Virrat

Virrat () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Ruoveden pitäjästä erotettu kunta perustettiin vuoden 1868 alussa, perustamispäätös tehtiin vuonna 1867. Virrat muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi 1. tammikuuta 1974, ja kauppalasta kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Virrat kuului aiemmin Vaasan lääniin, josta se siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1969 alussa.

Vuonna 1928 julkaistussa Pienessä tietosanakirjassa Virtain katsotaan kuuluvan Pohjois-Satakuntaan. 1960-luvulla julkaistussa Uudessa tietosanakirjassa Virrat mainitaan Etelä-Pohjanmaan maakuntaan kuuluvaksi. Vuoden 1968 Suomi-käsikirja määrittelee Virtain sijaitsevan Pirkanmaalla Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Suomen rajoilla historiallisessa Satakunnassa.

Virroilla asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Virtain naapurikunnat ovat Alavus, Keuruu, Kihniö, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Seinäjoki, Ylöjärvi ja Ähtäri.

Virtain kirkko on rakennettu 1772–1774 kirkonrakentaja Antti Hakolan johdolla. Virtain seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan.

Virrat-nimeen liittyvää
Virrat on Suomen kunnista ainoa, jolla on monikkomuotoinen nimi. Myös Virrat-nimeen liittyvät taivutusmuodot ovat omanlaisiaan: sitä taivutetaan ulkopaikallissijoissa: Virroilla, Virroilta, Virroille; nimen omistusmuoto kuuluu Virtain (ei Virtojen). Virtolainen tarkoittaa Virtain asukasta.

Historiaa
Virroilta on löydetty muutamia noin 7 500 vuotta vanhoja esikeraamisen ajan kiviesineitä sekä yksi noin 4 500 vuotta vanha kampakeramiikan aikainen saviastia. Suomalaisia erämiehiä liikkui Virtain seudulla jo rautakaudella, mistä todistavat Härkösen kylän liepeiltä löydetyt keihäänkärjet ja miekkojen kappaleet. Myös lappalaisten arvellaan liikkuneen näillä seuduilla vielä varhaiskeskiajalla, minkä jälkeen yläsatakuntalaiset alkoivat harjoittaa täällä laajaa eränkäyntiä. Eräomistuksia oli Pirkkalan, Vesilahden ja Ylä-Sastamalan talollisilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.

Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat 1500-luvun puolivälin jälkeen Virtainkylään, Vaskivedelle, Liedenpohjaan ja Hauhuuseen. Vuonna 1570 Virroilla oli 25 veroa maksanutta taloa ja 1700-luvun alkuun mennessä taloluku oli kasvanut 47:ään. Virrat kuului alun perin Suur-Pirkkalasta erotettuun Ruoveden pitäjään, kunnes se liitettiin vuonna 1776 vasta perustettuun Vaasan lääniin. Virtain ensimmäinen kirkko rakennettiin 1650-luvulla.

Keisari Aleksanteri II määräsi vuonna 1858 Vaasan läänin maaherran suorittamaan Virtain seudulla tarpeelliset tutkimukset kaupungin perustamista varten. Suomen senaatti laaditutti kolme asemakaavaluonnosta, mutta kaupungin perustaminen jäi toteuttamatta. Vuonna 1886 perustettiin Killinkoskelle villankehräämö, joka muutettiin puuhiomoksi vuonna 1911. Tehtaan ympärille muodostuneen yhdyskunnan ansiosta Killinkoski kehittyi Virtain kirkonkylän kokoiseksi taajamaksi.

Suomen sodan aikana vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin johtama sissiosasto ryösti venäläisten sotajoukkojen varastoja (Rothin ja Spoofin sissiretki). Kansalaissodan aikana käytiin Vaskivedellä miltei yhtämittaisia taisteluja helmi- ja maaliskuussa 1918, ja niiden vuoksi punaisten oli peräännyttävä tästä rintamansa pohjoisimmasta tukikohdasta.

Vuoden 1973 alussa Virtaihin liitettiin tuolloin lakkautetun ja pääosin Vilppulaan liitetyn Pohjaslahden kunnan luoteisosa, mm. Monoskylä. Virroilla siirryttiin peruskoulujärjestelmään syyslukukauden 1975 alussa.

Virroilla sattui tammikuussa 1979 vanhainkodin palo, jossa sai surmansa 27 vanhusta. Kyseessä on Suomen toiseksi eniten kuolonuhreja vaatinut palo vuonna 1966 tapahtuneen Lapinlahden kunnalliskodin tulipalon jälkeen. Tuhoutuneen vanhainkodin paikalla Jäähdyspohjan kylässä on vuonna 1989 paljastettu muistomerkki. Kotalan kylässä sijaitsee vuonna 1936 paljastettu karhunkaataja Martti Kitusen muistomerkki.

2000-vuosituhannella
Killinkosken pankkiryöstö vuonna 2009 ylitti kansallisen uutiskynnyksen. Pakenemisen yhteydessä liettualaissyntyinen ryöstäjä ampui käsiaseellaan poliisimiestä, joka kuoli vammoihinsa. Ryöstäjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.

Virtain sote-yhtiön sote-palvelujen toimitus johti valtioneuvostotason käsittelyyn.

Vuonna 2020 joulukuussa Perinnekylän alueelle ilmestyi selittämätön metallipylväs-monoliitti, joka myöhemmin löytyi Toisvedestä.

Liikenne ja turismi

Kunta on hyvien tieyhteyksien varrella Tampereen, Porin ja Jyväskylän välimaastossa. Keskustan tuntumassa risteävät Porin ja Jyväskylän välinen valtatie 23, Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66, Killinkosken kautta Ähtäriin ja edelleen Pietarsaareen kulkeva kantatie 68 sekä Tampereelta Näsijärven länsipuolitse tuleva kantatie 65. Alueella on runsaasti pienteollisuutta ja kauppoja. Tuurin kyläkauppa, Ähtärin eläinpuisto, Herraskosken kanava ja Perinnekylä ovat lyhyen ajomatkan päässä.

Kaupungin läpi kulkee vuonna 1938 käyttöön otettu Haapamäki–Pori-rata, josta suurin osa lakkautettu 1985. Henkilöliikenne lakkautettiin 1981 ja viimeinen juna kulki kaupungin läpi 27.12.1984. Nykyisin lähimmät rautatieasemat sijaitsevat ns. vanhalla Pohjanmaan radalla (Haapamäki–Seinäjoki-rata) Haapamäellä ja Ähtärissä. Tampereelta Virroille johtaa laivareitti, Runoilijan tie.

Luonto

Virtain maisemakuvassa on nähtävissä keskisuomalaisia piirteitä harvoine, lähinnä järvien rannoille keskittyneine asutuksineen, laajoine metsäalueineen ja suurine maaston korkeuseroineen. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suuri vedenjakaja Suomenselkä kulkee Virtain luoteisosan poikki. Alkuperäistä metsää, järviä ja luontoa on runsaasti. Pari kilometriä keskustasta Ruoveden suuntaan, kantatie 66:n varrella, ovat luonnonnähtävyytenä tunnetut Torisevan rotkojärvet. Järviä kunnan alueella on kaikkiaan 269 ja sisävesiä on kunnan pinta-alasta 10,5 %. Järvistä suurimmat ovat Vaskivesi–Visuvesi, Toisvesi ja Seinäjärvi. Virtain järvet kuuluvat pääosin Kokemäenjoen vesistön latvavesiin Ähtärin ja Pihlajaveden reitteihin. Luoteessa sijaitseva Seinäjärvi ja sen lähijärvet laskevat Seinäjokea myöten Kyrönjokeen, joka puolestaan laskee Pohjanlahteen Vaasan itäpuolella. Palolammintiellä sijaitsee luonnonnähtävyys syvä Palolammin rotkoluoma kallioineen.

Juhannuskunta
Virrat on Suomen ”virallinen” Juhannuskaupunki – tavaramerkki on rekisteröity 31. heinäkuuta 2002. Juhannusjulistus lähetetään Virroilta joka juhannusaatto kello 18.00. Runomuotoinen juhannusjulistus on virtolaisen Markku Sorvarin kirjoittama. Aikaisempina vuosina julistus on ollut kuultavissa radiossa ja vuonna 2007 se lähetettiin suorana Yle TV2 -kanavalla. Virtain maine monipuolisena kesämökkikuntana on kasvanut tittelin myötä. Virroilla sijaitsee merkittävä osa Pirkanmaan loma-asunnoista. Vuosina 1984–1994 Virroilla järjestettiin myös juhannuksena nuorta yleisöä kymmentuhatpäisin kerännyt Rantarock.

Ruokakulttuuri
Virtain pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lantusta ja muikuista keitetty lohkosoppa, imelletty ruispuolukkapuuro eli jälkiruokatirri sekä kuminalla maustettu varilimppu.

Välimatkat
Vaikka Virtain sijainti on keskeinen ja liikenneyhteydet hyvät, välimatkat ovat pitkähköt lähikuntiin. Virrat sijaitsee Seinäjoen, Jyväskylän, Porin sekä Tampereen väliin jäävällä alueella. Lähin kaupunkikeskus on Seinäjoki Etelä-Pohjanmaan puolella. Tuurin matkailukeskukseen on matkaa 51 kilometriä.

Teiden päätepisteet
  Helsinki 285 km
  Kouvola 276 km
  Hanko 385 km
  Turku 255 km
  Vaasa 174 km
  Kalajoki 279 km
  Varkaus 242 km
  Joensuu 361 km
  Kajaani 401 km
  Oulu 417 km
  Kuusamo 626 km
  Rovaniemi 637 km
  Utsjoki 1087 km
  Enontekiön Kilpisjärvi 1005 km

Lähimmät maakuntakeskukset
  Seinäjoki 90 km
  Jyväskylä 114 km
  Pori 152 km
  Tampere 105 km

Lähikunnat
  Ruovesi 37 km
  Ähtäri 41 km
  Alavus 43 km
  Keuruu 54 km
  Parkano 60 km
  Mänttä-Vilppula 61 km
  Jalasjärvi 69 km

Lähimmät rautatieasemat
  Keuruun Haapamäen rautatieasema 41 km
  Ähtärin rautatieasema 41 km
  Alavuden rautatieasema 46 km
  Parkanon rautatieasema 53 km

Sisäiset välimatkat

 Kirkonkylästä Liedenpohjaan 18 km
 Kirkonkylästä Killinkoskelle 20 km
 Kirkonkylästä Kotalaan 16 km
 Kirkonkylästä Koroon 13 km
 Kirkonkylästä Vaskivedelle 21 km
 Kirkonkylästä Kurjenkylään 24 km

Elinkeinot ja teollisuus 
Virrat on rakenteellisesti teollistunut maatalouskunta. Virroilla merkittävä osa elinkeinorakenteesta on maataloudessa, mutta Virroilla on myös laajalti pienteollisuutta. Myös matkailu on Virroilla merkittävä elinkeino.

Politiikka

Valtuusto
Virtain valtuuston paikkajakauma kaudella 2021–2025:
 Kesk.: 8
 Virtain Valtin yhteislista: 6
 SDP: 5
 PS: 4
 Vas.: 2
 Kok.: 1
 KD: 1
 Yhteensä: 27

Lähde: Oikeusministeriö

Eduskuntavaalit 2019

Eduskuntavaaleissa 2019 puolueiden kannatusprosentit Virroilla olivat seuraavat:
 Suomen Keskusta: 31,0 %
 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue: 18,8 %
 Perussuomalaiset: 16,5 %
 Kansallinen Kokoomus: 10,0 %
 Vasemmistoliitto: 8,5 %
 Suomen Kristillisdemokraatit (KD): 6,9 %
 Vihreä liitto: 3,7 %
 Kansalaispuolue: 1,7 %
 Seitsemän tähden liike: 1,0 %
 Liike Nyt ry Pirkanmaa yhteislista: 1,0 %
 Muut: 0,9 %

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Virroilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: 
 Virtain seurakunta

Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Virroilla vuosina 1982 ja 2016.

Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Virroilla toimivat Kurjenkylän helluntaiseurakunta ja Virtain helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Virtain alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Kyliä
Herranen
Härkönen
Jäähdyspohja
Ikkala
Killinkoski
Koro
Kotala
Kurjenkylä
Lahdenkylä
Liedenpohja
Monoskylä
Ohtola
Rantakunta
Vaskivesi
Vaskuu
Äijänneva

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Virroilla oli 6 844 asukasta, joista 3 492 asui taajamassa, 3 307 haja-asutusalueilla ja 45:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Virtain taajama-aste on 51,4 %. Kunnassa on kaksi taajamaa, Virtain keskustaajama ja Killinkoski.

Virrat kirjallisuudessa 
 

Virrat esiintyy kirjallisuudessa mm. useissa Teuvo Saavalaisen romaaneissa sekä Kauno Vuorenpään kansalais­sotaa käsittelevässä kirjassa Virrat 1918.

Merkittäviä ja tunnettuja virtolaisia

Kansanedustajia
 Harri Jaskari (s. 26. maaliskuuta 1964 Virrat), kansanedustaja (Kok.) 2007–
 Hilma Koivulahti-Lehto (24. huhtikuuta 1881 Virrat – 27. syyskuuta 1955 Virrat), kansanedustaja (SDP) 1919–1945 ja 1948–1951
 Matti Maijala (17. heinäkuuta 1923 Kangasala – 30. tammikuuta 2007 Virrat), kansanedustaja (Kesk.) 1970–1972 sekä 1975–1991
 Helmi Morri (s. 5. toukokuuta 1938 Pohjaslahti), kansanedustaja (Kesk.) 1991–1995
 Lauri Perälä (3. elokuuta 1881 Alavus – 5. huhtikuuta 1942 Virrat), kirjailija, kansanedustaja (ML) 1919–1924
 Eino Syrjä (9. maaliskuuta 1928 Virrat – 5. joulukuuta 2002 Virrat), kansanedustaja (SMP) 1970–1972
 Lempi Tuomi (o.s. Kuusela, 27. elokuuta 1882 Virrat – 24. maaliskuuta 1958 Jyväskylä), kansanedustaja (SSTP) 1922–1923
 Onni Tuomi (entinen sukunimi Ahlbom, 21. marraskuuta 1875 Virrat – 4. tammikuuta 1933 Petroskoi, Neuvostoliitto), kansanedustaja (SDP) 1908–1918
 Jaana Ylä-Mononen (s. 5. helmikuuta 1961 Pohjaslahti), kansanedustaja (Kesk.) 1999–2007

Muita henkilöitä

 Marjaana Aumasto (s. 1958), kirjailija
 Väinö Hanhijoki (1896–2005), iäkkääksi elänyt mies
 Reino Heinonen (1898–1944), jääkärieverstiluutnantti
 Salomon Hellsten (1864–1922), ammattiyhdistysjohtaja
 Paavo Hietanen (s. 1931), pesäpalloilija
 Seppo Hovinen (s. 1951), keihäänheittäjä
 Hannu Häme (1904–1962), runoilija
 I. K. Inha (1865–1930), kirjailija, kääntäjä ja valokuvaaja
 Heikki Jartti (1887–1951), kirjailija
 L. J. Järvinen (1904–1957), kirjailija
 Risto Kangas-Ikkala (s. 1937), yritysjohtaja
 Matti J. Kankaanpää (1943–2017), tietokirjailija ja sukututkija
 Jouko Kilpi (s. 1961), korkeushyppääjä
 Katja Kilpi (s. 1974), korkeushyppääjä
 Martti Kitunen (1747–1833), metsästäjä, karhunampuja
 Vesa Korjus (s. 1981), aitajuoksija
 Pirkko Korkee (s. 1927), hiihtäjä
 Tapio Kuula (1957–2017), Fortumin toimitusjohtaja
 Tuula Laaksalo (s. 1953), keihäänheittäjä
 Jutta Larm (s. 1973), fitness-kilpailija ja yrittäjä
 Keijo Leppänen (s. 1960), uutisankkuri, kirjailija

 Helena Leveelahti (s. 1999), kiekonheittäjä
 Antti Lieroinen (k. 1643), noita ja selvänäkijä
 Verneri Liinamaa (1898–1972), kirjailija
 Pertti Niittylä (s. 1956), pikaluistelija
 Uolevi Nojonen (1939–2021), lasten- ja nuortenkirjailija
 Marjaliisa Pitkäranta (1941–2003), kuvittaja
 Mika Polku (s. 1975), korkeushyppääjä
 Vesa Rantanen (s. 1975), seiväshyppääjä
 Teuvo Saavalainen (1927–2002), kirjailija
 Kari Sainio (s. 1975), jalkapalloilija
 Kalervo Salo (1913–1994), kauppaneuvos
 Armid Sandberg (1876–1927), taidemaalari
 Yrjö Sariola (s. 1932), piispa
 Jukka Sihvonen (s. 1953), elokuvatutkimuksen professori
 Tom Sukanen (1878–1943), amerikansiirtolainen, laivanrakentaja, josta tehty elokuva
 Onni Tarjanne (1864–1946), arkkitehti
 Pellervo Uotila (1912–1990), järjestövaikuttaja, maanviljelysneuvos
 Jussi Viitala (s. 1940), tiedemies ja kirjailija
 Frans Viitanen (1864–1932), kirjailija
 Jari Yliaho (s. 1957), kitaristi
 Veeti Nikkinen (s. 2002), lentopalloilija.

Yhtyeitä
 Donna, rock-yhtye (rockin SM-voittaja 1975)
 Oliver, rock-yhtye
 Siberia, rock-yhtye

Ystävyyskaupungit 
  Aulum-Haderup, Tanska
  Gol, Norja
  Årjäng, Ruotsi

Katso myös 
 Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

Virtain kaupunki
Virtain kaupunki Facebookissa
 Tilastokeskus – Virtain avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit