Ovulaatio

Ovulaatio tarkoittaa munasolun irtoamista munasarjasta. Irtoaminen tapahtuu kuukautiskierron puolivälin tienoilla.

Terveellä, hedelmällisessä iässä olevalla naisella ovulaatio tapahtuu noin 10–12 kertaa vuodessa. Ensimmäinen ovulaatio voi tapahtua ennen ensimmäisten kuukautisten alkamista.

Munasolut alkavat kypsyä munasarjan munarakkuloissa jo sikiökaudella. Sen jälkeen kypsyminen pysähtyy vuosiksi tai vuosikymmeniksi, ja lopullisesti munasolu kypsyy vasta ovulaation yhteydessä.

Ovulaatio tapahtuu osana kuukautiskiertoa sen puolivälissä. Munarakkulan kypsymisvaihe on kuukautiskierron ensimmäinen vaihe. Ensin munarakkula alkaa kasvaa aivolisäkkeen erittämän luteinisoivan hormonin vaikutuksesta. Se tuottaa estradiolihormonia, joka paksuntaa kohdun limakalvoa. Samanaikaisesti alkaa kehittyä ja kypsyä useita munarakkuloita. Kierron alkupäivinä yksi niistä kuitenkin alkaa kasvaa muita munarakkuloita nopeammin, jolloin muiden kehitys pysähtyy ja ne surkastuvat. Kun kypsynyt munarakkula puhkeaa, se vapauttaa munasolun eli tapahtuu ovulaatio. Munarakkulasta muodostuu keltarauhanen, joka alkaa tuottaa keltarauhashormonia. Lopulta keltarauhanen rappeutuu.

Ovulaation tapahtumisen merkkinä on kehon lämpötilan nousu enimmillään noin puolella asteella. Noin joka viides nainen huomaa ovulaationsa kivusta, jonka voimakkuus ja pituus voivat vaihdella. Ovulaation ajankohtaa voi haarukoida laskemalla kuukautisista taaksepäin 12–16 päivää.

Raskaus alkaa todennäköisimmin silloin, kun yhdyntä tapahtuu ovulaatiopäivänä tai pari päivää ennen sitä. Yhdynnän ajoittaminen on sikäli vaikeaa, että ovulaation ja etenkin sitä edeltävien päivien tarkkaa ajankohtaa on yleensä vaikea tietää.

Nainen menettää ovuloimalla elämänsä aikana vain 300–400 munasolua. Loput munarakkulat surkastuvat muista syistä. Nainen on hedelmällinen sen ajan, kun hän ovuloi, eli vaihdevuosiin asti.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ovulaatiolaskuri

Kuukautiskierto
Seulonnan keskeiset artikkelit