Syöpärokote

Syöpärokote tarkoittaa rokotetta, jota voitaisiin käyttää solun immuunipuolustuksen aktivoimiseksi syöpäkasvaimia vastaan.

Historia
Rokotteet on tunnettu jo pitkään infektiotautien estossa. Myös muiden tautien, kuten
syövän, hoito rokotteilla on tullut mahdolliseksi, kun on opittu paremmin
ymmärtämään syövän molekyylibiologiaa ja immunologiaa. Jo 100 vuotta sitten
William Coley ehdotti, että rokotteita voitaisiin käyttää syövän hoidossa.

Biologia
Syöpäsolut ilmentävät niille erityisiä antigeenejä, joita ei ole normaaleissa soluissa.
Tarkempi tutkiminen osoitti, että monet antigeeneistä, jotka aiheuttivat kasvaimen
torjunnan, olivat myös normaalien solujen tuottamia antigeenejä. Immuunijärjestelmä
voi tunnistaa nämä antigeenit monista syistä: antigeenissä on voinut tapahtua
mutaatio, antigeenillä voi olla erilainen glykosylaatio kuin normaalisti tai antigeeniä
voi olla epätavallisen suuria määriä.

Tieto siitä, että T-solut ovat erityisen tärkeitä syöpäsolujen torjunnassa, on aiheuttanut
sen, että tutkimus on keskittynyt lähinnä antigeeneihin, jotka T-solut tunnistavat. T-solut
tunnistavat antigeenit pienemmistä proteiinifragmenteista, epitoopeista.
Antigeenit siis pilkotaan ensin pienemmiksi fragmenteiksi, epitoopeiksi. Epitoopit
liitetään sitten MHC-molekyyleihin, joita on kahta tyyppiä: MHC I - ja MHC II –
molekyylejä.

MHC I –molekyylejä on kaikissa tumallisissa soluissa, siis myös syöpäsoluissa.
Epitoopin sitouduttua MHC I –molekyyliin tämä kompleksi sitoutuu CD8 T-solun
CD8-reseptoriin. CD8 T-solut ovat sytotoksisia ja ne tuhoavat antigeeniä ilmentävän
solun erittämillään perforiineilla tai aiheuttavat niissä apoptoosin Fas/FasL –
reseptorin kautta.

MHC II –molekyylejä on pääasiassa vain antigeenejä esittelevissä soluissa, APCsoluissa.
Näihin kuuluvat mm. dendriittisolut, makrofaagit ja B-solut. APC-solut
nielaisevat eritetyn tai kuolleista syöpäsoluista peräisin olevan kasvainantigeenin ja
pilkkovat sen epitoopeiksi. MHC-antigeeni –kompleksi sitoutuu CD4 T-solun CD4-
reseptoriin. Nämä auttaja-T-solut erittävät aktivoiduttuaan muita immuunijärjestelmän
soluja stimuloivia aineita: sytokiineja, interleukiineja, interferoneita. Molemmat T solutyypit
tarvitsevat aktivoituakseen toisenkin signaalin MHC-kompleksin
sitoutumisen lisäksi. Tämä signaali syntyy, kun APC-solujen erittämä B7 kostimulanttimolekyyli
sitoutuu T-soluun.

Erityisen kiinnostavaksi kasvainantigeeniksi on osoittautunut CEA,
karsinoembryonaalinen antigeeni, jota useat eri kasvaimet ilmentävät. Se oli yksi
ensimmäisistä löydetyistä kasvainantigeeneistä.

Biokemia