Leipä

Leipä on peruselintarvike, joka leivotaan taikinasta ja paistetaan. Yleensä leipätaikinaan lisätään hiivaa tai käytetään taikinajuurta, jotta taikina nousisi. Leipäjauhojen tärkein viljalaji on länsimaissa vehnä.

Kulutus 
Leivän kulutus on Euroopan maista suurinta Saksassa, jossa sitä kuluu noin 220 grammaa päivässä. Suomalaisista 95 prosenttia syö päivittäin leipää, kun ruotsalaisista ja norjalaisista vain noin 60 prosenttia tekee samoin. Suomalaiset söivät vuonna 2017 keskimäärin 110 grammaa leipää päivässä

Terveysvaikutukset 
Täysjyväleivän on ajateltu usein aiheuttavan vähemmän verensokerin heilahteluja  kuin valkoisen leivän. Tämä ei pidä kuitenkaan paikkaansa ainakaan tavallisen suomalaisen täysjyväruisleivän kohdalla, joka nostaa verensokeria yhtä jyrkästi ja lisäksi hieman korkeammalle tasolle. Täysjyväruisleivän aiheuttama verensokerin kokonaisnousu on lisäksi 20 prosenttia suurempi kuin valkoisella vehnäleivällä.

Historia ja merkitys 

Leipä on yksi vanhimmista ruuista, se on tunnettu jo neoliittisella kaudella. Muinaisessa Egyptissä leivän leipominen oli yksi tärkeimmistä ruuanvalmistuksen aloista, oluen valmistuksen ohella, ja sillä oli myös uskonnollinen merkitys.  Leipä on ollut Euroopassa pääruokalaji ainakin 1000-luvulta eaa. nykypäiviin. Viljaa on käytetty ruoaksi jo 10 000 vuoden ajan, aluksi veteen sekoitettuna puurona. 

Suomessa leipää on leivottu yleisesti paitsi vehnästä, myös rukiista. Tapa lienee perua kaskiviljelystä, jossa tärkein viljeltävä viljalaji oli korpiruis. Pohjoisessa Suomessa myös ohra on ollut tärkeä leipävilja. 

Itse leipä-sana on germaanista alkuperää. Jo ensimmäisen Raamatun käännöksessä tunnetaan sana hlaifs ja vanhempi muoto hlaiba, jotka ovat muinaisesta gootin kielestä 300-luvulta (jaa.). Suomessa ennestään leivistä käytettiin nimityksiä kyrsä ja rieska.

Markkinoilla on monenlaisia erikoisleipiä, muun muassa vähähiilihydraattinen leipä, jossa jauhot korvataan siemenillä, kuidulla, rasvalla tai proteiinilla..

Valmiiksi viipaloitu leipä tuli ensimmäisen kerran kaupallisesti myyntiin 7. heinäkuuta 1928 Yhdysvaltain Pohjois-Missourissa sijaitsevassa Chillicothen kaupungissa.

Kulttuurinen ja uskonnollinen merkitys
Leivällä on tärkeä uskonnollinen merkitys juutalaisuudessa ja kristinuskossa. Kristinuskon piirissä leipää käytetään myös ehtoollisleipänä.

Osittain Raamatun vaikutuksesta leipä merkitsee länsimaisissa kielissä kuvaannollisesti myös ylipäänsä ravintoa tai laajemmassa merkityksessä toimeentuloa, esimerkiksi sanonnoissa "pitää perhe leivässä" ja "leipälaji" sekä englannin sanassa "breadwinner" = perheen elättäjä. Myös Isä meidän -rukouksessa esiintyy lause "Anna meille meidän jokapäiväinen leipämme", jonka Luther selitti Vähässä Katekismuksessa tarkoittavan "kaikkea, mitä ruumiimme ravinnoksi tai muuten välttämättä tarvitsee"; ruoan ja muiden aineellisten hyödykkeiden lisäksi siihen kuuluu hänen mukaansa myös muun muassa "kunnolliset ja luotettavat esimiehet, hyvä hallitus, hyvät säät, rauha, terveys, järjestys, kunnia, hyvät ystävät, luotettavat naapurit ja muu sellainen.

Leipien jaottelu

Ruokaleivät
Ruokaleipä on aterialla nautittava tai muuten ruoaksi syötävä leipä. 
Kohotusaineettomat leivät ovat tavallisesti ohutleipiä
Chapati
Rieska
Tortilla
Leivinjauheella kohotetut:
Naan
Teeleipä
Scone
Ruokasoodalla kohotetut:
Soodaleipä
Hiivalla kohotetut:
Sekaleipä
Grahamleipä
Hedelmäleipä
Hiivaleipä
Hiivarieska
Hunajaleipä on hunajalla maustettu ruokaleipä
Imelälimppu on sekaleipä, jonka ruisjauhojen on annettu imeltyä
Joululimppu eli joululeipä
Kauraleipä on kaurahiutaleista ja vehnäjauhoista leivottu sekaleipä.
Maustelimppu on mausteilla höystetty paksu leipä
Moniviljaleipä
Ohraleipä on kokonaan tai osaksi ohrajauhoja sisältävä ruokaleipä.
Paahtoleipä
Pettuleipä eli hätäleipä
Olkileipä
Silkko
Piimälimppu
Rouheleipä, rouhelimppu tai rouhesämpylä on karkearakeisista jauhoista leivottu tai niillä koristeltu leipomisen tulos
Sekahiivaleipä
Sämpylä
Vierreleipä
Vehnäleipä eli valkea leipä on vehnäjauhoista leivottu ruokaleipä.
Focaccia
Fougasse
Paahtoleipä
Patonki
Polakka on vaalea poikkiviiltoinen vehnäleipä.
Ranskanleipä
Sarvi on sarvea tai kuunsirppiä muistuttava, hiivataikinasta tai voitaikinasta valmistettu leivonnainen.
Voisarvi eli croissant
Sämpylä
Vuokaleipä on vehnäleipä, joka on paistettu pitkänomaisessa vuoassa.
Ruokakorppu
Laivakorppu on aiemmin laivamuonana käytetty kuivattu maissi- tai vehnäleipä
Happamaton ruisleipä
Hapattamalla kohotettu ruokaleipä
Ciabatta on taikinajuuren avulla hapatettu ja kohotettu vehnäleipä
Hapanleipä on taikinajuuren avulla hapatettu ja kohotettu yleensä rukiinen leipä
Jälkiuunileipä
Limppu
Reikäleipä
Revitty leipä
Ruisleipä
Ruislimppu
Ruissekaleipä
Viipaloitu leipä
Hapanimeläleipä
Hapanimelälimppu eli setsuuri eli varileipä eli varilimppu eli varikoinen
Mallaslimppu
Mustaleipä eli saaristolaisleipä
Perunalimppu
Näkkileipä
Hapankorppu
Muita ruokaleipiä
Cocktailleipä eli cocktailvoileipä on cocktailkutsuilla tarjottava, pieni, täytteillä päällystetty voileipä.
Jyväleivässä on koristeena kokonaisia viljan jyviä.
Korileipä on puisessa korissa kohotettu ja paistettu ruokaleipä.
Kylvöleipä oli entisaikaan syksyllä leivottu leipä, joka syötiin keväällä aloitettaessa viljan kylvötyöt.
Mausteleipä on esimerkiksi siirapilla tai pomeranssinkuorella maustettu edellisestä jaottelusta eroava sekaleipä. Mausteleipien ryhmään kuuluvat myös hapanimeläleipä ja verileipä.
Pannuleipä on paistinpannun, muurinpohjapannun tai uunipellin päällä paistettu ohut ruokaleipä.
Pataleipä on uuniin asetetussa padassa paistettu leipä
Peltileipä on uunipellin päälle levitetystä taikinasta paistettu ruokaleipä.
Täysjyväleivän jauhoista vähintään puolet on täysjyväjauhoja.

Kahvileivät
Kahvileipä on kahvin tai teen kanssa syötävä, tavallisesti makea leivonnainen.
Kohotusaineettomat kahvileivät
Mesileipä
Tippaleipä
Voitaikinaleivonnaiset
Lehtitaikinaleivonnaiset
Kemiallisella kohotusaineella kohotetut kahvileivät
Kuivakakku eli kahvikakku
Hedelmäkakku
Kahvikakku on kahvin tai muun juoman kanssa tarjottava kuivakakku tai kakku, jonka yhtenä ainesosana on kahvi.
Keikauskakku
Kuppikakku eli vuokaleivos
Mokkakakku on kahvilla maustettu kakku, jossa on usein myös suklaata.
Murokakku
Piimäkakku
Porkkanakakku
Sokerikakku
Toscakakku
Lusikkaleipä
Pikavehnänen
Pikkuleipä
Piparkakku
Hiivalla kohotetut kahvileivät
Korppu
Grahamkorppu on grahamjauhoa sisältävä korppu
Kanelikorppu on kanelin ja sokerin seoksella päällystetty vehnäkorppu
Ruiskorppu on osaksi tai kokonaan ruisjauhoista leivottu korppu
Sokerikorpuksi nimitetään vehnäkorppua, jonka halkaisupinta on kostutettu ja sokeroitu ennen korpuksi kuivattamista
Täysjyväkorppu on täysjyvävehnäjauhoa sisältävä kuivattu leivonnainen
Vehnäkorppu on vehnäjauhotaikinasta leivottu, paistettu, halkaistu ja kuivattu leivonnainen
Muffini
Pulla eli nisu eli vehnänen
Bostonkakku
Korvapuusti
Munkki
Pikkupulla
Pitko
Rinkeli
Vaniljarinkeli
Vesirinkeli
Viipurinrinkeli
Voisilmäpulla
Viineri
Kampaviineri
Muut kahvileivät
Keksi
Suolakeksi
Täytekeksi
Vohvelikeksi
Voileipäkeksi
Leivos
Torttu
Täytekakku
Kinuskikakku
Voileipäkakku

Suomalaisia leipälajeja 

Suomessa tehdään monenlaisia leipiä, koska maassa kohtaavat itäinen ja läntinen kulttuuri.   
 Kakko
 Limppu
 Näkkileipä
 Paahtoleipä
 Pettuleipä
 Pulla
 Rieska
 Rievä
 Ruisleipä
 Setsuuri
 Sämpylä

Juhlistaminen
Vuosittain vietetään kansainvälistä leipäpäivää (World Bread Day), joka on 16. lokakuuta.  Suomessa vietetään lisäksi leipäviikkoa viikolla 37.

Katso myös 
 Lämmin leipä
 Kateleipä

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit