Vasemmistonuoret

Vasemmistonuoret () on vuonna 1944 perustettu poliittinen nuoriso- ja kansalaisjärjestö.  Se tekee Vasemmistoliiton nuorisotyötä, mutta ei ole Vasemmistoliiton jäsenjärjestö, eivätkä Vasemmistonuorten jäsenet liity automaattisesti puolueen jäseneksi.

Vasemmistonuoret oli vuonna 2017 toiseksi suurin poliittinen nuorisojärjestö Keskustanuorten jälkeen 3 750 jäsenellä. Järjestön verkkosivujen mukaan sillä on yli 3 300 jäsentä. Vasemmistonuorten jäseneksi voivat liittyä 13–30-vuotiaat ja kannatusjäseniksi yli 30-vuotiaat. Jäsenyys on maksuton.

Järjestö määrittelee itsensä punavihreäksi, feministiseksi ja sosialistiseksi. Omien sanojensa mukaan se vaikuttaa ”kaduilla ja kabineteissa” eli käyttää sekä parlamentaarisia että ulkoparlamentaarisia vaikuttamiskeinoja. Suoran toiminnan lisäksi Vasemmistonuoret tekee poliittista vaikuttamistyötä eri päätäntäelimissä. Vasemmistonuorten tunnuslause on ”Vastarinta on luvallista. Jopa suotavaa”.

Vasemmistonuorten jäsenetulehti on Libero-lehti, joka on ilmestynyt vuodesta 1987.

Historia

Tausta ja perustaminen 
Vasemmistonuorten edeltäjän Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton ensimmäinen osasto perustettiin 30.10.1944 Tampereella ja itse liitto 31.12.1944 Helsingin työväentalolla. SDNL:n jäsenmäärä kasvoi nopeasti tuhansiin. Nuorisoliiton ensimmäisessä ohjelmassa vaadittiin nuorisolle kolmea oikeutta: oikeutta työhön ja taloudellisesti turvattuun elämään, oikeutta sivistykseen ja oikeutta yhteiskunnalliseen toimintaan. Toukokuussa 1945 alettiin julkaista kerran viikossa ilmestyvää nuorisosanomalehti Terää, Liberon edeltäjää.

Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto oli Demokraattisen nuorison maailmanliiton perustajajäsen. DNML:n nuorisofestivaaleista tuli Nuorisoliiton kansainvälisen toiminnan kiintopisteitä. Kansainvälinen nuorisofestivaali järjestettiin myös Helsingissä vuonna 1962.

1960-luvulla monet SDNL:n jäsenet olivat osa radikaalia nuorisoliikettä ja osallistuivat kansalaisjärjestöjen toimintaan. SDNL:n lehdessä Terässä alettiin julkaisemaan Neuvostoliittoa ja Saksan demokraattista tasavaltaa pilkanneita tekstejä. Lehden iskulauseisiin kuului ”sexillä sosialismiin”.

Tšekkoslovakian miehitys ja taistolaisuus 
Vuonna 1968 Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto tuomitsi Varsovan liiton toimet Tšekkoslovakiassa Prahan keväänä, samoin kuin Suomen Kansan Demokraattisen Liiton työvaliokunta ja Suomen Kommunistinen Puolue. Kuitenkin vähemmistö SDNL:n jäsenistä tuki Neuvostoliittoa ja SKP:n varapuheenjohtaja Taisto Sinisalon taistolaista politiikkaa. Erimielisyyksistä seurasi 1980-luvulle asti kestänyt jäsenistön kahtiajako. Järjestön jäsenmäärä oli 1960-luvun mittaan vähentynyt, mutta kääntyi vuosikymmenen lopulla taas nousuun.

1970-luvulla SDNL oli kahtiajakautunut enemmistöläisiin ja vähemmistöläisiin, joiden tunnuksina toimi järjestöpaidat. Enemmistöläiset pitivät punaisia paitoja ja taistolainen vähemmistö sinisiä. Vähemmistöläiset perustivat Terä-lehden rinnalle oman Toveri-lehden. SDNL:n puheenjohtajaksi valittiin vuonna 1970 kompromissina osapuolten välillä Pekka Saarnio, joka oli puolueen sisäisen kamppailun ulkopuolella. Vaikka enemmistöläiset olivat koko 1970-luvun kaksintaistelun menestyneempi osapuoli, saivat vähemmistöläiset monia poliittisia tavoitteitaan läpi ja järjestön poliittinen ohjelma muokkautui marxismi-leninismin suuntaan.

Poliittinen laululiike kasvatti SDNL:n suosiota 1970-luvun alussa. Lauluyhtye Agit Prop perustettiin kertaluontoiseksi kokoonpanoksi SDNL:n Uudenmaan piriin edustajaksi Berliinin poliittisen laulun festivaaleille vuonna 1970.

Kivuliaat vuosikymmenet 
1980-luvulle tultaessa SDNL:n jäsenmäärä romahti. Syynä tähän oli väsyminen vähemmistön ja enemmistön vastakkainasetteluun; kyvyttömyys itsekritiikkiin ja järjestön uudistamiseen. Niin koululaisten ja opiskelijoiden kuin yhteiskunnan rakennemuutosta kokevan työläisnuorison kiinnostus politiikkaan väheni. Myös SDNL suuntautui enemmän kulttuuritoimintaan kuin puoluepolitiikkaan osallistuen niin punk-liikkeeseen, Euro-ohjuksia vastustaneeseen rauhanliikkeeseen kuin ydinvoiman vastaiseen liikkeeseen (jo ennen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuutta).

Sosialistisen Työväenpuolueen linjaa tukenut Suomen Sosialistinen Nuorisoliitto päätti vuonna 1981 yhdistyä SDNL:ään.

Vuoden 1985 liittokokouksessa taistolaiset vähemmistöläiset yrittivät saada järjestön haltuunsa, mutta voimasuhteet kokouksessa muodostuivat enemmistöläisten hyväksi luvuin 300-200. Tämä johti vähemmistöläisten osastojen erottamiseen 1980-luvun puolivälissä, jotka vuonna 1987 muodostivat Vallankumouksellisen Nuorisoliiton. Syyskuussa 1990 VKN päätti lopettaa toimintansa seuraavaan kesään mennessä, ja osastoja kehotettiin anomaan SDNL:n jäsenyyttä, joka käytännössä merkitsi taistolaisen vähemmistön häviötä.

1990-luvulla SDNL:n toiminta muodostui kulttuuripainotteisemmaksi ja jäsenistöä yhdisti musiikkimaku, pukeutuminen ja elämäntapa. Toiminnassa oli yhä vähemmän työssäkäyviä ja puoluepolitiikasta kiinnostuneita nuoria. Järjestön pääteemoja oli kulttuurin lisäksi rasismin vastainen toiminta. SDNL:n vuonna 1995 järjestämän poliittisten laulujen kilpailun voitti Kerkko Koskinen kappaleella ”Ampukaa komissaarit, nuo hullut koirat”, jonka tulkitsevaksi yhtyeeksi perustettiin Ultra Bra.

SDNL erosi Demokraattisen nuorison maailmanliitosta vuonna 1990.

SDNL:stä Vasemmistonuoriksi 
Vaikka SKDL, SKP ja SNDL yhdistyivät Vasemmistoliitoksi vuoden 1990 huhtikuussa, säilytti Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto nimensä. Vuoden 1995 liittokokouksessa hyväksyttiin poliittinen ohjelma, jossa SDNL:n perustehtäväksi määriteltiin Vasemmistoliiton nuorisotoiminnan tekeminen. Järjestön jäyttäytyi pois monet niistä, jotka eivät kannattaneet Vasemmistoliittoa. Vastineeksi perustettiin uuden Suomen Kommunistinen Puolueen (1996) politiikkaa tukenutKommunistinuoret, joka vaihtoi myöhemmin nimensä Sosialistiliitoksi.

SDNL muutti nimensä Vasemmistonuoriksi toukokuun 1999 liittokokouksessa. Nimenmuutosta oli yritetty kahdessa aiemmassa liittokokouksessa, joissa esitykset oli kumottu.

Linjaukset ja kannat 
Vasemmistonuoret määrittelee keskeisiksi arvoikseen sosialismin, demokratian, feminismin, punavihreyden ja kansainvälisyyden. Järjestön mukaan kyseiset tavoitteet eivät ole toisistaan erillisiä, vaan ne muodostavat kokonaisvaltaisen näkemyksen vapaammasta, inhimillisemmästä ja tasa-arvoisemmasta maailmasta.

Vasemmistonuorten mielestä hyvässä yhteiskunnassa kenenkään ei tarvitse pelätä, ja kaikilla on mahdollisuus opiskeluun, työhön ja puhtaaseen ympäristöön varallisuudesta riippumatta. Vasemmistonuoret kannattaa pohjoismaisen hyvinvointivaltiomallin vahvistamista. Vasemmistonuoret tukee työtaisteluita, kansalaistottelemattomuutta ja muuta suoraa toimintaa maailman parantamiseksi. Vasemmistonuorten mielestä yhteiskuntaa määrittää työn ja pääoman välinen ristiriita. Kapitalistisessa yhteiskunnassa ihmiset jakaantuvat luokkiin, jossa valtaosa joutuu myymään työvoimaansa elantonsa eteen, samalla kun pieni vähemmistö elää omistuksistaan ja sijoituksistaan saamillaan voitoilla. Vasemmistonuoret on osa punavihreää ympäristöliikettä. 

Vasemmistonuoret pyrkii rakentamaan maailmaa, jota ei määritellä kansallisuuksien, kulttuurien, uskonryhmien ja muiden ihmisryhmien välisten erimielisyyksien, vaan koko ihmiskunnan yhdenvertaisuuden kautta. Järjestö myös vastustaa sotaa, mutta ”historiassa on ollut ajanjaksoja, jolloin sorrettujen on ollut pakko tarttua aseisiin saavuttaakseen vapautensa”.

Joulukuussa 2017 Vasemmistonuoret vaati Suomen valtion pyytävän anteeksi sisällissodan uhreilta ja omaisilta. Silloisen puheenjohtajan Hanna-Marilla Zidanin mukaan anteeksipyyntö olisi kansallisesti eheyttävä teko itsenäisyyden satavuotisjuhlan aikana ja kunnianpalautus uhreille ja näiden jälkeläisille.

Organisaatio 
Vasemmistonuorten puheenjohtajana toimii Pinja Vuorinen, ensimmäisenä varapuheenjohtajana Jenni Suutari, toisena varapuheenjohtajana Ava Dahlvik ja pääsihteerinä työskentelee Amro el-Khatib.

Vasemmistonuoret kuuluu European Network of Democratic Young Left -yhteistyöjärjestöön. Vuosina 2007-2009 ENDYL:n sihteeristö sijaitsi Suomessa ja oli Vasemmistonuorten vastuulla.

SDNL:n arkistoja säilytetään Kansan Arkistossa.

Lisäksi Vasemmistonuorilla on järjestön ja politiikan eri osa-alueisiin keskittyviä jaostoja ja työryhmiä. Jaostoista toimivat tällä hetkellä AgitProp-jaosto, kansainvälinen jaosto, sateenkaarijaosto, ruotsinkielinen jaosto ja työmarkkinapoliittinen jaosto.

Vasemmistonuorten valtakunnallisiin tapahtumiin kuuluvat esimerkiksi vuosittaiset Tammitapaaminen, nuorisoliittolaisleiri sekä "Opi perusasiat" ja "Opi lisää" -kurssit.

Piirijärjestöt 
Vasemmistonuorten jäseniä ovat kaikki, jotka kuuluvat johonkin piirijärjestöistä. Lähes kaikki Vasemmistonuorten varsinainen toiminta tapahtuu piireissä.

 Etelä-Suomen Vasemmistonuoret, Helsinki
 Hämeen Vasemmistonuoret, Tampere
 Itä-Suomen Vasemmistonuoret, Joensuu
 Kainuun Vasemmistonuoret, Kajaani
 Keski-Suomen Vasemmistonuoret, Jyväskylä
 Lapin Vasemmistonuoret, Rovaniemi
 Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret, Oulu
 Satakunnan Vasemmistonuoret, Pori
 Varsinais-Suomen Vasemmistonuoret, Turku.

Etelä-Suomen Vasemmistonuoret 
Etelä-Suomen Vasemmistonuoret on vasemmistonuorten suurin piirijärjestö. Siihen kuuluu viisi aktiivista paikallisosastoa: Helsingin Vasemmistonuoret, Espoon Vasemmistonuoret, Vantaan Vasemmistonuoret, Hyvinkään seudun Vasemmistonuoret ja Länsi-Uudenmaan Vasemmistonuoret.

Etelä-Suomen Vasemmistonuorissa toimii jalkapallojoukkue FC Merihaan betoni ja jääkiekkojoukkue HC Punakone. Järjestö pyöritti myös lähes kymmenen vuoden ajan Ääri-kuoroa. ESVN:n perinteisiin kuuluu muun muassa vuotuinen poliittisten nuorisojärjestöjen yhteinen jalkapalloturnaus ja jäsenten vappusauna.

Marraskuussa 2017 Etelä-Suomen Vasemmistonuoret järjesti Yläluokkasafari-nimisen linja-autoretken Suomen rikkaimmille asuinalueille, kuten Helsingin Kuusisaareen, Espoon Westendiin ja Kirkkonummen Sundsbergiin. Järjestön mukaan kyseessä oli ”luokkatietoinen tutkimusmatka yhteiskuntamme eksoottisimpaan ja tavallisille ihmisille tuntemattomaan kolkkaan, missä itsensä ökyalueille eristänyt yläluokka asustaa”. Järjestön mukaan on tärkeää muistuttaa, että ”suomalaisten keskuudessa elää toisten ahkeruudesta hyötyvä ja yhteistä etua polkeva ryhmä, vapaamatkustajien näkymätön joukko”. Vasemmistonuorten toimistosihteerin Valter Södermanin mukaan safarin tarkoitus oli vihastuttaa, avata keskustelua ja provosoida.

Hämeen Vasemmistonuoret 
Hämeen Vasemmistonuoret on vasemmistonuorten laajin piirijärjestö, joka kattaa Hämeen, Pirkanmaan ja Vaasan vaalipiirien alueen. Siihen kuuluu neljä aktiivista paikallisosastoa: Tampereen Vasemmistonuoret, Hämeenlinnan seudun Vasemmistonuoret, Riihimäen Vasemmistonuoret ja Lahden Vasemmistonuoret. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella.

Itä-Suomen Vasemmistonuoret 
Itä-Suomen Vasemmistonuorten piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Piirijärjestöön kuuluu kymmenen paikallisosastoa: Etelä-Karjalan Vasemmistonuoret, Joensuun Seudun Vasemmistonuoret, Kuopion Vasemmistonuoret, Suur-Savon Vasemmistonuoret (Mikkeli), Savonlinnan Vasemmistonuoret ja Opiskelijat (Savonlinna), Outokummun Vasemmistonuoret, Pieksämäen seudun Vasemmistonuoret, Lieksan ja Nurmeksen Vasemmistonuoret, Etelä-Karjalan Vasemmistonuoret (Lappeenranta), Pohjois-Kymen Vasemmistonuoret (Kouvola) ja Etelä-Kymen Vasemmistonuoret (Kotka).

Keski-Suomen Vasemmistonuoret 
Keski-Suomen Vasemmistonuorten piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä. Piirijärjestöön kuuluu kolme paikallisosastoa: Suolahden Demokraattiset Nuoret, Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton Jyväskylän Kaupunkijärjestö ja Äänekosken Vasemmistonuoret.

Lapin Vasemmistonuoret 
Pohjoisimman, ja pinta-alaltaan suurimman, Lapin piirin piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä. Lapin Vasemmistonuorilla (Lavanu) on paikallisosastoja ja toimintaa esimerkiksi Kemissä, Torniossa, Rovaniemellä ja Kittilässä.

Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret 
Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuorten (Popovanu) piiritoimisto sijaitsee Oulussa järjestötalolla. Piirijärjestöön kuuluu kolme perusosastoa: Oulun Vasemmistonuoret, Raahen seutukunnan Vasemmistonuoret sekä Kajaanin Vasemmistonuoret.

Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret järjestää monenlaista toimintaa, esimerkiksi yhteiskunnallisen vaikuttamisen muotoja esittelevä Vaikuttamisen ABC -kurssin.

Satakunnan Vasemmistonuoret 
Satakunnan Vasemmistonuorten piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirijärjestöllä on kaksi aktiivista paikallisosastoa: Porin Vasemmistonuoret ja Rauman Vasemmistonuoret.

Varsinais-Suomen Vasemmistonuoret 
Varsinais-Suomen Vasemmistonuorten piiritoimisto sijaitsee Turussa. Piirijärjestöön kuuluu neljä aktiivista paikallisosastoa: Turun Vasemmistonuoret, Raision Vasemmistonuoret, Tenuva (Telakan nuoret vasemmistolaiset) ja Ung vänster i Pargas (Paraisten vasemmistonuoret), joka on Vasemmistonuorten ruotsinkielinen paikallisosasto.

Vasemmistonuorten ja SDNL:n puheenjohtajat 
Vasemmistonuoret:
 Paavo Arhinmäki 2001–2005
 Jussi Saramo 2005–2009
 Dan Koivulaakso 2009–2011
 Li Andersson 2011–2015
 Anni Ahlakorpi 2015–2017
 Hanna-Marilla Zidan 2017–2019
 Liban Sheikh 2020–2021
 Pinja Vuorinen 2021–

SDNL:
 Yrjö Ahomaa 1945–1947
 Toivo Karppinen 1947–1952
 Markus Kainulainen 1952–1955
 Anna-Liisa Tiekso-Isaksson 1955–1964
 Ossi Sjöman 1964–1970
 Pekka Saarnio 1970–1976
 Markku Kärkkäinen 1976–1982
 Harri Moisio 1982–1985
 Rauno Merisaari 1985–1988
 Leena Ruotsalainen 1987–1991
 Marko Autio 1991–1995
 Marjo Katajisto 1995–1997
 Sanna-Kaisa Cortés Téllez 1997–2001

Talous 
Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille:

 2012: 318 500 €
 2013: 318 500 €
 2014: 314 997 €
 2015: 324 400 €
 2016: 330 000 €
 2017: 331 500 €
 2018: 331 500 €
 2019: 304 000 €

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 Vasemmistonuorten virallinen sivusto
 Libero-lehden nettiversio
 SDNL ja Vasemmistonuoret Arjenhistoria.fi -sivustolla

Suomalaiset sosialistiset nuorisojärjestöt
Suomen Kansan Demokraattinen Liitto
Vasemmistoliitto
Suomen puolueiden nuorisojärjestöt