Intiaanisodat

Intiaanisodat olivat sarja yhteenottoja eurooppalaisperäisen väestön ja Pohjois-Amerikan intiaanien välillä. Sodat, jotka ulottuivat uudisasukkaiden maahantulosta 1600-luvulla Wounded Kneen joukkomurhaan 1890, johtivat Pohjois-Amerikan alkuperäisten asukkaiden alistamiseen ja pakkomuuttoon.

Intiaanisodat on huono termi, koska se antaa ymmärtää, että intiaanit olisivat taistelleet yhtenä joukkona. Intiaanit ovat kuitenkin iso joukko kansoja, joilla on erilliset historiat. Nämä kansat tai heimot olivat eri lailla organisoituneita ja yleensä tekivät päätökset sodasta tai rauhasta paikallistasolla, vaikka toisinaan perustivat kansainliittoja, kuten Irokeesiliitto.

On myös vaikeaa rajata, mitkä sodat olivat intiaanisotia. Intiaanit osallistuvat aktiivisesti Yhdysvaltain vapaussotaan ja vuoden 1812 sotaan, ja näillä sodilla oli suuri vaikutus intiaanien elämään, mutta niitä ei silti yleensä lasketa intiaanisodiksi. Myös kuvitelma siitä, että ”kalpeanaamat” ja ”punanahat” olivat aina vastakkain, on yksinkertaistus: useat eurooppalaissyntyiset taistelivat intiaanien puolella, ja intiaanit taistelivat toisiaan vastaan.

On arvioitu, että intiaanisodat vaativat vuosien 1775 ja 1890 välillä 45 000 intiaanin ja 19 000 eurooppalaisen hengen. Laskelmissa ovat mukana naiset ja lapset, sillä siviileitä tapettiin usein rintamalla.

Vielä vuoden 1890 jälkeen sattui useita yksittäisiä konflikteja intiaanien ja valkoihoisten kanssa. Viimeinen intiaanisotiin kuuluvaksi katsottu yhteenotto tapahtui 1924 Arizonassa.

Suuret intiaanisodat 
Suurina intiaanisotina pidetään yleensä vuosien 1862–1890 sotia Suurilla tasangoilla, missä intiaanit viettivät liikkuvaa elämää asuen yleensä tiipiissä ja metsästäen biisoneita. Toisen laskutavan mukaan suurten intiaanisotien aika olisi alkanut vuoden 1854 Grattanin verilöylystä. Lopullisen sysäyksen suurille intiaanisodille antoivat Coloradon kultaryntäys ja se, että valkoiset metsästivät tasankojen biisoneita pois. Suurille intiaanisodille oli ominaista intiaanien tahallinen tuhoaminen tappamalla tarkoituksella myös naisia ja lapsia. Kenraali Philip Sheridanin väitetään sanoneen kuuluisan lauseen ”ainoa hyvä intiaani on kuollut intiaani”.

Intiaanisodat 
Sodat voidaan jakaa kolmeen osaan:
 Sodat uudisasukkaiden ja intiaanien välillä (1637–1775)
 Pequot-sota (kansanmurha) (1636–1637)
 Ranskalaisten ja irokeesien väliset sodat (1642–1698)
 Hollantilaisten ja intiaanien väliset sodat (1643)
 Kuningas Filipin sota (1675–1676)
 Pueblo-intiaanien kapina (1680)
 Ranskalaisten ja intiaanien sodat (intiaanit englantilaisten puolella)
 Kuningas Vilhelm III:n sota (1689–1697)
 Kuningatar Annan sota (1702–1713)
 Yrjö-kuninkaan sota (1748)
 Ranskalaisten ja intiaanien sota (Seitsenvuotisen sodan yhteydessä) (1754–1763)
 Tuscaroran sota (1711–1715)
 Dummerin sota (1724–1725)
 Pontiacin kapina (1763–1766)
 Lordi Dunmoren sota (1774)

 Sodat Mississippin itäpuolella (1776–1843)
 Luoteisalueen sota (1785–1795)
 Mustan Haukan sota (Black Hawk War) 1832
 Creek-intiaanien sota (1813–1814)
 Seminolisodat (1818–1858)

 Sodat Mississippin länsipuolella (1854–1890)
 Siouxien sota 1854 (Black Hillsin taistelu)
 Cheyennejen sota 1857
 Siouxien sota 1862
 Sand Creek 1864
 Siouxien (muun muassa Hullu Hevonen) hyökkäys Fort Phil Kearneyn lähellä 1866
 Modokien sotaa Kaliforniassa 1860–1870-luvuilla.
 Useiden heimojen sotaa Kalliovuorten ja Sierra Nevadan välisellä alueella 1860–1870-luvuilla
 Navajojen ja apassien sodat Texasissa, New Mexicossa ja muualla lounaassa 1850–1880-luvuilla

Intiaanien pakkomuuttojen jälkeen Mississippin itäpuolella ei ollut merkittäviä määriä intiaaniasutusta, joten sotiakin käytiin vain lännessä.

Myöhemmät taistelut (1895–1924)
Sugar Pointin taistelu 1898
Four Cornersin yhteenotto 1907
Hullun Käärmeen kapina 1909
Kelley Creekin taistelu 1911
Bluffsota 1914
Bear Valleyn taistelu 1918
Poseyn sota 1923
Viimeinen pitkään hiljaisena olleen apassisodan hyökkäys Arizonassa vuonna 1924

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

Tunturisusi.com

Yhdysvaltain historia

Sotahistoria
Villi länsi
Seulonnan keskeiset artikkelit