2. joulukuuta

2. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 336. päivä (337. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 29 päivää.

Nimipäivät 

 suomalainen kalenteri: Unna, Anelma, Unelma
 suomenruotsalainen kalenteri: Beata, Beatrice, Bernice
 ortodoksinen kalenteri: Auvo, Mira, Mirka, Salomo
 pohjoissaamenkielinen kalenteri: Álehttá, Álet, Állet
 vanhemmissa kalentereissa: Ausonius, Babiana, Beaata, Candida, Candidus, Faustus, Gabina, Lago, Longinus

Tapahtumia 

1409 – Leipzigin yliopisto perustettiin.
1510 – Safavidit voittavat uzbekit Mervin taistelussa.
1804 – Napoleon Bonaparte kruunasi itsensä Ranskan keisariksi Notre Damen katedraalissa Pariisissa.
1805 – Austerlitzin taistelu: Napoleonin ranskalaiset joukot voittivat itävaltalais-venäläiset joukot.
1823 – Yhdysvaltain presidentin James Monroen kongressille pitämän puheen mukaan amerikkalaiset valtiot eivät sekaannu eurooppalaisten asioihin, mikäli nämä eivät sekaannu amerikkalaisten toimintaan (ns. Monroen oppi).
1845 – Yhdysvaltain presidentin James Polkin kongressille pitämän puheen mukaan Yhdysvaltojen tulisi aggressiivisesti laajentua länteen. ”Manifest Destiny” -näkemyksen mukaan Yhdysvaltain tehtävä ja kohtalo oli laajentua ja levittää demokratiaa.
1848 – Frans Joosef I kruunattiin Itävallan keisariksi.
1851 – Ranskan presidentti Louis Napoléon Bonaparte teki vallankaappauksen ja tuli diktaattoriksi.
1899 – Filippiinien–Yhdysvaltain sota: suurin osa Tiradin solan puolustajista saa surmansa viivytystaistelussa yhdysvaltalaisia vastaan.
1852 – Louis Napoléon Bonaparte kruunautti itsensä keisari Napoleon III:ksi.

1927 – Valmistettuaan 19 vuotta T-mallia Ford Motor Company esitteli uuden A-mallin auton.
1939 – Talvisota: vastauksena Terijoen hallituksen muodostamiselle SDP ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK antoivat julkilausuman, jossa vakuutettiin Suomen työväenluokan tukevan täydellisesti Rytin hallitusta ja sen politiikkaa sekä taistelevan asein Suomen itsemääräämisoikeuden, demokratian ja rauhan puolesta väkivaltaa vastaan.
1942 – Manhattan-projekti: maailman ensimmäinen ydinreaktori saavutti kriittisyyden Chicagon yliopistossa. Hanketta johti Enrico Fermi ja reaktori toimi mm. nykyaikaisten laivasto- ja ydinreaktorien prototyyppinä.
 1944 – Kommunistit eroavat Kreikan hallituksesta, koska britit vaativat, että partisaaniarmeija ELAS on lakkautettava.
1948 – Unkarin hallitus vangitutti kardinaali József Mindszentyn syytettynä vakoilusta ja maanpetoksesta. Mindszenty tuomittiin helmikuussa 1949 elinkautiseen vankeuteen, mutta hänet vapautettiin vuonna 1955.
1961 – Kylmä sota: Kuuban johtaja Fidel Castro julisti kansallisessa radiopuheessaan olevansa marxisti-leninistiläinen ja että Kuubasta tulisi kommunistinen valtio.
1962 – Ensimmäinen ”Lastenkamarikonsertti” järjestettiin Helsingissä.
1971 – Arabiemiirikunnat yhdistyi.
1971 – Finlandia-talon avajaisia vietettiin Helsingin Töölönlahdella.
1974 – Suomen Sosialidemokraatin pakinoitsija Simo Juntunen (Simppa) erotettiin lehden palveluksesta. Erottamisen perusteita pidettiin yleisesti väärinä ja Sanomalehtimiesten liitto vei asian työtuomioistuimeen.
1975 – Kommunistinen Pathet Lao -liike nousi valtaan Laosissa.
1976 – Fidel Castrosta tuli Kuuban presidentti Osvaldo Dorticós Torradoin jälkeen.
1979 – Iranilaisten ilmoitettiin hyväksyneen maalle uuden perustuslain, joka antoi ajatollah Khomeinille muodollisestikin kaiken vallan.
1981 – Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä työskennellyt ministerineuvos Viktor Vladimirov ilmoitti Moskovasta saamiensa ohjeiden mukaan, ettei Neuvostoliitto tulisi puuttumaan Suomen tulevaan presidentinvaaliin, kuten julkisuudessa oli spekuloitu.
1983 – Korkein oikeus antoi ensimmäisen päätöksensä kansalaistottelemattomuutta koskeneessa asiassa. KKO ei muuttanut Turun hovioikeuden päätöstä, jolla suuri osa Koijärvi-liikkeen jäsenistä oli tuomittu sakkoihin niskoittelusta ja haitanteosta viranomaisille Forssan Koijärvellä keväällä 1979.
1988 – Benazir Bhuttosta tuli Pakistanin pääministeri ja samalla ensimmäinen islamilaisen valtion naispuolinen pääministeri.
1990 – Saksan liittokansleri Helmut Kohlin johtama koalitio voitti ensimmäiset vapaat yhtenäisen Saksan vaalit sitten vuoden 1932.
1993 – Kolumbialainen huumeparoni Pablo Escobar ammuttiin Medellínissä.
1994 – Poliisi ampui taloonsa linnoittautuneen miehen Kirkkonummella yli kaksi vuorokautta kestäneen piirityksen päätteeksi. Tapaus herätti runsaasti keskustelua poliisin toimintatavoista.
2001 – Yhdysvaltalainen energiayhtiö Enron hakeutui Chapter 11 -yrityssaneeraukseen.
2015 – San Bernardinossa Kaliforniassa tapahtuneessa terrori-iskussa  kehitysvammaisten palvelukeskukseen kuoli 14 ihmistä ja haavoittui 21.
2016 – Kalifornian Oaklandin tuhoisimmassa huoneistopalossa sataan vuoteen kuoli 36 ihmistä.

Syntyneitä 
1778 – Johan Henrik Kranck, suomalainen kappalainen ja arkkiveisujen kirjoittaja  (k. 1838)
1792 – Wilhelm von Schwerin, ruotsalainen sotilas (k. 1808)
1813 – M. A. Castrén, suomalainen kielitieteilijä (k. 1852)
1825 – Pedro II, Brasilian keisari (k. 1891)
1833 – Konstantin Hakulin, suomalainen proviisori, tehtailija, kauppaneuvos ja valokuvaaja (k. 1900)
  1833 – Friedrich Daniel von Recklinghausen, saksalainen patologi (k. 1910)
1837 – Joseph Bell, brittiläinen lääkäri ja kirurgi (k. 1911)
1856 – Robert Kajanus, suomalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1933)
1859 – Kalle Korpela, suomalainen kirjailija (k. 1928)
 1859 – Georges Seurat, ranskalainen taidemaalari (k. 1891)
1865 – Kaarle Mänty, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1937)
  1885 – George Minot, vuoden 1934 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 1950)
1891 – Otto Dix, saksalainen taidemaalari (k. 1969)
1899 – Eino Kaipainen, suomalainen näyttelijä (k. 1995)
1899 – John Barbirolli, brittiläinen kapellimestari ja sellisti (k. 1970)
1901 – Raimundo Orsi, argentiinalaissyntyinen jalkapalloilija (k. 1986)
1910 – Taisto Mäki, suomalainen kestävyysjuoksija (k. 1979)
1914 – Uhra-Beata Simberg-Ehrström, suomalainen tekstiilitaiteilija (k. 1979)
1915 – Eino Olkinuora, suomalainen maastohiihtäjä (k. 1941)
  1915 – Marais Viljoen, Etelä-Afrikan presidentti 1979–1984 (k. 2007)
1922 – Iakovos Kambanellis, kreikkalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 2011)
1923 – Maria Callas, kreikkalais-yhdysvaltalainen oopperalaulaja (k. 1977)
1924 – Alexander Haig, yhdysvaltalainen sotilas ja poliitikko (k. 2010)
 1924 – Cyril Ornadel, brittiläinen viihdesäveltäjä ja kapellimestari (k. 2011)
1925 – Julie Harris, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2013)
1928 – Jörg Demus, itävaltalainen pianisti ja säveltäjä (k. 2019)
1939 – Jorma Pulkkinen, suomalainen juontaja
1930 – Gary Becker, vuoden 1992 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti (k. 2014)
1933 – Michael Larrabee, yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja (k. 2003)
1934 – Tarcisio Bertone, Vatikaanin kardinaalivaltiosihteeri 2006–2013
1938 – Jarmo Wahlström, suomalainen poliitikko (k. 2013)
1944 – Ibrahim Rugova, Kosovon presidentti (k. 2006)
1946 – Jaakko Ryhänen, suomalainen oopperalaulaja
  1946 – Juha Vakkuri, suomalainen kirjailija
  1946 – Gianni Versace, italialainen muotisuunnittelija (k. 1997)
1950 – Paul Watson, kanadalainen ympäristöaktivisti
1952 – Ahmed Obaid bin-Dagher, jemeniläinen poliitikko
1953 – Pertti Sveholm, suomalainen näyttelijä
1959 – Kari Tamminen, suomalainen muusikko, ohjaaja ja ääninäyttelijä
1960 – Nicholas Dingley, englantilainen rumpali (k. 1984)
1962 – Jackie Frazier-Lyde, yhdysvaltalainen nyrkkeilijätär syntyi
1968 – Lucy Liu, yhdysvaltalainen näyttelijä
  1968 – Nate Mendel, yhdysvaltalainen basisti
1970 – Joshua Seth, yhdysvaltalainen hypnotisti, taikuri ja ääninäyttelijä
1971 – Francesco Toldo, italialainen jalkapallomaalivahti
1973 – Monica Seles, serbialaissyntyinen tennispelaaja
  1973 – Jan Ullrich, saksalainen kilpapyöräilijä
1978 – Nelly Furtado, kanadalainen laulaja ja lauluntekijä
  1978 – Christopher Wolstenholme, englantilainen basisti ("Muse")
1981 – Britney Spears, yhdysvaltalainen laulaja
1983 – Aaron Rodgers, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
1986 – Kyle Cumiskey, kanadalainen jääkiekkopuolustaja
1987 – Teairra Marí, yhdysvaltalainen laulaja
1993 – Cecilia Salvai, italialainen jalkapalloilija

Kuolleita 
1547 – Hernán Cortés, espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori (s. 1485)
1594 – Gerhardus Mercator, flaamilainen kartografi (s. 1512)
1778 – Mikael Groening, suomalainen kielitieteilijä (s. 1714)
1782 – Anders Henrik Ramsay, suomalainen kenraaliluutnantti, valtiopäiväpoliitikko ja maaherra (s. 1707)
1814 – Markiisi de Sade, ranskalainen aristokraatti ja kirjailija (s. 1740)
1859 – John Brown, yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti ja orjuuden vastustaja (s. 1800)
1892 – Jay Gould, yhdysvaltalainen liikemies ja rautatiemagnaatti (s. 1836)
1922 – Fritz Wetterhoff, suomalainen jääkäriliikkeen vaikuttaja (k. 1878)
1924 – Emmy Achté, suomalainen oopperalaulaja ja laulunopettaja (s. 1850)
1931 – Vincent d'Indy, ranskalainen säveltäjä (s. 1851)
1969 – Kliment Vorošilov, venäläinen poliitikko ja Neuvostoliiton presidentti 1953–1960 (s. 1881)
1974 – Sylvi Kekkonen, suomalainen kirjailija, presidentti Urho Kekkosen puoliso (s. 1900)
  1974 – Juha Vikatmaa, suomalainen poliitikko (s. 1941)
1982 – Marty Feldman, brittiläinen näyttelijä, koomikko ja ohjaaja (s. 1934)
1987 – Luis Federico Leloir, vuoden 1970 Nobelin kemianpalkinnon saanut argentiinalainen kemisti (s. 1906)
1990 – Aaron Copland, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1900)
1993 – Pablo Escobar, kolumbialainen huumerikollinen (s. 1949)
2002 – Ivan Illich, kroatialaissyntyinen filosofi ja kehityskriitikko (s. 1926)
2010 – Lauri Tamminen, suomalainen moukarinheittäjä (s. 1919)
2015 – Ernst Larsen, norjalainen estejuoksija (s. 1926)
2016 – Gisela May, saksalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1924)
2017 – Leena Kaskela, suomalainen uutisankkuri (s. 1939)
2020 – Valéry Giscard d’Estaing, Ranskan presidentti 1974–1981 (s. 1926)
  2020 – Zafarullah Khan Jamali, pakistanilainen poliitikko, diplomaatti, maahockeypelaaja ja Pakistanin pääministeri 2002–2004 (s. 1944)
  2020 – Walter E. Williams, yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja kommentaattori (s. 1936)

Juhlapäiviä 

YK: Kansainvälinen päivä orjuuden poistamiseksi ("International Day for the Abolition of Slavery"). YK:n yleiskokous hyväksyi orjuutta vastustavan sopimuksen 2. joulukuuta 1949.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Katso myös: kalenteri ~ 1. joulukuuta, 3. joulukuuta

Joulukuu
-12-02