Helsinki–Riihimäki-rata

Helsinki–Riihimäki-rata on Suomen rataverkon päärataosuus Helsingin, Keravan, Hyvinkään ja Riihimäen välillä. Sitä käyttävät Tampereen suuntaan ja Lahden oikoradalle suuntautuva kaukoliikenne sekä lähiliikenne Helsingistä Riihimäen ja Lahden suuntiin. Tavaraliikennettä radalle suuntautuu Pasilasta, Sköldvikistä, Vuosaaren satamaradalta ja Hangon radalta.

Välillä Helsinki–Kerava käytössä on neljä raidetta, joista kaksi muodostaa Keravan kaupunkiradan. Kerava–Riihimäki-välillä on kaksi raidetta. Rataosan pituus on 71,4 ratakilometriä. Koko osuus on sähköistetty ja varustettu junien automaattisella kulunvalvonnalla. 

Rataosuus avattiin liikenteelle 17. maaliskuuta 1862. Rata on osa Suomen ensimmäistä, Helsingistä Hämeenlinnaan kulkevaa rautatietä. Matkustajamäärillä mitattuna Helsinki–Riihimäki-rata on Suomen vilkkain raideyhteys. Sen varrella sijaitsevissa kaupungeissa asuu lähes miljoona ihmistä Helsinki mukaan luettuna.

Lisäraidehanke
Rataosuuden välityskyky on jäänyt riittämättömäksi, ja sen liikenne on ajoittain häiriöherkkää. Osuudelle rakennetaan vaiheittain uusia raiteita, joiden tavoitteena on muun muassa erottaa tavaraliikenne henkilöliikenteestä. Samalla toteutetaan liikennepaikkojen raide- ja vaihdejärjestelyjä Keravalla, Hyvinkäällä ja Riihimäellä. Hankkeessa
parannetaan myös meluntorjuntaa ja tehdään muutoksia siltoihin sekä turva- ja sähkölaitteisiin.

Vuonna 2016 käynnistyneessä ensimmäisessä vaiheessa toteutettiin 5,5 kilometrin pituinen lisäraide Ainolan ja Purolan välille. Tavara- ja henkilöliikenne pystyttiin eriyttämään omille raiteilleen.

Alkuvuonna 2022 käynnistyvässä toisessa vaiheessa rakennetaan lisäraiteet Keravan ja Jokelan välille. Tavaraliikenneraiteet rakennetaan Keravalle Lahden oikoradan suuntaan sekä Hyvinkää–Riihimäki-välille.

Kolmannessa vaiheessa rakennetaan lisäraiteet Jokelasta Riihimäelle ja myös tavaraliikenteen ylikulkusilta pääradan ylitse Hyvinkään pohjoispuolella. Tuolloin koko Keravan ja Riihimäen välisestä osuudesta tulee neliraiteinen. Lisäraiteiden valmistuessa lähiliikenteen junatarjontaa voidaan kasvattaa Riihimäen ja Helsingin välillä, ja samalla palvelutaso kasvaa Vuosaaren ja Sköldvikin tavararadoilla. Toisen ja kolmannen vaiheen rakentaminen kestävät yhteensä 10–12 vuotta.

Kahta lisäraidetta suunnitellaan myös Pasilan ja Keravan välille.

Onnettomuuksia rataosalla 
 Jokelan junaturma, 21. huhtikuuta 1996
 Hyvinkään junaturma, 28. tammikuuta 1981
 Linnunlaulun junaturma, 17. huhtikuuta 1970
 Pasilan junaturma, 13. lokakuuta 1936

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomen rataverkko
Suomen päärata
Helsingin liikenne
Vantaan liikenne
Keravan liikenne
Järvenpään liikenne
Tuusulan liikenne
Hausjärven liikenne
Riihimäen liikenne