Nostraattiset kielet

Nostraattiset kielet on toisilleen sukulaisiksi arveltujen kieliryhmien eli kieliperheiden ryhmä, joka on hypoteettinen ja kiistanalainen. Se on myös teorian mukaan lähin yläryhmä, joka yhdistää uralilaisia ja indoeurooppalaisia kieliä. Nostraattinen hypoteesi ei ole saanut kielitieteilijöiden keskuudessa laajaa kannatusta. 

Nostraattisiin kieliin kuuluvat kieliryhmät:

 Indoeurooppalaiset kielet
 Uralilaiset kielet 
 Altailaiset kielet 

Joidenkin oletusten mukaan myös:

 Afro-aasialais-seemiläiset kielet
 Dravidakielet

Yllä mainittuihin kieliin kuuluisivat muiden muassa heprea, ruotsi, italia ja suomi. 

Nostraattisia kieliä on esitetty yhdistävän useiden äännevastaavuuksilla perusteltujen kantasanojen, joita on puhuttu kantanostraatiksi kutsuttavassa kielessä ennen sen hajoamista ympäri maailmaa asettuneiksi tytärkieliksi ja kieliryhmiksi. Näitä sanoja olisi kaikissa nostraattisiin kieliin kuuluvissa kieliperheissä. Kantasanat eivät esiintyisi kaikissa yksittäisissä kielissä, mutta lähes kaikkiin ryhmän kieliin kuuluisi useita nostraattisia kantasanoja. Eräiden arvioiden mukaan nostraattisia kantasanoja olisi noin tuhat, näistä useita myös suomessa. Myös joitakin kieliopillisia päätteitä ja partikkeleita on esitetty nostraattisiksi, kuten uralilainen lokatiivi *-na (suomen essiivi) ja indoeurooppalainen prepositio *en (englannin in). 

Nostraattisten kielten hypoteesi on eräiden suomen sanojen alkuperää koskevien käsitysten kanssa ristiriidassa. Useiden suomen sanojen, jotka on esitelty mm. muinaisina indoeurooppalaisina lainasanoina, selitetään nostraattisen hypoteesin mukaan olevan alkujaan omaperäisiä.

(V=tuntematon vokaali)
(Huom. koska yllä oleva näyte on melko vanha, se saattaa sisältää vanhentuneita rekonstruktioita)

Katso myös
Indouralilaiset kielet
Uralilais-altailaiset kielet

Lähteet

Aiheesta muualla
 Mother Tongue, issue 31 – englanniksi, Useiden kielitieteilijöiden versioita nostraattisista kielistä  (Varoitus: isoja kuvatiedostoja.)
 Marek Stachowski, "Teoria nostratyczna i szkoła moskiewska" .(pdf) – LingVaria 6/1 (2011): 241–274

Hypoteettiset kielikunnat