Turun hovioikeus

Turun hovioikeus () on Suomen vanhin hovioikeus. Nykyään se on Suomen henkilöstö- ja juttumäärältään toiseksi suurin hovioikeus Helsingin hovioikeuden jälkeen. 

Turun hovioikeuspiirissä on 1,3 miljoonaa asukasta ja 4 käräjäoikeutta.

Turun hovioikeudessa oli vuonna 2019 yhteensä 114 virkaa. Annettuja ratkaisuja oli 2 016.

Historia 
Turun hovioikeuden perusti 15. kesäkuuta 1623 antamallaan kuninkaallisella valtakirjalla Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf. Syyksi uuden hovioikeuden perustamiselle kuningas mainitsi valtuutuksessaan sen, että pitkät matkat ja korkeat kustannukset saivat monet Suomessa asuvat alamaiset luopumaan Tukholmaan matkustamisesta. Tästä syystä he eivät päässeet laillisiin oikeuksiinsa Svean hovioikeudessa. Uuden hovioikeuden perustaminen Suomeen takaisi siksi paremmin oikeuden ja oikeudenmukaisuuden tapahtumisen Ruotsin valtakunnassa, uskoi kuningas.

Ensimmäiseksi hovioikeuden presidentiksi ja samalla Suomen maaherraksi nimitettiin Nils Tuurenpoika Bielke. Hovioikeus toimi ensimmäiset vuotensa Turun linnassa ja Billsteenin talossa, josta se muutti Suurtorin laidalle niin sanottuun Kankaisten taloon 1671. Turun palon tuhottua Kankaisten talon hovioikeus muutti Turun akatemialle rakennettuun Akatemiataloon 1830, jossa se toimii edelleen. Hovioikeudella on tiloja käytössään myös Hämeenkadun varrella sijaitsevassa Gripen-rakennuksessa. 

Turun hovioikeus toimi koko Suomen valitusasteena vuoteen 1776 asti, jolloin Vaasan hovioikeus perustettiin. 

Presidenttinä toimi elokuun 2012 loppuun Antero Palaja, joka nimitettiin tehtävään korkeimman oikeuden jäsenen tehtävästä. Palajan seuraaja Timo Esko astui tehtävään marraskuussa 2012. Esko nimitettiin korkeimman oikeuden presidentiksi 1. tammikuuta 2016 alkaen ja hänen seuraajakseen nimitettiin huhtikuussa 2016 Kenneth Nygård.

Hovioikeuspiiri

 Ahvenanmaan käräjäoikeus: Brändö, Eckerö, Finström, Föglö, Geta, Hammarland, Jomala, Kumlinge, Kökar, Lemland, Lumparland, Maarianhamina, Saltvik, Sottunga, Sund, Vårdö.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus: Forssa, Hattula, Humppila, Hämeenlinna, Janakkala, Jokioinen, Tammela, Ypäjä.
 Pirkanmaan käräjäoikeus: Akaa, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Juupajoki, Kangasala, Kihniö, Kuhmalahti, Kuhmoinen, Kylmäkoski, Lempäälä, Mänttä-Vilppula, Nokia, Orivesi, Parkano, Pirkkala, Punkalaidun, Pälkäne, Ruovesi, Sastamala, Tampere, Urjala, Valkeakoski, Vesilahti, Virrat, Ylöjärvi.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus: Aura, Kaarina, Kemiönsaari, Koski TL, Kustavi, Laitila, Lieto, Loimaa, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Oripää, Paimio, Parainen, Pyhäranta, Pöytyä, Raisio, Rusko, Salo, Sauvo, Somero, Taivassalo, Turku, Uusikaupunki, Vehmaa.

Turun hovioikeuden presidentit 
Vapaaherra Nils Bjelke 1623−1630
Bror Andersson Rålamb 1630−1632
Vapaaherra Jöns Kurck 1632–1652
Vapaaherra Erik Gyllenstjerna 1654–1657
Vapaaherra Erik Sparre 1658–1673
Vapaaherra Ernst Johan Creutz 1674–1684
Kreivi Anders Lennartsson Torstenson 1685–1686
Kreivi Robert Lichton 1687–1692
Kreivi Gabriel Falkenberg 1693−1703
Kreivi Otto Wilhelm Wellinck 1705–1708
Kreivi Johan Creutz 1719–1726.
Vapaaherra Gustaf Funck 1728 (ei astunut virkaan)
Vapaaherra Samuel Åkerhjelm 1728−1739
Kreivi Karl Frölich 1739−1743
Vapaaherra Otto Reinhold Strömfelt 1743–1746, (ei astunut virkaan)
Petter Silfversköld 1747–1758
Adam Fredenstjerna 1758−1768
Vapaaherra Johan Lagerflycht 1768–1774
Vapaaherra Gabriel Lejonhufvud 1775−1780
Vapaaherra Germund Karl Cederhjelm 1780−1788
Fredrik von Post 1788−1795
Jöran Wilhelm Lode 1796–1799
Karl Arvid Hallenborg 1799–1803
Vapaaherra Adolf Tandefelt 1805–1822
Vapaaherra Adolf Fredrik von Willebrand 1822−1832
Erik Wallensköld 1832−1840
Carl Fredrik Richter 1840–1858
Karl Robert Procopé 1858–1868
Gustaf Fredrik Rotkirch 1868–1884
Vapaaherra Lars Theodor von Hellens 1884–1896
Emil Streng 1897–1905
Daniel Woldemar Åkerman 1905–1910
Vapaaherra Valde Hirvikanta 1910–1911 
 Alfred Aleksi Käpy 1912–1925
 Frans Hugo Lilius 1925–1930
 Albert Alexander von Hellens 1930–1949
 Niilo Vihtori Filip Jaatinen 1950–1966
 Lars-Henrik Lilius 1966–1972
 Keijo Kalevi Heikola 1972–1988
 Touko Valter Kosonen 1988–1993
 Sven Ole Roos 1994–2000
 Antero Juho Lauri Palaja 2000–2012 
 Timo Esko 2012–2015
 Kenneth Nygård 2016–

Lähteet

Aiheesta muualla
 Turun hovioikeuden sivut
 Hovioikeuden herroista, Suomen Kuvalehti, 27.10.1923, nro 43, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Hovioikeus
Suomen hovioikeudet