Hattula

Hattula on kunta Kanta-Hämeen maakunnassa eteläisessä Suomessa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Hattulan naapurikuntia ovat Hämeenlinna sekä Pirkanmaan puolella sijaitsevat Pälkäne ja Valkeakoski. Ennen vuoden 2009 alussa toteutettua Hämeenlinnan suurta kuntaliitosta naapurikuntia olivat edellisten lisäksi Hauho, Kalvola, Renko ja Tammela. Hattulaan yhdistettiin vuonna 1971 Tyrvännön kunta, jonka pohjoisosa liitettiin kuitenkin vuonna 1978 Valkeakoskeen.

Hattula tunnetaan erityisesti pitkästä historiastaan merkittävänä varuskuntapaikkakuntana sekä kirkkohistoriallisena pyhiinvaelluskohteena. Siellä sijaitseva koko historiallisen Hämeen vanhin kirkko, Hattulan Pyhän Ristin kirkko, toimi jo keskiajalla merkittävänä pyhiinvaelluskohteena. Alueella, jossa nykyisin toimii Panssariprikaati, on vieraillut vuosisatojen aikana useita kuninkaallisia ja keisarillisia vieraita tarkastamassa sotaväkeään. Vuonna 1863 Hattulaan suuntautuneella matkallaan keisari Aleksanteri II antoi kieliasetuksen, jolla suomen kieli nostettiin tasaveroiseksi ruotsin kielen kanssa. Tämän tapahtuman kunniaksi Hattulan kunta on julistautunut suomen kielen kunnaksi. Hattulassa sijaitsee myös 2016 käyttöön otettu monitoimirakennus Juteinikeskus, jossa sijaitsee esimerkiksi alakoulu, liikuntasali ja kouluravintola. Juteinikeskus edustaa uudenlaista opetuskulttuuria muun muassa avoimine oppimisympäristöineen, sähköisine opetusmateriaaleineen sekä henkilökohtaisine päätelaitteineen.

Kunnan elinkeinot ja koulutus

Hattulan kunnan ylivoimaisesti suurin työnantaja on kuntaan sijoitettu Panssariprikaati, jossa työskentelee noin 600 henkeä. Muita tärkeitä työnantajia ovat muun muassa kunta sekä Hämeen ammattikorkeakoulu. Hattulan kunnan työttömyysaste on noin 7,4 prosenttia (2017).
Kunnassa toimii myös vapaaehtoinen palokunta Hattulan VPK, jolla on sekä auto- että venekalustoa.

Kunnassa toimii viisi alakoulua: Juteinin koulu, Lepaan, Nihattulan, Parolan ja Pekolan koulut. Tämän lisäksi kunnan keskustassa Parolassa toimivat Parolan yhteiskoulu sekä Parolan lukio. Parolan lukio aloitti uusissa kampusmaisissa tiloissa kunnan keskustaajamassa syksyllä 2020.

Väestönkehitys
Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Hattulassa oli 9 610 asukasta, joista 7 141 asui taajamissa, 2 379 haja-asutusalueilla ja 90:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hattulan taajama-aste on 75,0 %. Hattulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Parolan taajama sijaitsee pääosin Hattulassa, mutta pieniltä osin myös Hämeenlinnassa. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Lepaa lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.

Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hattulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Hattulan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hattulan alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.

Helluntaiseurakunta Hattulan Kotikirkko järjestää aktiivisesti toimintaa ja pitää hyvän tahdon kirpputoria omalla helluntaikirkollaan Mierolassa.

Liikenneyhteydet
Kunnan kautta kulkevat tärkeimmät tieyhteydet ovat valtatie 3 ja kantatie 57. Kunnan keskustaajaman Parolan kautta kulkee myös Suomen päärata, jolla kulkevista junista osa pysähtyy myös Parolassa. Lisäksi kunnan alueella kulkee myös Vanajaveden vesireitti, jota pitkin pääsee esimerkiksi Hämeenlinnaan tai Tampereelle.

Kylät ja taajamat
Hakimäki, Halkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Jokivarsi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Lusi, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Peltokylä, Pyhälahti, Rahkoila, Retula, Saari, Sattula, Siukola, Takajärvi, Tenhiälä, Tyrväntö, Valtee, Ventola, Vuohiniemi.

Tunnettuja hattulalaisia 

 Eija-Liisa Ahtila, professori, taiteilija, ohjaaja, valokuvaaja
 Timo Alakotila, taiteilijaprofessori, muusikko, säveltäjä
 Mikko Alkio, lakimies, poliitikko
 Osmo Anttila, kaupunkineuvos, kaupunginjohtaja
 Margit Eskman, pääjohtaja, ministeri, kansanedustaja
 Carl Gustaf von Essen, pappi
 Enoch Furuhjelm, asessori
 Irwin Goodman, laulaja, esittäjä ja säveltäjä
 Axel Fredrik Granfelt, pappi, valtiopäivämies
 Gustaf Fredrik Gejtel, senaattori
 Eino Grönholm, kansanedustaja
 Birgit Gyllenbögel, kirjailija
 Ben Walter Heikel, valtionpomologi, opettaja, yritysjohtaja
 Ludvig Fredrik Heimbürger, puheenjohtaja, kartanon omistaja, todellinen valtioneuvos
 Philipp Petter Heimbürger, kauppias, kartanon omistaja
 Hannu Hämäläinen, yleisurheilija
 Jaakko Juteini, kirjailija, suomalaisuusmies
 Arto Järvelä, kansanmuusikko
 Kustaa Järvinen, everstiluutnantti
 Mika Järvinen, jääkiekkomaalivahti
 Alfred Oswald Kairamo, kasvitieteilijä, poliitikko, yritysjohtaja
 Niko Kapanen, jääkiekkoilija
 Väinö Kamppuri, taidemaalari
 Kauko Kare, toimittaja 
 Risto Kare, kenraalimajuri
 Antti Kerälä, jääkiekkoilija
 Erkki Kivimäki, suurlähettiläs
 Timo Koivu, Mannerheim-ristin ritari
 Ritva Kovalainen, taiteilijaprofessori, valokuvataiteilija
 Georg Carl Fridolf Kuhlefelt, juristi, pormestari, valtiopäivämies
 Liisa Lauerma, lastenkirjailija 
 Erkki Lehtonen, teollisuusneuvos
 Leila Lotti, kamarineuvos, yritysjohtaja, kirjailija
 Aino Mattila, teatterinjohtaja, näyttelijä
 Antti Miettinen, jääkiekkoilija
 Heikki Mikkola, everstiluutnantti
 Bengt Mårteninpoika, linnan vuoti, käräjätuomari, 
 Torsten Fredrik Zacharias Nordenwan, kunnallisneuvos, valtiopäivämies
 Jukka Oas, EU-johtaja
 Eero Ojanen, filosofi, toimittaja ja kirjailija
 Armas Perksalo, yritysjohtaja, everstiluutnantti
 Bror Pehr Markus Peterson, senaatin prokuraattori, senaattori
 Pentti Pietilä, jääkiekkoilija, kunnallispoliitikko, maanviljelijä
 Erik Pistolhjelm, eversti
 Petter Pistolhjelm, majuri
 L. A. Puntila, historioitsija ja poliitikko
 Martti Pura, ministeri, kansanedustaja, kunnanjohtaja
 Regina Rask, kirjailija, toimittaja
 Raili Rytkönen, kirjailija, historian tutkija
 Henrik Erland Salonen, koristemaalari
 Mauri Sariola, kirjailija
 Eevert Simola, professori, kirjailija
 Yrjö Sirola, opettaja ja poliitikko
 Yrjö Soini, kirjailija, toimittaja
 Axel Solitander, pääkonsuli, ministeri
 Edvard Robert Standertskjöld, vapaaherra, valtiopäivämies
 Sten Sture vanhempi, Ruotsin valtionhoitaja, Vesunnin kartanon omistaja
 Benjamin Sulin, pappi, valtiopäivämies
 Kaarina Suonio, poliitikko
 Arvid Henrikinpoika Tavast, jalkaväen päällikkö, tuomari
 Esko Tie, jääkiekkoilija
 Hannu Toivonen, jääkiekkomaalivahti
 Juha Toivonen, jääkiekkomaalivahti
 Ingeborg Tott, Hämeen linnan päällikkö, Vesunnin kartanon omistaja
 Klaus Åkenpoika Tott, Suomen käskynhaltija, valtaneuvos
 Åke Klaunpoika Tott, tuomari
 Åke Yrjänänpoika Tott, valtaneuvos, Suomen sotilaskäskynhaltija, Hämeen linnan päällikkö
 Ismo Valkoniemi, kirjailija, toiminnanjohtaja
 Saimi Vuolle, näyttelijä, puvustaja
 Magnus Wegelius, olympiamitalisti
 Fredrika Wetterhoff, pedagogi
 Karl Gustaf Wetterhoff, kirjailija, toimittaja

Politiikka
Hattulan kunnanvaltuustossa on 33 jäsentä. Vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomus sai yhdeksän paikkaa, perussuomalaiset seitsemän, SDP kuusi, keskusta neljä, Huomisen Hattula, vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit kaksi sekä vihreät yhden. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii perussuomalaisten Kari Ventola, ja kunnanhallituksen puheenjohtajana kokoomuksen Ellen Rydbeck. Hattulassa toimii myös nuorisovaltuusto.

Hattulan kunnanjohtajana toimii Pekka Järvi. Hänet valittiin virkaan syyskuussa 2021, mutta hän oli toiminut edellisen kunnanjohtajan Katariina Koiviston viransijaisena elokuusta 2020.

20. syyskuuta 2006 Hattulan kunnanvaltuusto päätti jäädä ulos vuoden 2009 alussa toteutuneesta Hämeenlinnan seudun kuntaliitoshankkeesta. Hattulasta kuitenkin liitettiin pieni alue, jotta Hämeenlinnaan yhdistyneellä Kalvolalla ja Kanta-Hämeenlinnalla olisi maayhteys.

Hattulan kunnanvaltuustoon on kuulunut vuoden 2021 vaaleista lähtien 33 jäsentä. Vuosina 1976–1988 valtuustoon kuului 27 jäsentä ja vuosina 1988–2021 35 jäsentä. Vuoteen 1996 asti valtuuston suurin puolue oli SDP. Sittemmin kokoomus on ollut valtuuston suurin puolue lukuun ottamatta vuoden 2004 vaaleja, joissa Hattulan Sitoutumattomat ja SDP saivat molemmat kymmenen paikkaa.

Nähtävyyksiä 

Hattulan keskeisimmät nähtävyydet perustuvat kunnan pitkään historiaan kirkollisena pyhiinvaelluskohteena sekä Parolannummen varuskunnan sijaintipaikkana. Parolan varuskunnassa toimii Panssariprikaati. Varuskunnan lähistöllä ovat myös panssari- ja panssarintorjuntajoukkojen historiaa esittelevä Panssarimuseo sekä Andreas Fornanderin Parolan leijona -veistos. Parolan leijona on keisari Aleksanteri II:n 29. heinäkuuta 1863 Parolannummelle tekemän vierailun muistoksi pystytetty patsas, jossa on kuulaa käpälässään pitelevä leijona. Sama aihe toistuu Panssarikoulun lipussa. Yli viisimetrinen muistomerkki sijaitsee varuskunnan harjoituskentän etelälaidassa.

Hattula on suuri golfpitäjä. Siellä sijaitsee kaksi golfkenttää, 3 multigolfkenttää, 5 frisbeegolfkenttää ja 2 minigolfkenttää. Hattula Golfissa on myös suuri golf-outletmyymälä sekä golfsimulaattori.

Evankelisluterilaisia kirkkoja on kunnassa kolme: keskiaikainen Pyhän Ristin kirkko, 1850-luvulla rakennettu Hattulan uusi kirkko sekä Suotaalassa 1700–1800-lukujen vaihteessa rakennettu Tyrvännön kirkko. Näiden lisäksi kunnan keskustaajamassa toimii myös helluntaiseurakunta Kotikirkko.

Pitkää kartanokulttuuria Hattulassa edustavat Ahlbackan, Ellilän, Metsänkylän, Lepaan, Lahdentaan, Suontaan ja Vesunnin kartanot. Vesunnin kartano oli Ruotsin kunigas Kustaa Vaasan yksityisomaisuutta. Varhaisemmasta asutuksesta alueella kertovat paitsi rautakautinen Tenholan linnavuori, myös lukuisat arkeologiset löydöt. Myös Historiallinen Hämeen Härkätie (yhdystie 2855) kulkee kunnan alueella kappaleen matkaa Kivijoen ja Kouvalan kylissä.

Hattulaan 2016 valmistunut Juteinikeskus on myös nähtävyys aaltomaisine muotoineen. Keskus on suunniteltu uudenlaista opetuskulttuuria mukaillen avoimine oppimisympäristöineen ja monipuolisine digitaalisine mahdollisuuksineen. Suuri rakennus lämmitetään ekologisesti maalämmöllä.

Muita nähtävyyksiä Hattulassa ovat muun muassa Mierolan silta sekä Lepaan puutarhaoppilaitos, jonka yhteydessä sijaitsee myös ainutlaatuinen viinitila myymälöineen.

Ruokakulttuuri
Hattulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja ohraryynipuuro.

Katso myös 
 Luettelo Hattulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Hattulan kunnan kotisivut
 Lepaan kartanon kotisivut
 Vuohiniemen historiaa 
 Renkajärven suojeluyhdistys
 Tilastokeskus – Hattulan avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit