METAR

METAR on säähavainnon standardoitu tallennus- ja viestitysmuoto, jota käytetään lentosääpalvelussa. Se on Yhdysvaltain NOAA:n mukaan lyhenne ranskankielisistä sanoista "METeorological Aerodrome Report" ja ranskalaisten mukaan lyhenne sanoista "METeorological Airport Report". Suurelta osin METAR:n koodiin perustuu myös lentopaikkaennustesanoma TAF.

Siinä ilmoitetaan lentokentän lämpötila-, näkyvyys- ilmanpaine- ja sääilmiötietoja kuten synop-sanomassakin ja sen lisäksi mm. ilmanpaine merenpinnassa (QNH), kiitotienäkyvyys (RVR) ja eri pilvikerrosten korkeuksia.

Havainto tehdään yleensä puolen tunnin välein ja se välitetään kansainvälisessä ilmaliikenteen viestiverkossa.

Kerättyjen tietojen perusteella voidaan tehdä lentosuunnitelmat (reitti, varakenttä, polttoaineen tarve).

Sään merkittävästi muuttuessa metarien välillä tehdään SPECI-sanoma, jonka koodi on kuten METARissa. SPECI-sanomaa käytetään Suomessa vain sotilasilmailussa.

METAR-sanomia voi lukea mm. Yleisradion Teksti-TV:n sivuilta 428–429. Nykyinen, vakiomuotoinen METAR-sanoma otettiin käyttöön vuonna 1968 (USA:ssa 1996), jota ennen eri valtioilla oli omat sääsanomamuotonsa. Kuitenkin edelleenkin eri maiden sanomissa on pieniä muotoeroja. Valtaosa METAR:n lyhenteistä juontaa juurensa ranskan kielestä, joka oli tuon ajan ilmailussa eräs valtakieli. Joissakin maissa METAR-sanomia lähetetään myös selväkielisenä, jatkuvana lähetteenä ilmailuradiotaajuuksilla, ATIS-lähetteen tapaan. Suomessa tämä VOLMET-niminen palvelu oli käytössä kesäkuuhun 2023 saakka.

Sääviestin muoto
Koodi on muotoa:
CCCC GGggZ dddff(f)Gfmfm (KMH ou KT ou MPS) dndndnVdxdxdx (VVVVDv Vx VxVxVxDv ou CAVOK) (RDR DR/VRVRVRVRI ou RDRDR/VRVRVR VRVVRVRVRVRi) w'w'(ww) (NsNsNs hshshs ou VVhs hshs ou SKC) T'T'/T'dT'd Q PHPHPHPH REw'w' (WS_TKOF_RWY DRDR et/ou WS_LDG_RWYDRDR)

jossa:
 CCCC on lentokentän koodi 
 GGggZ on mittausajankohta
 dddff(f)Gfmfm on tuulitieto  ja dndndnVdxdxdx kuvaa tuulen suunnan vaihtelua
 VVVVDv Vx VxVxVxDv tai CAVOK on näkyvyys. CAVOK tulee sanoista "Ceiling and Visibility OK", pilvet ovat näkölentosäännöillä lentoa varten korkealla ja näkyvyys yli 10 km.
 RDR DR/VRVRVRVRI tai RDRDR/VRVRVR VRVVRVRVRVRi on kiitotienäkyvyys 
 w'w'(ww) sääkoodit
 NsNsNs hshshs tai VVhs hshs tai SKC kuvaa pilvisyyden 
 T'T'/T'dT'd kuvaa vallitsevan lämpötilan ja kastepisteen lämpötilan. Alle 0 °C:n lämpötilat merkitään siten, että lämpötilan arvon eteen tulee kirjain M (Minus).
 Q PHPHPHPH paine merenpinnalla
 REw'w' edellisen mittausajankohdan sääkoodit
 WS_TKOF_RWY DRDR et/ou WS_LDG_RWYDRDR  Muita tietoja: kiitotien kitkakerroin

Esimerkki
EFHK 160720Z 05006KT 9999 SHRA FEW014 BKN034 08/03 Q1016 NOSIG=, joka tarkoittaa seuraavaa:

EFHK: Helsinki-Vantaan lentoasemalla
160720Z: 16. päivä kuluvaa kuukautta klo 07:20 UTC-aikaa, johon tulee normaaliaikana lisätä kaksi tuntia ja kesäaikaan kolme tuntia, jotta saadaan Suomen aika. Havaintoajankohdan jälkeen lisätty sana AUTO tarkoittaa sitä, että mittaukset on tehnyt automaattinen säänmittausasema.
05006KT: tuuli suunnasta (0)50 astetta (ts. koillistuulta) 6 solmua (noin 3 m/s). Tässä tuuliryhmässä voi olla tarkennuksia, kun tuulen suunta vaihtelee merkittävästi. Lisämerkintä 030V100 tarkoittaisi tuulensuunnan vaihtelevan 30 ja 100 asteen välillä. Lisämerkintä G44 tarkoittaisi 44 solmun tuulenpuuskia.
9999: näkyvyys 10 km tai enemmän. Vaakanäkyvyyden ollessa alempi nelinumeroinen luku antaa sen metreinä. Tässä ryhmässä voi olla kaksi lukusarjaa kuvaten huonoimman ja parhaimman näkyvyyden ja ko. näkyvyyksien suunnat.
Seuraava ryhmä on - harvoin yleisilmailussa - kiitotienäkyvyys. 
SHRA: sadekuuro. Muut sääilmiöt, ks. luettelo alla.
FEW014: BKN034 pilvet: vähän pilviä (peittäen 1/8–2/8 osaa taivaasta), niiden alarajan on 1 400 jalan korkeudella, paljon pilviä (peittäen 5/8–7/8 osaa taivaasta), niiden alaraja on 3 400 jalan korkeudella
08/03: lämpötila 8 astetta kastepiste 3 astetta 
Q1013.25: ilmanpaine merenpinnan tasolla 1013.25 hPa, joka on lukuarvoltaan sama kuin aiemmin ilmailussa käytetty millibaari.
Paineryhmää voi seurata esim. tuuliväännetietoja (windshear).
NOSIG: ei merkittäviä muutoksia odotettavissa 2 tunnin aikana, käytetään Suomessa vain Helsinki-Vantaalla osana laskeutumisennustetta. Esimerkiksi laskeutumisennuste PROB30 FZRA tarkoittaa, että 30 prosentin todennäköisyydellä seuraavan kahden tunnin aikana sataa jäätävää sadetta. Nämä puuttuvat usein.
= on merenkulun Q-viestien pohjalle rakennetussa lentosääviestissä oleva viestin lopun merkki.

Kenttäkoodit Suomessa
Suomessa esimerkiksi seuraavat lentopaikat sekä lentoasemat ovat sellaisia, joita koskevia METAR-tiedotteita julkaistaan
 EFHK, Helsinki-Vantaa
 EFHF, Helsinki, Malmi
 EFTU, Turku
 EFTP, Tampere, Pirkkala (1970-luvun lopusta lähtien ainoa kenttä Tampereella)
 EFMA, Maarianhamina
 EFPO, Pori
 EFVA, Vaasa
 EFKK, Kruunupyy
 EFJY, Jyväskylä (Tikkakoski, Luonetjärvi)
 EFKU, Kuopio (Rissala)
 EFJO, Joensuu
 EFHA, Halli
 EFKA, Kauhava
 EFUT, Utti
 EFMI, Mikkeli
 EFSA, Savonlinna
 EFLP, Lappeenranta
 EFOP, Oripää
 EFOU, Oulu
 EFKE, Kemi
 EFRO, Rovaniemi
 EFET, Enontekiö
 EFIV, Ivalo
 EFKT, Kittilä
 EFSO, Sodankylä 
 EFKS, Kuusamo
 EFKI, Kajaani
 EFVR, Varkaus
 EFYL, Ylivieska
 EFSI, Seinäjoki
 EFKY, Kymi (Kotka)
 EFWB, Wredeby (Anjalankoski)
 EFAL, Alavus
 EFJM, Jämi

Sääilmiöt ja niiden luonne

Pilvisyys
 SKC,    pilviä peittäen 0/8 osaa taivaasta (Sky Clear)
 FEWxxx, pilviä peittäen 1/8–2/8 osaa taivaasta (Few)
 SCTxxx, pilviä peittäen 3/8–4/8 osaa taivaasta (Scattered)
 BKNxxx, pilviä peittäen 5/8–7/8 osaa taivaasta (Broken)
 OVCxxx, pilviä peittäen 8/8 osaa taivaasta (Overcast)
 VVxxx, vertikaalinäkyvyys (Vertical Visibility)
 joissa xxx on pilven alarajan tai vertikaalinäkyvyyden korkeus satoina jalkoina

Sateet
 DZ, tihkusade (drizzle)
 GR, rakeita (grain)
 GS, pikkurakeita (granules)
 IC, jääneulasia (ice)
 PL, jääjyväsiä (pellets of ice) 
 RA, vesisade (rain)
 SHRA, sadekuuro (shower, rain)
 SG, lumijyväsiä (snow grain)
 SN, lumisade (snow)

Näkyvyyttä heikentävät sääilmiöt
 BR, utu (mist)
 DU, tomua (dust)
 FG, sumu (fog)
 FU, savu (fume)
 HZ, auer (haze)
 SA, hiekkaa (sand)
 VA, tulivuoresta purkautuvaa tuhkaa (vulcanic ash)

Muut sääilmiöt
 DS, tomumyrsky (dust storm)
 FC, pyörremyrsky
 PO, pölypyörteitä
 SQ, tuulenpuuskia
 SS, hiekkamyrsky (sand storm)

Etumerkit, jotka kuvaavat sääilmiöiden voimakkuutta
 - heikko
 + voimakas
 ei merkkiä - kohtalainen
 VC, noin, tienoolla (vicinity)

Etuliitteet, jotka kuvaavat sääilmiöiden luonnetta
 BC, hattaroita
 BL, tuiskua (korkeaa)
 DR, ajelehtivaa (drifting)
 FZ, jäätävää (freezing)
 MI, matalaa (minus)
 PR, osittainen (partial)
 SH, kuuroittainen (shower)
 TS, ukkonen (thunder storm)

Muut lyhenteet 
Kun asemalla ei ole tehty mittauksia viesti lyhenee muotoon: NIL= tai NO INFORMATION=

Koodisana CAVOK  (Amerikassa SKC, Sky Clear) on lyhenne englannin kielen sanoista ”Ceiling And Visibility OK”. Sitä käytetään kun säätila täyttää seuraavat ehdot: operatiivisesti merkittäviä pilviä ei esiinny (ei pilviä 5 000 ft alapuolella ja CB- tai TCU-pilviä ei esiinny), näkyvyys vähintään 10 km ja ei merkittäviä sääilmiöitä. Mikäli operatiivisesti merkittäviä pilviä ei esiinny mutta lyhenteitä CAVOK tai SKC ei voida käyttää, ilmoitetaan pilvet lyhenteellä NSC (No Significant Cloud).

Lähteet

Aiheesta muualla
 Lyhenteitä  AIP Finland
 Yhdysvaltojen NOAA-organisaation METAR-lähdesivusto  
 Helsinki-Vantaa lentoaseman METAR
 Ylen TV1:n tekstitelevision sivu 428 listaa METAR-tiedotteen 33 lentopaikalta  
 Ilmailulaitoksen jakama Ilmailun sääpalvelu-lehtinen
 METAR-esimerkkejä ruotsiksi 
 Alankomaiden KNMI:n METAR-tiedotteita hollanniksi 
 fi.allmetsat.com/metar-taf/ - METAR/TAF yli 4000 lentokenttää

Ilmailu
Meteorologia