Viinirypäle

Viinirypäle on viiniköynnöskasveihin (Vitaceae) kuuluvien viiniköynnösten (Vitis) hedelmä. Viinirypäleistä valmistetaan viiniä, mehua, hilloa, rusinoita ja korintteja tai niitä voidaan syödä sellaisenaan. Rypäleet ovat yksi vanhimpia viljelyskasveja. Viinirypäleitä viljeltiin jo 4000 eaa. Lähi-idässä. Vuonna 2018 viljeltiin 79 miljoonaa tonnia viinirypäleitä.

Rypälelajikkeet 
Viinirypäleitä on useita lajeja:
 Viiniköynnös Vitis vinifera, viinintekoon Euroopassa
 Vitis labrusca, pöytärypäleitä Pohjois-Amerikassa, käytetään joskus viiniksi 
 Törmäviini Vitis riparia, villi laji Pohjois-Amerikassa, käytetään joskus viiniksi 
 Vitis rotundifolia, hyytelöön ja joskus viiniksi 
 Vitis aestivalis Norton, viiniksi 
 Amurinviini Vitis amurensis, koristekasvi
 Ruosteviini Vitis coignetiae, koristekasvi, upeat lehdet
 Vitis lincecumii (eli Vitis aestivalis tai Vitis lincecumii), 
Vitis berlandieri (eli Vitis cinerea var. helleri), Vitis cinerea, Vitis rupestris ovat lajeja joita käytetään lähinnä hybridien kasvatukseen.
Hybridit eli usean lajin risteymät ovat suosittuja, koska ne kestävät hallaa ja tuholaisia paremmin kuin puhtaat lajit.

Rypäleiden tuotanto ja jalostus 
Viinirypäleitä tuotetaan maailmassa vuosittain noin 75 miljoonaa tonnia, josta noin 40 prosenttia Euroopassa. Suurimmat tuottajamaat olivat vuonna 2016 Kiina, Italia ja Yhdysvallat. 

Kiinassa rypäleet syödään pääosin (83 % vuonna 2015) sellaisenaan. Saksassa, Ranskassa ja Italiassa yli 80 prosenttia rypäleistä käytetään viinin valmistukseen. Erityisesti Turkissa iso osa rypäleistä kuivataan rusinoiksi. Kaiken kaikkiaan maailman viinirypäleistä noin puolet (47 % vuonna 2015) käytetään viinin valmistukseen, kolmannes (36 %) syödään sellaisenaan ja kymmenennes (8 % vuonna 2014) kuivataan. 

Rypäleiden jatkojalostuksessa tarvittavat rypälemäärä vaihtelee:
 viinilitran valmistukseen tarvitaan keskimäärin alle kaksi kiloa rypäleitä
 rusinakiloon kuluu noin 4 kiloa rypäleitä.

Terveysvaikutukset 
Viinirypäleistä on löydetty antioksidantteja. Yksi näistä on pterostilbeeni, jonka on aiemmissa tutkimuksissa todettu tehoavan joihinkin syöpäsairauksiin sekä alentavan ns. huonoa kolesterolia. Erityisesti rypäleen siemenillä on terveyttä edistäviä vaikutuksia. Suomen kaupoissa myytävistä rypäleistä on nykyisin valtaosa siemenettömiä.

Tuotanto

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit