Veikkausliiga

Veikkausliiga on miesten jalkapalloilun korkein sarjataso Suomessa. Sitä on pelattu vuodesta 1990 alkaen, jolloin se korvasi Mestaruussarjan. Menestynein seura on 16 mestaruutta voittanut Helsingin Jalkapalloklubi, joka on 32 Suomen-mestaruudellaan myös maan kaikkien aikojen menestynein seura.

Liigan lisäksi joukkueet osallistuvat Suomen cupiin. Parhaiten liigassa menestyneet joukkueet pääsevät mukaan Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) kansainvälisiin seurajoukkuekilpailuihin Mestarien liigaan ja Eurooppa-liigaan. Liigasta seuraava alempi sarjataso on nimeltään Ykkönen.

Liigaa hallinnoi seurajohtoinen Jalkapalloliiga ry, ja sen pääsponsori on rahapeliyhtiö Veikkaus.

Historiaa

Jalkapallon Suomen mestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1908, ja sarjamuotoisesti mestaruudesta on pelattu muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta vuodesta 1930 lähtien. Vuonna 1989 perustettiin Palloliitosta erillinen seurajohtoinen organisaatio, joka otti hallinnoitavakseen korkeimman sarjatason. Liiga korvasi SM-sarjan, ja sen ensimmäinen kausi oli 1990, jolloin sen nimi oli Futisliiga. Liigan avauskierros pelattiin 29. huhtikuuta 1990. Kaudesta 1992 lähtien se on tunnettu nimellä Veikkausliiga pääyhteistyökumppani Veikkauksen mukaan.

Liigan joukkuemäärä on vaihdellut alkuperäisestä 12 joukkueesta pienimmillään 10 joukkueeseen ja suurimmillaan 14 joukkueeseen. Kausi 2006 pelattiin alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen 13 joukkueella Allianssin liigalisenssin epäämisen vuoksi. Myös sarjajärjestelmä on vaihdellut. Ensimmäisellä kaudella 1990 mestaruus ratkaistiin pudotuspeleillä, joihin pääsi kahdeksan parasta joukkuetta. Myöhemmin on neljänä kautena käytetty myös järjestelmää, jossa varsinaisen runkosarjan jälkeen joukkueet on jaettu sijoituksiensa mukaan ylempään ja alempaan jatkosarjaan, joissa lopulliset sijoitukset on ratkaistu. Useimmiten on kuitenkin pelattu pelkkä runkosarja. Ajoittain sarja on pelattu kolminkertaisena eli joukkueet ovat kohdanneet toisensa kolmesti kauden aikana. Pisimmillään tämä on tarkoittanut 33 ottelukierroksen pituista kautta vuosina 1991–1992, 2000–2001 ja uudelleen vuodesta 2011 alkaen, jolloin sarjassa oli 12 joukkuetta.

Liigassa on pelannut vuosina 1990–2014 yhteensä 38 eri seuraa, joista ainoastaan HJK on pelannut sarjassa jokaisena kautena. HJK:lla on myös eniten mestaruuksia (14) ja peräkkäisiä mestaruuksia (kuusi kausina 2009–2014). Yhteensä mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa.

Sarjajärjestelmä

Liigassa on 12 joukkuetta kaudella 2015. Kausi alkaa huhtikuussa ja päättyy lokakuussa. Joukkueet pelaavat kolminkertaisen sarjan eli joukkueet kohtaavat toisensa kolmesti kauden aikana ja otteluita kullekin joukkueelle kertyy 33. Kotiotteluita on 16 tai 17 siten, että edelliskauden kuusi parasta joukkuetta saavat yhden kotiottelun enemmän. Liigan voittaja on Suomen mestari.

Ottelun voitosta saa kolme pistettä ja tasapelistä yhden. Mikäli kauden päätyttyä kaksi tai useampi joukkuetta on tasapisteissä, paremmuuden ratkaisee maaliero tai sen ollessa sama tehtyjen maalien määrä. Liigassa viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa suoraan Ykköseen, jonka voittaja puolestaan nousee suoraan liigaan. Liigassa toiseksi viimeiseksi sijoittunut karsii liigapaikasta Ykkösessä toiseksi sijoittuneen kanssa. Osallistuvilta seuroilta vaaditaan muun muassa taloudellisia edellytyksiä sekä olosuhdeohjelman pykälien täyttämistä liigalisenssin myöntämiseksi.

Liiga on kansainvälisellä kilpailukaudella 2015–2016 Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) sarjarankingissa sijalla 36. Liigan voittaja pääsee UEFAn Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet sekä Suomen cupin voittaja pääsevät Eurooppa-liigan (aik. UEFA-cup) ensimmäiselle karsintakierrokselle. Mikäli cupin voittaja on oikeutettu Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan paikkaan jo liigasijoituksensa perusteella, siirtyy cupvoittajan Eurooppa-liigan paikka liigan neljänneksi sijoittuneelle joukkueelle.

Hallinto

Liigaa hallinnoi Jalkapalloliiga ry, jonka hallituksen puheenjohtajana on marraskuusta 2020 lähtien toiminut Kaarlo Kankkunen. Hallituksessa istuu yksi jäsen kustakin liigaseurasta. Liigan toimitusjohtaja on Timo Marjamaa. Liigan toimisto sijaitsee Helsingissä Töölön jalkapallostadionin tiloissa. Alempien sarjatasojen toiminnasta vastaa Palloliitto ja sen piirit.

Liigalla on päätäntävalta muun muassa markkinointi- ja televisiointisopimuksistaan. Sarjajärjestelmän hyväksyy Palloliitto liigan esityksestä (sopimus vuodelta 2001). Seurojen liigalisenssien myöntämisestä päättää liigahallituksen ja Palloliiton liittohallituksen yhteinen liigalisenssikomitea.

Palloliitto ja Veikkausliiga allekirjoittivat 24. joulukuuta 2015 kausia 2016–2020 koskevan sopimuksen jalkapallon ylimmän sarjatason (Veikkausliiga) järjestämisestä. Sopimuksen sisältö on Palloliiton ja Veikkausliigan asettamien työryhmien esitysten mukainen.

Liiga on eurooppalaisten jalkapallon ammattilaisliigojen yhteistyöjärjestön European Leaguesin jäsen.

Puheenjohtajat 

 Kari Kontuniemi 1989–1991
 Matti Pelttari 1991–1996
 Olli Rehn 1996–1997
 Ari Lahti 1997–2001
 Jussi Sarvikas 2001–2005
 Hannu Rautiainen 2005–2010
 Lasse Lehtinen 2010–2017
 Matti Apunen 2017–2020
 Kaarlo Kankkunen 2020–

Toimitusjohtajat 

 Jukka Suominen 1989–1997
 Mika Eskola 1997–2000
 Jan Walden 2000–2010
 Timo Marjamaa 2010–

Joukkueet kaudella 2023

Stadionit kaudella 2023

Entiset joukkueet 

 Helsinki: Atlantis, FinnPa, HIFK, Jokerit, PK-35, Ponnistus, Viikingit
 Hämeenlinna: FC Hämeenlinna
 Jyväskylä: JJK
 Kemi: PS Kemi
 Kokkola: KPV
 Kouvola: MYPA
 Kuusankoski: Kumu
 Lahti: Kuusysi, Reipas
 Mikkeli: MP
 Oulu: OTP, FC Oulu
 Pietarsaari: FF Jaro
 Pori: FC Jazz (aik. PPT)
 Rovaniemi: RoPS
 Seinäjoki: TP-Seinäjoki
 Tampere: TPV, TamU
 Tornio: TP-47
 Turku: TPS
 Vantaa: Allianssi, PK-35 Vantaa

Mestaruuspatsas
Liigan mestaruuspatsas on naantalilaisen taiteilijan Timo Iivosen suunnittelema ja toteuttama, ja se on ollut käytössä ensimmäisestä liigakaudesta 1990 lähtien. 15 kilogrammaa painava ja 80 senttimetriä korkea patsas esittää kahta jalkapalloilijaa pallontavoittelutilanteessa. Patsas on hitsattu yhteen noin 300 osasta.

2000-luvun alkuun asti patsas tunnettiin nimellä Futura-patsas yhteistyökumppani Nesteen mukaan, mutta sittemmin patsaasta on käytetty vain nimeä Veikkausliigan mestaruuspatsas. Taiteilija Iivonen työskenteli liigan perustamisen aikoihin Naantalin Neste-huoltoasemalla, mitä kautta patsasprojekti tuli hänen toteutettavakseen.

Talous

Joukkueiden budjetit 

Liigajoukkueiden pelaajabudjetit kaudella 2023.

Pelaajien palkat 

Pelaajayhdistys teki vuosina 2001–2011 pelaajille lähetettyyn kyselyyn perustuneen palkkatutkimuksen. Vuoden 2011 jälkeen virallista tutkimusta ei ole tehty. Yhdistyksen toiminnanjohtaja Markus Juhola arvioi vuonna 2015, että keskipalkka on pysynyt jotakuinkin ennallaan, mutta päätoimisten pelaajien määrä on pudonnut. Osa pelaajista tekee muita töitä jalkapalloilun ohella ja joukkueissa on entistä enemmän junioripelaajia.

Televisio ja radio

Veikkausliigan sekä Sanoma Media Finland:in välisen keväällä 2015 solmitun kolmivuotisen tv-sopimuksen myötä kaikki Veikkausliigan ottelut ovat olleet mahdollista katsoa suorana maksullisissa Ilta-Sanomien IS-Extrassa, sekä kaudesta 2016 alkaen myös Nelosen Ruutu+ -palveluissa.

Aikaisemmin liigaa on televisioitu ainakin Ylen, Nelosen, Urheilukanavan, Canal+:n, URHOtv:n ja Kutosen kanavilla sekä Veikkauksen VeikkausTV-verkkopalvelussa. Liigan ja Urho-TV:n välinen televisiointisopimus kattoi kaudet 2010–2014 ja oli Yle Urheilun tietojen mukaan arvoltaan noin kuusi miljoonaa euroa. Urho-TV lopetti toimintansa huhtikuussa 2014, ja sillä oli ollut jo aiemmin vaikeuksia täyttää sopimuksen mukaisia maksuja.

Radiossa liigan ottelutapahtumia seurataan Yle Puheen Jalkapallokierroksessa.

Tilastoja

Mestarit

Kausittain

 1990: HJK
 1991: Kuusysi
 1992: HJK
 1993: Jazz
 1994: TPV
 1995: Haka
 1996: Jazz
 1997: HJK
 1998: Haka
 1999: Haka
 2000: Haka
 2001: TamU

 2002: HJK
 2003: HJK
 2004: Haka
 2005: MyPa
 2006: TamU
 2007: TamU
 2008: Inter
 2009: HJK
 2010: HJK
 2011: HJK
 2012: HJK
 2013: HJK

 2014: HJK
 2015: SJK
 2016: IFK Mariehamn
 2017: HJK
 2018: HJK
 2019: KuPS
 2020: HJK
 2021: HJK
 2022: HJK
 2023: HJK

Joukkueittain

Maalikuninkaat

¹ Kimmo Tarkkio pääsi samaan maalimäärään pudotuspelien jälkeen.

20-vuotistähdistöjoukkue 

Liiga ja Veikkaus valitsivat liigan 20-vuotisjuhlavuonna 2009 liigan siihenastisen historian tähdistöjoukkueen. 11 pelaajan lisäksi valittiin valmentaja, joukkueenjohtaja ja erotuomari.

 Maalivahti:  Mikko Kavén
 Keskuspuolustaja:  Ville Nylund
 Keskuspuolustaja:  Harri Ylönen
 Laitapuolustaja:  Toni Huttunen
 Laitapuolustaja:  Juuso Kangaskorpi
 Keskikenttäpelaaja:   Alexei Eremenko
 Keskikenttäpelaaja:  Janne Lindberg
 Keskikenttäpelaaja:  Antti Pohja
 Keskikenttäpelaaja:  Jarkko Wiss
 Hyökkääjä:   Valeri Popovitš
 Hyökkääjä:  Rafael
 Valmentaja:  Keith Armstrong
 Joukkueenjohtaja:  Markku Peltoniemi
 Erotuomari:  Jouni Hyytiä

Eniten otteluita pelanneet
Tilanne kauden 2021 jälkeen.

Eniten maaleja tehneet
Tilanne kauden 2021 jälkeen.

Erotuomarit
Tilanne kauden 2021 jälkeen.+

Veikkausliigakentät

Ohessa on esitetty sijaintikunnittain kentät, joilla on pelattu Veikkausliigaottelu(ita) (suluissa päivä ja ottelupari ensimmäisestä kentällä pelatusta Veikkausliiga-ottelusta, lähteenä Veikkausliigan ottelutilastot 1990-2013. 2014 alkaen tiedolle on esitetty erikseen lähde)

Uusin listan kentistä on Seinäjoen Jouppilanvuoren tekonurmi (ensimmäisen kerran 2014). Sitä edeltävät viimeisimmät uudet kentät olivat Turun urheilupuiston yläkenttä (ensimmäisen kerran 2013), Kouvolan keskuskenttä ja Turun Paavo Nurmi Stadion (molemmat vuonna 2012).

Anjalankoski (Kouvola 2009 alkaen): Saviniemen kenttä (3.5.1992 MyPa-FC Oulu), Anjalankosken jalkapallostadion (29.8.1993 MyPa-Kuusysi)
Espoo: Leppävaara (6.6.1996 HJK-Jaro), Tapiolan urheilupuisto (19.4.2006 Honka-VPS)
Helsinki: Olympiastadion (29.4.1990 HJK-Kuusysi), Pallokenttä, vanha (3.5.1992 HJK-Kuusysi, kenttä purettu), Velodrom (5.6.1995 Ponnistus-VPS), Pukinmäki (9.5.1998 PK-35-TPS), Töölön jalkapallostadion (Finnair Stadium, myöh Sonera Stadium: 10.6.2000 HJK-Jokerit), Pallokenttä, uusi (15.7.2001 Jokerit-FC Lahti), Heteniityn kenttä (27.4.2007 Viikingit-Honka)
Helsingin kenttien historioita voi tarkastella paikallisista kartoista. Esim. vanhan ja uuden Pallokentän sijaintieroa voi vertailla ilmakuvista vuosilta 2001 ja 1988. 
Hämeenlinna: Kauriala (15.5.2002 FC Hämeenlinna-Inter)
Jyväskylä: Harju (7.5.2009 JJK-Haka), Vaajakosken stadion (2.5.2010 JJK-TPS)
Kemi: Sauvosaari (13.10.1999 RoPS-Jazz), Karihaaran tekonurmi (22.4.2017 PS Kemi-SJK)
Kokkola: Keskuskenttä (29.4.1990 KPV-OTP)
Kotka: Urheilukeskus (2.5.1999 Kotkan TP-RoPS, Arto Tolsa Areena 26.6.2000 Kotkan TP—FC Lahti), Puistola (3.5.2000 Kotkan TP-VPS)
Kouvola: Saviniemen jalkapallostadion (29.4.2009 MyPa-TamU, tuota ennen sijaintikunta Anjalankoski), Keskuskenttä (28.6.2012 MYPA-Inter)
Kuopio: Keskuskenttä (nurmi 29.4.1990 KuPS-llves, stadion 3.7.2005 KuPS-Haka), Väinölänniemi (17.6.1990 KuPS-HJK), Keskuskenttä, hiekka (21.4.1991 KuPS-Ilves, kenttä purettu), Kuopio-halli (24.4.1994 KuPS-MyPa)
Kuusankoski: Urheilupuisto (6.5.1990 Kumu-Reipas)
Lahti: Kisapuisto (29.4.1990 Reipas-RoPS), Lahden stadion (10.5.1990 Kuusysi-OTP), Kisapuisto/hiekka, hiekkatekonurmi (hiekka 24.4.1991 Reipas-RoPS, hiekkatekonurmi 24.4.1994 Kuusysi-FC Oulu), Suurhalli (30.4.1995 Kuusysi-TPV)
Maarianhamina: Idrottsparken (28.4.2005 IFK Mariehamn-RoPS)
Mikkeli: Urheilupuisto (6.5.1990 MP-HJK), Ravirata/hiekka (26.4.1992 MP-KuPS)
Oulu: Raatti (6.5.1990 OTP-Haka), Oulun keskuskenttä (22.7.1990 OTP-KuPS, kenttä purettu), Heinäpää (27.4.1991 OTP-TPS), Pakkala, hiekka (26.4.1992 OTP-Ilves), Castrenin urheilupuisto (21.4.2007 AC Oulu-Viikingit)
Pietarsaari: Keskuskenttä (21.4.1991 Jaro-MP), Tellushalli (17.10.1992 Jaro-Haka), Länsikenttä (25.5.2003 Jaro-MyPa)
Pori: Porin stadion (27.4.1991 PPT-HJK), Karhuhalli (28.4.1996 Jazz-Jaro)
Rovaniemi: Lapinaukea/hiekka (6.5.1990 RoPS-KuPS), Keskuskenttä (13.5.1990 RoPS-HJK), Susivouti (7.5.2009 RoPS-Inter)
Seinäjoki: Keskuskenttä (11.5.1997 TP-Seinäjoki-FinnPa), Jouppilanvuoren tekonurmi (23.4.2014 SJK-KuPS)
Tampere: Ratina (6.5.1990 Ilves-TPS), Tammela (2.5.1993 Ilves-MP), Pyynikki/tekonurmi (24.4.1994 TPV-Jaro)
Tornio: Pohjan stadion (16.5.2004 TP-47-TPS)
Turku: Kupittaa (29.4.1990 TPS-Kumu, Veritas Stadion 15.5.2003 Inter-TPS), Paavo Nurmi Stadion (15.4.2012 TPS-MYPA), Urheilupuiston yläkenttä (13.4.2013 TPS-Honka)
Vaasa: Kaarlen kenttä (7.5.1995 VPS-Haka), Hietalahti  (14.5.1995 VPS-TPV)
Valkeakoski: Tehtaan kenttä (29.4.1990 Haka-MP), Apian kenttä (22.4.2001 Haka-VPS)
Vantaa: Myyrmäen jalkapallostadion (28.4.2001 Atlantis-KuPS), Myyrmäen urheilupuisto (1.7.2001 Atlantis-TamU), Tikkurilan urheilupuisto (16.5.2004 AC Allianssi-RoPS)
Ylivieska: Ylivieskan urheilukenttä (2.9.1990 OTP-KPV)

Yleisömäärät

Maratontaulukko 
Tilanne kauden 2022 jälkeen (kausilla 2015-2018 pelattiin vuosittain 198 ottelua, maaleja sarjataulukossa vuonna 2015: 448, vuonna 2016: 459, vuonna 2017: 542, vuonna 2018: 490 (huom. Kuusysin ottelut eivät löydy tuloslähteestä kotijoukkuenimellä, pitää etsiä vastustajien otteluista). Veikkausliigaotteluita 1990 – 2014 on pelattu yht. 4452 kpl + 4×198 (2015-2018). Otteluiden maalisumma (1990-2014) taulukossa on yhteensä 11952 maalia + 448 + 459 + 542 + 490 (2015-2018). Protestilla ratkenneet ottelut on taulukossa esitetty 3-0/0-3 –tuloksin, ks. taulukon alla luettelo niistä. Pisteet on laskettu 3 p voitosta ja 1 p tasapelistä (myös kaudelta 1990, jolloin oli vielä käytössä 2 p voitosta pistejärjestelmä; se muuttui 3 p:een 1991).

Erikoisuudet:

- Jälkikäteen muutetut otteluiden tulokset (taulukkoon laskettu joko 0–3 tai 3–0)
29.6.1994  Kuusysi–TPV tulokseksi 0–3 (TPV:n vastalausevoitto, ottelu päättyi 1–0)
21.4.2013 ottelu RoPS–FC Lahti tulokseksi 3–0 (RoPS:n vastalausevoitto, ottelu päättyi 1–1).
13.4.2014 ottelu MIFK–VPS tulokseksi 0–3 (IFK:lla 13 pelipassitonta pelaajaa, ottelu päättyi 1–0). 
26.10.2014 HJK–RoPS tulokseksi 3–0 (RoPS:n Mika Mäkitalo pelioikeudeton, ottelu päättyi 0–3) 
21.8.2022 ottelu AC Oulu–FC Inter tulokseksi 0–3 (FC Interin vastalausevoitto, ottelu päättyi 1–0).

- vuoden 1990 pudotuspelien rp-ratkaisuun päättyneet ottelut on esitetty maalien osalta 90 min tulos, voitto/häviö on rp-ratkaisun mukainen (näin ratkaistuja otteluita on yht. 5, joista HJK ja Kuusysi kumpikin 2, yksi Haka, KuPS, MP, Reipas, RoPS ja TPS).
Taulukossa ei ole esitetty play-offs-ottelua 9.9.1990 RoPS-MP 3–4rp (0–0, 90 min) (ei lasketa VL-otteluksi, koska ottelu uusittiin).

Sijoitukset kausittain 

Huomautukset
† Ovat edesmenneitä jalkapalloseuroja, tieto perustuu wikipedian ko. seura-artikkelissa esitettyyn.

1 OTP ja OLS yhdistivät edustusjoukkueensa ja perustivat FC Oulun, jolle OTP:n sarjapaikka siirrettiin.
2 Hjallis Harkimo osti PK-35:n edustusjoukkueen ja perusti Jokerit, jolle PK-35:n sarjapaikka siirrettiin.
3 Atlantis teki konkurssiin, ja sen sarjapaikka siirrettiin uudelle seuralle Allianssille.
4 Jokerit lopetti toimintansa, ja sen sarjapaikan sai putoajajoukkue KooTeePee.
5 Allianssin liigalisenssihakemus hylättiin, ja seura lopetti toimintansa.
6 TamU suljettiin liigasta talousepäselvyyksien vuoksi, ja seura lopetti toimintansa. AC Oulun liigalisenssihakemus hylättiin, ja seura jatkoi toimintaansa Ykkösessä.
7 Honka oli säilyttänyt liigapaikkansa kentällä, mutta menetti sen valtataistelun takia kabineteissa. 22.12.2014 vapautunut liigapaikka myönnettiin KTP:lle.
8 MYPA:lla ei nähty olevan taloudellisia edellytyksiä selviytyä Veikkausliigakaudesta 2015, ja lisenssi jätettiin myöntämättä. 9.1.2015 ilmoitettiin, että liigapaikka annetaan Ilvekselle.

Katso myös
Kansallinen Liiga
IS-tähtikisa
Veikkausliigan legendat
Vuoden liigapelaaja
Vuoden liigavalmentaja

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla
Veikkausliigan sivusto
Veikkausliigan tilastohistoria
Veikkausliigan verkkonäyttely Urheilumuseon sivustolla
Kuntopuntari, Suomalaista jalkapalloa tilastoina
Veikkausliigan tulokset
RSSSF: Suomen korkeimman sarjatason tilastot kautta aikojen 
RSSSF: Suomen korkeimman sarjatason maratontaulukko 

Seulonnan keskeiset artikkelit