Kuhmoinen

Kuhmoinen () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Kuhmoinen on kesäasukkaiden suosima kunta: kunnan asukasluku kolminkertaistuu kesäkuukausien aikana.

1. tammikuuta 2021 Kuhmoinen siirtyi Keski-Suomen maakunnasta osaksi Pirkanmaan maakuntaa.

Maantiede 
Päijänteen rannalla sijaitseva Kuhmoinen kuuluu Tampereen seutukuntaan. Kuhmoisten naapurikuntia ovat Jämsä, Kangasala, Luhanka, Orivesi, Padasjoki ja Sysmä. Entisiä naapurikuntia ovat Kangasalaan liitetty Kuhmalahti sekä Jämsän ja Oriveden kesken jaettu Längelmäki.

Kuhmoisissa on kaikkiaan 316 järveä, joista Päijänteen jälkeen suurimmat ovat Vehkajärvi ja Isojärvi.

Isojärven kansallispuisto sijaitsee Kuhmoisissa. Sen metsäistä maisemaa hallitsevat jyrkät mäet ja syvät rotkolaaksot. Kansallispuiston korkein kohta on Vahtervuori 219 metrin korkeudella merenpinnasta. Kansallispuiston alueeseen kuuluu myös pieniä lampia, joilla pesii erämaisissa ympäristöissä elävä kaakkuri. Pääosa metsistä on aiemmin metsätalouskäytössä olleita havumetsiä. Puistoon sisältyy myös hakkuilta säästyneitä ja lajistoltaan arvokkaita aarniometsiä, kuten lehtomainen Latokuusikon alue. Puistossa on myös tehty ennallistamistoimia, joiden tavoitteena on ollut nopeuttaa talousmetsien kehittymistä jälleen luonnontilaisiksi. Kansallispuistossa elää kanadanmajavia, joiden jälkiä, kuten tulvien takia kuolleita metsiä, on nähtävissä eri puolilla aluetta. Majava on myös kansallispuiston tunnuseläin. Isojärven kansallispuisto on perustettu vuonna 1982, ja se on laajuudeltaan 22 neliökilometriä. Heretyn luontopolun varrella esitellään myös metsien käytön historiaa . Rakennetun kulttuuriympäristön osalta kansallispuiston nähtävyyksiä ovat metsätyömiesten majoituspaikaksi 1940-luvulla rakennettu Heretyn kämppä, 1700-luvulla perustetun Huhtalan torpan pihapiiri, syyskalastuksen tukikohdaksi vuonna 1833 rakennettu Luutsaaren kalapirtti sekä metsätyömiesten majapaikaksi vuonna 1956 rakennettu Lortikan kämppä . Kansallispuistossa ylläpidetään useita patikointiin tai maastopyöräilyyn tarkoitettuja rengasreittejä sekä muita retkeilyrakenteita, kuten tulenteko- ja yöpymispaikkoja . 

Kunnan muita Natura-kohteita ovat vanhojen metsien alue Edessalo-Haukkasalo, arvokas kallioluontokohde Hertunvuori, monipuolinen korpisuokokonaisuus Hopeaharjunkorpi, Huhkainvuori jonka laelta avautuvat hienot näkymät Päijänteelle, Isojärvi-Arvajanreitti, Kaitajärvi, Kylämän lammet joka on arvokas kaakkurin pesimälampikeskittymä, monimuotoinen Kärppäjärven alue ja rehevä Rajalan metsäalue.

Kylät
Harjunsalmi, Harmoinen, Kirkonkylä, Kissakulma, Kylämä, Patavesi, Pihlajakoski, Poikkijärvi, Puukkoinen, Päijälä, Ruolahti, Sappee ja Tehi.

Historiaa 
Kuhmoisten alueella on liikkunut ihmisiä jo tuhansien vuosien ajan, mistä osaltaan todistavat kunnan alueelta löytyneet kalliomaalaukset ja muut muinaisjäännökset. Kuhmoisten Päijälässä on linnavuori, jota käytettiin rautakaudella puolustusvarustuksena. Kuhmoisten Papinsaaressa on tehty keskiaikaisia löytöjä, sieltä on kaivettu esiin muun muassa Kalevalakorunakin tunnettu Kuhmoisten kukot.

Vuosina 1784–1785 rakennettu Kuhmoisten kirkko on Suomen 1700-luvun jälkipuoliskon merkittävimpiin kirkonrakentajiin kuuluvan Matti Åkerblomin tuotantoa.

Vuoden 1918 sisällissodan aikana käytiin Kuhmoisten taistelu, jonka tunnetaan erityisesti sen yhteydessä tapahtuneesta Harmoisten sairashuoneen joukkomurhasta.

Korppilan tilan omistaja Kaarle Hirvansalo rakennutti höyrysahan tilansa maille 1912. Sahan yhteydessä Päijänteen rannalla toimineet satama, telakka ja konepaja vahvistivat kunnan teollista ilmettä.

Kuhmoisten merkkirakennuksiin kuuluu Kuhmolan kulttuuritalo, joka rakennettiin vuonna 1930 suojeluskunnan ja nuorisoseuran taloksi. Kuhmola sijaitsee näkyvällä paikalla torin laidalla Kuhmoisten keskustan pääkadun Toritien varrella. Arkkitehtuuriltaan 1920-luvun klassismia edustavan talon on suunnitellut helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Tuovinen-Huttunen. 1930-luvulla Kuhmolan piha-alueelle toteutettiin Kuhmoisten kirkonkylän ensimmäinen urheilukenttä. Sota-aikana Kuhmolasta käsin harjoitettiin ilmavalvontaa. Kuhmoislaisissa 1900-luvun alkupuolen asuinrakennuksissa on paljon klassismin piirteitä, joihin saatiin vaikutteita paikkakunnan näyttävistä rakennuksista, kuten Kuhmolasta sekä sahan asuin- ja konttorirakennuksesta. Kuhmolan klassismia ilmentäviä piirteitä ovat muun muassa sisäänkäynnin pylväikkö, julkisivun pilasterit sekä korostettu päätyikkuna. Rakennusmateriaaleina ovat alaosassa tiili ja yläosassa hirsi. Kuhmoisten keskusta ja sen vanhimmat talot Kuhmola ja Heinon kirjakauppa on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.  

Kuhmoisten kauniita luonnonmaisemia ovat tallentaneet kankaalle useat kultakauden taiteilijat, kuten Pekka Halonen, Kalle Löytänä, Marcus Collin ja Väinö Hämäläinen.

Kuhmoisten halki kulki pitkään valtatie 4, kunnes se siirrettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolitse 1990-luvulla. Tällöin valtatien numeroksi muutettiin 24. Tieltä erkanee seututie 325 länteen Tampereen suuntaan.

Kuhmoinen oli ennen vuoden 1997 lääniuudistusta osa Päijät-Hämeen maakuntaa, vaikka se siirrettiinkin Hämeen läänistä Keski-Suomen lääniin vuonna 1974.

Kuhmoinen siirtyi Pirkanmaan maakuntaan sote-uudistuksen myötä vuoden 2021 alussa.

Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 657 työpaikkaa. Niistä 16 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 65 % palveluissa ja 17 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa (3 %).

Kuhmoislaisista yrityksistä ja yhteisöistä suurimpia yhteisöveron maksajia vuonna 2022 olivat Hinskalan, Jaatisten ja Ylä-Karttilan yhteismetsät. Suurimpien veronmaksajien joukossa olivat myös Kymen Maansiirto Oy, jäähdytys- ja tuuletuslaitteita valmistava Jäämet Oy sekä kaukolämpölaitos Kuhmoisten Lämpö Oy.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kuhmoisissa oli 2 252 asukasta, joista 1 261 asui taajamassa, 978 haja-asutusalueilla ja 13:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kuhmoisten taajama-aste on 56,3 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kuhmoisten kirkonkylä.

Hallinto
Kuhmoisten kunnanjohtaja on hallintotieteiden maisteri Valtteri Väyrynen, joka on työskennellyt tehtävässä syyskuusta 2018 lähtien. Väyrysen edeltäjä virassa oli Anne Heusala.   

Kuhmoinen on sitoutunut kunnanvaltuuston päätöksellä tavoittelemaan merkittävää vähenemää alueensa kasvihuonekaasupäästöissä ja osoituksena siitä liittynyt mukaan kuntien ja maakuntien HINKU-ilmastoverkostoon. Kuhmoinen oli Mynämäen, Padasjoen, Parikkalan ja Uudenkaupungin kanssa yksi viidestä ensimmäisestä HINKU-kunnasta, jotka aloittivat Kohti hiilineutraalia kuntaa -ilmastohankkeen vuonna 2008.  HINKU-kuntien tavoitteena on vuoteen 2030 mennessä vähentää kunnan alueella tuotettuja kasvihuonekaasupäästöjä 80 prosenttia vuoden 2007 tasosta. Vuonna 2016 arvioitiin, että verkostossa mukana olevissa kunnissa, lähinnä niiden energiantuotannossa ja rakennusten energiankulutuksessa, on vähennetty kasvihuonekaasupäästöjä 7–67 % vuodesta 2008. Keskimääräinen vähennys oli 20 %.

Koulutus 
Kuhmoisten yhtenäiskoulun lukiossa toimii ratsastuslinja.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kuhmoisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hollolan seurakunta
 Kuhmoinen-Padasjoki kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Hollolan, Kärkölän ja Padasjoen kuntien alueella.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kuhmoisissa toimii Kuhmoisten helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kuhmoisten alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kuhmoisten kunnan nykyisellä alueella.
 Kuhmoisten seurakunta (liitetty Hollolan seurakuntaan 2017)

Kuhmoisissa toimivat mediat 
Paikallislehti Kuhmoisten Sanomat ilmestyy kerran viikossa. Lehti on perustettu vuonna 1951.

Ruokakulttuuri 
Kuhmoisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla liha-perunakeitto, suolasärjet ja perunalimppu, uunipuuro, penkkivelli eli perunajauhosta tehty mutti sekä keitetty ja paistettu kaurapuuro.

Nähtävyyksiä 

 Isojärven kansallispuisto
 Kuhmoisten ase- ja varusmuseo
 Kuhmoisten kirkko
 Papinsaari – nykyinen hautausmaa, entinen pakanallinen uhrilehto
 Pyhänpään kalliomaalaukset
 Päijälän linnavuori
 Riihigalleria, Niilo Suojoen kokoama Päijälässä oleva taidenäyttely

Kuhmoisten kirkonmäki, Kuhmoisten sahan lahti ja Päijälän raittikylä ovat valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä (RKY).

Etäisyyksiä 
  Tampere 83 km
  Jyväskylä 90 km
  Lahti 80 km
  Hämeenlinna 93 km
  Helsinki 183 km

Liikenne 

Kunta sijaitsee valtatie 24:n varrella. Suoria linja-autoyhteyksiä kulkee Helsinkiin, Jyväskylään ja Tampereelle. Kesäisin liikennöi sisävesilaivoja Kuhmoisten, Kelventeen, Virmailan ja Padasjoen kirkonkylän välillä.

Tunnettuja kuhmoislaisia 
 Pentti Fagerholm (1935–2015), radiokuuluttaja
 J. V. Hakkinen (1872–1918), kansanedustaja
 Ahti Haljala (1924–2005), näyttelijä
 Tapani Kuningas (1945–2009), ufotutkija
 Ilmari Peltola (s. 1936), energianeuvos
 Kalle Peltola (1898–1970), kauppaneuvos
 Onni von Zansen (1872–1947), arkkitehti

Kuvia

Katso myös 
 Luettelo Kuhmoisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kuhmoisten kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Kuhmoisten avainluvut
 Kuhmoisten ja Jämsän seudun Matkailuneuvonta

Seulonnan keskeiset artikkelit