Aselaji

Aselaji on puolustushaaran (maa-, meri- ja ilmavoimat) alayksikkö, tietyyn perustehtävään erikoistunut osakokonaisuus.

Suomen maavoimien aselajit ovat jalkaväki, kenttätykistö sekä ilmatorjunta-, viesti-, huolto- ja pioneerijoukot.

Aselajien ja sodankäynnin monimutkaisuuden kehittyminen
Aselajit ovat kehittyneet seuraavasti:
 Napoleonin sotien aikana aselajeja, sodankäynnin funktioita oli 11
 Toisen maailmansodan aikana 20
 Persianlahden sodan aikana noin 30 ja
 vuonna 2020 noin 40.

Suuret muutokset em. vaiheissa olivat ne, että toiseen maailmansotaan mennessä sodankäyntiin tuli lisää ilmaulottuvuus, Persianlahden sotaan mennessä sähkömagneettinen spektri ja vuoteen 2020 mennessä tietoulottuvuus, kyberavaruus sekä fyysinen avaruus.

Em. kehitys merkitsee samalla sodankäynnin monimutkaistumista. Jos kaikki aselajit pitää koordinoida toisiinsa, sodankäynnin monimutkaisuus lisääntyy neliöön verrattuna suhteessa aselajeihin, sodankäynnin funktioihin. Sodankäynti olisi siis noin 1 600 prosenttia monimutkaisempaa vuonna 2020 kuin Napoleonin aikana.

Maavoimien taistelevat aselajit
Taistelevia aselajeja ovat:
 jalkaväkijoukot (ml. panssarintorjunta, kranaatinheittimistö, erilliset sissi- ja erikoisjääkäriyksiköt)
 Entinen ratsuväki () eli nykyään ilmamekanisoidut\kuljetteiset joukot (Air Cavalry) (ns. nopean toiminnan joukot)

Maavoimien tukevat aselajit

Tukevia aselajeja ovat:
 kenttätykistöjoukot (tykki-, raketinheitin- ja tykistöohjusyksiköt)
 ilmatorjuntajoukot (tykki-, ohjus- ja ballististen ohjusten torjuntayksiköt)
 pioneerijoukot (suluttaminen, linnoittaminen, liikkeen edistäminen ja suojelu)
 viesti- ja esikuntajoukot
 huoltojoukot (täydennykset, kunnossapito, lääkintähuolto, kuljetukset ja huoltopalvelu)

Lähteet