Bibi Andersson

Berit Elisabeth ”Bibi” Andersson () oli ruotsalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä. Hän teki useita rooleja Ingmar Bergmanin elokuvissa, joihin hänen maineensa paljolti perustuu.

Varhainen elämä 

Anderssonin vanhemmat olivat Josef ja Karin Andersson. Balettitanssija Gerd Andersson (s. 1932) on hänen siskonsa.

Ura 

Hän opiskeli Dramatenin näyttelijäkoulussa 1954–1956 ja työskenteli vuodesta 1959 Dramatenissa näyttelijänä 30 vuotta. Hänen näyttämöroolejaan ovat muun muassa Tennessee Williamsin Viettelyksen vaunu ja Edward Albeen Kuka pelkää Virginia Woolfia?. Verotukseen liittyvien epäselvyyksien vuoksi Andersson oli 1970-luvulla maanpaossa Yhdysvalloissa, ja hän näytteli tuolloin Broadwaylla.

Andersson aloitti elokuvauransa vuonna 1951 pienessä sivuroolissa Alf Sjöbergin Neiti Juliessa ja on näytellyt sen jälkeen noin sadassa elokuvassa. Samana vuonna hän tutustui Ingmar Bergmaniin heidän filmatessaan yhdessä Bris-pesuainemainosta. Sittemmin Andersson näytteli Bergmanin ohjauksessa useissa teatterituotannoissa ja 11 laajakangaselokuvassa, joista ensimmäinen on Kesäyön hymyilyä (1955). Elokuvatöistä kiitetyimmäksi kohosi tulkinta sairaanhoitaja Almasta Persoona – Naisen naamio -elokuvassa. Englanniksi toteutetussa Kosketuksessa (1971) hän näytteli Max von Sydowin ja Elliott Gouldin rinnalla. Teatterissa Bergman ohjasi Anderssonia vielä 1990-luvulla.

Anderssonin kansainvälisen uran avasi rooli Ralph Nelsonin lännenelokuvassa Taistelu paholaiskanjonissa (1966). Hän esitti Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Alexandraa Stephen Poliakoffin televisiosarjassa Kadonnut prinssi (2003).

Yksityiselämä 

Andersson asui Tukholman Djurgårdenissa ja Provencessa Ranskassa, kunnes sai aivohalvauksen. Hän palasi Ruotsiin toipumaan ja asui sen jälkeen Tukholmassa sairaskodissa. Hän oli naimisissa kolmesti: ohjaaja Kjell Greden kanssa vuosina 1960–1973, kirjailija-poliitikko Per Ahlmarkin kanssa 1978–1981 ja Gabriel Mora Baezan kanssa vuodesta 2004. Avioliitosta Greden kanssa näyttelijällä on yksi tytär. Hänen omaelämäkertansa Ett ögonblick ilmestyi 1996. Andersson on osallistunut myös kansainväliseen humanitaristiseen työhön.

Valikoitu filmografia 

Ingmar Bergmanin elokuvat

 1955 – Kesäyön hymyilyä
 1957 – Seitsemäs sinetti
 1957 – Mansikkapaikka
 1958 – Elämän kynnyksellä
 1958 – Kasvot
 1960 – Paholaisen silmä
 1964 – Puhumattakaan naisista
 1966 – Persoona – Naisen naamio
 1969 – Intohimo
 1971 – Kosketus
 1973 – Kohtauksia eräästä avioliitosta  (televisiosarjan yksi jakso)

Muut ruotsalaiset elokuvat

 1954 – Arne-herran rahat (ohjaus Gustaf Molander)
 1962 – Rakastajattaren tarina (Vilgot Sjöman)
 1966 – Ön (Alf Sjöberg)
 1966 – Siskonpeti 1782 (Vilgot Sjöman)
 1968 – Näyttelijättäret (Mai Zetterling)
 1983 – Vuori kuun takana (Lennart Hjulström)
 1994 – Drömspel (Unni Straume)
 1999 – Elämä yllättää (Måns Herngren ja Hans Holm)

Muut elokuvat

 1966 – Taistelu paholaiskanjonissa (ohjaus Ralph Nelson)
 1970 – Kremlin kirje (John Huston)
 1977 – En luvannut sinulle ruusutarhaa (Anthony Page)
 1979 – Kvintetti (Robert Altman)
 1987 – Ranskalainen illallinen (Gabriel Axel)
 1996 – Huomenna (Juha Rosma)
 2002 – Näkymätön Elina (Klaus Härö)
 2007 – Arn – Temppeliritari (Peter Flinth)

Palkinnot 

 1958 – Cannesin elokuvajuhlat, paras naispääosa (Elämän kynnyksellä)
 1967 – Guldbagge, paras naispääosa (Persoona – Naisen naamio)
 1968 – National Society of Film Critics Awards, paras naispääosa (Persoona – Naisen naamio)
 1975 – National Society of Film Critics Awards, paras naissivuosa (Kohtauksia eräästä avioliitosta)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 
 
 Bibi Anderssonin kuvagalleria Bergmanoramassa 
 

Ruotsalaiset näyttelijät
Parhaan naispääosan Guldbagge-palkinnon saajat
Parhaan naissivuosan Guldbagge-palkinnon saajat
Vuonna 1935 syntyneet
Vuonna 2019 kuolleet