Vinoviiva

Vinoviivaa (myös kauttaviiva) käytetään typografisena välimerkkinä useissa kirjoitetuissa kielissä.

Vinoviiva suomen kielessä 
Vinoviivaa käytetään suomen kielessä seuraavissa yhteyksissä:
 murtoluvuissa ja suhdetta ilmaistaessa:
 3/4, 100 km/h
 joissakin numerosarjoissa:
 asiakastiedote 1/2005, kaupparekisterilaki (129/1979)
 lomakkeissa vaihtoehtoja osoittamassa:
 asunto-osakkeet/kiinteistöt
 runon säkeiden välissä, jos ne kirjoitetaan samalle riville:
 Mikä elo onnellinen / Keinuvassa kehtolinnass’! (Aleksis Kivi)
 kielitieteessä hieman hakasulkeiden tavoin foneemien merkitsemiseen:
 kenkä

Vinoviiva tietotekniikassa 

Vinoviivaa käytetään tietotekniikassa erotinmerkkinä Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien hakemistopoluissa: (Tällöin polun aloittava vinoviiva viittaa niin sanottuun juurihakemistoon, ja lyhyimmillään polku voikin muodostua pelkästä vinoviivasta.) 
 /dev/null

Vastaavalla tavalla vinoviivaa käytetään erotinmerkkinä Internetin verkko-osoitteissa:
 http://fi.wikipedia.org/wiki/Vinoviiva

MS-DOS-järjestelmässä vinoviivaa käytetään komentorivivalitsimien tunnuksena:
 dir /w

Useissa ohjelmointikielissä vinoviiva on jakolaskun merkki:
 muuttuja := jaettava/jakaja;

HTML:ssä ja vastaavissa merkintäkielissä elementin tunnisteeseen sisältyvä vinoviiva osoittaa elementin loppukohdan. Tavallisesti elementillä on erikseen aloitus- ja lopetustunniste, joiden välissä on elementin sisältö, ja vinoviiva tulee heti lopetustunnisteen alkumerkkinä toimivan kulmasulkeen perään. 

 <p>Tekstikappaleen sisältö.</p>

Jos elementillä ei ole sisältöä, lopetustunniste voidaan jättää pois, mutta XML- ja XHTML-kielissä elementin loppuminen on tällöinkin merkittävä vinoviivalla, joka tulee tunnisteen loppumerkkinä toimivan kulmasulkeen eteen:

 <br/>

Vaihtoehtoiset vinoviivamerkit

Perinteikäs ASCII-merkistö sisältää vain yhden vinoviivamerkin, jota voidaan yleisesti käyttää vinoviivana eri tehtävissä, ja erityisesti tietokoneen tulkittavaksi tarkoitetussa koodissa se onkin luotettavin vaihtoehto vinoviivaksi.

Unicode-merkistöön sisältyy kuitenkin myös erityinen murtoluvun vinoviiva, joka typografisesti on usein tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan (tai joissain fonteissa ehkä jopa vaakasuorassa). Kun julkaisuohjelma kohtaa numeroita, joiden välissä on murtoluvun vinoviiva (esim. 1⁄2), ohjelman pitäisi automaattisesti muuntaa vinoviivaa välittömästi edeltävät ja seuraavat numerot tai numerosarjat ylä- ja alaindekseiksi, niin että kokonaisuus näyttäisi samalta kuin vastaava koostemerkki (esim. ½). Käytännössä esimerkiksi nettiselaimet eivät kuitenkaan aina osaa käsitellä murtoluvun vinoviivaa oikein, joten lopputulos voi olla typografisesti heikkotasoinen tai pahimmillaan suorastaan hämmentävä.

Lisäksi Unicodessa on erityinen jakolaskun vinoviiva, joka on periaatteessa oikeaoppisin merkki käytettäväksi matemaattisena operaattorina. Sekin voi olla tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan, mutta jakolaskun yhteydessä on joka tapauksessa aiheellista lisätä vinoviivan kummallekin puolelle sitova välilyönti (1 ∕ 2). 

Sekä murtoluvun että jakolaskun vinoviivaa on hankalaa kirjoittaa tavanomaisella tietokonenäppäimistöllä, eivätkä ne välttämättä sisälly kaikkiin fontteihin.

Katso myös 

Kenoviiva

Lähteet 

Välimerkit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Matemaattiset symbolit