Bambarat

Bambarat (myös bamanat) ovat mande- eli mandingoryhmään kuuluva kansa Malin länsi- ja keskiosissa, Norsunluurannikolla, Guineassa ja Gambiassa. Pieniä bambararyhmiä elää myös Burkina Fasossa ja Senegalissa. He puhuvat mandelaisiin kieliin kuuluvaa bambaraa ja osa myös ranskaa. Ulkonäöltään bambarat ovat negridejä. Yli 70 % heistä on sunnalaisia muslimeja ja loput harjoittavat perinteistä uskontoa. Bambaroita arvioidaan olevan lähes neljä miljoonaa henkeä, joista valtaosa asuu Malissa. Asutus on keskittynyt Nigerin yläjuoksun ja sen sivujokien varrelle.

Etninen historia
Bambaroiden lähisukukansoja ovat mandekieliä puhuvat malinket, djulat ja soninket. Heidän esi-isänsä asuivat keskiaikaisen Malin valtakunnan itäosassa. Kansan omakielinen nimi on bamana. Nimitys bambara (”uskoton”, ”vääräuskoinen”) juontuu siitä, että he vastustivat sitkeästi muslimien käännyttämisyrityksiä.

Erilliseksi kansaksi bambarat muodostuivat 1600-luvulla syntyneessä Segun valtakunnassa, josta myöhemmin irtautui Kaarta ja joukko muita pikkuvaltioita. Islam levisi alueelle vasta 1800-luvun puolivälistä lähtien. Siirtomaa-aikana bambarat muodostivat huomattavan osan Ranskan armeijan alkuasukasjoukoista (Tirailleurs Sénégalais). Nykyään he ovat Malin pääkansallisuus, jonka kieltä ymmärtää noin 80 % maan väestöstä.

Elinkeinot ja aineellinen kulttuuri
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, maissi, tomaatit, kurpitsat, vesimelonit ja mausteet. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa ja maapähkinää. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa. Käsityöammatteja ovat metallin käsittely, saviastioiden ja korujen valmistus sekä kehrääminen ja kankaiden kutominen.

Perinteisiä asumuksia ovat savesta valmistettu sudanilaistyyppinen pyöreä ja olkikattoinen maja tai Saharan liepeillä neliskulmainen ja tasakattoinen talo. Miesten perinteinen vaatetus koostuu lyhyistä housuista, hihattomasta paidasta ja puuvillaisesta vinoneliön muotoisesta päähineestä. Naiset ovat kuuluisia liskoja, kilpikonnia ja krokotiileja esittävillä abstrakteilla kuvioilla koristelluista puvuistaan. Nykyään suuri osa kansasta asuu kaupungeissa ja käyttää eurooppalaisia vaatteita. Ruokavalio käsittää liha-, vihannes, ja kalakastikkeilla maustettuja puuroja. Juomia ovat olut ja palmuviini.

Yhteiskunta ja henkinen kulttuuri
Perinteiseen yhteiskuntarakenteeseen kuuluvat endogamiset sukuyhteisöt sekä kastijärjestelmä, jonka huipulla ovat maanviljelijät ja soturit. Kuuluisia ylhäisiä sukuja ovat Keita ja Traoré. Sukulaisuussuhteet ovat patrilineaarisia ja avioliitto virilokaalinen (vaimo muuttaa miehen luokse). Moniavioisuus on yleistä. Kyläyhteisöä hallitsee kylän perustajasuvun vanhimman miehen johtama neuvosto. Initiaatioriitin läpikäyneet miehet muodostavat salaseuroja.

Bambaroiden perinteinen uskonto käsittää esi-isien palvontaa, myyttejä, magiaa ja naamioriittejä. Polyteistista jumalolentojen kokonaisuutta johtaa veden jumala Faro. Rikkaaseen kansanperinteeseen kuuluu vaeltavien griot-laulajien esittämä eepos sekä satuja, lauluja, tansseja ja sanontoja. Bambaran kirjakieli luotiin 1960-luvulla ja ensimmäinen kaunokirjallinen teos ilmestyi vuonna 1977.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla

 Art & Life in Africa: Bamana Information 
 Tribal African Art: Bambara 

Burkina Fason etniset ryhmät
Gambian etniset ryhmät
Guinean etniset ryhmät
Malin etniset ryhmät
Norsunluurannikon etniset ryhmät
Senegalin etniset ryhmät
49.3 Afrikan kansojen kansatiede