Oskar II

Oskar II (Oscar Fredrik, 21. tammikuuta 1829 Tukholma – 8. joulukuuta 1907 Tukholma) oli Ruotsin kuningas vuosina 1872–1907 ja Norjan kuningas vuosina 1872–1905. Hän oli Norjan ja Ruotsin kuninkaan Oskar I:n (1799–1859) kolmas poika.

Elämäkerta 
Syntyessään hänet nimettiin Itä-Götanmaan herttuaksi. Hän liittyi laivastoon 11-vuotiaana ja hänet ylennettiin aliluutnantiksi heinäkuussa 1845. Myöhemmin hän opiskeli matematiikkaa Uppsalan yliopistossa. Hän nai Nassaun herttuan Vilhelmin tyttären prinsessa Sophie Wilhelmina Marianne Henriettan (1836–1913) 6. kesäkuuta 1857. Ruotsin kuningattarena tämä tunnettiin nimellä Sofia.

Oskarin veljen Kaarle XV:n ainoa lapsi, prinsessa Lovisa, ei silloisen perustuslain mukaan voinut naisena periä kruunua, joten Kaarle XV:n kuoltua 18. syyskuuta 1872 Oskar II seurasi veljeään Ruotsin ja Norjan kuninkaaksi. Hänet kruunattiin Norjan kuninkaaksi Nidarosin tuomiokirkossa Trondheimissä 18. heinäkuuta 1873. Hän otti kuninkaallisen moton: ”Brödrafolkens väl, Broderfolkenes Vel”. Kuningas opiskeli myös norjan kieltä. Poliittinen kriisi johti kuitenkin kuningaskuntien erottamiseen vuonna 1905. Hän ei sallinut sukunsa asettua Norjan valtaistuimelle, ja maiden suhteet paranivat ennen kuninkaan kuolemaa Tukholmassa 8. joulukuuta 1907. Hänen vanhin poikansa, Oscar Gustaf Adolf (1858–1950), seurasi häntä kuninkaana. Toiseksi vanhin poika, Oscar Bernadotte (1859–1953) luopui kruununperimysoikeudesta vuonna 1888 naidessaan suomalaissyntyisen hovineiti Ebba Munckin. Muut pojat olivat prinssi, Länsi-Göötanmaan herttua Carl (1861–1951) ja Närken herttua Eugén (1865–1947), joka oli tunnettu taidemaalarina. Prinssi Carlin tytär oli prinsessa Märtha (1901−1954), jonka puoliso oli Norjan kuningas Olavi V. Oscar Bernadotten poika oli Wisborgin kreivi, sotilas ja diplomaatti Folke Bernadotte (1895–1948).

Oskar II oli viimeinen Ruotsin kuningas, joka voideltiin ja käytti kruunajaisissaan historiallista Eerik XIV:n kruunua ja muita regalioita. Seuraavat hallitsijat ovat pitäneet niitä ainoastaan esillä kruunajaistilaisuudessa.

Kruununprinssinä Oskar vieraili vuonna 1870 Haaparannalla ja samassa yhteydessä myös Suomen puolella Torniossa.

Kunnianosoituksia

Ruotsalaiset ja norjalaiset 

  Serafiimiritarikunta (1829)
  Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta (1829)
  Miekkaritarikunta (1829)
  Pohjantähti-ritarikunta (1829)
  Vasa-ritarikunta (1866)
  Pyhän Olavin ritarikunta (1847)
  Norjan leijonan ritarikunta (perustaja, 1904)

Lähde:

Ulkomaalaiset 

  Pyhän Tapanin ritarikunta (Itävalta-Unkari)
  Albrekt Karhun ritarikunta (Anhalt)
  Uskollisuuden ritarikunta (Baden, 1877)
  Berthold I:n ritarikunta (Baden, 1877)
  Pyhän Hubertin ritarikunta (Baijeri)
  Leopoldin ritarikunta (Belgia)
  Etelän Ristin ritarikunta (Brasilia)
  Elefanttiritarikunta (Tanska, 1848)
  Dannebrogin ritarikunta (Tanska, 1863)
  Kamehameha I:n kuninkaallinen ritarikunta (Havaiji)
  Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Italia, 1862)
  Krysanteemiritarikunta (Japani)
  Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
  Kunnialegioona (Ranska)
  Sotilasmitali (Ranska)

Lähde:

Galleria

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Ruotsin kuninkaat
Norjan kuninkaat
Vuonna 1829 syntyneet
Vuonna 1907 kuolleet