Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan

Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan on ruotsalaisen luonnontieteilijän Carl von Linnén kehittämä eliöille tarkoitettu taksonominen luokitusjärjestelmä, jolla ei ole kehitysopillista perustaa. Putkilokasvien luokitus perustuu lähinnä heteiden lukumäärään. Luokituskriteerinä käytettiin lisäksi sitä, ovatko heteet ja emit samassa vai eri kukassa eli ovatko kukat kaksi- vai yksineuvoisia.

Kasvit, joiden kaikki kukat ovat kaksineuvoisia 

Jokaisessa kukassa on sekä heteitä että emejä.

Erillisheteisiä 
 Monandria – Yksiheteiset
 Diandria – Kaksiheteiset
 Triandria – Kolmiheteiset
 Tetrandria – Neliheteiset
 Pentandria – Viisiheteiset
 Heksandria – Kuusiheteiset
 Heptandria – Seitsenheteiset
 Oktandria – Kahdeksanheteiset
 Enneandria – Yhdeksänheteiset
 Dekandria – Kymmenheteiset
 Dodekandria – Kaksitoistaheteiset
 Ikosandria – Parikymmenheteiset
 Polyandria – Moniheteiset
 Didynamia – Kaksi pitkää ja kaksi lyhyttä hedettä
 Tetradynamia – Neljä pitkää ja kaksi lyhyttä hedettä

Heteet yhtyneet 
 Monadelphia – Heteet yhdessä nipussa
 Diadelphia – Heteet kahdessa nipussa
 Polyadelphia – Heteet useammassa nipussa
 Syngenesia – Ponnet yhdessä
 Gynandria – Heteet kiinni luoteissa

Kasvit, joilla ainakin osa kukista on yksineuvoisia 
 Monoecia – Yksikotiset; hede- ja emikukat erikseen samassa kasvissa
 Dioecia – Kaksikotiset, hede- ja emikukat eri yksilöissä
 Polygamia – Sekä yksi- että kaksineuvoisia kukkia samassa kasvissa

Neuvottomia 
 Cryptogamia – Kukattomat itiökasvit

Kasvitiede
Kasvitaksonomia