Kärpässienet

Kärpässienet (Amanita) on helttasieniin kuuluva sienisuku. Suvussa on kaikkiaan tuhatkunta lajia, joista ainakin 60 on laajalle levinneitä. Suomessa sukuun kuuluvia lajeja esiintyy 24.

Kärpässienille tyypillisiä piirteitä ovat irtotyviset heltat sekä nuorta sientä suojaava kalvo, joka sienen kasvaessa repeää jättäen lajista riippuen esimerkiksi laikkuja lakkiin tai renkaan jalkaan. Kärpässienten jalassa on yleensä tuppi ja niiden itiöpöly on enimmäkseen valkoista.

Monet kärpässienet ovat myrkyllisiä. Esimerkiksi kavalakärpässienen ja valkokärpässienen sisältämät fallotoksiinit ja amatoksiinit ovat tappavia solumyrkkyjä, jotka eivät tuhoudu keittämälläkään. Punakärpässieni sisältää hermomyrkkyjä, joilla on muun muassa pahoinvointia aiheuttavia sekä huumaavia vaikutuksia, mutta niistä johtuvat kuolemantapaukset ovat todella harvinaisia.

Suomessa esiintyvistä lajeista osa on myrkyllisiä tai jopa tappavia. Sukuun kuuluu kuitenkin myös syötäviä lajeja, kuten rusokärpässieni, joita kannattaa poimia vain, jos on aivan varma määrityksestä. Antiikin aikana keisarikärpässientä pidettiin suurena herkkuna.

Kärpässienten nimi on tullut siitä, että kärpässieniä nesteeseen liuotettuina on käytetty kärpästen tappamiseen.

Suomen kärpässienet 
Suomesta on löydetty 24 kärpässienilajia. Suomen yleisimmät myrkylliset kärpässienet ovat punakärpässieni ja valkokärpässieni. Syötäviin kärpässieniin kuuluvat muun muassa kehäkärpässieni, lehtokärpässieni, oliivikärpässieni, oranssikärpässieni, ruostekärpässieni ja rusokärpässieni. Useat lajit voidaan sekoittaa helposti toiseen myrkylliseen lajiin. Esimerkiksi rusokärpässieni edellyttää lajintunnistuksen lisäksi myös kunnollista kypsentämistä. Muuten siihen jää verisoluja tuhoavaa myrkkyä. Syötävistäkään kärpässienistä ei pidetä hyvänä ruokasienenä kuin sahraminkeltaista oranssikärpässientä, jolla ei ole jalassaan rengasta.

Etelä-Suomen tammilehdoista, Halikosta, Turun Ruissalosta, Saaristomeren kansallispuistosta ja Ahvenanmaalta on löytynyt valkokärpässientäkin myrkyllisempi kavalakärpässieni, joka on maailman vaarallisin sieni tunnettujen aiheutuneiden kuolemantapausten perusteella.

Suomessa esiintyviin kärpässieniin lukeutuvat myös ruskokärpässieni ja pantterikärpässieni, joissa on samoja myrkkyjä kuin punakärpässienessä, mutta etenkin pantterikärpässienessä suurempina pitoisuuksina.

Lajit 
 harmaakärpässieni (Amanita vaginata), mahdollisesti myrkyllinen
 lehtokärpässieni (Amanita vaginata var. alba), syötäväksi kelpaava sieni, mutta ei suositella poimittavaksi ruokasieneksi, koska sekaantuu helposti myrkyllisiin kärpässieniin
 kangaskärpässieni (Amanita porphyria), myrkyllinen, lievästi myrkyllinen
 kavalakärpässieni (Amanita phalloides), tappavan myrkyllinen, maailman vaarallisimpana pidetty sieni; eniten kuolemantapauksia aiheuttanut sieni
 kehäkärpässieni (Amanita battarrae), syötäväksi kelpaava sieni, mutta kangaskärpässieneen tunnistettaessa sekoittuvana ei suositella poimittavaksi ruokasieneksi
 keltakärpässieni (Amanita citrina), myrkyllinen
 lepänkärpässieni (Amanita friabilis), mahdollisesti myrkyllinen, muistuttaa harmaakärpässientä
 oliivikärpässieni (Amanita olivaceogrisea), syötäväksi kelpaava sieni, mutta koska se on kärpässieni, suositellaan varovaisuutta tunnistettaessa
 oranssikärpässieni (Amanita crocea), syötäväksi kelpaava sieni, mutta koska se on kärpässieni, suositellaan varovaisuutta tunnistamisessa
 pantterikärpässieni (Amanita pantherina), myrkyllinen, punakärpässientä myrkyllisempi
 punakärpässieni (Amanita muscaria), myrkyllinen
 ruostekärpässieni (Amanita fulva), syötäväksi kelpaava sieni, mutta koska se on kärpässieni, suositellaan varovaisuutta tunnistettaessa 
 ruskokärpässieni (Amanita regalis), myrkyllinen, aiheuttaa vakavamman myrkytyksen kuin punakärpässieni
 rusokärpässieni (Amanita rubescens), kelpaa syötäväksi vain hyvin kypsennettynä, heikko kypsentäminen jättää sieneen myrkkyä, joka voi aiheuttaa verisolujen tuhoutumista
 salokärpässieni (Amanita submembranacea)
 savukärpässieni (Amanita spissa), pidetään syötävänä, mutta muistuttaa varsinkin pantterikärpässientä, joten tunnistamisessa on oltava huolellinen
 tunturikärpässieni (Amanita nivalis), syötäväksi kelpaava sieni, mutta koska se on kärpässieni, suositellaan varovaisuutta tunnistamisessa
 tuppikärpässieni (Amanita magnivolvata)
 usvakärpässieni (Amanita lividopallescens)
 valkokärpässieni (Amanita virosa), tappavan myrkyllinen, melko yleinen ja Suomessa eniten kuolemantapauksia aiheuttanut sieni

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Kärpässienet (Amanita)
 Funet: Kärpässienet
 UniProt: Taxonomy - Amanita 
 Cornell University: Polypeptide Toxins in Amanita Mushrooms 
 Amanitaceae.org: Genus Amanita 
 MushroomExpert: The Genus Amanita 

Seulonnan keskeiset artikkelit