Heuristiikka

Heuristiikka (sana juontaa juurensa kreikan kielen ilmaisusta heureka, ”löysin”) on kognitiivisen psykologian määrittelemä epäformaali menetelmä ongelmanratkaisuun. 
Heuristiikkaa käytetään metodina, joka johtaa yleensä varsin nopeasti riittävän lähelle parasta mahdollista lopputulosta. Heuristiikkaa ovat esimerkiksi erilaiset nyrkkisäännöt, akateemiset arvaukset, intuitiiviset päätökset sekä niin sanottu "maalaisjärki".

Yleistä heuristiikasta
Heuristiikassa on kyse valmiiden, etukäteen mietittyjen tai hankittujen ratkaisumallien soveltamisesta  ongelmanratkaisussa, sekä tietokoneohjelmissa että ihmismielessä. Yksinkertainen esimerkki heuristiikasta on niin sanottu ”yritys ja erehdys”: kun polkupyöräremontin aikana valitaan ruuvia laatikosta, niin sopivan kokoisen ruuvin löytämiseen ei yleensä käytetä mittareita eikä lajittelua, vaan yksinkertaisesti kokeillaan parhaalta näyttävää vaihtoehtoa ja tarvittaessa uusitaan yritys. 

Heuristiset prosessit ovat yksi määritelmä ongelmalle. Asia ei itsessään ole ongelma, mikäli se ei synnytä yksilössä heuristisia prosesseja. Näitä edellä mainittuja prosesseja ovat muun muassa ajatteluprosessin käynnistäminen, ylläpitäminen sekä säätely. Heuristiikkojen ja heurististen prosessien käytössä on suuria eroja yksilöiden välillä, etenkin verrattaessa ongelmaa ratkaisevien noviisien sekä eksperttien kognitiivisia kykyjä.

Etenkin rahoituksen käyttäytymistaloustieteellinen koulukunta on kiinnostunut yksilöiden heuristisista prosesseista sekä niiden soveltamisesta taloudellisten toimijoiden tehdessä päätöksiä epävarmuuden vallitessa (ks. Prospektiteoria).

Yleisiä heuristiikkoja
Yleisiä heuristiikkoja ovat:
 Yritys ja erehdys
 Nyrkkisäännöt
 Systemaattinen vaihtoehtojen listaus
 Erikoistapauksien kokeileminen
 Ongelman variointi (helpomman ongelman ratkaiseminen, ongelman jonkin osan muuttaminen, ongelman yleistäminen)
 ’Takaperin’ selvittäminen, eli tunnetusta ratkaisusta kulkeminen kohti mahdollista lähtötilannetta

Heuristiikkaa käytetään esimerkiksi:
Tunkeilijan havaitsemisjärjestelmissä etsimään poikkeuksia tietoliikenteessä
Tekoäly/Asiantuntijajärjestelmissä tietokoneessa
Prospektiteorian mukaan inhimillisessä päätöksenteossa epävarmuuden vallitessa
Tietokoneohjelmien käyttöliittymien arvioinnissa (esimerkiksi Jakob Nielsenin kuuluisat kymmenen sääntöä) 
Ongelmanratkaisussa

Katso myös
 Ratkaisemisen taito (kirja)

Lähteet
 Pólya, George. 1948. How to solve it.  Princeton : Princeton University Press.

Viitteet

Kirjallisuutta
 
 
 
 Haapasalo, Lenni: Oppiminen, tieto ja ongelmanratkaisu, Medusa-Software, 2011, Joensuu, Tietämys ongelmanratkaisuprosesseista, s. 16–46. ISBN 978-951-97150-3-2

Aiheesta muualla 

Ongelmanratkaisu
Psykologia
Sosiologia
Tietojenkäsittelytiede
Seulonnan keskeiset artikkelit