Erzsébet Báthory

Erzsébet (Elisabet) Báthory, avioituneena Erzsébet Nádasdy (unkariksi Báthory Erzsébet, slovakiksi Alžbeta Bátoriová-Nádašdy, 7. elokuuta 1560 – 21. elokuuta 1614) oli unkarilainen kreivitär ja sarjamurhaaja, tunnetuin unkarilaisten ja slovakkien historiassa. Hän vietti suurimman osan elämästään Čachticen linnassa. Häntä ja neljää muuta syytettiin 20–600 tytön tai nuoren naisen kiduttamisesta ja tappamisesta. Vuonna 1610 hänet vangittiin ja muurattiin sisään huoneeseensa. Báthory kuoli neljä vuotta myöhemmin. Aatelisarvo esti hänen teloituksensa, mutta hänen apulaisensa teloitettiin.

Nuoruus
Erzsébet Báthory syntyi 1560 Báthoryjen aatelisperheeseen. Hän sai siihen aikaan poikkeuksellisen hyvän kasvatuksen, sillä hänet opetettiin lukemaan ja laskemaan. Hän puhui äidinkielensä unkarin lisäksi myös sujuvaa latinaa, saksaa ja kreikkaa. Talonpoikien keskuudessa kulki Erzsébetin kuoltua huhu, että  Erzsébet oli tullut 13-vuotiaana raskaaksi  talonpojan kanssa. Äiti kreivitär Anna halusi salata asian, joten lapsi annettiin heti syntymänsä jälkeen Unkarin syrjäseudulle maalaisnaisen haltuun. Nainen lahjottiin poistumaan maasta lapsen kanssa ainakin Erzsébetin elinajaksi. Todisteiden puutteessa tarinan paikkansapitävyydestä ei ole tietoa.

Avioliittovuodet ennen murhia
Erzsébet naitettiin kreivi Nádasdylle vuonna 1575. Kreivi oli usein sotamatkoilla Turkissa  mutta vuosina 1585–1598 pari sai viisi lasta:

 Anna (s. 1585)
 Orsolya (s. 1590)
 Katalin (s. 1594)
 András (s. 1596 – k. 1603)
 Pál (s. 1598 – k. 1650)

Joidenkin lähteiden mukaan pariskunnalla oli kolmaskin poika, Miklós, mutta tietoa ei voida varmistaa. Voi myös olla, että hän oli pelkkä sukulaispoika, koska häntä ei mainita kreivittären vuoden 1610 testamentissa. On myös huhuttu, että pariskunnalle syntyi György-niminen poika, joka kuitenkin kuoli jo nuorena. Varmaa tietoa ei kuitenkaan ole. Kotiopettajattaret pitivät huolta kreiviparin lapsista, kuten Erzsébetillekin oli tehty nuorena.

Murhat ja kidutukset
Erään legendan mukaan Erzsébet löi kerran palvelijatartaan kasvoihin tai korvaan niin kovaa, että palvelijattaren nenästä alkoi vuotaa verta. Osa verestä roiskui Erzsébetin iholle, ja hän ajatteli ihonsa näyttävän heti kauniimmalta ja nuoremmalta. Tästä hän sai ajatuksen kylpeä nuorten naisten, usein neitsyiden, veressä. Kun Erzsébet halusi mennä kylpyyn, nuorta tyttöä roikotettiin ammeen yläpuolelle samalla, kun hänen kaulansa viillettiin auki. Yksi yleinen selitys legendalle on, että kreivittären vaatteet olivat kidutuksien jäljiltä niin verisiä, että näytti aivan siltä kuin hän olisi kylpenyt veressä. Tarinaa verikylvyistä ei kuitenkaan ole pystytty todistamaan todeksi, eikä vuonna 1817 julkaistuissa todistajanlausunnoissakaan mainittu niistä mitään.

Vuonna 1610 keisari Matias II määräsi Unkarin hallitsijan Juraj Thurzón järjestämään tutkimuksen kreivitär Erzsébet Báthoryn linnassa huhujen mukaan tapahtuvista raakuuksista. Sysäyksen tutkimusten aloittamiselle olivat antaneet kreivittären surmaamat aateliset, joita Erzsébet oli surmannut perustamassaan tyttökoulussa alempisäätyisten nuorten naisten käytyä vähiin. Jouluna 1610 Erzsébet pidätettiin päivällispöydässä. Erään tarinan mukaan  tarinoiden mukaan Thurzon lähettämät sotilaat löysivät heti kreivittären linnaan astuttuaan nuoren naisen ruumiin ja toisen, kuolemaisillaan olevan naisen.

Vuosien aikana kreivitär surmasi joidenkin lähteiden mukaan yli 600 naista. Suurin osa uhreista oli nuoria naisia, jopa 12-vuotiaita, yleensä neitsyitä. Ennen oikeudenkäyntiä kuultiin yli 300 todistajaa, jotka kertoivat kreivitär Báthoryn muun muassa polttaneen uhrien sukupuolielimiä, jäädyttäneen naisia alasti ulos pakkaseen kaatamalla vettä heidän päälleen, näännyttäneen uhreja nälkään ja purreen paloja heidän kasvoistaan. Erzsébet ja neljä apulaista todettiin syyllisiksi 80 murhaan oikeudenkäynnissä 7. tammikuuta 1611. Kreivitär ei ollut paikalla oikeudenkäynnissä, eikä häntä missään vaiheessa syytetty oikeudessa tai tuomittu rikoksesta. Silti jo heti 30. joulukuuta 1610 tapahtuneen kiinnioton jälkeen Erzsébet vangittiin kotiinsa Čachticen linnan umpeen muurattuun huoneistoon, jossa hän kuoli neljä vuotta myöhemmin, 54-vuotiaana 21. elokuuta 1614.

Viitteitä musiikissa, kirjallisuudessa, elokuvissa ja peleissä

Elokuva, tv
Fright Night 2 (2013)
Julie Delpy on ohjannut elokuvan Kreivitär (2009)
 Juraj Jakubisko on ohjannut elokuvan Bathory (2008)
Yhdysvaltalaisessa kauhuelokuvassa Stay Alive (2006) on murhaajana Elisabeth Bathory.
Yhdysvaltalaisessa kauhuelokuvassa Hostel: Part II (2007) on viittaus nuorten naisten veressä kylpemiseen ikuisen nuoruuden toivossa Erzsébet Báthoryn legendan mukaan.
Ranskalaisessa elokuvassa Immoral Tales (1974) on neljä eri tarinaa, joista kolmannessa kerrotaan Elizabeth Báthoryn tarina hyvin seksuaalisesti kuvattuna.
Countess Dracula (1971) Hammer Film Productions

Kirjallisuus
Jännityskirjaan Unkarilainen taulu (Mikko Karppi, Tammi 2008) on kätketty runsaasti viitteitä kreivittäreen.
Romaani Elämän ja kuoleman salaisuudet (Rebecca Alexander, 2013) kertoo osin kreivittären elämästä.
Bathoryn tarinaa on käytetty myös kirjasarjassa Noitien taistelu, osassa Odin kirous ja mainiten osassa Susiemon klaani.

Musiikki
 Venom on levyttänyt kappaleen Báthorysta, Countess Bathory.
Ruotsalainen black metal -yhtye Bathory nimesi itsensä Venomin kappaleen mukaan.
Englantilainen black metal -yhtye Cradle of Filth on tehnyt Erzsébethistä konseptialbumin Cruelty and the Beast.
Unkarilainen black metal -yhtye Tormentor on myös tehnyt kappaleen nimeltä Elizabeth Bathory.
Yhdysvaltalainen metalliyhtye Kamelot julkaisi Karma-albumillaan kolmen kappaleen trilogian nimeltä Elizabeth.
Suomalainen metalliyhtye Barathrum julkaisi Saatana-albumillaan kappaleen Countess Erzsebeth Nadasdy.
Yhdysvaltalainen drone doom -yhtye Sunn O))) on tehnyt kappaleen nimeltä Báthory Erzsébet.
Brittiläinen metalliyhtye Evile on julkaissut levyllään Enter the Grave kappaleen Bathe in Blood.
Yhdysvaltalainen thrash metal -yhtye Slayer julkaisi kappaleen Beauty Through Order levyllään World Painted Blood.
Ruotsalainen metalliyhtye Ghost on tehnyt kappaleen nimeltä Elizabeth.
 Itävaltalainen metalliyhtye Darkwell on tehnyt kappaleen nimeltä Elisabetha.
 Alankomaalainen metalliyhtye God Dethroned on tehnyt kappaleen nimeltä Villa Vampiria.
Itävaltalainen metalliyhtye Serenity on tehnyt musiikkivideon Wings of Madness, jossa viitataan Erzsébet Báthoryyn.
Ruotsalaisen metalliyhtye Dissectionin Storm of the Light's Bane -levyn erikoispainoksella on kappale Elisabeth Bathorii, joka kertoo Elisabeth Bathorysta.
Artisti Karliene on tehnyt kappaleen Blood Countess, joka kertoo Erzsébetista.

Muut
Konami-yhtiön Castlevania-pelisarjaan kuuluvassa The New Generation -pelissä esiintyy loppuvastustajana vampyyrikreivitär Elizabeth Bartley, joka on nimiväännös Erzsébet Báthorysta.

Lähteet

Aiheesta muualla

 
 
 
 

Unkarilaiset sarjamurhaajat
Unkarin historia
Slovakian historia
Unkarilaiset aateliset
Vuonna 1560 syntyneet
Vuonna 1614 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit