Carpentarianlahti

Carpentarianlahti on Australian pohjoisosassa sijaitseva suurikokoinen lahti, joka rajoittuu pohjoisessa Arafuranmereen ja idässä Cape Yorkin niemimaahan. Lahden pinta-ala on noin 111 890 km² ja sen suurin syvyys on noin 70 metriä. Lahteen laskee yli 20 jokea ja niillä on laaja suisto. Lahdessa sijaitsee 22 saaren muodostama saariryhmä, Wellesleyn saaret.

Historia  
Ensimmäisen tutkimusmatkan Carpentarianlahdelle teki Willem Jansz vuonna 1605 Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian toimesta. Hänen miehistönsä joutui taistelemaan vihamielisiä alkuasukkaita vastaan, ja he palasivat Uuden Guinean rannikolle havaitsematta Torresinsalmea. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania lähetti hollantilaisen löytöretkeilijä Jan Carstenszin toiselle tutkimusmatkalle vuonna 1623, jolloin hän saavuttuaan paikalle antoi sille sen nykyisen nimen.

Geologia  
Geologisella mittapuulla Carpentarianlahti on iältään nuori – se oli kuivaa maata vielä viimeisimmän jääkauden aikoihin.

Ilmasto  
Alueet lahden ympärillä ovat tasaisia ja alavia. Ilmasto on kuuma ja kostea ja vuodessa on kaksi vuodenaikaa. Kuivakausi kestää huhtikuusta marraskuuhun ja sille ovat tyypillisiä kaakosta tulevat kuivat tuulet. Sadekausi on joulukuusta maaliskuuhun, jolloin tulee suurin osa vuotuisista sateista. Tänä aikana monet alavat alueet tulvivat lahden rannoilla.

Vyörypilvet  

Vyörypilvet () voivat olla yli kilometrin korkeita ja tuhat kilometriä pitkiä, jolloin ne ulottuvat yli koko horisontin. Sopivissa oloissa näitä esiintyy harvinaisena myös muualla maailmassa mutta Carpentarianlahdella ne ovat melko yleisiä.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 
 
 
 
 

Australian maantiede
Tyynenmeren lahdet
Seulonnan keskeiset artikkelit