Pedersören kunta

Pedersören kunta (, , vuoteen 1989 Pietarsaaren maalaiskunta) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Pedersören kunnan naapurikunnat ovat Evijärvi, Kauhava, Kruunupyy, Luoto, Pietarsaari ja Uusikaarlepyy.

Kunta on kaksikielinen. Enemmistö eli  prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja  prosenttia puhuu suomea ().

Pietarsaaren maalaiskunta, Purmo ja Ähtävä yhdistyivät kuntaliitoksella 1977. Uuden kunnan nimeksi tuli Pietarsaaren maalaiskunta (). Kunnan suomenkielinen nimi muutettiin 23. helmikuuta 1989 muotoon Pedersören kunta, jonka pohjana on maalaiskunnan perinteinen ruotsinkielinen nimi. Pietarsaaren kaupunki perustettiin 1652 vanhalle kauppapaikalle Pedersören kunnan sisälle vanhalle rannikon markkinapaikalle.

Historia 

Pedersöre satamapaikkoineen on vanha kauppapaikka. Koko nykyinen Pohjanmaa oli 1200-luvulla jaettu hallinnollisesti kahteen alueeseen, Mustasaareen ja Pedersöreen. Jälkimmäiseen kuuluivat alueet Vöyriltä valtakunnan rajalle. Alueen halki kulki myös vanha kauppatie, joka kulki Pohjois-Ruotsista Hämeeseen. 

Pedersören nimi mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1348.

Pitäjännimi Pedersöre on esiintynyt kirjallisissa lähteissä vuodelta 1374 (in Pedersöra, in Patærsøra), 1375 (Patarschade, Petaris heredh; kop.), 1453 (Pædersöre), ja 1483 (Persara sockn). Nimen synnylle on esitetty useita tulkintaehdotuksia 1700-luvulta lähtien. Suomenkielinen nimi Pietarsaari on ensin tarkoittanut pitäjää (ruots. Pedersöre) ja myöhemmin myös Pietarsaaren kaupunkia. Kaupunki sai ruotsinkielisen nimen Jakobstad, mutta pitäjälle jäi vanha  ruotsinkielinen nimitys Pedersö(re). Esimerkiksi Suomen ruotsinkielisiä paikannimiä tutkinut Lars Huldén pitää todennäköisimpänä, että nimien Pietarsaari ja Pedersöre alkumuoto on varhaissuomen Petrasaari tai Peðrasaari eli nykysuomeksi Peurasaari.

Pedersören seurakunta on Pohjanmaan vanhimpia. Ensimmäinen puinen kirkko rakennettiin jo 1200-luvun loppupuolella. Nykyinen kivikirkko, Pedersören kirkko rakennettiin todennäköisesti vuosina 1510–1520.. Vuonna 2000 perustettiin uusi seurakunta kun entiset seurakunnat Pedersöre, Ähtävä ja Purmo liitettiin uuteen Pedersören seurakuntaan. 

Pedersören kauppapaikka sai vuonna 1652 kaupunkioikeudet. Pedersören kirkko sijaitsee nyt kaupungin rajojen sisällä. Kaupunkiseurakunnalla on erillinen Pietarsaaren kirkko.

Pietarsaaren maalaiskunta muuttui yksikielisesti ruotsinkielisestä kunnasta kaksikieliseksi vuonna 1983.

Vaakuna 

Pietarsaaren maalaiskunnalle vahvistettiin ensimmäisen kerran vaakuna 19. huhtikuuta 1958, ja sen oli suunnitellut Gustaf von Numers. Vaakunan aihe, kuularisti, jonka ympärillä reunuksittain asetettu köysi, viittasi vanhaan kirkkopitäjään ja merenkulkuun.

Purmon ja Ähtävän vuonna 1977 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen syntyi tarve suunnitella kunnalle uusi vaakuna, ja 9. huhtikuuta 1984 kunnanvaltuusto hyväksyi Bo Aurénin piirtämän vaakunan, jonka aihe on kolmen naularistin ympäröimä ohrantähkä. Kolmiosainen ohrantähkä viittaa paitsi maanviljelyyn, myös kolmeen alkuperäiseen kuntaan. Naularistit symboloivat kolmea seurakuntaa.

Maantiede 
Pedersören kunnan asutus on keskittynyt jokivarren kyliin Ähtävän-, Purmon- ja Kovjoen suiston yläpuolelle. Kunnan hallinnollinen keskus on Pännäinen ja suurin taajama Kolppi.

Vesistöt 
Kunnassa on kaikkiaan 64 järveä, joista suurimmat ovat Luodonjärvi, Narssjön ja Sääksjärvi.

Luonto 
Ainakin osittain Pedersören kunnan alueella olevia Natura-kohteita ovat kalastollisesti arvokas Ähtävänjoki, jossa on myös vahva saukkokanta, Djuplottbackenin vanha metsä, lintujen suosima entinen merenlahti Sandsundsfjärden, soiden ympäröimä erämaajärvi Kalisjön, Passmossenin aapasuo ja Angjärvmossenin nuori keidassuo.

Kunnanosat ja kylät 
Pedersören kunta jakautuu kolmeen kunnanosaan: Pedersöreen, Purmoon ja Ähtävään. Kunnan oman määritelmän mukaan Pedersöressä on kaksitoista kylää, Ähtävässä neljä ja Purmossa kolme kylää.

Pedersören kunnanosa

 Edsevö
 Forsby
 Hietasalmi (Sandsund)
 Karby
 Katternö (aik. suom. Katteri)
 Kirkonkylä (Kyrkoby)
 Kolppi (Kållby)
 Lepplax (alun perin Leppälaksi)

 Lövö (aik. Lehtisalo)
 Pännäinen (Bennäs)
 Sundby
 Västersund
 Östensö

Pedersören kylissä asui yhteensä 6 569 ihmistä vuoden 2022 alussa.

Purmon kunnanosa
 Ala-Purmo (Nederpurmo)
 Lillby
 Yli-Purmo (Överpurmo)
Purmon kylissä asui yhteensä 1 382 ihmistä vuoden 2022 alussa.

Ähtävän kunnanosa
 Ala-Ähtävä (Ytteresse)
 Purokylä (Bäckby)
 Salonkylä (Lappfors)
 Yli-Ähtävä (Överesse)
Ähtävän kylissä asui yhteensä 3 177 ihmistä vuoden 2022 alussa.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Pedersören kunnassa oli 11 084 asukasta, joista 8 103 asui taajamissa, 2 927 haja-asutusalueilla ja 54:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pedersören kunnan taajama-aste on 73,5 %. Pedersören kunnan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Pietarsaaren keskustaajama ulottuu pääosin Pietarsaaren kaupungin alueelle. Hietasalmi on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Pietarsaaren keskustaajamaa.

Talous 
Pedersören suurimpiiin toimialoihin kuuluvat maatalous ja rakennuspalvelut. Pedersören suurimpia työnantajia ovat polkupyöräkomponentteihin erikoistunut Herrmans, kuljetuskorirakenteita valmistava Ekeri sekä maanrakennusyhtiö Sundström. Pedersören suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluu myös vuonna 2021 lounassalaatteja ja vihanneksia pakkaava Fresh Servant.

Vuonna 2015 kunnassa oli 4 166 työpaikkaa. Niistä 12 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 44 % palveluissa ja 43 % jalostuksessa. Jalostuksen osuus oli suurempi kuin koko maassa (20 %).

Lokakuussa 2018 työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli 2,2 prosenttia.

Väestö 
Vuonna 2017 Pedersören kunnan väkiluku oli 11 084. Kunta on kaksikielinen. Enemmistö eli 89,3 prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja 8,4 prosenttia puhuu suomea (2016).

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pedersören kunnassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Esse församling
Pedersöre församling
Purmo församling
 Pietarsaaren suomalainen seurakunta
Ähtävän, Pedersören ja Purmon seurakunnat muodostivat 1.1.2020 uuden ruotsinkielisen Pedersören seurakunnan.

Nämä seurakunnat kuuluvat Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään (). Pietarsaaren suomalainen seurakunta toimii myös Pietarsaaren kaupungin alueella.

Pedesöressä on kolme ruotsinkielistä baptistiseurakuntaa: Forsbyn baptistiseurakunta, Purmon baptistiseurakunta ja Ähtävän baptistiseurakunta. Lisäksi Pedersöressä on aikaisemmin toiminut helluntailaiset Kolpin vapaaseurakunta ja Yli-Purmon Salem-seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pedersören kunnan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Kulttuuri 
Kunnassa toimii muun muassa Katternö Skywatchers -niminen tähtitieteellinen yhdistys.

Musiikki 
Aktiivisia toimijoita musiikin alalla ovat Pedersöre blåsorkester, sekä Pedersöre spelmanslag. Kunnassa toimii useita laulukuoroja. Entisen Lövön koulun tiloissa on harjoitustilat bändeille, sekä kansalaisopiston musiikkikursseille. Myös musiikkiyhdistys Musikerfarsornan toimitilat sijaitsevat koululla.

Urheilu 
IK Falken on pedersöreläinen urheiluseura, jolla on toimintaa yleisurheilussa, maastohiihdossa, suunnistuksessa. Jääkiekkoa pelaa Team IFK Lepplax. Pedersörellä on kaksi jalkapallojoukkuetta, Pedersöre FF, sekä Esse IK.

Hallinto ja politiikka 
Pedersören kunnan kunnanjohtaja vuodesta 2011 on Stefan Svenfors.
Kunnanvaltuuston puolueet ovat vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen suuruusjärjestyksessä: Ruotsalainen kansanpuolue 22 paikkaa, Kristillisdemokraatit 10 ja Suomen Sosialidemokraattinen puolue 3 paikkaa.

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.

Tunnettuja pedersöreläisiä 

 Jan Ahlvik, jalkapalloilija
 Karl Johan Brännäs, maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Artur Eklund, toimittaja ja kansanedustaja
 Johannes Canuti Forthelius, filosofi ja teologi
 Henrik Granroth, valtiopäivämies
 Olof Henrik Helander, pappi ja valtiopäivämies
 Viktor Laurentius Helander (1822–1905), rovasti ja valtiopäivämies
 Nina Holmén, keskipitkien ja pitkien matkojen juoksija
 Sebastian Holmgård, laulaja
 Anders Häggström, maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Johannes Inborr, kansanedustaja
 Kaj Korkea-aho, kirjailija
 Erik Kråkström, arkkitehti
 Julius Lindberg, lääninrovasti ja kansanedustaja
 Pehr Löv, lääketieteen lisensiaatti, kansanedustaja
 Ingvar S. Melin, kansanedustaja ja ministeri

 Olav S. Melin, journalisti
 Fredrik Norrena, jääkiekkoilija
 Linn Nygård, laulaja
 Mats Nylund, kansanedustaja
 K.-G. Olin, kirjailija
 Lars Peldan, valokuvaaja
 Filip Riska, jääkiekkoilija
 Jacob Rijf, kirkonrakentaja
 Petra Stenman, aita- ja pikajuoksija sekä yleisurheiluvalmentaja
 Karin Storbacka, pika- ja keskimatkojen juoksija
 Tony Sund, Jääkiekkoilija, MM-mitalisti
 Simon Sundsten, pituushyppääjä
 Hugo Valvanne, diplomaatti ja suomentaja
 Nils Erik Villstrand, historioitsija
 Mattias Wargh, jalkapalloilija
 Kurt West, sotakirjailija

Katso myös 
 Luettelo Pedersören kunnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Pedersören kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Pedersören avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit