Ateljee

Ateljee  eli studio on taiteilijan työhuone. Studio-sanaa käytetään etenkin elokuvan, animaation, valokuvauksen, musiikin sekä radion ja televisiotyön yhteydessä. Kuvataiteessa, etenkin jos on kyse elävistä taiteilijoista, käytetään usein sanaa työhuone ranskalaisperäisen ateljeen sijasta. Ateljee-termiä käytetään myös valokuvaamoista sekä muodin, tekstiilitaiteen ja vaatetuksen alalla, toisinaan myös taidemyyntiliikkeistä ja gallerioista.

Ateljeeksi kutsuttiin alun perin kaikkia taidekäsityöpajoja, mutta varsinkin puusepänverstaita. Myöhäiskeskiajalta alkaen ateljee tai työhuone on tarkoittanut taiteilijan ja hänen oppilaidensa työskentelytilaa.

Kuvataiteilijan työhuoneen ihanne on korkeahko tila, jossa on suuret ikkunat pohjoiseen tai kattoikkunat. Suurin osa taiteilijoista työskentelee kuitenkin huomattavasti vaatimattomammissa pienissä tiloissa esimerkiksi entisissä tehdaskiinteistöissä tai asunnossaan.

Kuvanveisto, varsinkin monumentaalikuvanveisto, asettaa ateljeelle erityisvaatimuksia jo tilan koon ja korkeuden suhteen, joskin suuret veistostilaukset myös taloudellisesti mahdollistavat ateljeeksi suunniteltujen tilojen hankkimisen.

Suomalaisia tunnettuja ateljeita
Aimo Tukiaisen ateljee Orivedellä
Albert Edelfeltin ateljee Haikossa, Porvoossa
Getsemane, Kalervo Palsan ateljee Kittilässä
Halosenniemi, Pekka Halosen ateljee Tuusulan Rantatiellä
Humala ja Krapula, Tyko Sallisen ja Jalmari Ruokokosken ateljeetalot Hyvinkään Hyvinkäänkylässä
Hvitträsk, Eliel Saarisen, Herman Geselliuksen ja Armas Lindgrenin rakennuttama ateljee Kirkkonummella
Kalela, Akseli Gallen-Kallelan erämaa-ateljee Ruovedellä
Lallukan taiteilijakoti Helsingissä
Palanderin talon ateljee Tampereen keskustassa Nalkalan kaupunginosassa
Reidar Särestöniemen ateljee Kittilän Kaukosessa
Tampereen ateljeetalo
Tarvaspää, Akseli Gallen-Kallelan ateljee Espoossa
Visavuori, Emil Wikströmin ateljeeasunto Sääksmäellä, Valkeakoskella

Katso myös
 Bottega

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

Taidehistorian käsitteet