Sivistys

Sivistys tarkoittaa kasvatuksen kautta omaksuttua tietoa ja henkistä kehittyneisyyttä. Voidaan puhua opillisesta tai muodollisesta sivistyksestä, akateemisesta sivistyksestä, humanistisesta ja luonnontieteellisestä sivistyksestä, yleissivistyksestä tai kansansivistyksestä, toisaalta taas ihmisen sisäisestä kehittyneisyydestä. Jälkimmäiseen, henkisen kypsyyden merkitykseen, saatetaan viitata ”sydämen sivistyksenä”. Lisäksi sanaa sivistys käytetään kulttuurin tai sivilisaation synonyymina.

Suomen kielen sana sivistys on Reinhold von Beckerin sepittämä, ja se tuli nykymerkityksessään käyttöön 1820-luvulla. Sana pohjautuu sanoihin siveä, siivo.

Katso myös 
 Koulutus
 Käytöstavat
 Paideia
 Tieteen yleistajuistaminen
 Viisaus

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Dahlberg, Julia: ”Den sanna bildningen. Nationellt och universellt som strategi inom den finska kunskapseliten, ca 1820–1850”, Historisk Tidskrift för Finland 101:4 (2016), 351–381.
 Kokko, Heikki: Sivistyksen varhaista käsitehistoriaa . Kasvatus & aika 4/2010.
 Korhonen, Johanna: Sivis­ty­mät­tö­myys on vaarallinen arvo. Suomenmaa.
 Mansikka, Jan-Erik & Paalasmaa, Jarno: .
 Pitkänen, Anna-Kaisa: Sivistys vaatii aikaa. Ylioppilaslehti 20.10.2000.
 Sivistystyössä korostuu oppijan ainutlaatuisuus  (Väitöstiedote: Seppo Niemelän väitös sosiaalipedagogiikan alalta)
 Salmela, Sauli: "Klassisesta sivistyksestä ihmisyyden, kasvatuksen ja hyvän elämän perustana", teoksessa Autio, Tero & Hakala, Liisa & Kujala, Tiina (toim.), Siirtymiä ja ajan merkkejä koulutuksessa: Opetussuunnitelmatutkimuksen näkökulmia, Tampere University Press, Tampere 2019
 Taneli, Matti: Kasvatus on kasvamaan saattamista. Kasvatusfilosofinen tutkimus J. A. Hollon sivistyskasvatusajattelusta  (Väitöskirja, 30.11.2012)
 Väänänen, Kalervo: Meidän pitää sivistyä enemmän, jotta pääsemme lajinarsismista eroon 

Kasvatusfilosofia
Kulttuuri
Seulonnan keskeiset artikkelit