Miesten Superpesis

Superpesis on Suomen pesäpallon korkein sarjataso. Sarjassa pelaa 13 joukkuetta ja sarja toimii Suomen Pesäpalloliiton (PPL) ohjauksessa.

Superpesis on perustettu vuonna 1989. Ennen sarjan perustamisesta korkeimmasta sarjatasosta käytettiin nimitystä Pesäpallon SM-sarja.

Superpesiksessä on pelannut sen perustamisen jälkeen 31 eri pesäpalloseuraa. Näistä 9 on voittanut sarjan mestaruuden: Sotkamon Jymy (19), Vimpelin Veto (4), Kiteen Pallo -90 (3), Joensuun Maila (2), Oulun Lippo (2), Imatran Pallo-Veikot (1), Hyvinkään Tahko (1), Pattijoen Urheilijat (1) ja Manse PP (1).

Superpesiksen lisäksi joukkueet osallistuvat talven harjoituskaudella halli-SM-kilpailuihin. Superpesistä alempia sarjatasoja ovat Ykköspesis, Suomensarja sekä alueittain pelattavat Maakuntasarjat.

Historia

Suursarja: Ensimmäinen sarjamuoto 
Vuonna 1931 pelattiin ensimmäisen kerran mestaruudesta sarjamuotoisesti. Sarja nimettiin Suursarjaksi ja sen alapuolelle perustettiin myöhemmin valtakunnan sarjana tunnettu B-sarja. Ensimmäisen kauden sarja toimi SVUL:n alaisuudessa, mutta syksyllä 1931 perustettiin Pesäpalloliitto. Ensimmäisellä kaudella sarjaan kelpuutettiin karsintojen jälkeen seitsemän joukkuetta, 1932–1933 kahdeksan ja vuonna 1934 jo kaksitoista joukkuetta. Sarja jaettiin 1932 kahteen lohkoon, niin sanottuihin Itä- ja Länsisarjoihin, ja tuo lohkojako oli myös Itä–Länsi-ottelun jakoperusteena. Lohkojen voittajat ratkaisivat mestaruuden kaksiosaisessa loppuottelussa, kerran kummankin kotikentällä. Joskus jouduttiin lopullinen ratkaisu hakemaan kolmannessa ottelussa, joka oteltiin puolueettomalla kentällä. Vuonna 1940 lohkojaosta luovuttiin ja joukkuemäärää vähennettiin. Suursarjaan osallistuivat vain PPL:n seurat. TUL:n seuroilla ei siihen ollut asiaa ja ne ratkoivat omat mestaruutensa omissa sarjoissaan.

Sotasarja paikkaamaan suursarjaa sota-ajalla 
Vuonna 1941 Suursarja keskeytyi muutaman kierroksen jälkeen, eikä täysin normaalia sarjatoimintaa voitu koko sodan aikana järjestää. Kuitenkin niin sanotut Sotasarjat pelattiin vuosina 1942 ja 1943. Vuoden 1944 sarja jäi jo avauksessa suurhyökkäyksen jalkoihin ja keskeytyi pikapuolin. Sota-aika toi mestareiden luetteloon mielenkiintoisen nimen, kun Valtion lentokonetehdas Tampereelta voitti Suomen mestaruuden 1942. Vuoden 1943 Sotasarjassa pelasi Työväen Mailapojat, joka oli ensimmäinen TUL:n seura Pesäpalloliiton sarjoissa.

Mestaruussarja: Vuodet sota-ajasta 1990-luvulle 
Sodan jälkeen käynnistyneeseen mestaruussarjaan toivotettiin jo TUL:n seuratkin täyspainoisesti mukaan. Sarjan järjestäväksi elimeksi muodostettiin Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta. PPL ja TUL karsivat kumpikin tahoillaan yhteiseen mestaruussarjaan, kunnes yhteistoiminta pikkuhiljaa ulottui alemmillekin sarjatasoille. Yhteistoiminta kuitenkin lakkasi 1950-luvun puolivälissä ja TUL:n seurat vetäytyivät pois sarjoista. Siitä lähtien SM-sarjasta vastasi yksin Pesäpalloliitto, aina siihen saakka, kunnes ohjakset siirtyivät Superpesis Oy:lle. Mestaruussarja pelattiin aluksi yksinkertaisena 13 joukkueen sarjana. Vuonna 1956 sarja laajennettiin 15 joukkueen laajuiseksi ja vuodesta 1964 sarja muuttui kaksinkertaiseksi ja joukkuemäärä vakiintui 12:een. Vuonna 1979 pelattiin ensimmäisen kerran erilliset loppusarjat, niin mitaleista kuin sarjassa säilymisestäkin. Loppuottelu kahden parhaan välillä otettiin käyttöön 1986, aiemmin oli uusittu vain tasapisteissä olevien kesken. Vuodesta 1987 lähtien loppuotteluun pääsijät ratkaistiin pudotuspeleillä.

Superpesis perustettiin vuonna 1989, jolloin se korvasi vuodesta 1931 pelatun SM-sarjan Suomen korkeimpana pesäpallosarjana. Superpesiksen aikana Suomen mestaruuden on useimmin voittanut Sotkamon Jymy, joka on saavuttanut 20 mestaruudestaan 19 Superpesiksen nimen alla.

Kauden rakenne

Harjoituskausi 
Superpesiksessä harjoituskausi alkaa edellisen kauden päätyttyä, eikä tuona aikana pelata pesäpallon Suomen mestaruudesta. Harjoituskausi alkaa syys-lokakuussa ja kestää huhti-toukokuuhun, kunnes Superpesiksen virallinen seuraava kausi alkaa.

Harjoituskaudella pelataan joukkueiden oman päätöksen mukaan harjoitusotteluita, sekä Hallipesiksen Suomen mestaruudesta. Hallipesistä pelataan sekä miesten että naisten Superpesiksessä helmi–maaliskuulla. Hallipesiksessä joukkueet on jaettu neljään lohkoon, joista jokainen järjestää oman alkuturnauksensa. Kaikissa otteluissa pelataan 3+3-vuoropareilla. Tarvittaessa pelataan kotiutuskilpailu. Joukkueiden sijoitukset lohkojen sisällä määräytyy tasapisteissä voittettujen otteluja, kolmeen pisteen voittojen ja juoksueron suhteen mukaan. Lopputurnaukseen selviytyvät lohkojen voittajat sekä kaksi parasta toiseksi sijoittunutta.

Lopputurnauksen ensimmäisenä päivänä jokainen joukkue pelaa kaksi ottelua, ja niiden otteluiden tulosten perusteella määräytyy sijoitusottelu. Lopputurnauksen ensimmäisen päivän 1. ja 2. pelaavat finaalissa, 3. ja 4. pronssiottelussa ja 5. ja 6. sijoitusottelussa.

Runkosarja 
Miesten Superpesiksen runkosarjassa pelataan 14 joukkueen kesken kaksinkertainen runkosarja joiden lisäksi lisäottelut.

Pudotuspelit 
Pudotuspeleihin pääsevät runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta. Joukkueet kohtaavat toisensa ensin puolivälierissä. Puolivälierien voittajat välierissä, joiden voittajat pääsevät finaaliin, jossa ratkaistaan Suomen mestaruus. Puolivälierät, välierät ja finaalit pelataan paras viidestä -menetelmällä, eli jatkoon pääsee kolmella voitolla. Pronssiottelut pelataan paras kolmesta -menetelmällä eli voittaja saadaan selville kahdella voitolla.

Putoaminen ja karsiminen 
Superpesiksen kaudella 2022 runkosarjassa sijoille 13-14 päätyneet joukkueet pelaavat putoamiskarsinnan, jonka häviäjä putoaa suoraan Ykköspesikseen seuraavaksi kaudeksi ja putoamissarjan voittanut karsii Ykköspesiksen karsintojen voittajaa vastaan. Ykköspesiksen voittaja nousee puolestaan suoraan seuraavaksi kaudeksi Superpesikseen.

Itä–Länsi-ottelu 

Itä–Länsi-ottelu eli idän ja lännen seurojen välinen perinteinen tähdistöottelu pelataan runkosarjan keskivaiheilla heinäkuussa. Itä–Länsi-ottelussa pelaavat idän ja lännen seurojen parhaista pelaajista kootut joukkueet. Itä–Länsi-ottelu on saanut alkunsa vuonna 1932, jolloin Suursarja jaettiin Itä- ja Länsilohkoon. Tämän seurauksena alettiin myös pelata lohkojen välistä Itä–Länsi-ottelua, joka pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1932 Hesperiassa, Helsingissä.

Hallinto 
Superpesis toimii pesäpallon tulevaisuudenkuvan mukaisesti yksi liike -periaatteella osana Suomen Pesäpalloliitto ry:tä.

Superpesis mediassa

Tunnukset

Tunnusmusiikki 
Superpesiksen tunnuskappaleen on säveltänyt Esa Rimpiläinen.

Logot

Tuomarit 

Kaikki Superpesiksen tuomarit artikkelissa: Luettelo Superpesiksen tuomareista

Superpesiksen peli- ja syöttötuomareina voivat toimia kaikki S-tason tuomarit. S-tason tuomareita on kaudella 2019 70 kappaletta. Superpesiksessä peleissä on aina viisi tuomaria: pelituomari, syöttötuomari, 2-pesätuomari, 3-pesätuomari sekä takarajatuomari. Eniten Superpesiksen otteluita tuomaroineet tuomarit ovat tuominneet yli 500 ottelua. 400 ottelun rajan rikkoneita tuomareita on viisi: edelleen aktiivisista tuomareista Ossi Muurainen (520 ottelua, 22 kautta), Tommi Nupponen (476, 22) ja Antti Aine (417, 21), sekä jo lopettaneet Matti Lähteenmäki (507, 21) ja Jouni Ojala (464, 28).

Talous

Joukkueet kaudella 2023

Entiset joukkueet 

 Vaasan Maila Putosi 1992
 Muhoksen Pallo-Salamat Putosi 1994
 RPL-Riihimäki Putosi 1995
 Haapajärven Pesä-Kiilat Putosi 1998
 Juvan Pallo Putosi 1998
 Kaisaniemen Tiikerit Ajautui konkurssiin 1998
 Loimaan Palloilijat Putosi 2001
 Kinnarin Pesis (myöh. Järvenpään Pesis) Putosi 2004
 Seinäjoen Maila-Jussit Luopui sarjapaikasta 2008 ja Yhdistyi JymyJusseiksi

 Puijon Pesis Putosi 2009
 Ulvilan Pesä-Veikot Putosi 2010
 Nurmon Jymy Luovutti sarjapaikan Jymy-Jusseille 2012
 Jyväskylän Kiri Putosi 2016
 Oulun Lippo Putosi 2018
 Siilinjärven Pesis Luopui sarjapaikasta 2021
 Kankaanpään Maila Putosi 2022
 Koskenkorvan Urheilijat Putosi 2023

Tilastot ja luettelot

Sijoitukset kausittain

Miesten Superpesiksen yleisökeskiarvot 

Alempia pudotuspelejä ja karsintasarjaa ei ole huomioitu.

¹ 1994 pudotuspeleissä 4 joukkuetta.² 2004–2008 pudotuspeleissä jatkosarjan 4 parasta. Jatkosarja huomioitu yhteiskeskiarvossa.

Mestarit 
Pääartikkeli: Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista

Kausittain 

 1990: Sotkamon Jymy
 1991: Imatran Pallo-Veikot
 1992: Sotkamon Jymy
 1993: Sotkamon Jymy
 1994: Oulun Lippo
 1995: Sotkamon Jymy
 1996: Sotkamon Jymy
 1997: Sotkamon Jymy
 1998: Oulun Lippo
 1999: Kiteen Pallo -90

 2000: Kiteen Pallo -90
 2001: Sotkamon Jymy
 2002: Sotkamon Jymy
 2003: Sotkamon Jymy
 2004: Sotkamon Jymy
 2005: Kiteen Pallo -90
 2006: Sotkamon Jymy
 2007: Hyvinkään Tahko
 2008: Pattijoen Urheilijat
 2009: Sotkamon Jymy

 2010: Vimpelin Veto
 2011: Sotkamon Jymy
 2012: Sotkamon Jymy
 2013: Sotkamon Jymy
 2014: Sotkamon Jymy
 2015: Sotkamon Jymy
 2016: Vimpelin Veto
 2017: Vimpelin Veto
 2018: Joensuun Maila
 2019: Joensuun Maila

 2020: Sotkamon Jymy
 2021: Manse PP
 2022: Vimpelin Veto
 2023: Sotkamon Jymy

Joukkuettain

Lyöjäkuninkaat 
 Pääartikkeli: Pesäpallon lyöjäkuningas

Etenijäkuninkaat 
 Pääartikkeli: Pesäpallon etenijäkuningas

Kärkilyöntikuninkaat 
 Pääartikkeli: Pesäpallon kärkilyöntikuningas

Palkinnot 
 Etenijäkuningas
 Kultainen ansiomerkki
 Kuukauden pelaaja
 Lyöjäkuningas
 Vuoden jokeri
 Vuoden lukkari
 Vuoden pelinjohtaja
 Vuoden pesäpalloilija
 Vuoden tulokas

Katso myös 
 Naisten Superpesis
 Pesäpallo
 Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista
 Pesäpallon halli-SM
 Nuorten Superpesis
 Ykköspesis
 Suomensarja
 Maakuntasarja
 Pesäpallon Suomen Cup
 Pesäpallon maailmancup
 Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista
 Pesäpallon kunniagalleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Pesäpalloliiton sivut
 Superpesiksen sivut
 Ylen Elävä arkisto: Superpesiksen ensimmäinen vuosikymmen kuului Sotkamolle
 Pesäpallon reaaliaikainen tulosseuranta
 Superpesis tulosseuranta