Pikkuplaneetta

Pikkuplaneetta on taivaankappale, joka kiertää suoraan Aurinkoa, mutta ei ole varsinainen planeetta, sillä se ei täytä Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (IAU) planeetan määritelmää eikä ole myöskään komeetta (tosin joissain harvoissa tapauksissa taivaankappale luokitellaan sekä pikkuplaneetaksi että komeetaksi). Pikkuplaneettaa ei pidä myöskään sekoittaa kääpiöplaneettaan.

IAU:n Minor Planet Center pitää kirjaa tunnetuista pikkuplaneetoista ja komeetoista. Suurin osa tunnetuista pikkuplaneetoista on niin sanottuja päävyöhykkeen asteroideja, jotka kiertävät Marsin ja Jupiterin välillä. Joskus pikkuplaneetoista käytetään sanaa planetoidi. Varsinaisten planeettojen tapaan myös joillain pikkuplaneetoilla on omia kuitaan. Lisäksi ainakin yhdellä pikkuplaneetalla, 10199 Chariklolla, on kaasuplaneettojen tavoin renkaat. Kaikkein pienimmistä kappaleista on käytetty nimeä meteoroidi.

15. huhtikuuta 1995 tunnettiin 6 353 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 4 820.
24. tammikuuta 2000 tunnettiin 62 428 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 7 212.
25. tammikuuta 2005 tunnettiin 96 154 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 12 065.
30. tammikuuta 2010 tunnettiin 231 665 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 15 615.5. tammikuuta 2015 tunnettiin 422 636 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 19 044.

Nimen tausta
Sanaa pikkuplaneetta on käytetty jo 1800-luvulta lähtien, ja nimitykset pikkuplaneetta, asteroidi ja planetoidi ovatkin olleet pitkään synonyymejä, mutta nykyään tunnetaan monia aurinkokunnan ulko-osissa kiertäviä pikkuplaneettoja kuten transneptunisia kohteita, joita ei aina luokitella asteroideiksi. IAU:n vuoden 2006 planeetan määritelmässäkin asteroidit ja transneptuniset kohteet mainittiin erikseen. Tästä voidaankin päätellä että asteroidi-nimitys viittaa aurinkokunnan sisempien osien pikkuplaneettoihin.

Vuonna 2006 IAU luokitteli pikkuplaneetat ja komeetat kääpiöplaneettoihin ja aurinkokunnan pienkappaleisiin. Pikkuplaneetat joiden painovoima muokkaa ne pyöreiksi ovat kääpiöplaneettoja ja muut pikkuplaneetat ovat pienkappaleita. Nimitystä pikkuplaneetta voi IAU:n mielestä kuitenkin vielä käyttää. (IAU kuitenkin suosittelee nimityksiä pienkappale ja kääpiöplaneetta.) Edelleenkin pikkuplaneetat ja komeetat numeroidaan ja nimetään eri tavoin. Nykyään pikkuplaneetoista vain viisi: 1 Ceres, 134340 Pluto, 136108 Haumea, 136199 Eris ja 136472 Makemake luokitellaan kääpiöplaneetoiksi.

Pikkuplaneettojen ryhmittely

Pikkuplaneetat voidaan jakaa kiertoratansa mukaan eri ryhmiin.

Asteroidit, nimitystä on käytetty pitkään kuvaaman aurinkokunnan sisäosien pieniä taivaankappaleita.
Maan lähelle tulevat asteroidit tulevat lähimmillään 1,3 AU:n päähän Auringosta. Ne voidaan edelleen jakaa ratojensa mukaan seuraavasti:
Aten-asteroidit leikkaavat Maan radan ja niiden keskietäisyys Auringosta on vähäisempi kuin Maan. Ne on nimetty 2062 Atenin mukaan.
Apollo-asteroidit leikkaavat Maan radan, mutta niiden keskietäisyys on suurempi kuin Maan. Ne on nimetty 1862 Apollon mukaan.
Amor-asteroidit leikkaavat Marsin radan, mutta eivät Maan rataa. Ne on nimetty 1221 Amorin mukaan.
Maan troijalaiset kiertävät Maan radan Lagrangen pisteissä.
Marsin troijalaiset kiertävät Marsin radan Lagrangen pisteissä.
päävyöhykkeen asteroidit kiertävät Marsin ja Jupiterin välillä.
Jupiterin troijalaiset asteroidit kiertävät Jupiterin radan Lagrangen pisteissä.
Aurinkokunnan ulkolaitojen pikkuplaneetat
Kentaurit kiertävät Jupiterin ja Neptunuksen välillä.
Neptunuksen troijalaiset kiertävät Neptunuksen radan Lagrangen pisteissä.
Transneptuniset kohteet kiertävät Neptunusta kauempana. Ne voidaan jakaa ratojensa mukaan seuraavasti:
Kuiperin vyöhykkeen kohteet kiertävät noin etäisyydellä 30–50 AU.
Resonoivat transneptuniset kohteet kuten plutinot (nimetty 134340 Pluton mukaan) ja twotinot ovat Neptunuksen kanssa rataresonanssissa.
Klassiset Kuiperin vyöhykkeen kohteet eli cubewanot eivät ole resonanssissa Neptunuksen kanssa. Ne on nimetty 15760 Albionin väliaikaisen nimen () loppuosan QB1 englanninkielisen lausumisen (qu be one) mukaan.
Hajanaisen kiekon kohteet kiertävät eksentrisillä ja kaltevilla radoilla, jotka vievät ne Kuiperin vyöhykkeen etäisyydeltä vielä paljon kauemmas
Hypoteettisen Oortin pilven kohteet kiertäisivät 50 000–100 000 AU:n etäisyydellä.

Numerointi
Pikkuplaneetan ensihavainnolla sille annetaan väliaikainen nimi, joka on muotoa
2009 GA3. Nimessä 2009 viittaa havaintovuoteen. Ensimmäinen kirjain kertoo kuukauden, toinen kirjain yhdessä numeron kanssa kertoo sen, monesko kyseisen ajanjakson havainto on kyseessä.
Aiemmin on käytetty useitakin tästä poikkeavia väliaikaisia nimiä.

Kuukausikirjaimet ovat A tammikuun 1.–15. päiville, B tammikuun lopulle, C helmikuun 1–15 jne (I:tä ei käytetä).
Kyseisen puolen kuun ensimmäinen havainto on A, toinen B jne (I:tä ei käytetä). 25. havainto on Z ja sitä seuraa A1, B1 ... Z1 ja sitten A2 jne.
2009 GA3 on siten vuoden 2009 huhtikuun alkupuolen 76. havaittu pikkuplaneetta.

Kun tiettyä pikkuplaneettaa on havaittu riittävän useasti, jotta sen rata voidaan laskea, se saa oikean numeron, esim. 2009 GA3:sta tulee (301552) 2009 GA3.

Tämän jälkeen sille voidaan antaa nimi.

Nimeäminen
Pikkuplaneetan saa nimetä sen löytäjä. Pikkuplaneettoja tunnetaan nykyään niin monia ettei niille kaikille ole annettu edes nimeä, vaan ne tunnetaan vain väliaikaisilla tunnuksilla. Tällaisia ovat esim. päävyöhykkeen asteroidit (67890) 2000 WK61 ja (123456) 2000 WO137, sekä transneptuniset kohteet (15788) 1993 SB ja (15789) 1993 SC. Alhaisimman numeron omaava nimetön ja numeroitu pikkuplaneetta on (3708) 1974 FV1.

Tämä nimeämistapa ei kuitenkaan ole aina ollut käytössä, sillä ensimmäisiä löydettyjä pikkuplaneettoja (jotka olivat päävyöhykkeen asteroideja) kuten 1 Ceres (löytyi vuonna 1801 ja on ensimmäinen löydetty pikkuplaneetta) tai 2 Pallas (löytyi vuonna 1802) pidettiin aluksi varsinaisina planeettoina ja ne saivatkin nimensä planeettojen tapaan roomalaisesta ja kreikkalaisesta mytologiasta. 1850-luvulla ne kuitenkin menettivät asemansa ja tällöin nimet asteroidi ja pikkuplaneetta tulivat yleiseen käyttöön. Niiden nimien eteen lisättiin löytöjärjestyksen mukainen numero. Nykyään pikkuplaneetat saavat numeronsa vasta kun niiden rata tunnetaan kunnolla, eli järjestys ei ole enää löytämisen vaan radan laskemisen mukainen.

Ensimmäinen ei-mytologisen nimen saanut pikkuplaneetta oli päävyöhykkeen asteroidi 20 Massalia (löytyi vuonna 1852), joka sai nimensä Marseillen kaupungin kreikankielisen nimen mukaan. Nykyään päävyöhykkeen asteroideille voi antaa hyvin monenlaisia nimiä, ja asteroidivyöhykkeellä kiertääkin hyvin monentyyppisin nimin nimettyjä pikkuplaneettoja, kuten 2001 Einstein, 2046 Leningrad, 9007 James Bond, 9954 Brachiosaurus ja 110393 Rammstein.

Kaikkien pikkuplaneettojen nimeäminen ei kuitenkaan ole yhtä vapaata. Esimerkiksi Jupiterin troijalaiset nimetään Troijan sodan sankarien mukaan, esim. 624 Hektor ja 1404 Ajax. Kentaurit nimetään tietysti mytologisten kentaurien mukaan, esim. 2060 Chiron ja 5145 Pholus. Resonoivat transneptuniset kohteet kuten plutinot nimetään myyttisillä manalaan liittyvillä nimillä. Nimityksen alkuperä on plutino 134340 Pluto, joka oli ensimmäinen löydetty transneptuninen kohde (löytyi vuonna 1930) ja jota pidettiin aluksi varsinaisena planeettana. Muita plutinoita ovat esim. 28978 Ixion ja 90482 Orcus. Klassiset Kuiperin vyöhykkeen kohteet (cubewanot) nimetään luomiseen liittyvin mytologisin nimin, esim. 50000 Quaoar ja 88611 Teharonhiawako. Maan lähelle tuleville asteroideille annetaan usein (mutta ei aina esim. 9950 ESA) mytologisia nimiä kuten 1566 Icarus, 8034 Akka ja 85585 Mjolnir.

Katso myös
Asteroidi
Kääpiöplaneetta
Transneptuninen kohde
Pienkappale
Pikkuplaneettojen kuut
Luettelo pikkuplaneetoista
Luettelo komeetoista
Pikkuplaneettojen nimien ristiriidat
Chariklon renkaat

Lähteet
IAU Minor Planet Center 
Distribution of Minor Planets: Semimajor axis 
IAU Minor Planet Center: Minor Planet Statistics 
IAU Minor Planet Center: Dual-Status Objects 
Hughes, David W.; Marsden, Brian G: Planet, asteroid, minor planet: A case study in astronomical nomenclature 
 
 
IAU: RESOLUTION B5: Definition of a Planet in the Solar System 
James L. Hilton: "When Did the Asteroids Become Minor Planets?"  
IAU: Questions and Answers on Planets  
URSA: Haumea on aurinkokunnan uusin kääpiöplaneetta
Dwarf Planets and their Systems 
Hubblesite: Hubble Observes Planetoid Sedna, Mystery Deepens 
Satellites and Companions of Minor Planets 
Asteroid 
Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center 
Numbered minor planets 
Beech, M.; Steel, D. I. (September 1995). "On the Definition of the Term Meteoroid" 
 
IAU Minor Planet Center: How Are Minor Planets Named? 
IAU Minor Planet Center: Lists and Plots: Minor Planets 
Pluto and the Developing Landscape of Our Solar System 
Which are the dwarfs in the Solar System?

Viitteet