Turun yliopisto

Turun yliopisto (lyhenne TY tai UTU) on ensimmäinen täysin suomenkielinen yliopisto, ja se perustettiin vuonna 1920. Yliopisto on kansainvälisesti kilpailukykyinen tiedeyliopisto, jonka toiminta perustuu korkeatasoiseen ja monialaiseen tutkimukseen.

Turun yliopisto on opiskelijamäärältään Suomen kolmanneksi suurin yliopisto Helsingin ja Tampereen yliopistojen jälkeen. Yliopistossa opiskelee noin 20 000 opiskelijaa, ja joka vuosi tutkintonsa päättää noin 3 500 opiskelijaa. Vuonna 2017 yliopistossa suoritettiin alempia korkeakoulututkintoja 1 708,  ylempiä korkea­koulu­tutkintoja 1 557 ja tohtorintutkintoja 170. Yliopiston palveluksessa työskenteli vuoden 2017 lopussa noin 3 400 henkilöä. 

Elokuussa 2019 yliopiston rehtorina aloitti Jukka Kola. Yliopiston viimeisenä kanslerina ennen instituution lakkauttamista toimi vuosina 2010–2013 Pekka Puska.

Yliopiston Turun kampus sijaitsee kaupungin keskustan alueella Yliopistonmäen läheisyydessä. Yliopisto toimii Turun lisäksi Raumalla (varhaiskasvatuksen opettajakoulutus sekä luokan- ja käsityönopettajakoulutus) ja  Porissa (kauppakorkeakoulu sekä digitaalisen kulttuurin, maiseman ja kultuuriperinnön tutkinto-ohjelma).

Historia

Turun Akatemia 

Turkuun perustettiin jo vuonna 1640 yliopisto, Turun Akatemia, joka on nykyisen Helsingin yliopiston edeltäjä. Se oli kolmas Ruotsin valtakuntaan perustettu yliopisto ja Suomen ainoa. Turun palon jälkeen vuonna 1827 Akatemia siirrettiin Helsinkiin. Akatemian siirtämisen jälkeen yliopistollinen opetus Turussa loppui vuoteen 1917 asti.

Turun Akatemian ajoista Turun yliopistolla muistuttavat nykyisin muun muassa Akatemiatalo ja yliopiston päärakennuksen vierellä sijaitseva Kolme vekkulia -niminen monumentti, joka esittää vuonna 1822 Turun Akatemiassa opintonsa aloittaneita J. V. Snellmania, Elias Lönnrotia ja J. L. Runebergia.

Turun yliopisto 
Yliopistollinen opetus tuli takaisin Turkuun pian Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1918, kun kaupunkiin perustettiin ruotsinkielinen Åbo Akademi. Nykyisen Turun yliopiston perusti vuonna 1920 Turun Suomalainen Yliopistoseura suomenkieliseksi monialayliopistoksi ruotsinkielisen Åbo Akademin ja kaksikielisen Helsingin yliopiston rinnalle. Yliopiston alkuaikoja leimasi vahva suomalaiskansallinen henki, ja se toimikin aluksi nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Yliopiston tunnuslause Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle kuvaa itsenäisyyden alkuajan aatetta ja 22 040:tä vapaaehtoista lahjoittajaa, jotka mahdollistivat yliopiston perustamisen.

Uuteen yliopistoon perustettiin seitsemän professuuria – neljä humanistisiin aineisiin ja kolme luonnon­tieteisiin. Yliopiston ensimmäiset professorit olivat kotimaisen ja yleisen kirjallisuushistorian professori V. A. Koskenniemi, suomen kielen ja sen sukukielten professori Heikki Ojansuu, Suomen historian professori Artturi H. Virkkunen, kasvitieteen professori Johan Liro, eläintieteen professori W. M. Linnaniemi, filosofian professori Eino Kaila ja kemian professori M. H. Palomaa. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi valittiin professori Virkkunen.

Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja yliopisto koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. 

Turun yliopisto ajautui 1920-luvun lopulla kriisiin, jonka takia se oli lähellä joutua kokonaan lakkautettavaksi. Kriisin taustalla oli suomen kielen tutkijan E. N. Setälän valinta yliopiston kansleriksi. Setälä pyrki supistamaan yliopiston toimintaa ja samalla vahvistamaan perustamaansa Suomen suku -tutkimuslaitosta. Se kiristi yliopiston johdon välejä. Rehtori V. A. Koskenniemen erottua vuonna 1931 uudeksi rehtoriksi valittiin J. G. Granö, joka kykeni vastustamaan voimakastahtoista Setälää.

Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala.

Turun yliopiston nopeimman kasvun vuodet ajoittuivat 1960-luvulle, jolloin opiskelijoiden määrä yliopistossa yli kaksinkertaistui noin kolmesta tuhannesta yli seitsemään tuhanteen. Yliopistoon myös perustettiin kaksi uutta tiedekuntaa – oikeustieteellinen tiedekunta vuonna 1960 ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta vuonna 1967.

Yliopiston tiedekunnista toiseksi nuorin, kasvatustieteiden tiedekunta, perustettiin vuonna 1974. Samana vuonna Turun yliopisto useiden muiden yliopistojen tapaan valtiollistettiin. Yliopiston kasvu on jatkunut 1970-luvulta nykypäivään asti. Muun muassa opiskelijoiden ja perustutkintojen määrät ovat lisääntyneet jatkuvasti, ja yliopisto on laajentunut lukuisiin uusiin rakennuksiin Yliopistonmäen ympärille.

Vuodesta 1995 lähtien Turun yliopisto on kuulunut vanhojen eurooppalaisten yliopistojen muodostamaan Coimbra-ryhmään.

Vuonna 2007 tehtiin esitys Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhteisen yliopistokonsortion muodostamiseksi. Yliopistojen konsortio aloitti toimintansa 1. elokuuta 2008. Vuoden 2010 alusta alkaen Turun yliopisto ja Turun kauppakorkeakoulu muodostivat uuden yhteisen yliopiston, jonka nimeksi tuli Turun yliopisto.

Viimeisimpänä yliopiston tiedekunnista perustettiin teknillinen tiedekunta vuonna 2021.

Tiedekunnat 
Turun yliopisto koostuu seuraavista kahdeksasta tiedekunnasta (suluissa perustamisvuosi):

 Humanistinen tiedekunta (1920)
 Kasvatustieteiden tiedekunta (1974)
 Lääketieteellinen tiedekunta (1943)
 Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta (1920)
 Oikeustieteellinen tiedekunta (1960)
 Teknillinen tiedekunta (2021)
 Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta (1967)
 Turun kauppakorkeakoulu (1950, osaksi uutta Turun yliopistoa 2010)

Erilliset laitokset 
Tiedekuntiin kuuluvien laitosten lisäksi Turun yliopistoon kuuluu viisi erillistä laitosta:
 Kieli- ja viestintäopintojen keskus
 Turun yliopiston Brahea-keskus
 Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus
 Areal Research and Development
 PET-keskus
 Suomen ESO-keskus
 Turun biotiedekeskus

Tutkimus 
Turun yliopisto määrittelee itsensä kansainväliseksi, monitieteiseksi tutkimusyliopistoksi, jonka tutkimuksen temaattiset kokonaisuudet ovat: 

 Luonnon monimuotoisuus ja kestävyys
 Tulevaisuuden teknologiat ja digitaalinen maailma
 Kulttuurinen muisti ja yhteiskunnan muutos
 Lapset, nuoret ja oppiminen
 Terveys, diagnostiikka ja lääkekehitys
 Meri ja merenkulku

Tutkimusyliopistoksi suuntautuminen näkyy muun muassa yliopiston kustannusten kohdistumisessa eri kulualueille: yliopiston kokonaiskustannuksista lähes puolet kohdentuu tutkimukseen ja tieteelliseen jatkokoulutukseen.

Vuonna 2017 yliopisto tuotti yhteensä 3 453 tieteellistä julkaisua.

Huippuyksiköt 
Turun yliopisto on johtanut muutamia Suomen Akatemian tutkimuksen huippuyksikköitä. Näitä ovat olleet muun muassa:
 Primaarituottajien molekyylibiologian huippuyksikkö (vuosina 2014–2019, johtajana professori Eva-Mari Aro) 
 Verenkierto- ja aineenvaihduntasairauksien tutkimuksen huippuyksikkö (vuosina 2014–2019, professori Juhani Knuuti) 
 Verenkierto- ja aineenvaihduntasairauksien molekyylikuvantamisen huippuyksikkö (vuosina 2008–2013, professori Juhani Knuuti)
 Integroitu fotosynteesi- ja metabolitutkimus (vuosina 2008–2013, professori Eva-Mari Aro)
 Julkisen valinnan huippuyksikkö/PCRC – the Public Choice Research Centre (vuosina 2008–2013, johtajana professori Hannu Salonen) 
 Evoluutiogenetiikan ja -fysiologian huippuyksikkö (vuosina 2006–2011, professori Mikko Nikinmaa)
 Miehen lisääntymisterveys (vuosina 2002–2007, johtajana professori Ilpo Huhtaniemi)
 Soluliikenne (vuosina 2000–2005, akatemiaprofessori Sirpa Jalkanen)

Lisäksi yliopisto on mukana bio- ja nanopolymeerien tutkimusryhmässä, genomitiedon hyödyntämisen huippuyksikössä, globaalin hallinnon tutkimuksen huippuyksikössä ja kasvin signaloinnin tutkimuksen huippuyksikössä.

Hallinto

Hallitus 
Yliopiston hallituksen puheenjohtaja on Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen. Hallitukseen kuuluu yliopiston ulkopuolisia jäseniä, yliopiston professoreita sekä opiskelijaedustajia.

Rehtorit 

Rehtori johtaa yliopiston toimintaa sekä käsittelee ja ratkaisee yliopiston yleistä hallintoa koskevat asiat. Rehtori toimii rehtorinviraston päällikkönä.

Turun yliopiston rehtorina ovat toimineet:

Kanslerit 

Turun yliopiston hallitus lakkautti kanslerin tehtävän lukuvuoden 2013 alusta alkaen ja toimenkuvaan kuuluneet tehtävät siirtyivät rehtorille. Kanslerin tehtävänä oli edistää tieteitä ja vahvistaa yliopiston johtosäännöt ja vastaavat yleiset määräykset, jotka yliopiston hallitus hyväksyi. 

Turun yliopiston kanslerina ovat toimineet:

Yhteistyö muiden korkeakoulujen kanssa 

Lisäksi Turun yliopistolla on lukuisia yhteistyöhankkeita Åbo Akademin kanssa. Näitä yhteistyöhankkeita ovat muiden muassa:
 Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus
 Turun biotekniikan keskus

Erilaisia tuloksia laatu- ja tehokkuusselvityksissä 
Turun yliopisto on sijoittunut lukuisissa kansainvälisissä yliopistojen vertailuissa suomalaisyliopistojen parhaimmistoon. Vuonna 2006 yliopisto sijoittui kiinalaisen Shanghain Jiao Tong -yliopiston viidensadan parhaan tutkimusyliopiston listalla toiseksi parhaana suomalaisyliopistona jaetulle sijalle 201. Eurooppalaisista yliopistoista Turun yliopisto arvioitiin sijalle 79. Brittiläisen The Times Higher Education Supplement -lehden maailmanlaajuisella listalla Turun yliopisto sijoittui samana vuonna sijalle 317., ja vuonna 2007 sijalle 237.

Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen lokakuussa 2007 julkistaman selvityksen mukaan Turun yliopisto on Jyväskylän yliopiston jälkeen Suomen toiseksi tehokkain yliopisto. VATT:n selvitystä on kuitenkin arvosteltu, ja vastineena sille on esitetty tuottavuusvertailu, jossa Helsingin yliopisto ja Teknillinen korkeakoulu todettiin maan tehokkaimmiksi.

Kampusalue 

Turun yliopiston laitokset sijaitsevat Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Turun kauppakorkeakoulun yhteisellä kampusalueella Turun ensimmäisessä kaupunginosassa. Kampuksen yhteydessä sijaitsevat myös muun muassa Turun yliopistollinen keskussairaala, ylioppilastalot ja ylioppilaskylä.

Yliopisto siirtyi kampusalueen keskellä sijaitsevalle Yliopistonmäelle 1950-luvulla. Yliopiston päärakennuksen, pääkirjaston ja luonnontieteiden talon käsittäneen kokonaisuuden suunnitteli arkkitehti Aarne Ervi. Ervin suunnittelemat rakennukset edustavat tyylisuunnaltaan modernismia. Rakennusten lisäksi Ervin suunnittelemaan kokonaisuuteen kuuluu Wäinö Aaltosen Genius ohjaa nuoruutta -suihkukaivoveistos. 1960- ja 1970-luvuilla valmistuivat mäellä sijainneet Aarne Ehojoen suunnittelemat humanistisen tiedekunnan käyttämät rakennukset Fennicum ja Juslenia, joista jälkimmäinen oli nimetty professori ja piispa Daniel Jusleniuksen mukaan. Uudehkojen rakennusten lisäksi Yliopistonmäellä on myös vanhempia taloja, kuten Rosetta, jossa sijaitsivat useiden kielten kääntämisen ja tulkkauksen oppiaineiden tilat vuoden 2023 alkuun saakka.

Turun yliopiston 1960- ja 1970-luvuilla rakennetut rakennukset ovat kärsineet vakavista sisäilmaongelmista. Vuonna 1969 valmistuneesta Fennicumin käytöstä luovuttiin kokonaan vuonna 2016 homeen vuoksi. Vuonna 1975 valmistunut Juslenia purettiin sisäilmaongelmien vuoksi vuodenvaihteessa 2018–2019. 

Yliopistonmäellä sijaitsevien rakennusten rakentamisen jälkeen kampusta on jatkuvasti laajennettu mäen ympärille, muun muassa puolustus­voimien aiemmin käyttämälle Turun vanhalle kasarmialueelle. Siellä sijaitsevat muun muassa yliopiston humanistisen tiedekunnan rakennus Arcanum, oikeustieteellisen tiedekunnan rakennus Calonia, kasvatustieteellisen tiedekunnan Educarium ja yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan Publicum. Kasarmialueen vanhoissa rakennuksissa toimi yliopiston humanistisen tiedekunnan laitoksia. Esimerkiksi humanistiseen tiedekuntaan kuuluva historian laitos siirtyi vuonna 2006 aiemmin Turun sotilaspiirin esikuntana toimineeseen, vuonna 1834 valmistuneeseen Pehr Johan Gylichin suunnittelemaan empiretyyliseen rakennukseen Sirkkalan kasarmialueelle. Oppiaineet muuttivat kuitenkin pois Sirkkalasta kesällä 2020.

Eräitä uusimmista yliopiston uudisrakennuksista ovat edellä mainitut Educarium ja Publicum sekä vuonna 2006 valmistunut ICT-talo, jossa sijaitsevat muun muassa informaatioteknologian laitoksen tilat. Yliopiston käyttämät tilat ovat laajuudeltaan yhteensä noin 190 000 neliömetriä.

Alumnitoiminta 
Turun yliopiston alumnitoiminnan tavoite on säilyttää yhteys yliopiston ja sen kasvattien välillä. Turun yliopiston alumneja ovat kaikki Turun yliopistossa tai Turun kauppakorkeakoulussa tutkinnon suorittaneet, opiskelleet ja työskennelleet. Turun yliopiston kasvatit ovat asiantuntijoita ja vaikuttajia monenlaisissa yhteiskunnan rooleissa. Alumnit osallistuvat yliopiston kehittämiseen sekä tukevat opiskelijoita esimerkiksi toimimalla mentoreina.

Yliopistossa toimii useita alakohtaisia alumnijärjestöjä. Vanhin alakohtainen alumnijärjestö on vuonna 1994 perustettu lääketieteellisen tiedekunnan yhdistys Alumni Medicinae Aboenses. Myös esimerkiksi oikeustieteen alumnien alumniyhdistys Senilex tekee aktiivista yhteistyötä tiedekunnan kanssa. Turun yliopisto on vuodesta 2004 lähtien nimennyt Vuoden alumneja.

Vuoden alumnin tunnustuksen ovat saaneet:

2004 presidentti, FT Mauno Koivisto
2005 Kelan pääjohtaja HLT, VTM Liisa Hyssälä
2006 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs, VTM Jarmo Viinanen
2007 runoilija, FM Heli Laaksonen
2008 professori, LT Jorma Rantanen
2009 Euroopan unionin tilannekeskuksen johtaja, varatuomari Ilkka Salmi
2010 Raisio Oyj:n toimitusjohtaja KTM, PsM Matti Rihko
2011 Varsinais-Suomen maakuntajohtaja, VTM Juho Savo 
2012 Turun Sanomien päätoimittaja, FM Riitta Monto 
2013 kongressipäällikkö, FM Sari Ruusumo
2014 toimitusjohtaja, LKT Risto Lammintausta
2015 alivaltiosihteeri, KTM, VM Matti Anttonen
2016 sisäministeri, VTM Petteri Orpo
2017 kansanedustaja, VTM Krista Kiuru
2018 toimitusjohtaja, VTM Aleksi Randell
2019 päätoimittaja, VTT Ville Pernaa
2020 tasavallan presidentti, OTK Sauli Niinistö
2021 lääkintöneuvos, LT Sakari Alhopuro

Lasten yliopisto 
Turun yliopisto aloitti ensimmäisenä Suomessa Lasten yliopiston huhtikuussa 2008 pidetyllä 7–10-vuotiaille suunnatulla neljän tiedeluennon sarjalla. Lasten yliopisto järjestää keväisin tiedeluentoja, lukuvuosien aikana tiedekerhoja ja kesäisin tiedeleirejä. Tilauksesta yliopisto järjestää myös tiedesynttäreitä.

Katso myös 
 Porthan-Seura
 Turun Suomalainen Yliopistoseura
 Turun yliopiston ainejärjestöt
 Turun yliopiston ylioppilaskunta
 Turun Yliopistosäätiö
 Turun ylioppilaslehti
 Yliopistonmäki
 Luettelo Turun yliopiston kunniatohtoreista

Lähteet 
 Turun yliopiston hallinto 
 Turun yliopiston historiaa

Viitteet

Kirjallisuutta 
 Soikkanen, Timo: Wenäjän varjo. Turun Suomalaisen Yliopiston juurilla. Kirja-Aurora, 2012.

Aiheesta muualla 

 Turun yliopiston kotisivut
 Ylen Elävä arkisto – Turku kutsuu isänmaan toivoja
 Turun yliopiston kampuskartta 

Seulonnan keskeiset artikkelit