Insinööriopiskelijaliitto

Insinööriopiskelijaliitto IOL ry on insinööriopiskelijoiden ammatillinen etujärjestö ja Insinööriliiton suurin jäsenjärjestö. IOL:n tehtävänä on ajaa insinööriopiskelijoiden etua. Päätoiminta-alueita ovat insinöörikoulutus, insinööriopiskelijakulttuuri ja työelämävalmiuksien kehittäminen. IOL:llä on 24 paikallisyhdistystä, joissa on noin 19 000 jäsentä. Toiminnasta vastaavat opiskelijat apunaan keskustoimiston toimihenkilöt.

Historia
Insinööriopiskelijaliitto on toiminut virallisesti yli 60 vuotta. Insinööriopiskelijatoimintaa oli olemassa jo paljon aikaisemminkin.

24. huhtikuuta 1955 pidettiin Tampereella TTO:n kutsusta eri opistojen edustajien kokous, josta on saanut alkunsa nykyinen Insinööriopiskelijaliitto IOL ry. Tuohon päivään saakka opistojen välistä toimintaa oli hoitanut yhteistoimintavaliokunta, jonka työskentelyssä nähtiin olevan monia varjopuolia ja hitautta. Näitä puutteita korjaamaan ehdotettiin kokoukselle opistojen oppilaitosyhdistysten liiton perustamista.

Liitto katsottiin tarpeelliseksi ja se perustettiin yksimielisesti. Kokous hyväksyi liitolle myös sääntöehdotuksen. Insinöörioppilasliiton (Förbundet för ingenjörstuderande) ensimmäiseksi hallitukseksi valittiin: puheenjohtajaksi Risto Helin TTO, varapuheenjohtajaksi O. Kujala HTO, ja jäseniksi J. Peussa TuTO, R. Kivelä TTO sekä B. Everts TLK. Hallituksen tehtäväksi annettiin sääntöjen lopullinen hiominen sekä yhdistyksen rekisteröinti. Insinöörioppilasliiton rakenne päätettiin muodostaa Insinööriliittoa muistuttavaksi. Vakinaisen toiminnanjohtajan palkkaaminen oli myös heti käsiteltävien asioiden joukossa.

Vaiheikkaiden vuosien jälkeen Insinöörioppilasliiton toiminta loppui vuonna 1976, ja Insinöörioppilasyhdistys IOY perustettiin. Tämä yhdistys oli nykyisen IOL:n äiti ja isä, ja toimintakin hyvin samankaltaista nykyliiton toimntaan verrattuna. Ammattikorkeakoulu-uudistuksen aikana 1990-luvun alussa yhdistyksen nimi muuttui kuvaamaan paremmin jäsenistöään ja toimintaansa, ja nykyinen Insinööriopiskelijaliitto sai siivet alleen.  

Vuosikymmenten saatossa IOL on huolehtinut insinööriopiskelijoiden tulevaisuudesta ja ollut ajan hermolla koulutuspoliittisissa asioissa.

Kulttuuri
Niin kauan kuin on ollut insinöörikoulutusta, on ollut myös insinööriopiskelijakulttuuria.

Insinööriopiskelijakulttuuri on iloista, yhteishenkeä luovaa toimintaa. Kuten opiskelijakulttuuri yleensäkin, on insinööriopiskelijakulttuurilla vahva merkitys opiskelijoiden keskinäiselle verkostoitumiselle ja yhteisten etujen sekä yhteisen hyvinvoinnin edistämiselle.

Insinööriopiskelijoilla on pitkät perinteet – jo 1917 oli opiskelijakulttuuri voimissaan.

Insinööriopiskelijan tunnistaa helpoiten päässä pilkottavasta lilasta tupsulakista eli insinöörilakista ja oman opinahjon opiskelijahaalareista. Viime vuosina laulu- ja sitsikulttuuri on juurtunut myös insinööriopiskelijoiden keskuuteen, ja useimpien haalareiden taskusta löytyykin insinöörimäisiä lauluja täynnä oleva Laulumatti. Vuonna 2019 laulumatista julkaistiin jo kolmas versio Laulumatti^3.

Insinööriopiskelijaliitto paikallisyhdistyksineen ylläpitää ja kehittää insinööriopiskelijakulttuuria. Opiskelijoita yhdistävät tapahtumat ja tempaukset, joihin kerääntyy opiskelijoita ympäri valtakunnan, ovat yksi osa tätä työtä. Jokasyksyiset Insinööriopiskelijapäivät keräävät sankoin joukoin osallistujia. Päiville ottaa osaa myös suuri joukko jo valmistuneita insinöörejä, jotka tahtovat verestää opiskeluaikaisia muistoja. Valtakunnallisten tapahtumien lisäksi myös kaikilla Insinööriopiskelijaliiton paikallisyhdistyksillä on suurempaa ja pienempää paikallistoimintaa sekä huvien että hyödyn merkeissä.

Organisaatio

IOL:n organisaatio

Yhteyshenkilöt
Insinööriopiskelijaliiton toiminta rakentuu toimivaan yhteyshenkilöjärjestelmään. Jokaiseen luokkaan valitaan kaksi yhteyshenkilöä, jotka vastaavat informaation välittämisestä luokalle sekä välittävät jäsenten kertoman palautteen omalle paikallisyhdistykselle ja Insinööriopiskelijaliittoon päin.

Paikallisyhdistyksen hallitus
Hallitus valitaan vuosittain yhdistyksen kokouksessa. Yhdistyksen muodostavat siis IOL:n jäsenet kullakin paikkakunnalla. Hallitus toimii kentällä käytännön työn suorittajana, joka ideoi ja toteuttaa koulutuksia sekä erilaisia tapahtumia jäsenistölleen. Hallitukseen valitaan puheenjohtajan ja rahastonhoitajan lisäksi tyypillisesti 2–8 jäsentä.

Liittokokous
Valtakunnallisella tasolla ylin päättävä elin on liittokokous, jossa jokaisella yhdistyksellä on käytössään yksi ääni alkavaa 300 jäsentä kohti. Liittokokous valitsee liittohallituksen ja antaa sille toimintasuunnitelman ja talousarvion muodossa resurssit.

IOL:n hallitus
IOL:n hallituksessa on puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan lisäksi kahdeksan jäsentä. Lisäksi kokouksissa on paikalla läsnäolo- ja puheoikeudella kaksi Insinööriliiton hallituksen edustajaa opiskelijoiden vaalipiiristä.

Vuonna 2021 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Saana Lappalainen, varapuheenjohtaja Janne Jama sekä hallituksen jäsenet Juho Toukola, Anssi Pelkonen, Rami Takala, Aaro Yli-Öyrä, Jani Tervo, Ronja Nieminen ja Ailu Vuolli.

Vuonna 2022 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Nicole Ojala, varapuheenjohtaja Tatu Niemelä sekä hallituksen jäsenet Isa Jeskanen, Outi Kostiainen, Pauli Nohynek, Mikko Puukka, Joel Eeli, Juhani Hernesniemi, Kari Kujansuu ja Kerttu Leutola.

Vuonna 2023 Insinööriopiskelijaliiton hallituksen muodostavat puheenjohtaja Kristian Suominen, varapuheenjohtaja Ulla-Maija Karjalainen sekä hallituksen jäsenet Veikka Hovivuori, Kim Kahila, Ville Kilpiö, Jesse Nyström, Emilia Jalaja, Outi Kostiainen, Ella Räty ja Mikko Wrightson.

Edustukset
Insinööriopiskelijaliitolla on edustus Insinööriliiton kaikissa hallintoelimissä. IOL on mukana AKAVAn opiskelijavaltuuskunta AOVA:ssa. AOVA vaikuttaa AKAVAn sisäiseen päätöksentekoon painopisteenään opiskeluajan koulutus- ja sosiaalipoliittiset kysymykset sekä vastavalmistuneiden asema.

Järjestöjäsenyyksien lisäksi Insinööriopiskelijaliitto tekee aktiivisesti yhteistyötä muiden opiskelija- ja nuorisojärjestöjen sekä yritysten kanssa. IOL toimii myös aktiivisesti kansainvälisessä toiminnassa erityisesti pohjoismaisella tasolla.

Paikallisyhdistykset 
Insinööriopiskelijaliiton paikallisyhdistyksiä ovat:

 Centrian Insinööriopiskelijat CentrIO ry
 Hämeenlinnan Insinööriopiskelijat HIOP ry
 Joensuun Insinööriopiskelijat ry
 Jyväskylän Insinööriopiskelijat JIO ry
 Kajaanin Insinöörioppilaat KaIO ry
 Kemin Insinööriopiskelijat KeIO ry
 Kotkan Insinööriopiskelijat KoIO ry
 Kuopion Insinööriopiskelijat KINRA ry
 Lahden Insinööriopiskelijat LIRO ry
 Lappeenrannan Insinööriopiskelijat LapIO ry
 Mikkelin Insinööriopiskelijat MIO ry
 Savonlinnan Insinööriopiskelijat SAIO ry

 Oulun Insinööriopiskelijat OIO ry
 Porin Insinööriopiskelijat PIO ry
 Rauman Insinööriopiskelijat RaunIO ry
 Riihimäen Insinööriopiskelijat RINO ry
 Rovaniemen Insinööriopiskelijat RovIO ry
 Seinäjoen Insinööriopiskelijat SenIOR ry
 Tampereen Insinööriopiskelijat TIRO ry
 Turun Insinööriopiskelijat TIO ry
 Uudenmaan Insinööriopiskelijat UIO ry
 Vaasan Insinööriopiskelijat VIO ry
 Valkeakosken Insinööriopiskelijat VARO ry
 Walter Ahlströmin Insinööriopiskelijayhdistys WaIO ry

Talous

Rahoitus

Lähteet 

Suomalaiset opiskelijajärjestöt
Insinööriliitto