Rodoksen kolossi

Rodoksen kolossi  (<  < , kolossos, 'suuri patsas') oli valtava auringonjumala Heliosta esittävä patsas Rodoksen saarella. Se oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä.

Kuvaus

Rodoksen kolossista tiedetään vain vähän. Edes sen tarkasta sijainnista ei ole varmaa tietoa. Patsas oli luultavasti noin 30 metriä korkea ja tehty suurimmaksi osaksi pronssista. Sillä uskotaan olleen liekkimäinen sädekehä, enkelimäiset kasvonpiirteet ja puoliavoin suu. Kolossin pelkkä koko varmasti herätti hämmästystä ja kunnioitusta. Sen kerrottiin kimaltaneen auringossa.

Kolossin on yleensä väitetty seisoneen sataman suulla hajareisin. Se olisi kuitenkin vaatinut patsaalta yli 120 metriä jänneväliä. Väite onkin luultavasti jonkun 1400-luvulla eläneen pyhiinvaeltajan mielikuvitusta. Luultavammin patsas seisoi kauempana tasaisella maaperällä marmorialustalla. Toisten lähteiden mukaan patsas seisoi sataman aallonmurtajalla.

Roomalainen kirjailija Plinius vanhempi kertoi Rodoksen kolossin olleen niin suuri, että ”harvojen käsivarret yltävät sen peukaloiden ympäri ja sen sormetkin ovat isommat kuin useimmat muut patsaat”.

Historia 
Rodoksen kolossi oli kiitollisuudenosoitus Rodoksen suojelusjumalalle, auringonjumala Heliokselle. Rodoslaiset uskoivat Helioksen pelastaneen heidät Syyrian hallitsijan Demetrios Poliorketeen piirityksestä vuodelta 305 eaa. He halusivat rakentaa jumalalleen muistomerkin ja saivat kolossiin rahat myymällä piirityskoneet, jotka Demetrios oli vetäytyessään jättänyt.

Antiikin kirjailijan Filon Bysanttilaisen mukaan arkkitehti Khares Lindoslainen valoi vuonna 294 eaa. alkaen kolossin paikalla, mutta osina. Ensin valettiin jalkaterät, ja ne asetettiin paikoilleen valkoiselle marmorijalustalle. Seuraavaksi valettiin alaraajat, jotka asetettiin paikoilleen muottien avulla. Seuraavaksi tehtiin vartalo ja lopulta pää. Kolossi oli sisältä ontto, mutta sitä tuettiin sisältä päin rautakehikolla, jonka painona käytettiin kiviä.

Kolossin rakentaminen vei paljon pronssia ja saaren vaaditut metallivarat olisivat ehtyneet, mutta Rodos oli merkittävä kauppapaikka ja rodoslaiset ostivat ulkomaalaisilta pronssia. Pronssia saatiin kuitenkin niin vähän, että kolossia saatiin jatketuksi vuosittain enintään 2,5 metriä.

Kolossi valmistui joko vuonna 290, 282 tai 280 eaa. Se tuhoutui jo vuoden 227 eaa. (tai 226 eaa. tai 224 eaa.) maanjäristyksessä. Kolossin polvet pettivät ja se romahti hajoten kappaleiksi. Egyptin hallitsija Ptolemaios III lupasi jälleenrakentaa patsaan, mutta Delfoin oraakkeli varoitti rodoslaisia ja kielsi rakentamasta patsasta uudelleen. Rodoksen kolossi lepäsi miltei 900 vuotta raunioina ja siitä tuli suosittu matkakohde. Romahtaneenakin se oli vaikuttava näky.

Vuonna 654 jaa. arabit valtasivat Rodoksen ja myivät patsaan jäännökset syyrialaiselle juutalaiskauppiaalle. Kauppias kuljetti patsaan 900 kamelin selässä kotiinsa ja myi ne eteenpäin. Tämän vuoksi Rodoksen kolossin jäännöksiä ei ole löydetty.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreikan rakennukset ja rakennelmat
Antiikin kreikkalaiset veistokset
Kadonneet taideteokset
Maailman seitsemän ihmettä
Ródoksen historia
Seulonnan keskeiset artikkelit