Pohjois-Karjalan maakunta

Pohjois-Karjala () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Itä-Suomessa. Maakuntakeskus on Joensuu. Muita kaupunkeja ovat Kitee, Lieksa, Nurmes ja Outokumpu. Runsasvesistöisen maakunnan suurin järvi on Pielinen (pinta-ala 868 km²) ja korkein kohta Lieksan Koli, joka yltää 347 metrin korkeuteen merenpinnasta. 

Pohjois-Karjalaa ympäröivät seuraavat maakunnat: Pohjois-Savo ja Etelä-Savo lännessä, Kainuu pohjoisessa ja Etelä-Karjala etelässä. Idässä maakunta rajoittuu Venäjän Karjalan tasavaltaan.

Pohjois-Karjala muodosti oman lääninsä vuodesta 1960 vuoden 1997 lääniuudistukseen saakka, jolloin se yhdistettiin Kuopion ja Mikkelin läänien kanssa Itä-Suomen lääniksi. Pohjois-Karjala on nimensä mukaisesti pohjoinen osa Suomen puoleisesta osasta vanhaa historiallista Karjalaa.

Kunnat 

Pohjois-Karjalan väestömäärä oli 164 744 asukasta vuoden 2015 lopulla. Maakunta jakaantuu 13 kuntaan, joista viisi on kaupunkeja. Vuoden 2021 alusta maakuntaan liittyi 13. kunnaksi Heinävesi.

  Heinävesi
  Ilomantsi
  Joensuun kaupunki
  Juuka
  Kiteen kaupunki
  Kontiolahti
  Lieksan kaupunki
  Liperi
  Nurmeksen kaupunki
  Outokummun kaupunki
  Polvijärvi
  Rääkkylä
   Tohmajärvi

Entiset kunnat
  Eno
  Kesälahti
  Kiihtelysvaara
  Nurmeksen maalaiskunta
 Pielisensuu (Ei vahvistettua vaakunaa)
  Pielisjärvi
  Pyhäselkä
 Pälkjärvi (Ei virallista vahvistettua vaakunaa)
  Tuupovaara
  Valtimo
  Värtsilä

Seutukunnat
Pohjois-Karjala jakaantuu kolmeen seutukuntaan:
 Joensuun seutukunta: Heinävesi, Ilomantsi, Joensuu, Juuka, Kontiolahti, Liperi, Outokumpu, Polvijärvi
 Keski-Karjalan seutukunta: Kitee, Tohmajärvi, Rääkkylä
 Pielisen Karjalan seutukunta: Lieksa, Nurmes
Entisiä vuonna 2005 Joensuun seutukuntaan yhdistettyjä seutukuntia ovat:

 Ilomantsin seutukunta
 Outokummun seutukunta

Suurimmat taajamat
Vuonna 2019 Pohjois-Karjalassa sijaitsi 27 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu yli tuhannen asukkaan taajamat. Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kristinusko 
Luterilaisen kirkon piirissä Pohjois-Karjalan herännäisyydellä, evankelisuudella ja lestadiolaisuudella on ollut vanhastaan kannatusta. Herätysliikkeiden vaikutus on antanut leimansa alueen hengelliseen elämään, mutta erillisinä liikkeinä ne esiintyvät harvakseltaan. Herännäisyyttä on erityisesti Nurmeksen ja Juuan alueella. Evankelisuuden kannatusta on muutamissa seurakunnissa. Vanhoillislestadiolaisuutta on esiintynyt Joensuussa, Liperissä ja Outokummussa. Evankelioiva herätyskristillisyys levisi voimakkaasti Pohjois-Karjalaan 1960-luvulla. Evankelioivan herätyskristillisyyden vaikutus on voimakasta sekä kaupungeissa että maaseudulla. Pohjois-Karjala muodostaa yhdessä Kainuun kanssa liikkeen vahvan alueen.

Baptismi saapui Pohjois-Karjalaan 1900-luvun alussa, jolloin maakunnassa sijaitsi kaksi seurakuntaa. Kiihtelysvaaran Hammaslahdella sijainnut baptistiseurakunta oli Itä-Suomen tärkein baptistikeskus ja se sai jäseniä lähes kaikista Pohjois-Karjalan seurakunnista. Toinen paikallinen keskus sijaitsi Värtsilässä. Metodismi sai jalansijaa Joensuussa, jossa seurakunnan missio suuntautui Venäjälle. Vapaakirkollisuuden piirissä Pohjois-Karjalaan syntyi neljä seurakuntaa. 1900-luvun alun helluntaiherätyksen voimakkain keskus syntyi Kontiolahden Lehmoon, josta syntyi selvä aluekeskus. Lehmossa kastettujen lukumäärä kuului alkuvuosina maan korkeimpiin.

Pohjois-Karjalan tunnukset 

Pohjois-Karjalan tunnus on lähes identtinen historiallisen Karjalan vaakunan kanssa.

Elinkeinot ja työllisyys 

Maakunnan 62 000 työpaikasta 5 000 on alkutuotannossa, 16 000 jalostuksessa ja 41 000 palveluissa.

Teollisuuden toimialoista suurimmat ovat teknologiateollisuus sekä metsäteollisuus. Maakunnan keskus Joensuu on tunnettu metsäbiotalouden ja fotoniikan osaamisesta. Alkutuotannossa maatalouden lisäksi merkittävää on metsätalous. Palveluista merkittävä osa on julkisia palveluita. Maakunta on merkittävä koulutusmaakunta. Myös matkailu on merkittävä työllistäjä.

Työttömien osuus työvoimasta koronavuoden 2020 lopussa oli 16,8 % (koko maa 13,6 %).

Maisemia Pohjois-Karjalasta

Katso myös 
 Pohjois-Karjalan maakunnan kuntien vaakunat
 Luettelo Pohjois-Karjalan kansakouluista

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Visitkarelia.fi - Pohjois-Karjalan tietosivusto ja matkailun verkkokauppa
 Pohjois-Karjalan maakuntaliitto 
 YLE Elävä arkisto: Pohjois-Karjalaa ja pohjoiskarjalaisia
 

Seulonnan keskeiset artikkelit