engelbrecht Boijer, suomalainen pappi ja sanomalehden toimittaja (k. 1850)
 3. joulukuuta – France Prešeren, Slovenian kansallisrunoilija (k. 1849)
14. joulukuuta – Erik Johan Wennerqvist, suomalainen muurari- ja rakennusmestari (k. 1872)
15. joulukuuta – Johan Léman, suomalainen arkkiveisujen tekijä ja kansanrunoilija (k. 1869)
17. joulukuuta – Gergely Czuczor, unkarilainen benediktiinimunkki, runoilija ja kielitieteilijä (k. 1866)
19. joulukuuta – Assar Lindeblad, ruotsalainen runoilija (k. 1848)
20. joulukuuta – Gabriel Rein, suomalainen historiantutkija ja professori (k. 1867)
23. joulukuuta – Frédéric Soulié, ranskalainen kirjailija (k. 1847)
29. joulukuuta – Charles Goodyear, yhdysvaltalainen kumin vulkanoinnin keksijä (k. 1860)

 Gabriel Mikonpoika Luntta (”Luntan Kaapo”), suomalainen sotilas ja murhaaja (k. 1824)
 William Schlumberger, ranskalainen shakinpelaaja (k. 1838)
 Gustaf Weckman, suomalainen kultaseppä (k. 1868)

Kuolleita

Huomaa 
 1800 ei ole karkausvuosi, koska gregoriaanisessa kalenterissa tasavuosisadat ovat karkausvuosia vain jos itse vuosisataa osoittava luku (tässä 18) on neljällä jaollinen.

Katso myös
 Kirjallisuusvuosi 1800