Londonderry

Londonderry eli Derry (; ulsterinskotiksi Derrie tai Lunnonderrie) on kaupunki Pohjois-Irlannissa Derryn kreivikunnassa. Vanha kaupunki on Foylejoen länsirannalla, mutta nyttemmin kaupunki on levittäytynyt joen molemmin puolin. Vuonna 2008 kaupungissa oli 93 512 asukasta.

Londonderry sijaitsee lähellä Irlannin tasavallan rajaa. Se on Pohjois-Irlannin toiseksi suurin ja Irlannin saaren neljänneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukkaat kiistelevät nimestä – paikallisista useimmat käyttävät Derryä, mutta osa unionisteista on sitä mieltä, että Londonderry olisi oikea nimi.

Historia 
Londonderry on ikivanha kaupunki. Seutu on ollut asuttuna tuhansia vuosia.

Irlantilainen pyhimys Colmcille perusti luostarin kaupunkiin vuonna 546. Hänen kunniakseen nimettiin vuonna 1633 valmistunut Pyhän Columban katedraali (St Columb's Cathedral). Se oli ensimmäinen Britteinsaarille rakennettu katedraali uskonpuhdistuksen jälkeen.

Kaupunkiin tehtiin Irlannin ensimmäinen asemakaava 1613.

Kaupungin suojamuurit valmistuivat vuonna 1618. Londonderry on nykypäivänä yksi Euroopan parhaiten säilyneistä muurin ympäröimistä kaupungeista. Muuri, joka on paikoin jopa kahdeksan metriä korkea ja yhdeksän metriä leveä, on ympärysmitaltaan noin kaksi kilometriä pitkä. Muurilla on yhä 24 alkuperäistä tykkiä.

Piiritys 
Muurit suojasivat kaupunkia Derryn piirityksessä vuosina 1688-1689.
Piirityksen ratkaisut saivat alkunsa kun 13 kisälliä (Apprentice Boys) sieppasivat kaupungin avaimet ja lukitsivat kaupungin portit kuningas Jaakko II:lta ja hänen jakobiittijoukoiltaan. Protestanttinen varuskunta sinnitteli kuukausia kaupungissa huonoissa olosuhteissa. Piiritys loppui kun kolme laivaa, Mountjoy, Phoenix ja Jerusalem, purjehtivat Foylen poikki ja toivat muonaa nälkiintyneille kaupunkilaisille.

Talous 
Londonderryn talous oli viime vuosikymmenille asti riippuvainen tekstiiliteollisuudesta. DuPont on tehnyt siellä useita moderneja keinokuituja.

Lähteet