Räntämäki

Räntämäki on Turun kaupunginosa Koroisten suuralueella noin kolme kilometriä keskustasta koilliseen. Lännessä kaupunginosan rajana on Vähäjoki, etelässä raja mukailee Topinojan uomaa, ja idässä on Orikedon teollisuusalue. Alue on pientalovaltaista, ja alueen rivitalot ovat  Turun ylioppilaskyläsäätiön opiskelija-asuntokohteita ja Varsinaissuomen asumisoikeuden (VASO) asuntokohteita.

Räntämäen kylä on syntynyt jo esihistoriallisella ajalla, ja alun perin nimellä tarkoitettiin koko Maarian pitäjää. Alueen maamerkki onkin Maarian kirkko. Maarian pappilan vanha puutalo on tiettävästi nykyisen Turun alueen vanhin puutalo.  Räntämäessä sijaitsee Turun kristillinen opisto, jonka tiloissa on opiston oman toiminnan lisäksi Diakonia-ammattikorkeakoulun toimintaa.

Historia 

Kristfried Ganander kirjoittaa Mythologia Fennica -teoksessaan vuodelta 1789, että Räntämäessä olisi sijainnut Suomen ensimmäinen ja vanhin piispanistuin. Paavi Aleksanteri III:n antaman bullan mukaisesti "Gutorm-herttua" ja arkkipiispa Tapani olisivat matkustaneet Suomeen ja perustaneet piispanistuimen Räntämäkeen. Piispat asuivat Gananderin mukaan mieluummin maalla, kuin kaupungissa koska pelkäsivät paikallisia pakanoita. Piispa Juhanan olleen viimeinen kirkossa palvellut piispa, piispa Maunun muuttaessa ensimmäisenä Turkuun vuonna 1300. 

Räntämäen pohjoislaidalla sijaitsee Prusin Linnasmäen linnavuori, jota on kutsuttu myös Tiinan kirkoksi. Linnavuoren alle on louhittu luola, jossa toisen maailmansodan aikana täytettiin pommeja.

Räntämäen kartta maanmittari Magnus Bergmanin tekemä vuodelta 1697.

Nimistö

Valtaosa alueen nimistöstä on peräisin 1950-luvun lopulta. Alueen nimet perustuvat Turun piispoihin, Maarian kirkkoherroihin ja paikalliseen nimestöön..
Turun piispoja ja heidän palvelusvuosiaan:
Ragvald II (Ragvaldinkuja), 1309–1321
Hemming (Hemminginkatu), 1338–1366
Maunu Tavast (Maunu Tavastin katu, Maunu Tavastin puisto, Tavastinkenttä), 1412–1450
Paavali Juusten (Paavali Juustenin tie, Paavali Juusteninpuisto), 1563–1575
Ericus Erici Sorolainen (Sorolaisenkatu, Sorolaisenpuisto), 1583–1625
Johannes Terserus (Terseruksenkatu, Terseruksenpuisto), 1658–1664
Lars Tammelin (Tammelininkatu, Tammelininkuja), 1728–1733
Johan Browallius (Browalliuksentie, Browalliuksenkuja), 1749–1755
Karl Fredrik Mennander (Mennanderintie, Mennanderinkuja), 1757–1775
Edvard Bergenheim (Bergenheiminpolku), 1850–1884
Jacob Tengström (Tengströminkatu), 1803–1832
Maarian seurakunnan kirkkoherroja ja heidän palvelusvuosiaan:
Jaakko Finno (Jaakko Finnonkuja), 1578–1588
Jaakko Ritz (Ritzinkuja, Ritzinpolku), 1717–1721
Isak Ross (Rossinkatu, Rossinpolku), 1738–1744
Salomon Kreander (Kreanderintie, Kreanderinkuja), 1780–1792
Henrik Heikel (Heikelinpuistikko), 1851–1860
Frans Wilhelm Gustaf Hjelt (Hjeltinkatu), 1860–1886
Ivar Markus Tallgren, (Tallgreninkatu, Tallgreninpolku, Tallgreninpuisto), 1887–1936
Jaakko Haavio (Jaakko Haavion polku, Jaakko Haavion puisto), 1950–1969
Antero Warelius (Wareliuksenkatu), Maarian seurakunnan kappalainen, Loimaan kirkkoherra, säätyvaltiopäivämies, kirjailija.
Ingigerd (Ingegerdinpuisto, Ingegerdinkenttä, Ingegerdinpolku, Ingegerdinaukio), 1200-luvulla kuolleen naisen hautakivi, joka on löydetty Maarian kirkosta.

Myös Räntämäen vanhat tilat näkyvät nimistössä: Räimä (Räimänkatu ja Räimän kenttä); Prusi (Prusinkatu, Prusinpuisto, Prusinpolku); Hamaro (Hamaronkatu, Hamaronpuisto, Hamaronkatu).

Lähteet

Aiheesta muualla 

Turun kaupunginosat
Maarian kylät
Suomen kirkonkylät