Helsingin Kisa-Veikot

Helsingin Kisa-Veikot ry (HKV) on 1909 perustettu helsinkiläinen yleisurheiluseura, Suomen suurin yleisurheiluseura, jonka menestyksen perustana on laadukas nuorisourheilu. HKV:n noin 2000 jäsenestä lapsia ja nuoria on kolmasosa. HKV:n puheenjohtaja on Janne Hirsto .

Helsingin Kisa-Veikot on voittanut eniten Kalevan maljoja (56, joista viimeisin 2012) ja on useita kertoja ollut seuraluokittelun paras (viimeisin 2012).

Menestyneitä urheilijoita

Yleisurheilun mestareita 
Ensimmäiset olympiakisoihin osallistuneet HKV:läiset olivat keihäsmiehet Juho Halme (seuran puheenjohtaja vuosina 1909–1918) ja Väinö Siikaniemi, 800 metrin juoksija Lauri ”Tahko” Pihkala ja kiekonheittäjät Elmer Niklander ja Armas Taipale. He osallistuivat Tukholman kisoihin heinäkuussa 1912. HKV:n urheilijat saavuttivat Tukholman kisoissa yhteensä viisi mitalia: Armas Taipale kaksi kultaa kiekonheitossa, Elmer Niklander hopeaa ja pronssia kiekonheiton ja kuulantyönnön molempien käsien yhteiskilpailussa sekä Väinö Siikaniemi hopeaa keihäänheiton molempien käsien kilpailussa. HKV:n muita olympiavoittajia Armas Taipaleen ohella ovat olleet Elmer Niklander kiekonheitossa vuonna 1920, Teodor Koskenniemi maastojuoksun joukkuekilpailussa 1920, Albin Stenroos maratonilla Pariisissa 1924 ja keihäänheittäjä Arto Härkönen, joka voitti keihäänheiton Los Angelesissa 1984. Vuoden 1912 jälkeen olympiamitaleja ovat HKV:n yleisurheilijoista saavuttaneet Elmer Niklander hopeaa kuulantyönnössä, Armas Taipale hopeaa kiekonheitossa ja Paavo Johansson (myöhemmin Jaale) pronssia keihäänheitossa Antwerpenissä 1920, Vilho Niittymaa kiekonheitossa hopeaa Pariisissa 1924, Eino Penttilä keihäänheitossa pronssia Los Angelesissa 1932 ja Antti Kalliomäki seiväshypyssä hopeaa Montrealissa 1976. Yhteensä yleisurheilussa saavutettuja olympiamitaleja on 14, joista kultamitaleja kuusi. 

Yleisurheilun Euroopan mestaruuksia tuli heti ensimmäisissä kisoissa syyskuussa 1934 Torinossa, jossa keihäänheittäjä Matti Järvinen ja korkeushyppääjä Kalevi Kotkas voittivat mestaruuden. Myöhemmin Euroopan mestaruuden saavuttaneita HKV:läisiä ovat olleet Taisto Mäki 5 000 metrillä Pariisissa 1938, Eeles Landström seiväshypyssä Tukholmassa 1958 ja Topi Raitanen 3000 metrin estejuoksussa Münchenissä 2022. Yleisurheilun EM-hallikisoissa HKV:n Antti Kalliomäki voitti seiväshypyn vuonna 1975 ja oli kaksi kertaa toinen.

Vahva painiseura vuoteen 1934 

HKV oli 1930-luvun puoliväliin saakka useamman lajin yleisseura, jossa kilpailtiin muun muassa hiihdossa, pikaluistelussa, painissa, pyöräilyssä ja jopa jalka- ja jääpalloilussa. Paini oli HKV:n toinen valtalaji vuoteen 1934 saakka, jolloin seuran painijat perustivat lajin erikoisseuran Helsingin Paini-Miehet. HKV:n painijat saavuttivat olympiakisoissa vuosina 1920–1932 yhteensä yhdeksän olympiamitalia. Olympiavoittoja seuran urheilijoista saavuttivat Kalle Anttila kaksi vuosina 1920 ja 1924 ja Väinö Kokkinen vuonna 1932. Muita olympiamitalisteja olivat Onni Pellinen (hopeaa 1932 ja pronssia 1928), Kustaa Pihlajamäki (hopeaa 1928), Väinö Kajander (hopeaa 1932) sekä Väinö Ikonen ja Vilho Pekkala (pronssia 1924). Vuosina 1921–1922 järjestetyissä painin MM-kilpailuissa HKV:n Kalle Anttila saavutti kultaa molempina vuosina ja Väinö Ikonen vuonna 1921. Painin Euroopan mestaruuskilpailuissa vuosina 1929–1934 HKV:n painijat saavuttivat yhteensä kuusi kultaa ja neljä hopeaa. Euroopan mestareita olivat Onni Pellinen vuosina 1929 ja 1931, Kustaa Pihlajamäki sekä Väinö Kokkinen 1930 ja Mikko Nordling myös 1930. Suomen mestaruuksia HKV:n painijat saavuttivat vuosina 1918–1934 yhteensä 41 kappaletta. 

 Markku Aalto
 Kauko Ahlström
 Jussi Anttalainen
 Hannu Ehoniemi
 Rolf Haikkola
 Juho Halme
 Yrjö Halme
 Sulo Heino
 Pirkko Helenius
 Leo Helgas
 Anton Husgafvel
 Toni Huikuri
 Marko Hyytiäinen
 Pirjo Häggman
 Vilho Hänninen
 Arto Härkönen
 Väinö Ikonen
 Paavo Johansson
 Martti Jukola
 Lasse Juusela
 Pekka Juutilainen
 Matti Järvinen

 Aulis Kairento
 Antti Kalliomäki
 Yrjö Kolho
 Väinö Kokkinen
 Hannes Kolehmainen
 Tatu Kolehmainen
 Erkki Koponen
 Teodor Koskenniemi
 Kalevi Kotkas
 Gustaf Koutonen
 Emil Kukkonen
 Jarmo Kunnas
 Eero Kytölä
 Mikko Lahtio
 Eeles Landström
 Helinä Laihorinne
 Toivo Loukola
 Martti Matilainen
 Erkki Mustakari
 Mika Muukka
 Taisto Mäki

 Risto Nieminen
 Vilho Niittymaa
 Elmer Niklander
 Minna Nummela, nykyinen Lamminen
 Tuomas Näsi
 Roni Ollikainen
 Armas Palamaa
 Kari Palmén
 Eino Penttilä
 Markku Perttula
 Lauri Pihkala
 Vesa-Pekka Pihlavisto
 Jukka Piironen
 Pertti Pousi
 Eino Purje
 Markus Pöyhönen
 Kari Rahkamo
 Väinö Rainio
 Topi Raitanen
 Onni Rajasaari
 Olavi Rinteenpää

 Ringa Ropo
 Suvi Selvenius
 Väinö Siikaniemi
 Kaisa Siitonen
 Rainer Stenius
 Albin Stenroos
 Heidi Suomi
 Anna Suurnäkki
 Väinö Suvivuo
 Armas Taipale
 Ilmari Taipale
 Mikael Talasjoki
 Urho Tallgren
 Lauri Tamminen
 Aki Tammisto
 Jarkko Tapola
 Lauri Tarasti
 Nestori Toivonen
 Toimi Tulikoura
 Jaakko Tuominen
 Veikko Tuominen

 Kalervo af Ursin
 Kirsi Valasti
 Mikko Valle
 Uuno Veirilä
 Raimo Vilén
 Kari Wauhkonen
 Pertti Ålander
 Ilkka Äyräväinen

Puheenjohtajat 

Vihtori Siimes 6.–14.4.1909
Juho Halme 15.4.1909 – 1.2.1918
Frans Ilander 20.6.1918 – 8.1.1920
Ville Osola 9.1.1920 – 29.4.1921
Lauri Forsman (Koskivaara) 29.4.1921 – 9.4.1922
Harald Nordblad (Nuortila) 9.4.1922 – 25.4.1926
Lauri Forsman (Koskivaara) 25.4.1926 – 29.4.1928
Ossian Roschier (Ossi Rosokivi) 29.4.1928 – 24.1.1932
Harald Nordblad (Nuortila) 24.1.1932 – 29.1.1936
Hannes Kolehmainen 29.1.1936 – 30.1.1941
Ossi Rosokivi 30.1.1941 – 12.1.1947
Yrjö Halme 12.1.1947 – 20.1.1948
Armas Palamaa (Palmros) 20.1.1948 – 15.2.1954
Jukka Lehtinen 15.2.1954 – 4.2.1963

Kari Rahkamo 4.2.1963 – 15.2.1966
Teuvo Paakkari 15.2.1966 – 22.1.1968
Kauko Ahlström 22.1.1968 – 31.12.1972
Rolf Haikkola 1.1.–15.3.1973
Olavi Lehtisalo 20.6.1973 – 31.12.1980
Yrjö Kokko 1.1.1981 – 31.12.1985
Seppo Martiskainen 1.1.1986 – 31.12.1990
Jouni Palmunoksa 1.1.1991 – 31.12.1993
Kaisa Peutere 1.1.1994 – 31.12.1997
Mikko Vanni 1.1.1998 – 31.12.2002
Aulis Potinkara 1.1.2003 – 31.12.2009
Maarit Ovaska 1.1.2010 – 31.12.2013
Ilkka Äyräväinen 1.1.2014 – 31.12.2018
Tuomas Näsi 1.1.2019 – 31.12.2021
Janne Hirsto 1.1.2022 –

2020-luvun parhaita urheilijoita 
Viime vuosien nimekkäimmät HKV:n yleisurheilijat ovat olleet henkilökohtaisiin Suomen-mestaruuksiin yltäneet Amira Chokairy (400 metriä), Suvi Miettinen (maraton), Tommi Mäkinen (400 metriä), Aki Nummela (maraton), Topi Raitanen (estejuoksu ja maastojuoksu) ja Eero Saleva (10 000 metriä). Nuorten sarjoissa näkyvintä menestystä ovat viime vuosina saavuttaneet nuorten U23-sarjan Euroopan-mestari Topias Laine (keihäänheitto), Benjamin Lee (800 metriä) ja Niko Viljola (800 metriä).

Kokenut kilpailujärjestäjä 

Helsingin Kisa-Veikot perustettiin vuonna 1909 nimen omaan kilpaurheiluun sekä kilpailujen järjestämiseen keskittyväksi seuraksi, jota tehtävää se on toteuttanut läpi 112-vuotisen historiansa. HKV:n tunnetuin kilpailu on ollut Maailmankisat (World Games), joka järjestettiin yhteistyössä Apu-lehden kanssa ensimmäisen kerran vuonna 1959 seuran täyttäessä 50 vuotta. Sen jälkeen Maailmankisat järjestettiin parittomina vuosina 1961-1973. Parillisina vuosina 1968-1974 HKV:n kansainvälinen kilpailutapahtuma oli nimeltään Top Games. Vuodesta 1975 Maailmankisat järjestettiin vuosittain vuoteen 2006 saakka lukuun ottamatta vuosia 1993 ja 2004 (jolloin Olympiastadionin peruskorjaus esti kilpailujen järjestämisen). 

Kalevan kisojen järjestäjänä HKV on toiminut 13 kertaa, viimeksi vuonna 2003. Lisäksi seura on järjestänyt lukuisia muita yleisurheilun Suomen mestaruuskilpailuja. Tulevia HKV:n järjestämiä kotimaisia arvokilpailuja ovat vuoden 2022 nuorten SM-hallikilpailut sekä vuoden 2023 maastojuoksun Suomen mestaruuskilpailut. HKV:n 2000-luvulla vuosittain järjestämä Eläintarhan tähtikisa kuuluu Suomen Urheiluliiton toiseksi korkeimpaan kilpailuluokkaan.
Perinteinen juoksutapahtuma (sotavuosia lukuun ottamatta) oli vuodesta 1921 alkaen yhteistyössä Helsingin Sanomien ja muiden pääkaupungin seurojen kanssa järjestetty Kaivopuiston maraton. Sen seuraajaksi perustettiin vuonna 1981 ensimmäisen kerran järjestetty Helsinki City Marathon -tapahtuma. Vuonna 1994 se sai rinnalleen puolimaratonin mittaisen kilpailun, Helsinki City Run'in. Nämä kilpailut jatkuvat edelleen Suomen Urheiluliiton alaisuudessa HKV:n ollessa yksi järjestäjäseuroista.

Helsingin Kisa-Veikoilla ja sen jäsenillä on ollut merkittävä osuus Suomessa järjestyttyjen arvokisojen, kuten vuoden 1952 olympiakisojen, vuosien 1983 ja 2005 yleisurheilun MM-kisojen sekä vuosien 1971, 1994 ja 2012  Euroopan mestaruuskilpailujen järjestely- ja johtotehtävissä. 
Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämiä muita kansainvälisiä suurkilpailuja ovat olleet mm. Veteraanien yleisurheilun EM-kilpailut vuonna 1980 sekä Veteraanien EM-hallikilpailut (EVACI) vuonna 2007.

HKV:n toiminnot 
Urheilutoiminta, kilpailutoiminta, nuorisotoiminta, veteraanien Aikuisliikunta, kuntoliikunta, parayleisurheilu ja tiedotustoiminta. Seuran toiminnanjohtajana on vuodesta 1991 toiminut Reijo Siitonen ja valmennuspäällikkönä vuodesta 2021 alkaen Olli Pulkkanen.

Kirjallisuus 
Seppo Martiskainen: Voittoon kuin luotu. Helsingin Kisa-Veikot 100 vuotta. Helsingin Kisa-Veikot ry, 2009. ISBN 978-952-92-5192-6

Lähteet 

Suomalaiset yleisurheiluseurat
Helsinkiläiset urheiluseurat
Vuonna 1909 perustetut urheiluseurat