Katumajärvi (Hämeenlinna, Vanaja)

Katumajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan keskustan itäpuolella sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Katumajärvi on osa Katumajärven valuma-aluetta. Sen pinta-ala on 378 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on luodattu. Järven keskisyvyys on 7,1 metriä ja sen vesitilavuus normaalikorkeudella on 26,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,026 km³. Järvessä on kaksi 18 metrin syvännettä Pitkäniemen kummallakin puolella. Järveen laskee kahdeksan ojaa, joista Myllyjoki on huomattavin. Myllyjoki tuo Matkolammin vesiä, Velssin takaa kuivatetun Velssilammin kuivatusvesiä ja kauimpaa Kankaistenjärven vedet. Järvi on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Siinä on ainakin neljä saarta, jotka ovat Eevansaari, Puketti, Saunasaari ja Tuomarinsaari, joista kahdella viimeisellä on rakennuksia. Loput kaksi saarta ovat rannanläheisiä luotomaisia saaria.

Järven rantaviivan pituus on 17,5 kilometriä. Järven länsirannat kuuluvat Hämeenlinnan keskustaajamaan. Itärannoille ei ole rakennettu kovinkaan paljon kiinteistöitä. Siellä maisemaa hallitsevat golfkenttien viheriöt ja runsas vapaa-ajan asuntojen rivistö. Kaakkoispäässä sijaitsee Vanajanlinna ja eräs tanssilava. Olympialuokan soutuseura Hämeenlinnan Soutajien soutuvaja sijaitsee Kipinäniemessä järven kaakkoispäässä.

Historiaa 
Katumajärven rannalla sijaitsee Mantereenlinna, vanha linnavuori, joka kuuluu osana Hämeen linnavuoriketjuun. Vuorella voi edelleen nähdä jäänteitä valleista ja hakulien kiviperustuksista. Mantereenlinnalta on näkö- ja siis merkinantoyhteys viereisille Aulangon ja Hakoisten linnavuorille.

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty karttaan melko samanlaisen kuin se on nykyäänkin. Yksi saari nykyisen Katuman kohdalla on nykyään niemenä, mikä viittaa järven vedenpinnan alenemiseen. Kyseistä niemeä kutsuttiin vuoden 1961 peruskartassa edelleen Lammassaareksi.

Vuoden 1961 peruskartassa järven pohjoispään ympäristö oli peltovaltaista seutua. Katumajärven länsirannalla sijaitseva Katumajärven lähiö rakennettiin valtaosin 1970- ja 80-luvuilla. Poikkeuksen tekee yksi kivitalo, joka on rakennettu jo 1950-luvulla. Myöhemmin järven ranta-alueille on rakentunut lisää asuinalueita, kuten Idänpää ja Katinen. Vuoden 1976 kartassa länsipuolen pellot eivät olleet enää viljelyssä ja siitä alkaen taajama-alue on siellä lähestynyt rantaa. Suurin järveä koskettanut muutos oli Rautaruukin tehtaiden ilmaantuminen järven eteläpuolelle.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Hämeenlinnan järvet
Vanajanselän alue