Suomen Kulttuurirahasto

Suomen Kulttuurirahasto sr on vuonna 1939 perustettu suomalaista kulttuuria ja tiedettä tukeva yksityinen säätiö. Se muodostuu keskusrahastosta sekä 17 maakuntarahastosta, lisäksi säätiöllä on noin 800 eri nimikkorahastoa.

Vuoden 2019 alussa Kulttuurirahaston pääoma oli yli 1,6 miljardia euroa. Se on yksi Euroopan suurimmista yksityisistä säätiöistä.

Toiminta 
Suomen Kulttuurirahaston tärkein tehtävä on taiteen- ja tieteentekijöille suunnattujen apurahojen jakaminen. Lisäksi se myöntää erilaisia palkintoja, järjestää kursseja ja luentoja sekä ylläpitää Helsingin Töölössä sijaitsevaa Taidekoti Kirpilää. Säätiö järjestää myös viiden vuoden välein Mirjam Helin -laulukilpailun sekä julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää Tammenlastuja-tiedotuslehteä. Vuosittain säätiö tukee suomalaista tiedettä ja kulttuuria yli 30 miljoonalla eurolla, joista maakuntarahastojen osuus on hieman alle kolmasosa. Vuonna 2013 apurahan hakijoita oli noin 16 900, joista noin 2 100 sai apurahan.

Kulttuurirahasto jakaa vuosittain Yrjö Koskisen stipendin parhaiten äidinkielen ylioppilaskokeessa suoriutuneille ja kahden vuoden välein Edvard Fazer -palkinnon Suomen Kansallisbaletin piirissä tapahtuneesta tanssitaidetta edistävästä suorituksesta.

Organisaatio 
Kulttuurirahaston ylin päättävä elin on 27-jäseninen hallintoneuvosto. Sen puheenjohtajana toimii Erkki Liikanen. Kulttuurirahaston toimitusjohtaja on 1. kesäkuuta 2023 alkaen Susanna Pettersson.

Kulttuurirahaston hallitukseen kuuluu 12 henkilöä. Sen puheenjohtajana on lokakuusta 2021 lähtien toiminut Hanna Hiidenpalo.

Hallitukseen kuuluivat vuoden 2023 alussa:

 Hanna Hiidenpalo (pj.)
 Anne Birgitta Pessi (vpj.)
 Siru Ahopelto
 Karo Hämäläinen
 Keijo Hämäläinen
 Lea Keinänen

 Tiina Lindfors
 Jukka Luostarinen
 Mikko Niemi
 Aino Turtiainen-Visala
 Leena Vuotovesi
 Petri Ylikoski

Historia
Suomen Kulttuurirahasto perustettiin 27. helmikuuta 1939. Säätiön perustamisen taustalla oli, että suomenkieliset tieteilijät ja taiteilijat saivat vähemmän taloudellista tukea kuin ruotsinkieliset, joiden tukena oli vuonna 1907 perustettu Svenska kulturfonden. Vuonna 1937 perustettiin Suomen Kulttuurirahasto kannatusyhdistys, jonka tärkein alkuunpanija oli politiikan ja historian tutkija L. A. Puntila. Kulttuurirahaston alkupääoma hankittiin vuonna 1938 kannatusyhdistyksen jokaisessa Suomen kunnassa järjestämällä ovelta ovelle -keräyksellä, jonka suoritti 30 000 kansakoululaista. Keräykseen osallistui noin 170 000 suomalaista ja lahjoituksia kertyi yhteensä 2,7 miljoonaa markkaa. Lisäksi 18 000 henkilöä osallistui erilliseen lahjakirjakeräykseen. Ensimmäisen ja esimerkiltään huomattavan suurlahjoituksen puoli miljoonaa markkaa teki emäntä Helmi Nuuttila Asikkalasta.

Perustamiskeräyksen keräyslistoja allekirjoituksineen säilytetään Kulttuurirahaston hallituksen kokoushuoneessa. Lahjakirjakeräyksen lahjakirjat puolestaan ovat Kulttuurirahaston arkistossa. Vuonna 2007 keräyslistat digitoitiin ja ne siirrettiin nähtäville myös säätiön verkkosivuille. Keräyslistoista voi hakea lahjoittajien tietoja nimen, kunnan tai ammatin perusteella.

Maakuntarahastot

 Etelä-Karjalan rahasto 
 Etelä-Pohjanmaan rahasto  
 Etelä-Savon rahasto 
 Hämeen rahasto 
 Kainuun rahasto  
 Keski-Pohjanmaan rahasto 
 Keski-Suomen rahasto  
 Kymenlaakson rahasto 
 Lapin rahasto 

 Pirkanmaan rahasto 
 Pohjois-Karjalan rahasto  
 Pohjois-Pohjanmaan rahasto 
 Pohjois-Savon rahasto 
 Päijät-Hämeen rahasto 
 Satakunnan rahasto 
 Uudenmaan rahasto  
 Varsinais-Suomen rahasto

Omaisuus
31.12.2018 Suomen Kulttuurirahasto omisti 11,14 prosenttia Huhtamäestä ja oli sen suurin yksittäinen osakkeenomistaja. Huhtamäki on Suomen Kulttuurirahaston suurin sijoituskohde.

Katso myös 
Soitinpankki

Lähteet
Suomen Kulttuurirahaston kotisivut

Viitteet 

Suomalaiset rahastot
Suomalainen kulttuuri
Suomalaiset säätiöt