Helsinki-Vantaan lentoasema

Helsinki-Vantaan lentoasema  () on Uudenmaan päälentoasema ja samalla koko Suomen suurin lentoasema. Helsinki-Vantaan lentoasema on myös Pohjois-Euroopan johtava kaukoliikenneasema Euroopan ja Aasian välisessä liikenteessä. Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kulkee noin 90 prosenttia Suomen kansainvälisestä lentoliikenteestä. Lentoonlähtöjä ja laskeutumisia on yhteensä keskimäärin runsaat 600 päivässä ja matkustajia nykyään lähes 22 miljoonaa vuodessa, mikä tekee kentästä matkustajamäärissä mitattuna Pohjoismaiden neljänneksi vilkkaimman.

Lentoasema sijaitsee Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa noin viisi kilometriä Tikkurilasta luoteeseen ja 18 kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiseen. Se on pinta-alaltaan 1 700 hehtaaria.

Lentoasemalla on kolme kiitotietä. Lentoaseman terminaalista on kulkuyhteys Lentoaseman rautatieasemalle. Helsinki-Vantaan lentoasemalla on useita ostosalueita. Palvelupisteitä on kaikkiaan lähes sata. Lentoasemalla toimii noin 1 500 yritystä, jotka työllistävät yhteensä noin 20 000 työntekijää. Lentoasema on sijoittunut Euroopan parhaiden asemien joukkoon useissa vertailuissa.

Helsinki-Vantaan lentoasemalla toteutettiin vuosina 2014–2023 yli miljardin euron kehitysohjelma, jolla lentoaseman pinta-ala tuplattiin ja se on nyt 250 000 neliömetriä. Tavoitteena oli vahvistaa Helsinki-Vantaan asemaa kansainvälisenä vaihtoasemana Euroopan ja Aasian välillä sekä tarjota asiakkaille maailmanluokan palvelutaso lentoasemalla.

Historia

Helsinki-Vantaan lentoasema valmistui Helsingin olympialaisiin vuonna 1952, jolloin 5. heinäkuuta – 15. elokuuta 1952 lennettiin kaikkiaan noin 1 700 lentoa. Ensimmäiset kaksi Aero Oy:n DC-3-lentokonetta, OH-LCC Tiira päällikkönään Olli Puhakka perämiehenään Pertti Uuksulainen, ja heti perään OH-LCD Lokki, laskeutuivat koelentona 26. kesäkuuta, ja ensimmäinen ulkomainen reittikone oli Scandinavian Airlines Systemin (nyk. SAS) DC-6 B Torgil Viking 29. kesäkuuta. Säännöllinen lentoliikenne siirtyi Malmin lentoasemalta uudelle lentoasemalle 26. lokakuuta 1952. Alun perin lentoasemalla oli vain yksi kiitotie. Toinen kiitotie valmistui neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1956, jolloin valmistui myös ensimmäinen lentokonehalli. Samana vuonna lentoasema sai käyttöönsä myös ensimmäisen tutkansa. Säännöllinen suihkulentoliikenne Helsingin lentoasemalle alkoi vuonna 1959. Uusi terminaali valmistui syksyllä 1969. Koko lentokenttäalueen ympäröivä yhtenäinen aita valmistui keväällä 1973.

Vantaa oli vuoteen 1972 asti Helsingin maalaiskunta. Nykyinen nimi Helsinki-Vantaa otettiin käyttöön vuonna 1977, jota ennen se tunnettiin nimellä Helsingin lentoasema. Lentoaseman postitoimipaikka oli vuoteen 1974 asti 01530 Helsinki-Lento, vuosina 1974–1983 01530 Helsinki-Vantaa-Lento ja vuodesta 1983 nykyinen 01530 Vantaa.

Puolustusvoimat piirittivät lentokentän loppusyksystä 1977, tarkoituksena suojata kenttä mahdolliselta Punaisen armeijakunnan terroristi-iskulta.

Hotellia Helsinki-Vantaan lentoaseman liepeille kaavaili jo Matkaravinto 1970-luvun alkupuolella, mutta Suomen ensimmäinen toteutunut lentokenttähotelli oli Rantasipi-ketjun Hotel Airport Helsinki, joka avattiin 1. huhtikuuta 1981. Keväällä 1989 avattiin hotelli Pilotti Kehä kolmosen eteläpuolelle, ja vuonna 1993 aloittivat Cumulus Airport ja Bonus Inn, nykyisiltä nimiltään Scandic Helsinki Aviapolis ja Skyline. Muita alueen hotelleja ovat Holiday Inn (1992), Hilton (2007), Clarion Aviapolis (2016), Glo Hotel Airport ja Scandic Airport sekä samaan rakennukseen sijoittuvat Clarion Airport ja Comfort Airport (2024).

Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, ja kotimaanlentoja varten rakennettiin kokonaan uusi terminaali vuonna 1993. Vuonna 1996 lentoasemalla tehtiin suuri uudistus, kun alkuperäistä ulkomaanterminaalia laajennettiin ja kotimaanterminaali yhdistettiin siihen. Samalla avattiin uusi ostoskatu, kongressikeskus ja hotelli, ja lähilennonjohto muutti uuteen lennonjohtotorniin. Seuraavana vuonna avattiin valtiovierailuja varten uusi VIP President -terminaali. Lentoaseman ulkomaanterminaalia laajennettiin taas ja sinne avattiin uudet lähtö- ja tuloaulat marraskuussa 1999. Vuoteen 2000 osuneena historiallisena tapahtumana oli, että Helsinki-Vantaan vuotuinen matkustajamäärä ylitti 10 miljoonan rajan. Lähestymislennonjohto siirtyi niin sanotusta luolasta uusiin maanpäällisiin tiloihin.

Vuonna 2001 tulivat käyttöön uudet Schengen-rajatarkastusjärjestelyt. Kolmas kiitotie otettiin käyttöön 28. marraskuuta 2002, jota käytti ensimmäisenä Finnairin MD-11 lähdöllä kohti New Yorkia.  Uusi paloasema uuden kiitotien vieressä ei kuitenkaan ollut vielä käyttövalmis, joten kiitotie saatiin täysimittaisesti käyttöön vasta 2003-2004. Vuonna 2004 laajennettiin ulkomaanterminaalia ja kaukolentojen matkustajille avattiin uusi ostosalue. Samalla avattiin myös lentorahtipalvelu matkustajille, joilla on esimerkiksi ylipainomatkatavaraa. Vuonna 2006 otettiin käyttöön 24 lähtöselvitysautomaattia.

Lentoaseman yhteyteen avattiin 13. elokuuta 2007 Hilton-ketjun hotelli, Hilton Helsinki-Vantaa Airport, jossa on 330 huonetta. Rinnakkaisten kiitoteiden toisistaan riippumaton käyttö alkoi marraskuussa 2007.

Lentoasemalle avattiin maksuton WLAN-verkko 25. marraskuuta 2008.

Lentoaseman terminaalijako muuttui 5. elokuuta 2009 siten, että ne eivät enää jakaudu lennon määränpään mukaan (kotimaan- ja ulkomaanterminaali), vaan lentoyhtiön mukaan.

Syksyllä 2009 lentoasemalla nähtiin ulkoistusten myötä useita työtaisteluja, kun Finavia kilpailutti turvatarkastukset. Turvatarkastukset siirtyivät syksyllä siivous- ja kiinteistöpalvelukonserni SOL Palveluiden hoidettaviksi. Samalla työehdot muuttuivat. Tammikuussa 2010 SOL aloitti 80 työntekijän YT-neuvottelut. Taloudellisesti turvapalveluiden uudelleenkilpailutus oli Finavialle kannattava, sillä Finavia saavutti ostopalveluiden osalta ensimmäisellä puolivuotiskaudella 2010 huomattavat kustannussäästöt edelliseen puolivuotiskauteen verrattuna. Tämä oli mahdollista pitkälti Helsinki-Vantaan turvapalveluiden kilpailutuksesta johtuen.
Työtuomioistuin linjasi loppuvuodesta 2012, että alalle kuuluu vartiointialan TES. Tämän jälkeen SOL Palvelut irtisanoi koko sopimuksen loppumaan vuoden 2014 lopussa kesken sopimuskauden.

Finnair ulkoisti matkatavarapalvelut tytäryhtiöltään Northportilta Barona Handlingille marras-joulukuun vaihteessa 2009, jolloin työntekijät ryhtyivät neljän päivän laittomaan lakkoon. Vuodenvaihteessa 2009–2010 Helsinki-Vantaalla makasi tuhansia laukkuja, joita matkustajat eivät saaneet. Työntekijöiden mukaan matkatavaroiden kuormauksessa oli tammikuussa 2010 kymmeneksen vähemmän henkilökuntaa kuin aiemmin. Ilmailualan Unioni syytti Baronaa turvasäännösten laiminlyönnistä laukkusumaa työtaistelun aikana purettaessa. Tammikuussa 2010 STT kirjoitti, että osa työntekijöistä olisi lähettänyt tahallaan laukkuja väärin kohteisiin.
Vuonna 2009 lentoasema putosi Airport Service Quality -tutkimuksen listalta.

Lentoasemalla otettiin käyttöön kaukolentojen tarpeisiin suunnitellut uudet matkustajatilat 11. joulukuuta 2009. Terminaalin pinta-ala laajeni 30 prosenttia. Uuteen terminaaliosaan avattiin samalla lukuisia uusia kauppoja ja ravintoloita sekä ylellinen kylpylä. Uusia laajarunkokoneille tarkoitettuja matkustajasiltoja valmistui viisi. Kylpylä suljettiin helmikuussa 2012 vähäisen käytön vuoksi. Vuonna 2011 lentoaseman matkustajamäärä kasvoi 15,5 prosenttia 14,9 miljoonaan matkustajaan. Noin 25 prosenttia matkustajista vaihtoi konetta lentoasemalla. Matkustajista 12,2 miljoonaa lensi ulkomaille ja 2,7 miljoonaa kotimaahan. Aasiaan suuntautuvilla lennoilla oli yhteensä 1,63 miljoonaa matkustajaa.

Lentoasemalle avattiin marraskuussa 2018 lähtöportin 33 viereen Airport Cinema -niminen ilmainen elokuvateatteri.

Vuonna 2021 avattiin uusi terminaalin laajennusosa. Terminaalit 1 ja 2 yhdistyivät 21. kesäkuuta 2022 alkaen siten, että jatkossa kaikki lennot operoidaan yhdestä terminaalista.

Maaliskuussa 2023 lentoasemalla aloitti toimintansa Suomen ensimmäinen lentokenttäpastori. Tehtävää hoitaa pappi Hanna Similä.

Rakennushankkeet 

Keväällä 2010 lentoasemalla otettiin käyttöön uusinta tekniikkaa hyödyntävä matkatavarakäsittelykeskus, jonne keskitetään kaikki lähtevän ja vaihtavan matkatavaran käsittely. Saapuvan matkatavaran käsittely jää nykyisiin kuormaustiloihin.

Vuonna 1969 ja 1983 valmistuneet lentoasemarakennuksen osat saneerattiin täysin. Peruskorjaus valmistui vuonna 2012.

Kiitotie 3 (22R/04L) peruskorjattiin vuoden 2012 huhti–kesäkuussa, jolloin kiitotie oli poissa käytöstä. Tämän jälkeen kiitotie 2:n (15/33) viereinen rullaustie peruskorjattiin, jolloin kiitotie 2 toimi väliaikaisena rullaustienä. Remontti valmistui syyskuussa 2012.

Pääkiitotie 04R/22L peruskorjattiin kesän 2015 aikana ja avattiin uudelleen elokuun alussa.

Lentoaseman rautatieasema avattiin 10. heinäkuuta 2015. Kehärata yhdistää toisiinsa pohjoisen pääradan ja läntisen Vantaankosken radan. Matka lentokentältä Helsingin keskustan rautatieasemalle kestää noin puoli tuntia, Tikkurilan rautatieasemalle noin kymmenen minuuttia. Lentoaseman rautatieasema rakennettiin maan alle pysäköintitalo P3A:n ja P1/P2:n väliin. Asemalta on kulkuyhteys terminaali 1:n ja 2:n väliseen yhdyskäytävään.

Terminaalien laajentaminen alkoi vuoden 2016 alussa kaukolentoalueen eteläsiivestä, joka valmistui kesällä 2017. Sen jälkeen alkoivat länsisiiven rakennustyöt, jotka saatiin valmiiksi syksyllä 2019. Vuonna 2017 alkoi myös terminaali ykkösen laajennus, jossa T1 sai noin 3 500 lisäneliötä. T1-terminaali piteni 230 metrillä ja sinne tuli seitsemän uutta lähtöporttia.

Osana kehitysohjelmaa otettiin käyttöön myös uusi pysäköintirakennus, josta on suora yhteys terminaaliin. Uusi pysäköintirakennus on varustettu aurinkopaneeleissa, ja siellä on oma alue 200 sähköauton lataukselle. Kehitysohjelman myötä uusia pysäköintipaikkoja valmistui yhteensä noin 2 000.

Terminaalirakennuksen pohjoispuolella on käynnissä terminaalilaajennus, jonka myötä kaupallisten palveluiden, porttien ja konepaikkojen määrä kasvaa. Uudistuksen myötä matkustajien uudet kulkureitit terminaalissa kehittyvät. Laajennusosa saatiin kokonaisuudessaan käyttöön loppuvuodesta 2021.

Kehitysohjelma valmistui lopullisesti syyskuussa 2023. Ennen sitä otettiin käyttöön uudet lähtevien ja saapuvien matkustajien aulat ja liikennemuodot yhdistävä matkakeskus. Lisäksi vanha Terminaali 2:n lähtöaula muuttuu osaksi Schengen-porttialuetta, kasvattaen alueen kokoa huomattavasti. Koko 10 vuotta kestänyt hanke maksoi yli miljardi euroa ja se tuplasi lentoaseman pinta-alan, joka on nyt 250 000 neliömetriä.

Vuodenvaihteessa 2020–2021 valmistui kolmevuotinen asematason peruskorjaus, joka on kehitysohjelmaan kuulumaton projekti. 32 miljoonaa euroa maksaneen peruskorjauksen tavoitteena on varmistaa lentokoneiden turvallinen rullaus ja paikoitus sekä lisätä lentoliikenteen kapasiteettia ja tehokkuutta. Asematason infrastruktuuri saadaan tuotua nykypäivään, minkä ansiosta pystytään vähentämään lentoliikenteen ympäristövaikutuksia entisestään.

Kävelymatkan päähän terminaalista on valmistunut 13-kerroksinen kaksirakennuksinen Avia Pilot, jonka päävuokralainen on Finavia. Alkuvuodesta 2018 kyseiseen rakennukseen aukesi myös Scandic-hotelli, joka sisältää 148 huonetta. Tämä on kolmas hotelli lentokentän välittömässä läheisyydessä.

Sisäkuvia

Kiitotiet 

Helsinki-Vantaalla on kolme kiitotietä:

 04R/22L (kiitotie 1), ns. pääkiitotie, mitat: 3 500 m × 60 m
 15/33 (kiitotie 2), ns. poikittaiskiitotie tai sivukiitotie, mitat: 2 901 m × 60 m
 04L/22R (kiitotie 3), pääkiitotien suuntainen kiitotie, mitat: 3 060 m × 60 m

Kiitoteiden käyttöperiaatteet ja lentokentän maaliikenne
Käytettävien kiitoteiden valintaan vaikuttavat monet tekijät, kuten sää. Ihannetilanteessa kiitotie 22R on lähtökiitotie ja 15 laskukiitotie (Open V -konfiguraatio). 22-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä (parallel 22) on 22R-lähtö- ja 22L-laskukiitotie (paitsi hiljaiset suihkuturbiini-ilma-alukset voidaan selvittää lähtöön myös kiitotieltä 22L (Quiet Jet)). 04-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä on 04L-lasku- ja 04R-lentoonlähtökiitotie. Nykyään kiitotietä 33 (ts. kiitotie 2 luoteeseen päin) käytetään harvoin, varsinkaan laskuun, koska sillä ei ole ILS-tarkkuuslähestymislaitteita, vaan ainoastaan VOR/DME- ja RNAV-menetelmät ilman varsinaista pystysuuntaopastusta (useimmat liikennekoneet eivät vielä pysty käyttämään LPV-pystyopastusta), mikä tekee sen käytöstä vähänkään huonommalla säällä vaikeaa. Joskus sitä voidaan käyttää pohjoiseen suuntautuvien lentojen lähtökiitotienä. Vielä 1980-luvun alussa se kuitenkin oli ensisijainen lentoonlähtösuunta, mikä muuttui Vantaan asuinalueiden kasvun myötä.

Häiriöiden vähentämiseksi käytetään ensisijaisuusjärjestystä, joka lähtöihin on 22R, 22L, 04R, 33, 15 ja laskeutumisiin 15, 22L, 04L, 04R, 22R, 33. Meluhaittojen vähentämiseksi yöaikaan kello 23–06 käytetään lähtökiitotienä 22R:ää ja laskukiitotienä 15:tä, ellei sää tai muut olosuhteet muuta vaadi.

Lentokentän liityntäliikenne 
Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Kehä III:n ja Tuusulanväylän välittömässä läheisyydessä. Lentoaseman alla tunnelissa kulkevat junaraiteet liittävät kentän Helsingin seudun lähiliikenneverkkoon.

Julkinen liikenne

Lähijunat

HSL:n lähijunista kaksi pysähtyy lentoasemalla. -juna kulkee kehärataa vastapäivään reittiä Helsinki – Tikkurila – Lentoasema – Myyrmäki – Helsinki ja -juna samaa reittiä myötäpäivään. Junat pysähtyvät kaikilla reitin varrella sijaitsevilla asemilla. Linjoja liikennöidään matalalattiaisilla FLIRT-junilla. Junia liikennöi VR.

Linjojen vuoroväli on vilkkaimpina aikoina 10 minuuttia, iltaisin ja sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaiseen aikaan puoli tuntia. Matka Helsingistä lentoasemalle kestää I-junalla 27 minuuttia ja P-junalla 32 minuuttia.

Kulkiessaan Helsingin keskustasta lentoasemalle matkustaja tarvitsee ABC-lipun, joka maksaa aikuisille 4,10 euroa ja 7–17-vuotiaille 2,10 euroa.

Linja-autot

Nämä HSL:n bussilinjat pysähtyvät lentoasemalla:

 562 (Itäkeskus – Malmi – Lentoasema)
 570 (Mellunmäki (M) – Lentoasema)
 600 (Rautatientori – Kartanonkoski – Lentoasema)

Linjalla 600 matka keskustasta lentoasemalle kestää ajankohdasta riippuen noin 40–55 minuuttia. Runkolinjat 600 ja 570 liikennöivät läpi vuorokauden. Lentoaseman läheisyydessä sijaitsevalta Aviapoliksen rautatieasemalta on vaihtomahdollisuus useaan bussilinjaan.

Finnair City Bus oli Pohjolan Liikenteen liikennöimä linja-autoyhteys Elielinaukiolta lentoasemalle. Se lakkautettiin pysyvästi vuonna 2020.

Lisäksi Turusta ja Tampereelta kulkee päivittäin busseja Helsinki-Vantaan lentoasemalle.

Taksit
Taksit jättävät matkalle lähtevät matkustajat suoraan terminaalin pääoven eteen, josta on sisäänkäynti lähtöselvitykseen. Lentoasemalta poistuvia matkustajia palvelee saapuvien lentojen kerroksessa sijaitseva taksiasema. Taksiasemalla on neljä kaistaa, joilta matkustaja voi valita itselleen sopivan taksin.

Helsinki-Vantaalla toimivat sopimustaksit ovat 1. tammikuuta 2022 alkaen Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy.

Lentoasemalla toimivat Helsinki-Vantaan sopimustaksit Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy. Myös muut taksiyhtiöt voivat tarjota palveluitaan, jolloin matkustaja sopii itse kuljetuksen hinnasta.

Pysäköinti 
Elokuussa 2016 Helsinki-Vantaalla oli noin 13 000 pysäköintipaikkaa. Osa paikoista poistui käytöstä tammikuussa 2019, kun aiemmin terminaalin vieressä sijainnut vanha pysäköintihalli P1/P2 purettiin lentoaseman uuden sisäänkäynnin tieltä.

Lentoasemalla on kolme pysäköintihallia (P1/P2, P3 ja P5) sekä kaksi ulkopysäköintialuetta (P4A ja P4B). Finavian maksuton AirPortBus kulkee pysäköintialueiden ja terminaalin välillä.

Lisäksi alueen lähellä toimii lentopysäköintipalvelua tarjoavia yrityksiä, jolloin auton voi jättää vartioidulle alueelle ja saada sieltä kuljetuksen lentoasemalle.

Lentoyhtiöt ja kohteet 

Helsinki-Vantaa on kansainvälisen ja kotimaan liikenteen keskus Finnairille ja Norwegianille.

Reittilennot

</small>

Tilauslentoyhtiöt 
 Aegean Airlines
 Avion Express
 Corendon Airlines
 Enter Air
 Finnair Lomalennot
 Freebird Airlines
 Jet Time
 Novair
 Sunclass Airlines
 TUI Airways
 TUIfly Nordic

Rahtilentoyhtiöt 
 Airest (Tallinna)
 ASL Airlines (Tallinna)
 DHL Aviation (Bryssel, Leipzig/Halle, Lontoo-Heathrow)
 FedEx (Tukholma, Pariisi)
 Nord-Flyg (Maarianhamina)
 Sichuan Airlines (Bryssel, Chengdu)
 UPS (Tukholma-Arlanda, Malmö, Köln/Bonn)

Liikelentoyhtiöt 
 Airfix Aviation
 Jetflite
 Scanwings

Muut toimijat
 FinnHEMS 10

Maahuolintapalveluita lentoyhtiöille tarjoavat Airpro Oy, Ground Power (Maavoima Oy), ISS Aviation, Havas Europe (North Hub Services Finland Oy), Servisair Finland Oy ja Swissport Finland Oy. Polttoainetta toimittavat Helsinki-Vantaalla sijaitsevat Neste Aviation, Shell sekä St1 Avifuels Oy. Catering-palveluita tarjoavat LSG Sky Chefs Finland ja Vantaa Catering Services Oy.

Tilastoja

Onnettomuuksia ja kaappaustilanteita 
2. joulukuuta 1957 Leningradista tulossa olleen Aeroflotin Iljušin Il-14 -koneen lähestyminen meni sakeassa sumussa pitkäksi, eivätkä lentäjät saaneet pysäytettyä konetta ennen kiitotien päättymistä. Kone syöksyi kiitotieltä ulos ja pysähtyi lopulta lentokenttäalueen eteläpuolella maantien penkkaan. Koneessa oli kuusitoista matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä, joista kymmenen henkilöä loukkaantui. Onnettomuuspaikka eristettiin. Konetta ei yritetty korjata Suomessa. Se oli kooltaan Convair Metropolitanin kokoinen, ja se purettiin osiin ja vietiin autoilla Neuvostoliittoon.

19. elokuuta 1963 Karairin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKM) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Ukkosmyrskyssä suoritetussa laskeutumisessa kone pomppasi kolme kertaa ja lopulta sen nokkateline petti. Kone painui nokalleen, molemmat potkurit osuivat maahan ja kone raahautui kiitotiellä noin 1 300 metriä.
Kone korjattiin seuraavan vuoden tammikuuhun mennessä ja oli yhtiön käytössä vuoteen 1973 saakka.

21. elokuuta 1963 Karairin toinenkin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKN) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Kone pomppasi kiitotiellä kolme kertaa, ja viimeisessä maahanosumisessa nokkateline murtui ja myös vasen keskisiipi taipui ja vääntyi. Kone painui nokalleen, potkurit osuivat maahan, ja lopulta kone ajautui kiitotien vasemmalle puolelle nurmikolle.

Molempiin Convair Metropolitan -onnettomuuksiin vaikutti osaltaan se, että lennonjohtajia oli kielletty antamasta lähestyville koneille täydellisiä tietoja kentällä vallinneista sääolosuhteista. Ilmoitus annettiin ainoastaan tuulensuunnasta ja nopeudesta, ei esimerkiksi ukkoskuuroista. OH-VKN:n lentäjä menetti kriittisellä hetkellä näkymän kenttään rankkasateen ja salaman aiheuttaman sokaistumisen vuoksi.

10. heinäkuuta 1977 kaksi neuvostoliittolaista nuorta miestä kaappasivat Petroskoista Leningradiin matkalla olleen Aeroflotin Tupolev Tu-134 -koneen yrittäen päästä Tukholmaan. Polttoaineen vähyyden vuoksi kone joutui kuitenkin laskeutumaan Helsinki-Vantaalle. Kaappaustilanne kesti kolme päivää, jonka jälkeen kaappaajat antautuivat poliisille ja heidät luovutettiin Neuvostoliittoon.

30. syyskuuta 1978 37-vuotias entinen urakoitsija Aarno Lamminparras kaappasi Finnairin lennon (Caravelle) Oulusta Helsinkiin. Kone kävi välillä Amsterdamissa ja palasi sieltä Helsinki-Vantaalle. Kaappari antautui poliisille 1. lokakuuta. Koneen 44 matkustajasta kukaan ei kuollut tai loukkaantunut.

31. tammikuuta 2005 rahtilennolla Ruotsiin matkalla ollut Nord-Flyg AB:n Cessna C208B -tyyppinen lentokone syöksyi pian lentoonlähdön jälkeen maahan 1. ja 3. kiitotien väliselle lentokenttäalueelle. Onnettomuuden syynä oli siiven yläpinnalle jääneen lumen ja jään aiheuttama sakkaaminen. Ainoana henkilönä koneessa ollut lentäjä loukkaantui onnettomuudessa lievästi.

Helsinki-Vantaa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa 

Lentoasema on menestynyt hyvin viime vuosina erilaisissa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa.

 1997: Euroopan paras (IATA)
 1998: maailman paras (IATA)
 1999: maailman paras omassa kokoluokassaan (IATA)
 2000: maailman paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan paras (IATA)
 2000: Ilmailulaitoksen vuoden lentoasema
 2004: maailman paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan toiseksi paras (AETRA)
 2005: maailman kolmanneksi paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan kolmanneksi paras (AETRA)
 2006: maailman kolmanneksi paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan kolmanneksi paras (ASQ), Euroopan toiseksi paras (Skytrax)
 2007: Euroopan kolmanneksi paras (ASQ)
 2008: maailman yhdeksänneksi paras (Skytrax)
 2009: maailman paras matkatavaroiden käsittely (Skytrax)
 2009: maailman paras lentoasema (Monocle Magazine)
 2010: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
 2010: maailman paras vaihtokenttä (Monocle)
 2010: Finavian vuoden lentoasema
 2011: maailman paras lounge (Priority Pass)
 2012: paras lentoasema sosiaalisessa mediassa (SimpliFlying)
 2017: maailman paras lentoasema (Travellink)
 2018: Finnish Travel Gala: ”Mieleenpainuvin matka- tai palvelukokemus”
 2020: Euroopan paras lentoasema (ASQ)
 2022: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
 2022: Maailman kymmenenneksi paras lentoasema (Condé Nast Traveler Readers’ Choice Awards)
 2023: Euroopan paras

Tulevaisuus
Helsinki-Vantaan kehityssuunnitelman tavoitteena on mahdollistaa 30 miljoonan matkustajan palvelu vuosittain. Tämän saavuttamiseksi lentoasema laajentaa molempia terminaalejaan sekä avaa uuden sisäänkäynnin nykyisen parkkipaikka-/joukkoliikenne-alueen paikalle.

Vuonna 2019 aloitettu Suomi-rata-hanke tähtää uuden rautatieyhteyden rakentamiseen lentoasemalle. Se loisi uuden, puolet nopeamman yhteyden Helsingin päärautatieasemalle sekä yhteyden pääradalle, ja junalla pääsisi muualtakin suoraan lentoasemalle.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Helsinki-Vantaan lentoaseman kotisivut
Helsinki-Vantaan lentoaseman kotisivut 
Suomen ilmailukäsikirja – Helsinki-Vantaan lentoasema 
 Helsinki-Vantaan kiitotien käyttömenetelmistä Vacc  ja Vacc .
Matka.fi etsii yhteyden mistä tahansa Suomesta lentoasemalle ovelta ovelle -periaatteella.
World Aero Datan tiedot lentoasemasta 
theAirDB:n tiedot lentoasemasta
Ilmakuva Helsinki-Vantaan lentoasemasta, Kansalaisen karttapaikka
 

Suomen lentoasemat
Lentoasema Vantaa
Lentoasema
Vantaan rakennukset ja rakennelmat
Lentokenttä (Vantaa)
Seulonnan keskeiset artikkelit