Tero Pitkämäki

Tero Kristian Pitkämäki (s. 19. joulukuuta 1982 Ilmajoki) on suomalainen uransa päättänyt keihäänheittäjä, olympiamitalisti, maailmanmestari ja moninkertainen arvokisamitalisti. Pitkämäen ennätys on 26. kesäkuuta 2005 Kuortaneella heitetty 91,53 metriä.

Seuratasolla Pitkämäki edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita. Hänen valmentajanaan toimii Hannu Kangas. Myös Jan Železný on valmentanut Pitkämäkeä. Železný liittyi mukaan Pitkämäen valmennusryhmään vuonna 2011 Daegun MM-kilpailuiden jälkeen, mutta yhteistyö heidän välillään päättyi vuoden 2013 aikana.

Pitkämäki valittiin vuoden eurooppalaiseksi miesyleisurheilijaksi vuonna 2007. Hän on ensimmäinen kyseisen tunnustuksen saanut suomalainen. Pitkämäki on valittu myös kolme kertaa Suomen Urheilugaalassa Vuoden urheilijaksi.

Pitkämäki on menestynein suomalainen keihäänheittäjä arvokisamitaleiden määrällä mitattuna.

Urheilu-ura 
Pitkämäki kiinnostui keihäänheitosta kahdeksanvuotiaana suomalaisten menestyttyä vuoden 1991 MM-kisoissa. MM-kisojen jälkeen hän meni heittämään yhdeksänvuotiaiden kisaan ja voitti sen kymmenen metrin erolla toiseksi tulleeseen, mikä motivoi kilpailuhenkistä Pitkämäkeä. Tosissaan Pitkämäki alkoi kilpailla keihäänheitossa myöhemmin, kun hän päätti lopettaa siihen asti päälajinaan pitämänsä hiihdon. 15-vuotiaaksi saakka Pitkämäkeä valmensi hänen isänsä Esko Pitkämäki, jonka jälkeen valmennusvastuun otti Hannu Kangas. Pitkämäen isä jatkoi kuitenkin ravintovalmentajana. Vuonna 2011 ilmoitettiin Jan Železnýn liittymisestä Pitkämäen valmennustiimiin.

Ensimmäisen kerran Pitkämäki heitti keihästä yli 80 metriä Kalevan kisoissa 2003 saavuttaessaan hopeaa tuloksella 80,45. Kesällä 2004 80 metrin ylityksiä tuli useampia parhaan tuloksen ollessa Pihtiputaan keihäskarnevaaleilla heitetty 84,64. Pitkämäki voitti myös Suomen mestaruuden ja oli Ateenan olympialaisissa paras suomalainen yleisurheilija sijoittuessaan keihäänheiton finaalissa kahdeksanneksi.

Kausi 2005 

Kesän 2005 tulostavoitteekseen Pitkämäki asetti tuloksen 87,50. Tavoite ylittyi reilusti jo kauden neljännessä kilpailussa 26. kesäkuuta Kuortaneen juhannuskisoissa, joissa Pitkämäki heitti maailman kärkituloksen 91,53. Nykykeihään kaikkien aikojen tilastossa Pitkämäki oli yhdeksäs 90 metrin ylittäjä ja nousi tilastoissa kuudenneksi. Suomen tilastoissa hän nousi Aki Parviaisen (93,09) jälkeen toiseksi.

Kesän Kultainen liigan osakilpailuista Pitkämäki voitti neljä, oli kerran toinen ja kerran kolmas. 1. heinäkuuta 2005 kesän ensimmäisessä kultaisen liigan osakilpailussa Pariisissa Pitkämäki voitti keihäskilpailun (85,95) ollen näin ensimmäinen suomalaisvoittaja Kultaisen liigan historiassa. Hän voitti myös Zürichissä (88,71 m), Oslossa – heitettyään 90,54-metrisen heiton – sekä Berliinissä tuloksella 89,32. Roomassa tuloksena oli 2. sija 84,87 metrin tuloksella. Brysselin osakilpailussa sijoitus oli kolmas tuloksella 85,90.

Helsingin MM-kilpailuissa Tero Pitkämäki sijoittui neljänneksi tuloksella 81,27. Hän oli vaikeissa olosuhteissa käydyn kilpailun yksi suurimmista ennakkosuosikeista, mutta omaksi ja kotiyleisön pettymykseksi jäi mitalisijojen ulkopuolelle.

IAAF:n yleisurheilufinaalissa Monacossa Pitkämäki otti voiton 91,33 metriä kantaneella heitollaan, joka oli myös kisaennätys.

Kausi 2006 
Kesän 2006 tulostavoitteeksi Pitkämäki asetti 95 metriä. Kautensa hän avasi toukokuussa Seinäjoella heittäen siellä parhaallaan 88,41. Kesäkuun alussa Pitkämäki sijoittui kolmanneksi Kultaisen liigan avauskilpailussa Oslossa tuloksella 86,34. Kilpailukauttaan hän jatkoi Joensuussa, jossa hän heitti 89,52. Kauden neljännessä kilpailussaan, Kuortaneen juhannuskisoissa, Pitkämäki ylitti 90 metriä heitettyään 91,11. Pitkämäki voitti myös ensimmäisenä suomalaisena keihäänheittäjänä Euroopan cupin superliigassa lajinsa tuloksella 85,30. Näin ollen hänestä tuli kautta aikojen viides suomalainen miesurheilija, joka on pystynyt voittoon Euroopan cupin pääsarjassa. Kauden toisen Kultaisen liigan osakilpailun Pariisissa Pitkämäki voitti tuloksella 89,07. Kolmannessa osakilpailussa Pitkämäki heitti 88,19 ja sijoittui toiseksi.

Kalevan kisoissa Jyväskylässä Pitkämäki voitti Suomen mestaruuden tuloksella 88,17, joka oli samalla Kalevan kisojen ennätys ja Jyväskylän Harjun stadionin kenttäennätys. Elokuussa hän saavutti Göteborgin EM-kilpailuissa ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa sijoituttuaan hopealle tuloksella 86,44.

Kausi 2007

Kesällä 2007 Pitkämäki voitti Pariisin Kultaisen liigan osakilpailun kolmantena vuotena peräkkäin tuloksella 89,70.

Kultaisen liigan Rooman osakilpailussa 13. heinäkuuta Pitkämäki heitti kolmannella heittokierroksella pahasti ohi sektorista ja keihäs osui ranskalaista pituushyppääjää Salim Sdiriä kylkeen. Aluksi Sdirin kerrottiin selvinneen tapauksesta lievin vammoin, mutta tarkemmissa tutkimuksissa selvisi, että keihäs oli osunut muun muassa Sdirin oikeaan munuaiseen ja maksaan. Pitkämäki kertoi päättäneensä jatkaa kilpailua onnettomuuden jälkeen, koska hänelle ilmoitettiin, ettei Sdiri ollut saanut vakavia vammoja. Ranskan television haastattelussa Sdiri arvosteli Pitkämäkeä Kultaisen liigan miljoonan dollarin voittopalkinnon ajattelemisesta turman uhrin hengen sijasta.

Rooman kilpailun jälkeen Pitkämäki kilpaili Lapinlahdella 22. heinäkuuta, jossa hän heitti 91,23 ja viidennen kerran urallaan yli 90 metriä. Lappeenrannan Kalevan kisoissa Pitkämäki voitti neljännen Suomen mestaruutensa tuloksella 89,43, joka oli samalla uusi Kalevan kisojen ennätys ja Kimpisen kentän kenttäennätys. Kalevan kisojen ennätystä Pitkämäki oli parantanut jo keihään karsinnassa heittäessään 88,67.

Osakan MM-kilpailuissa 2. syyskuuta 2007 Pitkämäki voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden tuloksella 90,33 metriä. Ennen viimeistä suoritustaan hän oli jo ehtinyt varmistaa kultamitalin toisen kierroksen 89,16 metriä kantaneella heitollaan. Maailmanmestaruuden ansiosta hän sai 60 000 Yhdysvaltain dollarin palkinnon, minkä lisäksi Seinäjoen kaupunki palkitsi hänet 10 000 euron palkkiolla.

Lokakuussa 2007 Euroopan yleisurheiluliitto EAA valitsi Pitkämäen vuoden 2007 parhaaksi miesyleisurheilijaksi Euroopassa.

Kausi 2008
Kaudella 2008 Pitkämäki voitti Kultaisen liigan osakilpailun Berliinissä tuloksella 85,20, Roomassa kauden parhaallaan 87,70 ja Brysselissä tuloksella 85,82. Lisäksi hän sijoittui toiseksi Zürichin ja kolmanneksi Oslon osakilpailuissa. Kalevan kisoissa hän sai hopeaa heitettyään 82,28.

Pekingin olympialaisissa 2008 Pitkämäki saavutti pronssia tuloksella 86,16 metriä. Hän jäi kilpailun voittajasta Andreas Thorkildsenista hieman yli neljä metriä. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän sijoittui kolmanneksi tuloksella 81,64.

Kausi 2009
Pitkämäki voitti kesällä 2009 Kultaisen liigan osakilpailun Berliinissä tuloksella 86,53, Oslossa heitettyään 84,63 ja Brysselissä tuloksella 86,23. Lisäksi hän oli toinen Rooman ja Pariisin osakilpailuissa. Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa hän voitti ykkösliigan kilpailun Bergenissä heitettyään 86,78. Kauden parhaansa 87,79 hän heitti Lapinlahden eliittikisoissa heinäkuun lopulla. Kalevan kisoissa hän sai pronssia.

Pitkämäki sairastui kuumeeseen ja korvakipuun juuri ennen Berliinin MM-kilpailujen karsintakilpailua. Hän sijoittui loppukilpailussa toipilaana viidenneksi tuloksella 81,90. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli toinen tuloksella 84,09.

Kausi 2010
Pitkämäki voitti kesällä 2010 Tukholmassa käydyn Timanttiliigan osakilpailun tuloksella 84,41. Hän sijoittui Timanttiliigan kilpailuissa toiseksi Lausannessa, Pariisissa ja Brysselissä sekä kolmanneksi New Yorkissa ja Lontoossa. Barcelonan EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia viidennen kierroksen heitollaan 86,67. Kalevan kisoissa Pitkämäki sijoittui ensimmäiseksi heitettyään toisella kierroksella tuloksen 85,19.

Kausi 2011
Pitkämäki aloitti kauden sijoittumalla Dohan Timanttiliigan kilpailussa kolmanneksi. Hän voitti 15. toukokuuta Shanghain Timanttiliigan kilpailun kauden parhaallaan 85,33. Juhannuksena käydyissä Kuortaneen eliittikisoissa hän jäi (karsintoja lukuun ottamatta) ensimmäisen kerran alle 80 metrin vuoden 2004 jälkeen. Laboratoriokokeissa selvisi, että hän oli sairastanut mykoplasmaa. Hän karsiutui loppukilpailusta Daegun MM-kilpailuissa.

Kausi 2012 
Pitkämäkeä käytettiin näkyvästi Helsingin EM-kilpailuiden 2012 mainonnassa. Pari viikkoa ennen kisoja Suomen Urheiluliitto päätti kuitenkin vähentää merkittävästi tai lopettaa hänen käyttämisensä EM-mainonnan johtotähtenä. Kevään aikana Pitkämäki ei ollut kyennyt kertaakaan heittämään yli 80 metrin kilpailuheittoa ja oli epävarmaa, valittaisiinko häntä lainkaan mukaan Suomen EM-joukkueeseen. Pihtiputaan Keihäskarnevaaleilla hän heitti 83,87 ylittäen 80 metrin rajan ensimmäistä kertaa yli vuoteen. Tulos oikeutti kilpailun voittoon. Keihäskarnevaalien jälkeen SUL:n hallitus valitsi Pitkämäen mukaan Helsingin EM-kisoihin, joissa hän selviytyi karsinnoista loppukilpailuun tuloksella 80,66. EM-finaalissa Pitkämäen paras heitto kantoi 74,89 metriä, ja hänen sijoituksensa oli 11. Kuortaneen Eliittikisoissa 22. heinäkuuta Pitkämäki heitti kauden parhaansa 84,90 voittaen kilpailun. Lontoon olympiakisoissa 2012 Pitkämäki sijoittui viidenneksi tuloksella 82,80. Tukholman timanttiliigassa elokuussa 2012 Pitkämäki voitti heitettyään 86,98, joka oli hänen paras tuloksensa kolmeen vuoteen. Hän voitti myös Zürichin timanttiliigan kilpailun. Ruotsi-ottelussa Pitkämäki voitti keihään tuloksella 86,86.

Kausi 2013 
Toukokuussa 2013 Pitkämäki heitti Shanghaissa maailmantilaston kärkituloksen 87,60, jonka Vítězslav Veselý rikkoi heinäkuussa 87,68 metrin heitollaan. Pitkämäen edellinen yli 87 metrin keihäskaari oli vuodelta 2009. Kesäkuussa Pitkämäki joutui leikkaukseen, jonka syynä olivat kylkiluuvamma ja revennyt vatsalihas. Hän aikoi jättää Kalevan kisat väliin mutta teki lopulta taustahenkilöidensä kanssa päätöksen osallistua niihin, jotta voisi varmistella valintaansa Moskovan MM-kilpailuihin. Kalevan kisoissa Pitkämäki vei mestaruuden tuloksella 85,70, ja hänet valittiin mukaan MM-joukkueeseen. Pitkämäki saavutti MM-kisoissa hopeaa tuloksella 87,07, jääden vain kymmenen senttiä Vítězslav Veselýn voittoheitosta. 25. elokuuta Pitkämäki heitti Bad Köstritzin kutsukilpailussa Saksassa maailman kärkitulokseksi 89,03 metriä. Syyskuun alussa hän osallistui kolmeen eri kilpailuun viikon sisällä. Ensin tiistaina 3. syyskuuta hän voitti Zagrebissa järjestetyn kilpailun tuloksella 86,36. Sitten perjantaina 6. syyskuuta Pitkämäki oli Timanttiliigan viimeisen osakilpailun ykkönen 87,32 metrin heitollaan, ja sunnuntaina 8. syyskuuta hän voitti Ruotsi-ottelun keihäskilpailun tuloksella 86,38.

Kausi 2014 
Keskiviikkona 11. kesäkuuta 2014 aiemmin samalla viikolla isäksi tullut Pitkämäki voitti Timanttiliigan osakilpailun Oslossa tuloksella 84,18. Toiseksi tullut Julius Yego jäi hänestä ainoastaan yhden senttimetrin päähän. Muutama päivä myöhemmin sama kaksikko muodosti kärkiparin Lahden Eliittikisoissa, kun Pitkämäki voitti kilpailun 85,48-metrisellä neljännen kierroksen heitollaan. Kesäkuun lopulla Paavo Nurmen kisoissa Turussa Pitkämäki voitti keihäskilpailun tuloksella 85,89. Heinäkuun alussa hän sijoittui toiseksi Timanttiliigan osakilpailussa Pariisissa heitettyään ensimmäisellä heitollaan 86,63 metriä. Ennen Zürichin EM-kilpailuja Pitkämäki oli useita viikkoja kilpailutauolla nivusvaivan takia. Zürichissa hän kuitenkin selvitti karsinnan ensimmäisellä 81,48 metriä kantaneella heitollaan ja saavutti lopulta EM-pronssia loppukilpailussa syntyneellä tuloksella 84,40. Elokuun lopulla heitetyssä Timanttiliigan keihäsfinaalissa Pitkämäen paras heitto kantoi 85,12 metriä, ja hän sijoittui kolmanneksi. Timanttiliigan kokonaiskilpailussa Pitkämäki oli toinen Thomas Röhlerin jälkeen.

Kausi 2015 
 Vuonna 2015 Pitkämäki avasi keihäskautensa 15. toukokuuta Timanttiliigan osakilpailussa Dohassa, missä hän heitti maailman kauden kärkituloksen 88,62 metriä. Toukokuun lopulla hän sijoittui Ostravassa järjestetyssä Kultainen piikkari -kilpailussa kolmanneksi 83,96 metrin heitolla. Kesäkuun ensimmäisellä viikolla Pitkämäki osallistui Roomassa ja Birminghamissa käytyihin Timanttiliigan osakilpailuihin, joissa hän sijoittui neljänneksi ja viidenneksi tuloksilla 82,72 ja 83,72. Birminghamissa kauden kärkitulos siirtyi Pitkämäeltä Julius Yegon nimiin tämän heitettyä 91,39 metriä.

Joukkueiden EM-kisoissa 21. kesäkuuta 2015 Pitkämäki heitti 84,44 metriä ja otti keihään lajivoiton yli viiden metrin erolla seuraavaan heittäjään. Pitkämäki kuvaili keliolosuhteita hankaliksi sivuvastaisen, vasemmalta puhaltaneen tuulen takia. Neljä vuorokautta myöhemmin hän voitti Turussa Paavo Nurmi Gamesin keihäskilpailun tuloksella 89,09 metriä. Timanttiliigan Lausannen osakilpailussa 9. heinäkuuta Pitkämäen paras heitto kantoi 87,44 metriä, ja hän sijoittui kolmanneksi. Kahdeksan päivän kuluttua hän voitti Monacon osakilpailun tuloksella 88,87 m.

Kalevan kisoissa 2015 Pitkämäki saavutti hopeamitalin tuloksella 87,82 metriä. Kuortaneen eliittikisoissa 8. elokuuta hän oli kolmas heitettyään parhaalla heitollaan 85,84 metriä. 26. elokuuta, Pitkämäki saavutti Pekingin MM-kilpailuissa 2015 uransa seitsemännen arvokisamitalin sijoituttuaan pronssille tuloksella 87,64. Tero Pitkämäelle historiallisen seitsemännen arvokisamitalin tuonut pronssiheitto oli myös ehdolla Suomen Urheilugaalan Vuoden sykähdyttävimmäksi urheiluhetkeksi 2015. Lisäksi Pekingin pronssin myötä Pitkämäestä tuli ensimmäinen keihäänheittäjä, joka on voittanut yleisurheilun MM-kilpailuissa kaikenvärisiä mitaleita. Kultamitalin hän sai Osakassa 2007 ja hopeaa Moskovassa 2013.

Brysselissä 11. syyskuuta 2015 järjestetyn Timanttiliigan viimeisen osakilpailun Pitkämäki voitti heittämällä 87,37 metriä, ja samalla keihäänheiton kokonaiskilpailu ratkesi kahdella pisteellä hänen edukseen. Näin Pitkämäestä tuli ensimmäinen Timanttiliigan lajikohtaisen kokonaiskilpailun voittoon yltänyt suomalainen urheilija. Voiton myötä hänelle annettiin palkintorahoina kokonaiskilpailun voitosta 37 000 euroa. Pitkämäki päätti kautensa Suomi–Ruotsi-maaotteluun, jossa hän voitti keihäskilpailun tuloksella 84,42 metriä.

Kausi 2016 
Lokakuussa 2015 Suomen Olympiakomitea valitsi Pitkämäen Rion olympialaisiin. 10. toukokuuta 2016 hän joutui nivusleikkaukseen, jossa vasemman reiden lähentäjälihas operoitiin. Pitkämäki avasi kautensa Lapinlahden eliittikisoissa 19. kesäkuuta heittämällä kauden kotimaisen kärkituloksen 84,24 m.

Amsterdamin EM-kisoissa 2016 Pitkämäki ei päässyt loppukilpailuun heitettyään karsinnassa tuloksen 80,52 metriä. Oulun Kalevan kisoissa Pitkämäki voitti Suomen-mestaruuden tuloksella 82,05 m. Rion olympialaisissa Pitkämäki heitti keihäänheiton karsinnassa tuloksen 79,56 metriä ja karsiutui finaalista.

Pitkämäki voitti vuonna 2016 Eliittikisasarjan kokonaiskilpailun. Voitto varmistui 27. elokuuta Lappeenrannan eliittikisoissa, joissa Pitkämäki voitti miesten keihäskilpailun tuloksella 86,13 metriä.

Kausi 2017 

Edellisestä kaudesta poiketen kesää 2017 edeltäneellä harjoituskaudella Pitkämäki ei joutunut käymään leikkauksessa. Hän aloitti kautensa 5. toukokuuta Timanttiliigan osakilpailulla Dohassa. Siellä hänen vähimmäistavoitteenaan oli MM-kisojen tulosrajan 83 metrin ylittäminen. Dohassa Pitkämäki heitti tuloksen 84,26 metriä ja sijoittui neljänneksi. Timanttiliigan osakilpailussa Roomassa 8. kesäkuuta hän puolestaan sijoittui viidenneksi heitettyään parhaalla yrityksellään 83,84 metriä. Paavo Nurmen kisoissa Turussa 13. kesäkuuta Pitkämäki oli viides tuloksella 83,95 ja neljä päivää myöhemmin Kuortaneen eliittikisoissa kolmas tuloksella 83,17 metriä.

Yleisurheilun joukkueiden EM-kilpailuiden Ykkösliigassa Pitkämäki otti keihäänheitossa lajivoiton tuloksella 88,27 metriä, ja samalla vuodesta 2017 tuli 13. perättäinen vuosi, jonka aikana hän on heittänyt yli 85 metrin keihästuloksen. Kilpailu heitettiin 25. kesäkuuta Vaasassa Kaarlen kentällä. Seuraavana viikonloppuna Pitkämäki osallistui Timanttiliigan Pariisin osakilpailuun, jossa hän oli neljäs 85,34 metrin heitolla.

Kalevan kisat 2017 käytiin Pitkämäen kotikentällä Seinäjoella. Pitkämäki voitti kisoissa kahdeksannen Suomen mestaruutensa tuloksella 82,80 metriä. Orimattilan Tähtikisoissa 29. heinäkuuta hän oli kolmas tuloksella 81,96.

Lontoon MM-kisoissa Pitkämäki sijoittui viidenneksi tuloksella 86,94. Pitkämäki itse, sekä valmentaja Hannu Kangas pitivät kesän toiseksi ja kolmanneksi pisimmät kaaret tuonutta kilpailua onnistumisena, joka ei ainakaan kallista vaakaa lopettamisen puolelle.

Pitkämäki sijoittui Zürichin Timanttiliigan kilpailussa kolmanneksi tuloksella 86,57. Hän voitti Lappeenrannan Eliittikilpailun tuloksella 85,56 ja Suomi–Ruotsi-maaottelun keihäskisan Tukholmassa tuloksella 80,28.

Pitkämäki valittiin joulukuussa 2017 elokuussa 2018 pidettäviin yleisurheilun EM-kisoihin Berliiniin, mutta hän ilmoitti heinäkuun alussa 2018 ettei lähde kisoihin loukkaantumisen vuoksi.

Kausi 2018 
Pitkämäki aloitti kauden 2018 Vantaalla 26.5.2018 järjestetyissä Kultainen keihäs -kilpailuissa. Pitkämäki sijoittui kilpailuissa toiseksi pisimmän heiton kannettua 82,64 m. Pitkämäki heitti kilpailussa neljä yli 80 metrin heittoa. Seuraavan kerran Pitkämäki kisaili Paavo Nurmi Games -tapahtumassa 5.6.2018. Pitkämäen pisin heitto oli 82,41 metriä ja se oikeutti kilpailun viidenteen sijaan. Viimeisellä heitolla Pitkämäen tukijalka antoi periksi ja Pitkämäki loukkaantui. Myöhemmin todettiin, että Pitkämäen polvesta oli mennyt eturistiside poikki ja kausi päättyi näihin kisoihin. Pitkämäen polvi leikattiin Seinäjoella 6.8.2018.

Kausi 2019 
Pitkämäki kertoi joulukuussa 2018 järjestetyssä tiedotustilaisuudessa jatkavansa uraansa ja pitävänsä päätähtäimenään Dohan MM-kisoja. Myöhemmin 9. elokuuta hän kuitenkin ilmoitti, että jalan ominaisuudet eivät ole palautuneet riittävälle tasolle ja että hän ei tavoittele pääsyä MM-kisoihin. Samalla Pitkämäki totesi jättävänsä kauden 2019 todennäköisesti kokonaan väliin. Lokakuussa 2019 hän ilmoitti lopettavansa keihäänheittouransa.

Uran jälkeen 
Pitkämäestä julkaistaan vuoden 2020 syyskuussa Tammen kustantama, Keijo Leppäsen kirjoittama elämäkertakirja Keihäsmies.

Tammikuussa 2020 Pitkämäki aloitti työt start-up-yritys Leadoo Marketing Technologiesin aluejohtajana.

Syksyllä 2020 Pitkämäki aloittaa Kuortaneen urheiluopistolla valmentajan ammattitutkinnon suorittamisen.

Pitkämäki aloitti vuoden 2021 alussa Suomen Urheiluliiton keihäänheiton toisena lajivalmentajana Petteri Piirosen ohella. Hän kuitenkin ilmoitti syyskuussa irtisanoutuvansa vuoden 2022 lopussa, vaikka pestin oli määrä kestää vuoden 2024 loppuun saakka.

Yksityiselämä 
Pitkämäki valmistui sähköinsinööriksi Vaasan ammattikorkeakoulusta vuonna 2006. Hänen avopuolisonsa on seitsenottelija Niina Kelo. He rakensivat talon Ilmajoelle kunnan lahjoittamalle tontille. Pariskunnalla on kolme lasta. Vanhin lapsista, poika, heittää myös keihästä ja heitti toukokuussa 2022 7-vuotiaiden epävirallisen maailmanennätyksen.

Saavutukset 
 Olympialaiset
 Ateena 2004 – kahdeksas (83,01)
 Peking 2008 – kolmas (86,16)
 Lontoo 2012 – viides (82,80)
 Rio de Janeiro 2016 – 21. (79,56)
 Maailmanmestaruuskilpailut
 Helsinki 2005 – neljäs (81,27)
 Osaka 2007 – kulta (90,33)
 Berliini 2009 – viides (81,90)
 Daegu 2011 – 17. (79,46)
 Moskova 2013 – hopea (87,07)
 Peking 2015 – pronssi (87,64)
 Lontoo 2017 – viides (86,94)
 Euroopan-mestaruuskilpailut
 Göteborg 2006 – hopea (86,44)
 Barcelona 2010 – pronssi (86,67)
 Helsinki 2012 – yhdestoista (74,89)
 Zürich 2014 – pronssi (84,40)
 Amsterdam 2016 – 14. (80,52)
 IAAF:n yleisurheilufinaali
 Voitto: 2005, 2007
 Toinen sija: 2006, 2009
 Kolmas sija: 2008
 Suomen-mestaruuskilpailut
 Suomen mestari: 2004 (82,82), 2005 (87,83), 2006 (88,17), 2007 (89,43), 2010 (85,19), 2013 (85,70), 2016 (82,05) ja 2017 (82,80)
 SM-hopea: 2003 (80,45), 2008 (82,28), 2015 (87,82)
 SM-pronssi: 2009 (84,28), 2012 (83,48)
 Muuta
 Alle 23-vuotiaiden EM-pronssi: 2003

 Vuoden urheilija: 2007, 2013, 2015
 Euroopan yleisurheiluliiton Vuoden eurooppalainen miesyleisurheilija: 2007
 Suomen Urheiluliiton Vuoden yleisurheilija: 2015
 Timanttiliigan miesten keihään kokonaiskilpailun voitto 2015.
 Kutsu itsenäisyyspäivän vastaanotolle: 2007, 2008, 2013, 2014

Parhaat tulokset
10 parhaan tuloksen keskiarvo 90,40 
91,53 (1) Kuortane 26.6.2005 (2005 kk)
91,33 (1) Monaco 10.9.2005
91,23 (1) Lapinlahti 22.7.2007
91,11 (1) Kuortane 24.6.2006
90,54 (1) Oslo 29.7.2005
90,33 (1) Osaka 2.9.2007
89,70 (1) Pariisi 6.7.2007
89,52 (1) Joensuu 11.6.2006
89,43 (1) Lappeenranta 5.8.2007
89,32 (1) Berliini 4.9.2005

Kausien parhaat heitot 

1999 66,83 Hämeenlinna 9.9.
2000 73,75 Pihtipudas 20.7.
2001 74,89 Kannus 11.8.
2002 77,24 Lapua 24.6.
2003 80,45 Helsinki 11.8.
2004 84,64 Pihtipudas 4.7.
2005 91,53 Kuortane 26.6.
2006 91,11 Kuortane 24.6.
2007 91,23 Lapinlahti 22.7.
2008 87,70 Rooma 11.7.
2009 87,79 Lapinlahti 25.7.
2010 86,92 Kuortane 26.6.
2011 85,33 Shanghai 15.5.
2012 86,98 Tukholma 17.8.
2013 89,03 Bad Köstritz 25.8.
2014 86,63 Pariisi 5.7.
2015 89,09 Turku 25.6.
2016 86,13 Lappeenranta 27.8.
2017 88,27 Vaasa 25.6.
2018 82,64 Vantaa 26.5.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Tero Pitkämäen virallinen sivu 
  (maksullinen)
 
 Lähikuvassa Tero Pitkämäki Ylen Elävä arkisto

Suomalaiset keihäänheittäjät
Suomalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat