Tahiti

Tahiti on Tyynellämerellä sijaitsevan Ranskan Polynesian suurin saari. Siellä asuu noin 184 000 ihmistä, joka on noin 69 prosenttia Ranskan Polynesian väestöstä. Tahitin pinta-ala on 1 048 km² ja korkein kohta on 2 241 metriä merenpinnasta. Ranskan Polynesian pääkaupunki Papeete sijaitsee Tahitin luoteisrannikolla. Tahitilla sijaitsee Ranskan Polynesian ainoa yliopisto: Université de la Polynésie française. Tahitilla käytetään sekä tahitin että ranskan kieliä. Matkailu on merkittävä elinkeino.

Maantiede 
Tahitin saari muodostuu kahdesta pyöreähköstä osasta, joita yhdistää kapea kannas. Suurikokoisempi ja asutumpi Tahiti Nui sijaitsee luoteessa ja pienikokoisempi Tahiti Iti kaakossa. Suurta osaa saaren laguunista ympäröi rantariutta, jossa on yli 30 läpimenokohtaa. Tärkein niistä on pääkaupunki Papeeteen johtava väylä. Pääosa väestöstä asuu Tahiti Nuin kapealla rantakaistaleella. Sisäosa on vuoristoista ja korkein huippu Mont Orohena kohoaa 2 241 metrin korkeuteen. Muita korkeita huippuja ovat muun muassa Mt Aorai (2 066 m), Mt Marau (1 493 m) ja Diadéme (1 321 m). Tahiti Itin korkein vuori on Mt Ronui (1 332 m).

Ilmasto 
Tahitilla vallitsee merellinen trooppinen ilmasto. Lämpötilat ovat varsin tasaisia ympäri vuoden, päivän ylin keskimäärin 28–31 astetta ja yön alin 20–23 astetta. Eniten sataa joulu- ja tammikuussa, vähiten kesäkuusta syyskuuhun. Saaren eteläosissa vuosittainen sademäärä on noin 2 500 millimetriä, kun taas pohjoisosissa sadanta on noin 1 800 millimetriä. Silloin tällöin Tyynenmeren trooppiset syklonit tulevat Tahitille asti, näin käy yleensä marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana.

Historia 

Tahiti syntyi muiden alueen saarten tavoin vulkaanisen toiminnan seurauksena. Suurempi osa Tahiti Nui syntyi arviolta 2,5-3 miljoonaa vuotta sitten ja pienempi osa Tahiti Iti alle miljoona vuotta sitten. Tahitin syntyperäinen väestö koostuu polynesialaisista, jotka tulivat saarelle arviolta 300–800-lukujen välissä. Mahdollisesti espanjalaisten toimeksiannosta portugalilaislähtöinen tutkimusmatkailija Pedr Hernandez de Queiros kävi Tahitilla jo vuonna 1606, mutta eivät kiinnittäneet siihen kovin suurta huomiota. Vuonna 1767 Tahitin nähnyttä Samuel Wallisia pidetään sen löytäjänä. Vuonna 1774 James Cook vieraili saarella ja arvioi saarella eläneen siihen aikaan noin 200 000 asukasta. Nykyisin tutkijoiden mielestä tahitilaisia oli tuolloin kuitenkin vain noin 35 000. Eurooppalaisten saarelle mukanaan tuomat sairaudet tappoivat niin paljon Tahitin asukkaita, että vuonna 1797 saarella oli enää noin 16 000 asukasta. Myöhemmin se laski vielä noin 6 000:een.

Kuuluisa HMS Bountyn kapina tapahtui vuonna 1789 pian Tahitilta lähtemisen jälkeen.

Tahitin kuningaskunta sai alkunsa kuningas Pōmare I:stä ja oli voimassa vuodesta noin vuoden 1780 vaiheilta vuoteen 1880, alkuun itsenäisenä, sittemmin Ranskan alaisuudessa.

Vuonna 1842 Tahitista tuli Ranskan suojelualue.

Ranskalainen taiteilija Paul Gauguin asui saarella 1890-luvulla. Hän julkaisi saaren elämästä ihannoivia kirjoituksia, jotka ovat myöhemmin paljastuneet varsin väritetyiksi.

Hallinnollinen jako 
Ranskan Polynesia on jaettu 48 kuntaan, joista 12 sijaitsee Tahitilla. Kunnat ovat:

Turismi 
Tahiti on tunnettu hyvistä rannoista sekä vesiurheilun paratiisina. Saari on tunnettu sukelluskohde. Tahiti on myös häämatkalaisten suosiossa, ja monet parit pitävät saarella vihkiseremonian. Bora Boran sekä Moorean saarten pääelinkeino on turismi.

Katso myös 
 Luettelo Ranskan Polynesian saarista

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 

Seulonnan keskeiset artikkelit