Konsonantti

Konsonantit eli kerakkeet ovat vokaalien ohella ihmiskielen äänteiden toinen ryhmä. Konsonantit tuotetaan muodostamalla este ääntöväylään kielen, huulten, hampaiden tai äänihuulten avulla.

Konsonanttien pääryhmät ovat resonantit ja obstruentit.

Luokittelu

Ääntötapa 

Resonantit muodostetaan avauman avulla:
puolivokaali: ilmavirta kulkee suun keskeltä ulos, kuitenkin siten että ääntöväylään muodostetaan ahdas kapeikko, esimerkiksi j, w
likvida: yhteisnimitys lateraaleille ja tremulanteille
lateraali: ilmavirta kulkee ulos kielen laitojen yli, esimerkiksi l
tremulantti: ilmavirta on katkonainen, muodostetaan tärysupistuman avulla, esimerkiksi r
nasaali: osa ilmavirrasta tulee ulos myös nenän kautta, esimerkiksi m, n 

Obstruentit muodostetaan supistuman avulla:
klusiili eli sulkuäänne: ilmavirta katkeaa täydellisesti, esimerkiksi soinnittomat k, p ja  t sekä soinnilliset g, b ja d
frikatiivi eli hankausäänne: ilmavirran kulku on osin estetty:
sibilantti: kouruäänne, ilmavirran kapeikko on kourumainen, esimerkiksi s ja ʃ
spirantti: rakoäänne, ilmavirran kapeikko on tasainen ja leveä, esimerkiksi f, v ja h.
affrikaatta: samassa paikassa ääntyvän klusiilin ja frikatiivin yhteisäänne, esimerkiksi tʃ ja dʒ.

Ääntämispaikka 

Ääntämispaikalla tarkoitetaan konsonantin tuottamisessa olennaista kohtaa ääntöväylässä ts. kohtaa, jossa tuotetaan konsonantista riippuen sulku tai supistuma. Konsonanttien ääntämispaikat huulista nieluun ovat seuraavat:
bilabiaalinen (ylähuuli-alahuuli), esimerkiksi m, p, w
labiodentaalinen (alahuuli-ylähampaat), esimerkiksi  v
dentaalinen (ylähampaat), esimerkiksi suomen t
alveolaarinen (hammasvalli), esimerkiksi suomen  d
palataalinen (kova kitalaki), esimerkiksi j, saksan ich-Laut, espanjan ll ja ñ
velaarinen (kieli-pehmeä kitalaki), esimerkiksi k, g, saksan ach-Laut, äng-äänne
uvulaarinen (kitakieleke), esimerkiksi “ranskalainen”  r
faryngaalinen (nielu), esimerkiksi heprean kirjain חית eli [ħeːθ], vastaa suomen äännettä 'h' sanassa "pahka"
epiglottaalinen (kurkunkansi), lähinnä arabiassa usein "faryngaalisiksi" kutsutut kurkkutäryäänteet
laryngaalinen, glottaalinen (kurkunpää, larynx; äänirako, glottis) esimerkiksi suomen katkoäänne (glottaaliklusiili) ilmauksessa  anna olla sanojen välissä.

Soinnillisuus 

Konsonanttien soinnillisuus syntyy siten, että samaan aikaan kun johonkin em. ääntämispaikoista muodostetaan sulku tai supistuma äänihuulet värähtelevät. Resonantit ovat tavallisesti aina soinnillisia, mutta esimerkiksi yhdessä suomen sukukielistä, mokšassa, esiintyy soinniton   r- ja   l-äänne.

soinnillisia klusiileja ovat  b, g ja  d
soinnillisia sibilantteja ovat  z ja ʒ
soinnillisia affrikaattoja ovat  dz ja  dʒ.

Konsonanttiäänteet kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa 

Harmennetut alueet kuvaavat äänteitä, joita IPA:n mielestä ei voi luonnollisesti ääntää. Sarakkeiden oikeanpuoleinen äänne on soinnillinen, vasen soinniton.

Lisäksi on olemassa kaksoisartikuloidut pulmoniset konsonantit:
 ɕ — soinniton alveolaarinen palataalinen sibilantti
 ʑ — soinnillinen alveolaarinen palataalinen sibilantti
 ɧ — soinnillinen dorsopalataalinen frikatiivi (ruotsin ns. sj-äänne)
 ʍ — soinniton labiovelaarinen approksimantti
 w — soinnillinen labiovelaarinen approksimantti
 ɥ — labiopalataalinen approksimantti
 ɫ — velaarinen alveolaarinen approksimantti
 k͡p — soinniton labiovelaarinen plosiivi
 ɡ͡b — soinnillinen labiovelaarinen plosiivi
 ŋ͡m — labiovelaarinen nasaali
Ja myös affrikaatat:
 p̪f — soinniton labiodentaalinen affrikaatta
 ts — soinniton alveolaarinen affrikaatta
 dz — soinnillinen alveolaarinen affrikaatta
 tʃ — soinniton postalveolaarinen affrikaatta
 dʒ — soinnillinen postalveolaarinen affrikaatta
 tɕ — soinniton alveolaarinen palataalinen affrikaatta
 dʑ — soinnillinen alveolaarinen palataalinen affrikaatta
 ʈʂ — soinniton retrofleksi affrikaatta
 ɖʐ — soinnillinen retrofleksi affrikaatta
 tɬ — soinniton alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
 dɮ — soinnillinen alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
 cç — soinniton palataalinen affrikaatta
 ɟʝ — soinnillinen palataalinen affrikaatta

Lähteet

Viitteet

Seulonnan keskeiset artikkelit