Fotofinlandia

Fotofinlandia on Finnfoto – Suomen valokuvajärjestöt ry:n järjestämä valokuvauskilpailu. Fotofinlandia-palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1988. Palkinnot rahoitetaan osallistumismaksuilla ja Kopioston valokopiointikorvauksista kerätyillä varoilla.

Historiaa
Fotofinlandia-kilpailun tärkeimpänä alkuunpanijana pidetään valokuvauksen taiteilijaprofessorina toiminutta Seppo Savesta. Hänen tavoitteenaan oli luoda jokaiselle suomalaiselle avoin valokuvakilpailu, jonka pääpalkinto mahdollistaisi kuvaajan keskittymisen luovaan työhön tietyksi ajaksi. Kilpailun oli myös tarkoitus nostaa valokuvauksen yleistä arvostusta tasa-arvoisena muiden taidemuotojen kanssa. Kilpailua tukivat ensi vaiheessa Tekniikan Maailma -lehti ja ammattivalokuvaajien Valokuva-lehti. Tekniikan Maailma luopui yhteistyöstä kolmen vuoden jälkeen, ja 1994 tilalle saatiin Helsingin kaupungin kulttuurikeskus. Valokuva-lehden jatkaja Kuva-lehti lopetti ilmestymisensä vuosituhannen vaihteessa, minkä jälkeen yhteistyökumppanina oli Kamera-lehti vuosina 2000, 2004 ja 2006.

Alkuvuosien palkintosumma oli sata tuhatta Suomen markkaa, saman verran kuin kirjallisuuden vuosittainen Finlandia-palkinto. Rahasumman kustansivat fotoalan maahantuojat Canon, Nikon, Kodak ja Agfa vuoteen 1996 saakka, minkä jälkeen palkinnot on kustannettu Kopiosto ry:n valokopiointikorvauksista kerätyistä varoista. Palkintosumma pieneni 50 000 markkaan vuonna 1994 ja kaksi vuotta myöhemmin edelleen 30 000 markkaan, minkä lisäksi tosin kaikki finalistit palkittiin 3 000 markan stipendeillä. Suomen siirryttyä euroon 2002 palkintosummaksi tuli 17 000 euroa. Viime vuosina summa on ollut 20 000 euroa.

Fotofinlandia-kilpailun voittajat ja finalistit 
Kilpailu oli aluksi avoin kaikille osallistujille. Siihen osallistuttiin valokuvasarjalla. Voittajan valitsi joko yksittäinen tuomari tai asiantuntijoiden ryhmä. Vuonna 2016 Fotofinlandiaan tuli kahdeksan eri sarjaa, joiden voittajien joukosta kansainvälinen tuomaristo valitsee lopullisen voittajan. Pääpalkinnon ohella myös kunkin kategorian kolme parasta saa rahapalkinnon. 

 1988 Sakari Kiuru
 1989 Jyrki Parantainen
 1990 Vertti Teräsvuori
 Muut finalistit: Ilkka Halso, Jaakko Heikkilä, Heini Hölttä, Olli Jaatinen & Kari Lampinen, Timo Kelaranta, Ritva Kovalainen, Tuija Lindström, Pekka Nuikki ja Marja Pirilä. 
 1992 Jorma Puranen
 Muut finalistit: Satu Aaltonen, Stefan Bremer, Jaakko Heikkilä, Markus Jokela, Jan Kaila, Jorma Puranen ja Ritva Tuomi.
 1994 Raoul Grünstein kuvasarjalla Kaupunkilaisia
 Muut finalistit: Jaakko Heikkilä, Marja Helander, Sakari Kiuru, Jouko Lehtola, Jukka Male, Petri Nuutinen, Ulla Paakkunainen, Hannele Rantala ja Magnus Scharmanoff
 1996 Raakkel Närhi kuvasarjalla Memento mori
 Muut finalistit: Ilkka Halso, Tiina Itkonen, Ola Kolehmainen, Ritva Kovalainen, Sami Luukkanen, Saku Paasilahti, työryhmä Taideahtaajat (Juha Metso, Timo Mähönen ja Heimo Suntio), Heidi Tikka ja Magi Viljanen.
 2000 Elina Brotherus sarjalla Suites Françaises II
 2004 Jari Silomäki
 2006 Harri Kallio
 2008 Hannes Heikura, kuvasarja Kauneutta ja kuolemaa
 Muut finalistit: Rami Hanafi, Liisa Hanafi-Eweiss, Nina Hauki, Eero Hauta-Aho, Katrin Havia, Oskari Hellman, Ari Kaarakainen, Liisa Karling, Seppo Keränen, Onni Kinnunen, Sami Kulju, Karina-Sirkku Kurz, Antti Leinonen, Pekka Luukkola, Henrik Malmström, Kimmo Metsäranta, Aino-Marjatta Mäki, Jari Peltomäki, Patrik Raski, Tapani Räsänen, Markku Saiha, Antti Sorva, Markus Varesvuo ja Merja Yeung.
 2011 Maija Tammi kokonaisuudella Bingo
 Muut finalistit: Kai Fagerström (2 kokonaisuutta), Hannes Heikura, Sami Karjalainen, Juhani Kosonen, Kati Leinonen (2 kokonaisuutta), Nelli Palomäki, Pekka Potka, Markku Saiha ja Markus Varesvuo,
 2014 Perttu Saksa kuvakokonaisuudella Echo
 Yleisöäänestyksen voittaja Niklas Meltio kuvakokonaisuudella Ground Zero Aleppo
 Muut finalistit: Kenneth Bamberg, Marina Ekroos, Mikko Haiko, Juha Arvid Helminen, Markus Henttonen, Aapo Huhta, Wilma Hurskainen, Tiina Itkonen, Markus Jokela, Sanna Kaesmae, Elise-Anette Kokkonen, Olli Lähdesmäki, Pekka Niittyvirta, Asko Salmi, Maija Savolainen, Joonas Schwartzberg, Antti Viitala ja Juuso Westerlund.
 2016 Yehia Eweis, lapsuutta kuvaava sarja Älä pelkää
 Yleisöäänestyksen voittaja Lari Järnefelt kuvakokonaisuudella Taistelutarinat ­– Perheitä, jotka taistelevat lapsen syöpää vastaan
 Muut finalistit: Aapo Huhta, Ari Nieminen, Iiu Susiraja, Kaarina Leinonen, Kaisa Rautaheimo, Kristoffer Albrecht, Lauri Eriksson, Martti Matilainen, Miia Autio, Petri Damsten, Pekka Niittyvirta, Sami Parkkinen ja Wilma Hurskainen.
 2018 Markus Varesvuo
 Yleisöäänestyksen voittaja Jetro Stavén
 Muut finalistit: Kaj Ewart, Veli-Pekka Kangas, Antti Karppinen, Sami Kero, Onni Wiljami Kinnunen, Jaana Kotamäki, Markku Pajunen, Esa Ringbom, Asko Salmi, Lars Sundström, Päivi Tuovinen, Vesa Tyni, Juhamatti Vahdersalo, Milla Vahtila ja Esa Ylijääskö.
 2020 Johanna Sjövall

Keskustelu kilpailun luonteesta ja kritiikkiä 
Fotofinlandia-palkinto on alusta alkaen herättänyt kiivasta keskustelua. Palkinto perustettiin alun perin nostamaan valokuvan arvostusta erityisesti taidemuotona. Alkuvuosien voittajat olivat merkittäviä suomalaisia valokuvaajia, myöhemmin joukossa oli myös dokumenttikuvaajia. Valokuvataiteilijat kuuluivat 1988 perustettuun Valokuvataiteilijoiden liittoon, joka ei ollut Finnfoton jäsen. 2000-vuosikymmenellä lehtikuvaajat erosivat Finnfotosta. Valokuvausalan opiskelijat lähtivät järjestöstä kun heidän järjestäytynyt toimintansa loppui. Fotofinlandian sääntöjä uudistettiin palvelemaan jäljelle jäänyttä jäsenkuntaa, jotka olivat pääosin mainos- ja muotokuvaajia sekä valokuvaharrastajia. 2010-luvun loppupuolella uudistunutta Fotofinlandiaa on kritisoitu voimakkaasti ja värikkäin sanankääntein esimerkiksi fantasiaestetiikan ja runsaan kuvankäsittelyn suosimisesta ja alkuperäisen tarkoituksensa unohtamisesta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Fotofinlandia
 Pekka Punkarin kirjoittama laajempi historiikki

Valokuvakilpailut
Suomalaiset taide- ja kulttuuripalkinnot