Neljäs diadokkisota

Neljäs diadokkisota käytiin vuosina 308–301 eaa. diadokkien eli Aleksanteri Suuren seuraajien välillä. Ennen sotaa Makedonian kuningas Kassandros oli murhannut Aleksanteri Suuren pojan Aleksanteri IV:n. Sota alkoi kun Antigonos I ja hänen poikansa Demetrios I yrittivät laajentaa valtaansa Kreikassa. Vallattuaan Ateenan Kassandrokselta Demetrios kukisti Ptolemaioksen Salamiin taistelussa. Tämä voiton jälkeen Antigonos ja Demetrios julistautuivat kuninkaiksi. Ennen tätä kaikki diadokit pitivät Aleksanteri IV:tä kuninkaana. Pian myös Lysimakhos, Selukos ja Ptolemaios seurasivat perässä ja julistautuivat kuninkaiksi.

Vuonna 306 eaa. Antigonos hyökkäsi Egyptiin, mutta myrskyjen takia Demetrioksen laivasto ei pystynyt tukemaan hänen armeijaansa ja hänen oli palattava takaisin. Tämän jälkeen Demetrios hyökkäsi Ptolemaioksen liittolaisen Rhodoksen kimppuun. Ptolemaios, Lysimakhos ja Kassandros lähettivät kaikki apua Rhodokselle, mutta lopulta saaren asukkaat joutuivat antamaan periksi ja liittoutuivat Demetrioksen kanssa. Demetrios palasi tämän jälkeen Kreikkaan ja kukisti siellä Kassandroksen. Kassandros yritti tämän jälkeen neuvotella Antigonoksen kanssa, mutta tuloksetta. Pian Demetrios hyökkäsi Thessaliaan, mutta ei saanut ratkaisevaa voittoa Kassandroksesta. Samalla Kassandroksen liittolaisen Lysimakhos hyökkäsi Vähään-Aasiaan, minkä jälkeen Demetrioksen oli palattava avustamaan isäänsä. Kassandroksen avulla Lysimakhos valtasi läntisen Vähän-Aasian. Yhdessä Seleukoksen kanssa Lysmakhos kukisti Antigonoksen ja Demetrioksen Ipsoksen taistelussa. Antigonos kuoli taistelussa ja Seleukos ja Lysimakhos jakoivat hänen valtakuntansa keskenään.

Antiikin Kreikan sodat