Silosalava

Silosalava eli salava eli piilipuu (Salix euxina) on pajujen laajaan sukuun kuuluva puu.

Silosalava kasvaa suureksi pensaaksi tai jopa 20 metriä korkeaksi puuksi, Etelä-Euroopassa jopa 27 metriä korkeaksi. Oksat lähtevät rungosta melko jyrkässä kulmassa ja murtuvat helposti tyvestä. Vuosikasvaimet ovat kaljuja ja kiiltäviä, väriltään joko punaisia tai vihreitä. Lehdet ovat muodoltaan suikeita, 10–12 cm pitkiä, päältä kiiltäviä ja molemmin puolin kaljuja. Silmut ovat pieniä, noin 2 mm, ja kiiltävän ruskeita. Kukinto on 5–7 cm pitkä, keltainen norkko. Salava kukkii vasta kesällä lehtien jo puhjettua.

Silosalava kasvaa luonnonvaraisena Turkissa ja Kaukasiassa. Suomessa se on luultavasti tuontipuu, jota on istutettu pihoille, puistoihin ja puutarhoihin. Tunnettuja salavalajikkeita on esimerkiksi terijoensalava (’Bullata’).

Helsingin Kruununhaan Kirjapuistossa, Kirjatyöntekijänkatu 12 kohdalla kasvaa kenties Suomen vanhimpiin kuuluva salava. Tämä puu suojeltiin jo vuonna 1924. Puu on luultavasti istutettu 1830-luvulla.

Risteymiä 
Silosalava voi risteytyä useiden pajulajien kanssa ja tuottaa ainakin seuraavat risteymälajit:

 Jokisalava (Salix × fragilis) – silosalavan ja valkosalavan risteymä
 Vanajansalava (Salix × alopecuroides) – silosalavan ja jokipajun risteymä
 Kiiltosalava (Salix × meyeriana) – silosalavan ja halavan risteymä
 Riippasalava, aiempi nimi kyynelsalava (Salix × pendulina) – silosalavan, valkosalavan ja itkusalavan risteymä
 Kujahalava (Salix × pentandroides) – jokisalavan ja halavan risteymä.

Lähteet 
 Retkeilykasvio. Suomen Luonnonsuojelun Tuki Oy. Helsinki 1986. ISBN 951-9381-15-5.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2021: Silosalavan (Salix euxina) levinneisyys Suomessa.
 Luontoportti: Silosalava (Salix euxina)
 Den virtuella floran: Knäckepil (Salix fragilis) 
 ITIS: Salix fragilis 
 United States Department of Agriculture (USDA): Salix fragilis 
 Flora of China: Salix fragilis 

Pajut
Puut