Vilho Helanen

Vilho Veikko Päiviö Helanen (vuoteen 1905 Helander, 24. marraskuuta 1899 Oulu – 8. kesäkuuta 1952 Frankfurt, Länsi-Saksa) oli suomalainen kirjailija, tiedemies, poliitikko, AKS:n puheenjohtaja ja lehtimies. Helanen oli suomalaisen dekkarikirjallisuuden pioneereja. Hän toimi vanhasuomalaisen henkivakuutusyhtiö Salaman johtokunnan sihteerinä 1922–1941, sekä viipurilaisen Keskinäisen eläke-kassan johtajana vuosina 1942–1945.

Tausta 
Helasen vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Klas Robert Helanen (ent. Helander) ja Johanna Aurora Gummerus. Hän oli naimisissa vuodesta 1922 Kaarina
Emilia Hurskaisen kanssa.

Opinnot 
Vilho Helanen pääsi ylioppilaaksi 1918 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1922 pääaineinaan historia ja kansantaloustiede. Hänestä tuli filosofian maisteri 1923 ja hän väitteli filosofian tohtoriksi 1937.

Poliittinen toiminta, sotakokemus ja vankeustuomio 
Helanen otti vapaaehtoisena osaa Viron vapaussotaan 1919. Hän liittyi heimoaatteelliseen Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS) vuonna 1923 jäsenenä n:o 91 (jäsen n:o 1 oli Elias Simojoki) ja toimi seuran puheenjohtajana 1927–1928 ja uudelleen syksystä 1933 lähtien "vanhojen" noustua jälleen valtaan seurassa. Helasen puheenjohtajuus jatkui seuran lakkauttamiseen saakka. Kolmekymmentäluvulla Helanen antoi tukensa Lapuan liikkeelle ja liittyi Isänmaallisen kansanliikkeen (IKL) riveihin. Tämä ratkaisu johti hänet eroon monista AKS:n aikaisista opiskelutovereistaan, muun muassa Urho Kekkosesta.

Talvisodan alla ja sen aikana hän oli Maan Turva-järjestön toiminnanjohtaja. Vuonna 1940 Helanen tuli Nouseva Suomi -yhdistyksen hallituksen puheenjohtajaksi.

Jatkosotaa Helanen nimitti "pyhäksi sodaksi". "Nyt luodaan eheän, yksimielisen, elämäntahoisen kansamme voimalla Suomi, jonka yltä idän uhka on iäksi poissa", hän kirjoitti päätoimittamassaan Suomen Heimo -lehdessä 1941. Helanen oli Suur-Suomi -aatteen innokas kannattaja. Hän toimi talvisodan aikana propagandatehtävissä ja jatkosodan aikana valtionlainojen propagandatoimikunnan puheenjohtajana, Itä-Karjalan sotilashallinnon virkailijana ja asutuksen suunnittelijana sekä sisäasiainministeriön edustajana Tallinnassa.

Helanen suhtautui varauksellisesti siihen, että suomalaisia värvättiin SS-pataljoonaan. IKL, josta Helanen oli erkaantunut talvisodan jälkeen, leimasi hänet Kolmannen valtakunnan vastustajaksi ja kanteli hänestä Saksaan. Sodan jälkeen AKS:n ja IKL:n toiminta kiellettiin, ja Suomen Heimo -lehti lakkautettiin. 

Helanen sai syytteen vuonna 1948 ja 5.5.1950 Korkeimmalta oikeudelta kuuden vuoden kuritushuonetuomion maanpetoksellisesta toiminnasta avustettuaan Saksan hyväksi vakoillutta tanskalaista insinööriä Thoralf Kyrreä Moskovan välirauhan aikana lokakuussa 1944. Tasavallan presidentti armahti Helasen 3.3.1951. Sitä edelsi marraskuussa 1950 presidentille lähetetty Helasen armahdusanomusta puoltava kirjelmä, jossa oli allekirjoittajina useita tunnettuja kansalaisia. Vapauduttuaan vankilasta Helanen jatkoi luovaa kirjallista työskentelyä.

Kirjallinen työ 
Helanen aloitti novellien kirjoittamisen sanomalehtiin jo 17-vuotiaana. Hän toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana 1924–1926 ja Suomen Heimo -lehden päätoimittajana 1938–1944. 

Helasen ensimmäinen kirja, omakohtaisiin kokemuksiin perustunut muistelmateos Suomalaiset Viron vapaussodassa julkaistiin 1921. Ensimmäisessä rikosromaanissaan Helsingissä tapahtuu (1941), jonka Helanen kirjoitti salanimellä Heikki Aksila, hän loi sittemmin yli-inhimillisiin mittoihin kasvaneen sankarinsa, Kaarlo Raudan, kaikkea "itäistä pahuutta" vastaan taistelevan suoraselkäisen aatteen miehen. Varatuomari Rauta esiintyi kaikkiaan kahdeksassa romaanissa, jotka Oppian on julkaisut vuonna 2023 uusintapainoksina, samoin kuin Suomalaiset Viron vapaussodassa.

Rauta-dekkareista Ristilukin arvoituksen Helanen kirjoitti vankilasta vapauduttuaan Suomen Kuvalehteen jatkokertomukseksi päätoimittajan Ilmari Turjan tilauksesta vaikka epäilikin itse voiko hänen nimellään julkaista.

Helasen lupaavasti alkanut dekkarikirjailijan ura katkesi sydänkohtaukseen Frankfurtin asemalla reportaasimatkalla Saksassa, jossa Helanen oli Helsingin Sanomien toimeksiannosta.

Teokset
Omalla nimellä:
 Suomalaiset Viron vapaussodassa. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1921, Oppian 2023
 Sarastus : koulupoikaromaani. Gummerus 1923
 Satu hyvästä kuninkaasta. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1923
 Ankarat tähdet : romaani. WSOY 1926
 Heräävä heimo. Werner Söderström oy:n näytelmäsarja 99. WSOY 1926
 "Isä, jos sinä kuolisit millä eläisimme me sitten?". Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Vanhan Pohjalaisen osakunnan jakaminen teoksessa Pohjois-Pohjalainen osakunta 1907-1932. Pohjois-Pohjalainen osakunta, Helsinki 1932
 Veli Vilho Helasen yleisessä kokouksessa 27.4.32 käyttämä puheenvuoro. Akateeminen Karjala-seura, Helsinki 1932
 Pohjalainen osakunta vv. 1828-1855 1, Vv. 1828-1837, väitöskirja. Tekijä, Porvoo 1937
 Suuri murros : Pohjalainen osakunta 1828-1837. WSOY 1937
 Porthanin-juhlat vv. 1839-1866. Helsinki 1941
 Palava pensas : Elias Simojoen puheita ; koonnut ja johdannolla varustanut Vilho Helanen. WSOY 1942
 Anni : 1-näytöksinen näytelmä Itä-Karjalasta. Otavan näytelmäkirjoja n:o 30. Otava 1943
 Valvova silmä : salapoliisiromaani. Kustannusosakeyhtiö Viiri, Imatra 1946, Oppian 2023
 Ylioppilas lehtorinnaamion takana : tarina huolettomista ylioppilasvuosista. Kustannusosakeyhtiö Karhu, Helsinki 1946
 Berenike : neliosainen historiallinen draama. Seuranäytelmiä 490. Karisto 1947
 Rauhaton rannikko : salapoliisiromaani. Gummerus 1947, 3. painos 1969, Oppian 2023
 Filmitalon murhenäytelmä : salapoliisiromaani. Gummerus 1948, 3. painos 1952, Oppian 2023
 Vene tulee valkamaan : 3-näytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä 498. Karisto 1948
 Ristilukin arvoitus : salapoliisiromaani. Gummerus 1949, 3. painos 1960, Oppian 2023
 Kolme laukausta yössä : salapoliisiromaani. Gummerus 1950, 4. painos 1969, Oppian 2023
 "Kansantuhooja" : salapoliisiromaani. Gummerus 1951; Oppian 2023 ISBN 78-951-877-832-8 (uuden painoksen otsikko ilman lainausmerkkejä)
 Oulu, koskien kaupunki - Uleåborg forsarnas stad ; toim. ja valokuvannut Uuno Laukka ; tekstit Atte Kalajoki ja Vilho Helanen. WSOY 1951
 Kohtalon silta : salapoliisiromaani. Gummerus 1952, Oppian 2023
Nimimerkillä Heikki Aksila, myöhemmin oikealla nimellä:
 Helsingissä tapahtuu: salapoliisiromaani. Otava 1941, Seaflower 1995 ISBN 952-6666-87-9; Oppian 2023 ISBN 978-951-877-829-8
Nimimerkillä V. H.:
 Ilmoitus. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1916
 Siunattua työtä. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1923, 1927
 Isä, jos sinä kuolisit, millä eläisimme me sitten?. Salama, Helsinki 1925
 Mies, joka uskalsi. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1928
 Luota minuun : tarina keväästä ja takatalvesta. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Pieni tähtityttö. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1932
 Harkitkaa!. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1936
Nimimerkillä V. P.:
 Spes patriae. Henkivakuutusyhtiö Salama, Helsinki 1937, 1943

Toimittajana
 Palava pensas: Elias Simojoen puheita. (Helanen koonnut ja kirjoittanut johdannon) WSOYk 1942; Kansallinen kehitys ry. 2021 ISBN 978-952-69712-1-6

Katso myös
 Helasen komissio
 Saksalaismielinen vastarintaliike Suomessa

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta
 Harri Kousa: Suuren Suomen puolesta. Vilho Helanen 1918–1929 (pro gradu -tutkielma, Turun yliopisto 1995)
 Heikki Roiko-Jokela ja Heikki Seppänen: Etelän tien kulkija – Vilho Helanen (1997)
 Paula Arvas: Rauta ja ristilukki. Vilho Helasen salapoliisiromaanit. SKS, 2009. ISBN 978-952-222-105-6.

Aiheesta muualla
 Viho Helasen kirjailijanura 
 Ylioppilaslehden arviointi teoksesta Etelän tien kulkija
 

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset rikoskirjailijat
Isänmaallisen Kansanliikkeen poliitikot
Suomen sisällissodan valkoiset
Lapuan liikkeessä vaikuttaneet henkilöt
Suomalaiset järjestöjohtajat
Vuonna 1899 syntyneet
Vuonna 1952 kuolleet