Gobi

Gobi (, ) on suuri autiomaa-alue Pohjois-Kiinassa ja eteläisessä Mongoliassa. Sana gobi on mongolin kielen aavikkoa tarkoittava sana. Gobin autiomaan pinta-ala on noin 1 300 000 km², ja se on yksi maailman suurimmista aavikoista. Gobin länsipuolella on Taklimakanin aavikko.

Suurin osa Gobista on kivikkoista ja kallioista aluetta, jossa kasvaa niukasti ruohoa ja pensaita. Hiekka-aavikkoa on varsin vähän. Seutua sanotaankin usein puoliaavikoksi. Gobin autiomaassa elää monia eläimiä, esimerkiksi kameleita ja villihevosia. Kylmä talvi on vähäluminen ja kesä kuuma. Hiekkamyrskyjä esiintyy usein.

Gobin aavikko liittyy erityisesti mongoli-imperiumin historiaan ja moni silkkitien tärkeä kaupunki sijaitsi siellä.

Maantiede 
Gobi sijaitsee Mongolian ja Kiinan rajan molemmin puolin enimmäkseen Etelä-Mongoliassa, loppuosa enimmäkseen Kiinan Sisä-Mongoliassa. Gobi kattaa noin kolmanneksen Mongoliasta. Gobin autiomaa on Bagrash Golin ja Lop Norin välinen kaarimainen 1 300 000 neliökilometrin alue, joka on enimmäkseen puoliaavikkoa ja aavikkoa. Alueen pituus on noin 1 600 ja leveys noin 480–970 kilometriä. Gobi sijaitsee 910–1 520 metrin korkeudella merenpinnasta.

Ilmasto 

Gobin ilmasto on kesällä kuuma, talvella kylmä mannerilmasto, ja talvi kestää pitkään. Kevätkin on kylmä ja kesä kuiva. Gobi on tyypillinen lauhkean vyöhykkeen ”kylmä aavikko”. Talvella Gobissa sataa monesti lunta. Kuukauden keskilämpötila on talvella −15...−6 °C, kesällä +22...+26 °C. Lämpötilan vaihtelut ovat lyhyessäkin ajassa suuria; vuorokauden sisällä lämpötila voi nousta tai laskea 35 asteella.

Vuoret ja laaja manner estävät sadepilvien saapumisen mereltä. Himalaja estää eteläisten sateiden tulon Gobiin. Tyyneltämereltä ja pohjoisen taigalta saapuvatkaan sateet eivät ylety Gobiin. Gobissa sataa keskimäärin 194 mm vuodessa, pääosin kesällä. Itäinen osa Gobista on hieman läntistä osaa kosteampi. Lännessä sataa 69 mm, koillisessa 200 mm. Alue on erittäin kuiva varsinkin talvella. Kaakkoismonsuuni ulottuu Gobin kaakkoisosaan. Varhain tammikuussa, kesällä ja varhain kesällä esiintyy jäisiä hiekka- ja lumimyrskyjä.

Luonto

Kasvillisuus 
Gobi on enimmäkseen puoliaavikkoa, jonka keskellä on monia pieniä aavikoita ja keitaitakin. Gobi on enimmäkseen kivikkoista, soraista ja kallioista. Hiekkadyynit kattavat vain kolme prosenttia Gobista. Gobissa on runsaasti pohjavettä. Maannos on ruskeaa tai harmaanruskeaa. Tasangoilla kasvaa pensaita, suola-alueilla suolaa sietävää kasvillisuutta ja aavikkoruohoa altaissa ja vuorten alarinteillä.

Gobin kasvillisuus on melko niukkaa. Gobissa elää vain 600 pääosin kuivuuteen sopeutunutta kasvilajia. Gobin kasveissa on kylmien vyöhykkeiden ja kuivien alueiden kasvien piirteitä, mikä näkyy varsinkin Lounais-Gobin Trans-Altain kasveissa. Gobin kasvillisuutta luonnehtivat kasviheimot revonhäntäkasvit, savikkakasvit (41 lajia), tyräkkikasvit, heinäkasvit (25 lajia), tatarkasvit ja portulakkakasvit.

Kasvien biomassan tuotanto on alempi kuin kuumilla aavikoilla. Talvet ovat hyvin kylmiä, ja lämpötilat laskevat kasvien sietokyvyn rajoille. Lounais-Gobi on hiekka-aavikkoa, jossa kasvaa sklerofyllejä ja mehikasveja. Gobin sklerofyllit ovat joko ruohoja tai puumaisia kasveja. Gobissa kasvaa villiä raparperia, rautayrttejä, kurjenherneitä, mykerökukkaiskasveja ja marunaa. Gobin mehikasvit käyttävät joko CAM-yhteyttämistä tai C4-fotosynteesiä. Erittäin hyvin kuivuuteen sopeutuneet kasvit käyttäjät C4-yhteyttämistä.

Eläimistö 
Gobin eläimistö on alueen kuivuudesta huolimatta rikas. Suurelta osin uhanalaiseen eläimistöön kuuluu villinä elävä kameli, aasianvilliaasi, przewalskinhevonen, argaalin alalaji, kuhertajagaselli, mongoliangaselli ja gobinkarhu.

Väestö 
Alueella harvassa asuvien ihmisten pääelinkeino on paimentolaisuus, maanviljelyä harjoitetaan vain jokilaaksoissa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Aasian aavikot
Mongolian maantiede
Kiinan maantiede
Seulonnan keskeiset artikkelit