Orimattila

Orimattila on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa. Lahden kaupungin eteläosan kasvuun liittyy Orimattilan kaupungin pohjoinen kylä, Pennala, jossa on uudehkoa teollisuutta ja logistiikkapalveluita. Orimattilan naapurikuntia ovat Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Lapinjärvi, Myrskylä, Mäntsälä ja Pukkila.

Historia 

Suomen vanhin tunnettu asutus on löydetty Orimattilasta. Orimattilan pitäjän historia alkaa seurakunnan perustamisesta 1636, jolloin se erotettiin itsenäiseksi Hollolan seurakunnasta.

Hallinnollisesti Orimattilan ja Hollolan seurakunnat yhdistyivät tilapäisesti isovihan aikana suuren Pohjan sodan aiheutettua Suomen venäläismiehityksen. Tuolloin Orimattilan kirkkoherra Anders Herkepaeus määrättiin keräämään verot myös Hollolasta kirkkoherra Gustaf Bernerin paettua Ruotsiin 1714.

Pitäjänhallinto korvattiin Suomessa kunnallishallinnolla Suomen suuriruhtinaan asetuksella 1865. Tätä ennen oli kuntien itsenäistämistä seurakunnista pohdittu 1860-luvun alkupuolella jo vuosien ajan. Orimattilan kunta on vuoden 1865 kunnallisasetuksella Orimattilan seurakunnasta erotettu paikallishallinnon yksikkö. Jatkosodassa menetetystä Kirvusta asutettiin paljon siirtokarjalaisia Orimattilaan.

Orimattilan kunta otti käyttöön kaupunki-nimityksen vuonna 1992. Orimattila päätti vuonna 2009, että se ei osallistu Päijät-Hämeessä käytäviin kahdeksan kunnan välisiin kuntaliitosneuvotteluihin, vaan se jatkaa itsenäisenä kuntana. Orimattilan kaupunginvaltuusto ja Artjärven kunnanvaltuusto hyväksyivät yksimielisesti Orimattilan ja Artjärven kuntaliitoksen 22.3.2010. Kuntaliitos astui voimaan 1.1.2011.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Orimattilassa oli 16 221 asukasta, joista 10 784 asui taajamissa, 5 301 haja-asutusalueilla ja 136:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Orimattilan taajama-aste on 67,0 %. Orimattilan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Orimattila kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Orimattilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Orimattilan seurakunta
 Artjärven kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Orimattilan alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Orimattilan kaupungin nykyisellä alueella.
 Artjärven seurakunta (liitetty Orimattilan seurakuntaan 2011)

Kylät 

Orimattilan keskustaajama, tunnettu myös nimellä Orimattilan kirkonkylä, muodostaa Orimattilan kuntakeskuksen, jossa sijaitsevat kaupungintalo sekä tavaratalot. Keskustassa sijaitsee Orimattilan kirkonmäki, joka vuonna 1993 määriteltiin valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi ja on mukana myös saman inventoinnin päivitetyssä versiossa vuodelta 2009.

Muut Orimattilan kylät ovat Heinämaa, Henna, Karkkula, Keituri, Kuivanto, Leitsamaa, Luhtikylä, Mallusjoki, Niemi (Niemenkylä), Niinikoski, Pakaa, Pennala, Ruha, Sammalisto, Terriniemi, Tuorakka, Tönnö, Viljamaa, Viljaniemi ja Virenoja. 1.1.2011 tapahtuneen kuntaliitoksen myötä Artjärven kylistä tuli Orimattilan kyliä. Kuntaliitoksen myötä tulleet kylät on: Artjärvi, Hietana, Kinttula, Ratula, Salmela, Hiitelä ja Villikkala. Lisäksi Orimattilan kyliin kuuluu Tietävälä, joka sijaitsi alun perin Kirvussa ja jonka siirtokarjalaiset perustivat uudestaan Orimattilaan. Niinikoski, Tönnö, Kuivanto, Luhtikylä ja Villikkala ovat saaneet Päijät-Hämeen vuoden kylän nimitykset.

Kiinteistörekisterijaon v. 2013 mukaiset kylät on esitetty seuraavassa taulukossa.

Koulut

Perusopetusta Orimattilassa tarjoavat Jokivarren koulu, Järvikunnan koulu, Kuivannon koulu, Luhtikylän koulu, Myllylän koulu, Orimattilan yhteiskoulu, Pennalan koulu, Tönnön koulu, Virenojan koulu ja Vuorenmäen koulu. Toisen asteen yleissivistävää koulutusta saa Erkko-lukiossa.

Koulujen historiaa
Orimattilan suuren pinta-alan ja hajanaisuuden vuoksi kylistä muodostui monien palveluiden suhteen melko omavaraisia. 1860-luvulla Orimattilaan tuli kirkkoherraksi Johan Granholm, joka ryhtyi kansakoulujen puolestapuhujaksi. Marraskuussa 1867 aloitti Kuivannon kansakoulu yksityisissä tiloissa, Herman Koskisen omistamassa Rahjalan talossa. Vuoteen 1975 mennessä oli Orimattilaan perustettu 24 koulua, joista vanhimmat ovat Kuivannon koulun lisäksi Orimattilan kirkonkylän koulu (1868–1975), Järvikunnan koulu (1868–1902) Vähä-Mallusjoelle, Luhtikylän koulu (1869), Heinämaan koulu (1871–2014), Pakaan koulu (1883), Viljaniemen koulu (1876 – 1990-luku) ja Niinikosken koulu (1883). Aluksi kansakoulut toimivat kylien piirikansakouluina. Vuonna 1920 ne yhdistettiin hallinnollisesti Orimattilan kunnan kouluhallinnoksi.

Elinkeinoelämä 

Tekstiiliteollisuudella on ollut Orimattilassa pitkät perinteet: villan värjäys alkoi 1800-luvulla, ja 1950-luvulla Villatehdas työllisti noin 600 henkeä. Vuosina 1924–1986 kaupungissa toimi Kaitila Oy ja 1945–2012 Virke Oy. 
Metallialan yritys Orima on toiminut Orimattilassa yli 60 vuoden ajan.

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Orimattilan Osuuspankki, louhintakoneita tuottava Allu Group Oy ja rakennusalan muovituotteita kuten kattoikkunoita valmistava Kera Group Oy.

Luonnonsuojelu
Orimattilan Natura 2000 -luonnonsuojelualueet ovat Mallusjoen vanha metsä ja Mieliäissuo.

Kulttuuri 
Orimattilan taidemuseon pysyvässä näyttelyssä on esillä Ilmari ja Toini Wall-Hakalan taidesäätiön suomalaista kuvataidetta 1800-luvun alusta 1950-luvulle, Pentti Papinahon veistoskokoelmat sekä Orimattilan Erkot -näyttely. Lisäksi museossa on vaihtuvia näyttelyitä ja tapahtumia. Orimattilassa toimii Orimattilan teatteriystävien hoitama Orimattilan teatteri. Kattojärjestönä toimiva Orimattilan teatteriystävät hoitaa Orimattilan Kesäteattereiden pyörittämisen ja muun siihen liittyvän oheistoiminnan.

Nähtävyyksiä 
Orimattilan Kehräämö, kotieläinpuisto, Orimattilan kotiseutumuseo, Orimattilan pullomuseo, taidemuseo, teatteri, Orimattilan kirkko, Soile Yli-Mäyryn taidelinna ja Villa Roosa.

 Katso myös: Artjärven nähtävyydet
 Luettelo Orimattilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Ruokakulttuuri 
Orimattilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynyrokka, kantomaito, palvattu liha, uuniperunat, kuivista leivänpaloista keitetty leipäpuuro ja varimakia eli kuumaan veteen sekoitettu siirappi.

Ystävyyskaupungit 
Orimattilan ystävyyskunnat ovat:
  Weißenburg-Gunzenhausen, Saksa
  Östhammarin kunta, Ruotsi
  Jõgeva, Viro

Urheilu ja liikunta

Kuuluisia orimattilalaisia

Kulttuuri
Selma Anttila, kirjailija
Roni Bäck, tubettaja
Miklu, Ex-tubettaja, Muusikko, Kirjailija
Kaj Chydenius, säveltäjä, mökkeilee paikkakunnalla
Eero Erkko, kansanedustaja 1907–1918, sanomalehtimies
J. H. Erkko, runoilija
Eki Jantunen, muusikko
Aki Kaurismäki, elokuvaohjaaja
Mika Kaurismäki, elokuvaohjaaja
Jukka Lehtinen, kuvanveistäjä
Paavo Melander, säveltäjä/sanoittaja
Pentti Papinaho, kuvanveistäjä
 Annika Siltaniemi, Tenavatähti-voittaja
Helmi Vuorelma, kutomon perustaja

Urheilijat
Taito Haara, voima- ja painonnostaja
Kristiina Mäkelä, kolmiloikkaaja
Satu Mäkelä-Nummela, ammunnan olympiakultamitalisti (naisten trap)

Muita kuuluisia henkilöitä
Yvonne de Bruyn, Miss Suomi
Vesa-Matti Peltola, urheilutietäjä
Oskari Rajanen, kauppaneuvos
Eino Riihelä, kauppaneuvos, Eirin perustaja

Kansanedustajat

Nykyiset

 Kalle Jokinen, 9/2009–, Kansallinen Kokoomus

Aiemmat

Kansanedustajat
 Tero Mölsä, 1991–1994, 1995–1998 (MEP Paavo Väyrysen varamies), 1999–2003 (MEP Paavo Väyrysen varamies), Suomen Keskusta, Mallusjoki
 Matti Hakala, Kansallinen Kokoomus
 Aatto Sirén, 1907–1913, 1917–1917, 1929–1930, 1933–1935, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
 Teodor Kaitila, kansanedustaja 1917–1918, Nuorsuomalainen puolue, 1918–1918, Edistyspuolue
 Eero Erkko, valtiopäivämies 1905–1906, porvarissääty, kansanedustaja 1907–1914, 1917–1918 Nuorsuomalainen puolue, 1918–1918, Edistyspuolue

Valtiopäivämiehet
Juho Alastalo, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1888
Erkki Juho Warpenius, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1863–1864 ja 1867
Matti Tapola, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1769–1770, Niinikoski
Kalle Jukola, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1751–1752, Pakaa
Benjamin Husk, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1746–1747, Mallus
Heikki Heikinpoika, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1678, Tönnö

Katso myös
 Orimattilan rautatieasema
 Luettelo Orimattilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Orimattilan kaupungin kotisivut
 Orimattila CityWiki
 Orimattilan teatteri
Tilastokeskus - Orimattilan avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit