Leksandin kunta

Leksandin kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Leksand.

Kunnan maapinta-ala on 1 221,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 012 henkeä (31.12.2021).

Leksand sijaitsee Siljan-järven eteläpuolella, sen keskustaa halkoo Österdalälven-joki, joka virtaa Östervikenin kautta Siljanjärveen. Leksandin kautta kulkee Riksväg 70-tie. Leksand on ollut 150 vuotta eräs Ruotsin matkailun suosima kohde. Leksandissa on hyvin säilynyttä maalaismaisemaa.

Leksandin ystävyyskaupunki Suomessa on Oulainen.

Leksandissa toimii menestyksekäs jääkiekkojoukkue, Leksands IF, jossa on vuosien varrella pelannut moni kuuluisaksi tullut suomalainen kiekkoilija.

Vuonna 2007 kunnassa oli 35,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Leksandin maalaiskunnasta erotettiin vuonna 1875 omaksi maalaiskunnakseen Siljansnäs. Vuonna 1904 Leksandin maalaiskuntaan perustettiin Leksandsnoretin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella, mutta taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1966. Vuonna 1974 muodostettiin Leksandin kunta yhdistämällä Leksandin, Siljansnäsin ja Ålin maalaiskunnat. Siljansnäs ehti olla itsenäinen kunta 99 vuoden ajan.

Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Leksandin maalaiskunnan vaakuna. Myös Siljansnäsin ja Ålin maalaiskunnilla oli oma vaakuna.

Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 154 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 120 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 295 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 152 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 18,5 %
 18–64-vuotiaat: 56,5 %
 65 vuotta täyttäneet: 25,0 %

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 713 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Hjortnäs
 Tibble
 Ullvi
 Yttermo

Luettelossa mainituista taajamista Tibble, Ullvi ja Yttermo ovat sittemmin kasvaneet yhteen Leksandin taajaman kanssa.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Almo
 Brändan
 Heden och Lissheden
 Hjortnäs
 Hjulbäck
 Plintsberg + Tällbergs station
 Styrsjöbo
 Sätra
 Söder Rälta
 Västra Rönnäs
 Ytterboda + Överboda
 Ytteråkerö
 Ål-Kilen
 Östra Rönnäs

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Alvik

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Leksandin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Djuran piiri 
 Leksandin piiri 
 Siljansnäsin piiri 
 Ålin piiri

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Leksand
 Djura
 Ål
 Siljansnäs

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Djura
 Leksand
 Siljansnäs
 Al

Kirkot

Lähteet

Aiheesta muualla

 Leksandin kunnan kotisivut