Juhana II Kasimir

Juhana II Kasimir (, , ) oli Puola-Liettuan kuningas ja suuriruhtinas 1648–1668 sekä Opolen herttua.

Juhana II:n vanhemmat olivat Sigismund III Vaasa ja Konstantia Itävaltalainen, Itävallan arkkiherttuatar. Juhanan isä Sigismund oli Kustaa Vaasan pojanpoika, joka oli perinyt Ruotsin kruunun vuonna 1592. Sigismundin setä Kaarle IX syrjäytti hänet. Tästä seurasi pitkällisiä vihollisuuksia, kun Sigismund ja hänen jälkeläisensä vaativat Ruotsin kruunua.

Juhana Kasimir seurasi Puolan kuninkaana veljeään Vladislav IV Vaasaa, jonka varjossa oli pitkään ollut. Hänellä ei juuri ollut tukijoita hovissa tai szlachta-aatelissa, hän oli avoimesti itävaltalaismielinen, piti juhlista eikä välittänyt politiikasta. Hän oli kuitenkin kunnostautunut Smolenskin sodassa Moskovan ruhtinaskuntaa vastaan 1633.

Vladislav IV pyrki parantamaan veljensä vaikutusvaltaa yrittämällä naittaa hänet Ruotsin Kristiinalle ja sitten italialaiselle prinsessalle ilman tulosta. Vuonna 1635 Juhana Kasimir lähti Wieniin diplomaattiseen tehtävään, jonka hän hylkäsi ja liittyi keisarikunnan armeijaan sotimaan Ranskaa vastaan kolmikymmenvuotisessa sodassa. Kun hänen rykmenttinsä tuhottiin taistelussa, hän vietti vuoden elellen Wienin hovissa.

Palattuaan Puolaan hän pyrki naimaan paronitar Guldenternin, minkä hänen veljensä esti. Vastineeksi veli yritti nimittää hänet Kuurinmaan hallitsijaksi, minkä Sejm esti. Loukkaantuneena tästä Juhana Kasimir lähti vuonna 1638 Espanjaan tullakseen Portugalin varakuninkaaksi, mutta ranskalaiset ottivat hänet vangiksi. Hänet vapautettiin parin vuoden kuluttua. Vapauduttuaan hän luopui sotilaselämästä ja ryhtyi jesuiittanoviisiksi. Tätä kesti kuitenkin vain vuoden verran.

Vuonna 1642 hän lähti taas Puolasta sisarensa luo Saksaan, jossa liittyi jesuiittoihin huolimatta kuninkaan ja paavin vastustuksesta. Hänet valittiin kardinaaliksi, mikä ei sopinyt hänen elämäntyylilleen ja hän palasi Puolaan, jossa erosi kardinaalinvirasta osallistuakseen kuninkaanvaaliin.

Vuonna 1648 Juhana Kasimir seurasi veljeään valtaistuimelle. Viimeisen Vaasa-suvun kuninkaan valtakautta hallitsi vuosien 1654–1667 Puolan–Venäjän sota, jota seurasi Ruotsin hyökkäys (). Sodan aikana ruotsalaiset valtasivat lähes koko maan, mutta eivät kyenneet pitämään valloituksiaan ja joutuivat vetäytymään. Vuonna 1660 Juhana Kasimir joutui luopumaan vaatimuksestaan Ruotsin kruunuun ja luovuttamaan Ruotsille Liivinmaan ja Riian. Sitä ennen Ukrainan kasakat olivat kapinoineet ja irtaantuneet Puolan vallasta.

Juhana Kasimir nai veljensä lesken, Ludwika Maria Gonzagan. Ludwika Maria kuoli 1667, eikä yksikään Juhanan lapsista jäänyt eloon. Syyskuussa 1668 Juhana luopui kruunusta ja asettui Ranskaan, jossa hän toimi elämänsä viimeiset vuodet pariisilaisen Saint-Germain-des-Prés’n luostarin nimellisenä apottina. Hän kuoli vuonna 1672.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Puolan kuninkaat
Vuonna 1609 syntyneet
Vuonna 1672 kuolleet