Suolapannu

Suolapannu on geologinen muodostuma, joka syntyy autiomaahan pinta- ja pohjavesissä olevien suolojen ja muiden vesiliukoisten mineraalien kerrostuessa maan pintakerrokseen haihtumisen seurauksena, jolloin painanteeseen muodostuu tasainen mutta hauras 'suolakansi'. Suolapannun synty edellyttää paitsi runsasta haihtumista myös tiivistä, vettä läpäisemätöntä sedimenttikerrosta tai ehyttä kalliopohjaa, jonne sadevesi ei voi vajota normaaliksi pohjavedeksi.

Suolapannuja tavataan kaikkialla, missä haihtuminen on suurempaa kuin vuotuinen sademäärä. Tunnettuja suolapannuja ovat Salar de Uyuni Atacaman autiomaassa Boliviassa, Bonnevillen suolatasanko Utahissa sekä Etoshan suolapannu Namibiassa.

Suolapannut voivat olla vaarallisia, koska hauraan suolakuoren alla on useinkin upottavaa suolaliejua ja savea.

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit