Hengestä

Hengestä (; ) on Aristoteleen koottujen teosten laitokseen eli Corpus Aristotelicumiin kuuluva teos, joka ei kuitenkaan ole todellisuudessa Aristoteleen kirjoittama. Teos on joskus pantu Theofrastoksen nimiin. Kirjoittaja on selvästi tuntenut Aristoteleen teosten corpuksen: teoksella on yhtäläisyyksiä erityisesti Aristoteleen teokseen Hengittämisestä (De respiratione) sekä hänen eläinopillisiin teoksiinsa.

Sisältö 

Teos käsittelee ruumiin perustoimintoja: henkeä ja hengittämistä, pulssia sekä ravintoaineiden imeytymistä. Se koostuu yhdeksästä luvusta:

 Ensimmäinen luku katsoo, että ravinto pitää hengitystä yllä.
 Toinen luku tarkastelee teoriaa, jonka mukaan hengitys ”sulattaa” ilman keuhkoissa ruumiiseen ruumiinlämmöllä.
 Kolmas luku tarkastelee hengityksen merkitystä: se toimii jäähdytyksenä ruumiille ja vaikuttaa ruumiin ravitsemiseen.
 Neljäs luku tarkastelee hengen kolmea tehtävää: hengitys, pulssi ja ravinnon imeyttäminen. Kirjoittaja jättää avoimeksi sen, mikä näistä tulee ensimmäisenä.
 Viides luku tarkastelee hengen ja sielun suhdetta. Ei voida tietää, kuinka kaukana henki on sielusta. Se ei joka tapauksessa ole hienoin substanssi, koska se ei voi kulkea ruumiissa olevien jänteiden läpi (eli ulos ruumiista muuta kautta kuin suun tms. kautta).
 Kuudes luku tarkastelee veren muuttumista lihaksi. Ruumiissa tapahtuu muitakin kovettumisia, kun esimerkiksi jänne muuttuu kynneksi tai liha nahkaksi.
 Seitsemäs luku katsoo, että fysiologista tutkimusta tulee täydentää päämääräsyiden tarkastelulla. Kaikki ruumiin osat palvelevat tarkoitusperäänsä.
 Yhdeksäs luku selittää, kuinka ruumiin lämpötoiminnot tuottavat erilaisissa eläimissä erilaisia seurauksia, aivan kuten tulen vaikutus erilaisiin elottomiin esineisiin vaihtelee.

Lähteet 

 The Works of Aristotle. Toimittanut W. D. Ross M.A. Oxford, Clarendon Press, 1913.

Aristoteleen teokset