Suomen Hiihtoliitto

Suomen Hiihtoliitto ry on hiihtolajien Suomen kattojärjestö ja Kansainvälisen Hiihtoliiton (FIS) jäsenjärjestö. Sen alaisuuteen kuuluvat hiihtolajeista (alppihiihto ja freestyle kuuluvat nykyisin Ski Sport Finlandille), maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana on toiminut 28.10.2017 lähtien Markku Haapasalmi.

Historiaa
Suomeen perustettiin itsenäinen hiihdon kattojärjestö ensimmäisen kerran vuonna 1908. Se oli silloin nimeltään Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi. Liitto ajautui kuitenkin talousvaikeuksiin ja se päätyi solmimaan yhteistyösopimuksen SVUL:n kanssa. SVUL:ään perustettiin vuonna 1910 oma hiihto-, luistelu- ja pyöräilyjaosto ja se johti siihen, ettei SVUL tunnustanut Liittoa Suomen hiihtourheilun edistämiseksi itsenäiseksi liitoksi ja SVUL:n jäsenet eivät saaneet osallistua sen kilpailuihin. Vuonna 1915 hiihtojaosto irtautui SVUL:n sisällä hiihto-, luistelu- ja pyöräilyjaostosta omaksi jaostokseen, koska maastohiihto oli kasvanut lajina. Itsenäinen Suomen Hiihtoliitto perustettiin uudelleen vuonna 1931.

Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajat

Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi

1908– Lennart Munck Af Flukila

SVUL:n hiihto-, luistelu- ja pyöräilyjaosto

1911–1912 Artur Antman
1912–1913 Eino Saastamoinen
1914–1915 Frans Ilander

SVUL:n hiihtojaosto

1915–1931 Toivo Aro
1931 Armas Palmros

Suomen Hiihtoliitto

1931–1937 Juho Hillo
1937–1941 Tauno Aarre
1941–1942 Kalle Vierto
1942 Armas Palamaa (ent. Palmros)
1942–1954 Yrjö Kaloniemi
1954–1960 Akseli Kaskela
1960–1967 Ali Koskimaa
1967–1985 Hannu Koskivuori
1986–1989 Matti Autio
1990–1995 Eino Petäjäniemi
1996–2000 Esko Aho
2000–2002 Paavo M. Petäjä
2003–2004 Seppo Rehunen 
2005–2009 Jaakko Holkeri
2009–2013 Matti Sundberg
2013–2017 Jukka-Pekka Vuori
2017– Markku Haapasalmi

Päävalmentajat

Maastohiihto
1937–1968 Veli Saarinen
1968–1972 Arto Tiainen
1972–1985 Immo Kuutsa
1985–1989 Pekka Vähäsöyrinki
1989–1992 Heikki Pusa
1992–1995 Pekka Vähäsöyrinki
1995–1998 Antti Leppävuori
1998–2001 Kari-Pekka Kyrö
2001–2006 Reijo Jylhä
2006–2014  Magnar Dalen
2014–2018 Reijo Jylhä
2018–2019 Matti Haavisto
2019–2020 Teemu Pasanen (miehet), Ville Oksanen (naiset)
2020– Teemu Pasanen

Mäkihyppy
1950–1960 Lasse Johansson
1960–1964 Antti Hyvärinen
1964–1980 Eino Kirjonen
1980–1985 Hannu Lepistö
1985–1988 Matti Pulli
1988–1994 Kari Ylianttila
1994–1998 Hannu Lepistö
1999–2001 Mika Kojonkoski
2002–2008 Tommi Nikunen
2008–2010 Janne Väätäinen
2010–2014 Pekka Niemelä
2014–2016 Jani Klinga
2016–2018  Andreas Mitter
2018–2020 Lauri Hakola 
2020–  Janne Väätäinen

Doping-skandaali 

Vuoden 1998 tammikuussa Suomen Tietotoimiston uutisessa väitettiin hiihtäjä Jari Räsäsen ostaneen ja käyttäneen kasvuhormonia. Lisäksi uutisessa väitettiin Hiihtoliiton johtohenkilöiden olleen kiinnostuneita kasvuhormoneista. Räsänen ja Hiihtoliitto vetivät asian oikeuteen ja vaativat suuria vahingonkorvauksia kunnianloukkauksesta. Näyttöä Räsäsen doping-yhteyksistä ei löytynyt, ja Helsingin käräjäoikeus tuomitsi STT:n päätoimittajan Kari Väisäsen ja toimittaja Johanna Aatsalo-Sallisen ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Lisäksi STT, Väisänen ja Aatsalo-Sallinen tuomittiin maksamaan noin 1,5 miljoonan markan korvaukset 19 vahingonkärsijälle. Sittemmin tuomiot ja korvaussummat lievenivät hovioikeudessa.

Kantajien vaatimuksesta vastaajat kustansivat tuomion julkistamisen Helsingin Sanomissa koko sivun ilmoituksena. Turun Sanomien kommentaattorin Markku Jokisipilän mukaan Hiihtoliitto halusi tällä antaa tuomituille iskun, josta he kärsisivät lopun ikäänsä. Aatsalon mukaan Hiihtoliiton STT:tä vastaan nostama tiedotussota tuhosi hänen uransa urheilutoimittajana. Aatsalon mukaan Hiihtoliitto käynnisti doping-uutisen julkaisemisen jälkeen häntä ja STT:tä vastaan vyörytyksen, jonka johdossa olivat Hiihtoliiton puheenjohtaja Esko Aho ja liiton toimitusjohtaja Esa Klinga. Tapauksen vuoksi toimittaja muun muassa sai tappouhkauksia.

Vuonna 2011 entinen lajijohtaja ja päävalmentaja Antti Leppävuori, entinen lajipäällikkö ja toimitusjohtaja Jari Piirainen, entinen hiihtäjä Jari Räsänen sekä entinen lajipäällikkö ja päävalmentaja Pekka Vähäsöyrinki joutuivat syytteeseen törkeästä petoksesta eli asioiden salaamisesta vuosien 1999 ja 2000 dopingoikeudenkäynneissä. Räsänen ja Vähäsöyrinki tuomittiin törkeistä petoksista ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Oikeudessa osoitettiin, että Räsänen käytti vuosina 1996–1997 eli STT:n uutisen tarkoittamana aikana epo-hormonia. Oikeuden mukaan kaikki neljä syytettyä tiesivät, mitä Räsäselle tehtiin vuoden 1997 kisoissa. 

Tapauksessa asianomistajana ollut Kari Väisänen kommentoi, että tuomioistuimen ratkaisu on hyvä, mutta tuomitut ovat sijaiskärsijöitä ja todelliset vastuunkantajat puuttuvat edelleen. STT:n tapauksessa tuomituilla on periaatteessa mahdollisuus hakea herjaustuomion purkua, jos tuomio on perustunut valheellisille tiedoille. 

Koko maastohiihdon maine kärsi Suomessa dopingjupakan vuoksi. Skandaalin vuoksi yhdistetty ja alppihiihto irtautuivat Suomen Hiihtoliitosta omiksi lajiyhdistyksikseen. Tiedotusvälineiden kommenteissa muun muassa valitettiin, kuinka STT:n toimittajat joutuivat valheen takia oikeusmurhan kohteeksi ja joutuivat kärsimään työpaikkansa menettäen. Satakunnan Kansa kommentoi vuonna 2011, kuinka myös hiihtäjien ”mafian tyyppinen maailma” tuntuu ihmeelliseltä. Tiedotustilaisuuksissa ja haastatteluissa ”on valehdeltu kirkkain silmin, kukaan ei muista mitään, eikä kukaan kerro mitään”.

Talous

Rahoitus

Katso myös 
 Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Hiihtoliitto
 Ski Sport Finland

Hiihtoliitto
Suomen hiihto