Baltian ilmavalvonta

Baltian ilmavalvonta valvoo Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa niiden omien ilmavoimien ja ilmavalvonnan ja Naton lentokoneiden ja muun kaluston avulla.

Neuvostoliiton hajaannuttua Baltiaan syntyneet tasavallat pyrkivät siihen, että  niiden alueelle jääneet Venäjän asevoimat poistetaan ripeästi. Tähän pyrittiin myös ilmavoimien, lentotukikohtien ja valvontaan käytettävien tutkien osalta, mikä muutti Baltian ilmapuolustuksen.

Baltian maiden ilmatilan rauhan ajan valvonnasta () tehtiin päätös maaliskuussa 2004 Natossa jo muutama päivä ennen Baltian maiden jäsenyyspäätöstä. Nato-maat lähettävät vuorotellen neljä hävittäjälentokonetta Baltiaan. Baltian ilmatilan valvonta on ollut vaikeaa joillekin eurooppalaisille Nato-maille. Osa niistä katsoo, ettei ympärivuorokautinen hävittäjäpäivystys ole tarpeellista. On esitetty, että Natossa Baltian valvontavuorot aiheuttavat ”kriisin” joka neljäs kuukausi. Toisaalta Baltian ilmatilan rauhanajan valvonta on balttien mielestä ainoa konkreettinen hyöty, joka Natoon liittymisestä voidaan osoittaa.

Tutkavalvonta
Itsenäistyttyään Viro, Liettua ja Latvia jäivät ilman valvontakykyä. Tämä teki niiden alueellisen koskemattomuuden valvonnan vaikeaksi, koska ei ollut keinoja tutkavalvontaan eikä hävittäjiä, joita lähettää tunnistuslennoille. Nato-jäsenyyden myötä asia ratkaistiin siten, että Liettuaan Kaunasin lähelle Karmelavan tukikohtaan perustettiin vuonna 2000 Viron, Liettuan ja Latvian yhteinen ilmavalvonta-aluekeskus BALTNET, johon hankittiin yhdysvaltalainen Lockheed-Martin TPS-117 -kaukovalvontatutkakalusto. BALTNET ja lentokone ovat osa Naton järjestelmää. Kaukovalvontatutkalla pystyy valvomaan ilmatilaa Baltian ulkopuolelle noin 400 kilometrin päähän 30 kilometrin korkeudelle. Natolla on vastaavia tutka-asemia kymmenisen kappaletta Naton itärajalla Romaniasta Liettuaan.

21. huhtikuuta 2003 Virossa avattiin Lockheed-Martin TPS-117 -tutka-asema Kellaveressä (noin sata kilometriä Tallinnasta itään). Vuotta myöhemmin 17. huhtikuuta 2004 Virossa Ämarin tukikohdassa avattiin keskialueen valvontatutka ASR-8. Liettuaan avattiin EADSin lyhyen ja keskipitkän matkan tutka TRML 3D/32 3D (valvontakyky 200 kilometriin) 2001 allekirjoitetulla sopimuksella 2003. Pitkänmatkan tutka Lockheed-Martin TPS-117 otettiin käyttöön kuukausien koekäyttöjakson jälkeen Audrinissa 4. maaliskuuta 2004. Kaukovalvontatutka Lockheed-Martin TPS-117 aloitti toimintansa Latviassa Audrinissa lähellä Venäjän rajaa 190 kilometrin päässä Riiasta. Tutka kytkettiin BALTNETiin syyskuussa 2003. Heinäkuussa 2003 aloitti toimintansa Norjan lahjoittama ASR-7-tutka Ventspilsissä.

Hävittäjävalvonta
Tutkavalvonnan lisäksi Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa valvotaan Nato-liittolaisten tarjoamien neljän hävittäjäkoneen parven turvin. Tunnistusta varten voidaan lähettää kaksi hävittäjää tunnistamaan tutkassa havaittu kohde. Šiauliain lähellä sijaitsevalta Zokniain sotilaslentokentältä pitäisi hävittäjän ehtiä kohteeseensa Baltiassa 15 minuutissa. Muita mahdollisia harjoiteltuja laskeutumispaikkoja hävittäjille ovat Latvian Riian, Viron Tallinnan ja Liettuan Vilnan lentokentät. 

Belgia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja, Alankomaat, Saksa, Yhdysvallat ja Puola ovat vuorotelleet kolmen kuukauden jaksoissa. Ensimmäisenä valvonnan aloitti Belgian 349. hävittäjälaivue 29. maaliskuuta 2004 F-16-hävittäjillä. Huollon tarvitsema varustus kuljetettiin paikalle C-130-kuljetuskoneella kahta päivää aikaisemmin. Ensimmäinen tunnistustehtävän belgialaiset suorittivat 2. huhtikuuta 2004 venäläisen Iljušin Il-18 -koneen tultua Viron ilmatilaan. Koneen tunnisti ensimmäisen kerran Suomenlahden kansainvälisessä ilmatilassa suomalainen F-18 Hornet. Sotilaallisesti liittoutumattomina maina Suomi tai Ruotsi eivät osallistu Nato-maiden järjestämään koordinoituun ilmavalvontaan.

Belgiaa seurasi kesällä 2004 Tanska, joka niin ikään käytti valvontaan F-16-hävittäjiä. Lokakuuta 2004 tammikuuhun 2005 valvoi Baltian ilmatilaa Iso-Britannia Tornado F3-hävittäjillä, mitä seurasi Norja neljällä F-16-hävittäjällä. Hollanti valvoi ilmatilaa kesäkuulle 2005 F-16-hävittäjillä. Tästä jatkoi Saksan Luftwaffe neljällä vanhalla F-4 Phantom II:lla 23. kesäkuuta 2005. Lokakuusta tammikuun alkuun valvontavuoro on Yhdysvalloilla, mistä tammikuussa jatkoi Puola. 

Tähän asti ehkä merkittävin tapaus on ollut Suhoi Su-27:n putoaminen Liettuan ilmatilassa 15. syyskuuta 2005. Saksalaiset F-4-koneet ehtivät kahdeksan minuutin kuluttua hälytyksestä Liettuassa sijaitsevan onnettomuusalueen yläpuolelle. Kone kuului muodostelmaan, jossa Berijev A-50-tutkavalvontakoneen suojana lensi kuusi Suhoi Su-27 -hävittäjää.

1. huhtikuuta 2006 kolmen kuukauden valvontavuorot muuttuivat neljän kuukauden mittaiseksi huollon tekemiseksi halvemmaksi, jolloin Baltian ilmatilaa alkaa valvoa ensimmäistä kertaa Turkki. Elokuussa Turkin jälkeen valvonnan aloitti Espanja.

Vuoroluettelo

Ilmatilanloukkauksia 

Virolle, Latvialle ja Liettualle ei jäänyt maiden itsenäistyttyä riittävää kalustoa ilmatilan valvomiseen eikä riittävän nopeita lentokoneita tunnistuslentojen suorittamiseen. Tutkilla havaittuja luvattomia ylilentoja esiintyi runsaasti. Baltian maat ovat omaksuneet Natoon liittymisensä jälkeen periaatteen, jonka mukaan vähäisistäkin ilmatilanloukkauksista tiedotetaan. Joissakin tapauksissa ilmatilanloukkauksista lähetetään virallinen tiedonanto eli nootti, johon odotetaan vastausta. Suurin osa epäillyistä ilmatilanloukkauksista tapahtuu Virolle kuuluvan Vaindloon saaren kohdalla Suomenlahdella, missä ilmatilanloukkauksen kesto on lyhyt.

Yhdysvaltalaisten valvontavuorolla 
 7. joulukuuta 2005 – Viro ilmoitti, että venäläinen Antonov An-12 olisi loukannut maan ilmatilaa Vaindloon saaren lähellä matkalla Kaliningradiin lentämällä ilmatilassa kolme kilometriä minuutin aikana. Venäjän laivaston tiedottaja Igor Dylo ilmoitti asian olevan tutkinnassa.

Saksalaisten valvontavuorolla 
 15. syyskuuta 2005 – kuusi venäläistä Suhoi Su-27 -hävittäjää ja Berijev A-50 -hävittäjää suoritti luvallisen lennon Viron ilmatilassa tutkavalvontakoneen havainnoimana. Tapahtuma oli kuitenkin sopimusehtojen vastainen, sillä toisiotutkavastaimet eivät olleet päällä. Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanov kehotti virolaisia tutkimaan kansainvälistä oikeutta esittäen samalla, että oli mahdollista ettei sotilaskoneissa ollut toisiotutkavastaimia. Ivanovin mukaan oli myös mahdollista, että vaikka toisiotutkavastaimia olisikin ollut, niiden kytkeminen päälle ei ollut lakisääteinen velvoite.

Alankomaalaisten valvontavuorolla 

 23. huhtikuuta 2005 kello 13:49 – venäläinen sotilaskuljetuslentokone Antonov An-26 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä yli meripeninkulman (1 852 metriä) syvyydessä suuntanaan Kaliningrad. Kone ei kytkenyt toisiotutkavastainta päälle pitääkseen yhteyden Viron lennonjohtoon.
 29. kesäkuuta 2005 kello 16:59 – venäläinen kuljetus- ja matkustajakone Iljušin Il-18 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä 13 sekunnin ajan 0,6 meripeninkulman (1 111,2 metriä) syvyydessä.

Brittien valvontavuorolla 

 19. marraskuuta 2004 – venäläiskoneet Antonov An-26 ja Antonov An-72 esiintyivät Viron Vaindloon saaren lähistöllä.
 24. marraskuuta 2004 – Tupolev Tu-154 havaittiin kahdesti lähellä Viron Naissaarta ja Osmussaarta.
 3. joulukuuta 2004 – Antonov An-26 esiintyi Viron Vaindloon saaren lähistöllä.

Belgialaisten valvontavuorolla 

 2. huhtikuuta 2004 – Iljušin Il-18 havaittiin Tallinnan edustalla. Koneen tunnisti Suomen ilmavoimien hävittäjä F-18 Hornet ennen Belgian ilmavoimien F-16 -konetta.

Katso myös
Viron ilmavoimat
Latvian ilmavoimat
Liettuan ilmavoimat
Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005
Suomen ilmatilan loukkaukset
Viron ilmatilan loukkaukset 2005

Lähteet

Aiheesta muualla

F-16 -hävittäjiä Liettuassa
Puolan ilmavoimien 1. taktinen laivue

Belgialaiset F-16AM:t
29.3.-30.6.2004 4 kpl F-16AM:iä 239. laivueesta Kleine Brogelin lentotukikohdasta
Kuvia belgialaisista F-16 -hävittäjistä liettualaisessa tukikohdassa
Baha belgialaisista F-16:sta

Tanskalaiset F-16:t
1.7- 14.10.2004
Tanskan sotilasattašea  
Tanskan ilmavoimien tiedote

Brittiläiset Tornado F3:t
Hävittäjälaivue 43

Norjalaiset F-16:t
Kuvitettu Norjan ilmavoimien tiedote 
132. Luftving Bodø

Yhdysvaltalaiset F-16:t
52nd Fighter Wing Spangdahlem
F-16

Viron asevoimat
Latvian asevoimat
Liettuan asevoimat
Baltian maat
Sotilasoperaatiot