Kansanopisto

Kansanopisto on Suomessa toisen asteen oppilaitos, joka antaa sekä yleissivistävää että ammatillista koulutusta yleensä täysi-ikäisille ihmisille, pohjakoulutuksesta riippumatta. Osa kansanopistoista on sisäoppilaitoksia, joissa opiskelijat asuvat kampuksella asuntolassa opintojen ajan.

Kansanopistot kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin ja toteuttavat elinikäisen oppimisen periaatetta. Kansanopistoja ylläpitävät erilaiset kannatusyhdistykset, järjestöt ja säätiöt, jotka ovat usein sidoksissa aatteellisiin taustayhteisöihin, toisaalta myös kunnat. Taustayhteisönsä ja luonteensa mukaan opistot voidaan jakaa sitoutumattomiin, kristillisiin, yhteiskunnallisiin ja vammaisten erityisopistoihin.

Opiskelu
Kansanopistoissa voi yleensä opiskella sekä pitkillä opintolinjoilla että lyhytkursseilla. Pitkällä linjalla opiskelu kestää yleensä vuoden ja ainevalikoima vaihtelee opistoittain. Monet opistot tarjoavat esimerkiksi avoimen yliopiston opintoja.

Pitkäkestoiset linjat alkavat useimmiten elo-syyskuun vaihteessa ja päättyvät huhti-toukokuun vaihteessa. Linjat voivat kuitenkin olla myös 3–4 kuukauden mittaisia. Eri linjoilla voi opiskella 1–4 vuotta riippuen opiskelijan omista tavoitteista ja opetustarjonnasta. Kukin kansanopisto päättää itse opetuksensa tavoitteista ja sisällöstä. Tietyt yleissivistävät aineet, kuten äidinkieli ja ilmaisutaito sekä vieraat kielet sisältyvät kuitenkin useiden linjojen opetukseen.  Maahanmuuttajille suunnatut kurssit kuuluvat nykyisin monien opistojen tarjontaan.

Suomen kansanopistoissa opiskelee yli 8000 opiskelijaa.

Historia ja aatetausta
Kansanopistotoiminnan alkuunpanija oli tanskalainen piispa, kirjailija ja tiedemies Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783-1872). Grundtvigilaisen ajattelun mukaan kansanopistotyön puhtaana päämääränä on sivistys ja valistus, nuorten maailmankuvan avartaminen. Alkuaikojen kansanopistojen tärkeimmät oppiaineet olivat äidinkieli ja historia. Puoluepolitiikka ei kuulunut gruntvigilaisiin kansanopistoihin, ei myöskään uskonnon opetus, vaikka kansanopistot olivatkin luonteeltaan yleiskristillisiä. Nykyisin ns. sitoutumattomat kansanopistot vetoavat grundtvigilaiseen perintöön, johon kuuluu moniarvoisuus. Kansanopistoliike levisi eritoten Pohjoismaissa ja myös Saksassa ja Itävallassa. 

Puhtaasti gruntvigilaisten kansanopistojen rinnalle syntyi tiettyyn yhteiskunnalliseen tai uskonnolliseen aatesuuntaukseen sitoutuneita ja näiden taustayhteisöjen ylläpitämiä opistoja.

Kansanopistojen toiminnasta vastaavat erilaiset, pääosin yksityiset kannatusyhdistykset, säätiöt ja järjestöt, myös kunnat. Suomessa on 91 kansanopistoa, näistä 74 suomenkielistä ja 17 ruotsinkielistä. 33 opistoa on taustayhteisöltään sitoutumattomia, kristillisiä on 44, yhteiskunnallisia 11 ja erityisopistoja 3. Opistojen toimintaa valvoo opetusministeriö ja ne kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin.

Kansankorkeakoulu
Kansankorkeakoulu oli Suomessa 1980-luvulle asti joidenkin kansanopistojen tarjoama ylempi koulutusaste, joka mahdollisti korkeakouluopintoihin siirtymisen ilman ylioppilastutkintoa. Useimmissa muissa kansanopistotoimintaa harjoittavissa maissa taas kansanopistoista käytetään sanaa, joka sanatarkasti suomentuisi ”kansankorkeakoulu”: , , , , . Eri maissa kansanopiston kaltaisten vapaan sivistystyön oppilaitosten tehtävät, tavoitteet ja asema koulutuskentässä poikkeavat kuitenkin toisistaan.

Suomen kansanopistot
Paikannimenä on mainittu ensiksi postitoimipaikan nimi ja jos se eroaa kunnannimestä, niin kunnan nimi on mainittu perässä.

Aktiivi-Instituutti – Helsinki (ammattiyhdistysliike)
Alkio-opisto – Korpilahti, Jyväskylä (alkiolaisuus)
Axxell Brusaby – Kemiö, Kemiönsaari
Axxell City – Helsinki
Axxell Kuggom – Kuggom, Loviisa
Axxell Lappfjärd – Lapväärtti, Kristiinankaupunki
Axxell Pargas  – Parainen
Axxell Överby – Espoo
Borgå folkakademi – Porvoo (sit.)
Etelä-Pohjanmaan Opisto – Ilmajoki (sit.)
Eurajoen kristillinen opisto – Eurajoki (rukoilevaisuus)
Evangeliska folkhögskolan i södra Finland  – Hanko (evankelisuus)
Evangeliska folkhögskolan i Österbotten – Vaasa (evankelisuus)
Fria kristliga folkhögskolan – Vaasa
Haapaveden Opisto – Haapavesi (sit.)
HEO – Helsinki (evankelisuus)
Houtskärs kyrkliga folkhögskola – Houtskari, Parainen
Iso Kirja -opisto – Keuruu (helluntailaisuus)
Itä-Hämeen opisto –  Hartola
Itä-Karjalan Kansanopisto – Punkaharju, Savonlinna
Jaakkiman kristillinen opisto – Ruokolahti
Jamilahden kansanopisto –  Hamina
Joutsenon Opisto (raittiusliike) – Joutseno, Lappeenranta
Jyväskylän kristillinen opisto – Jyväskylä (herännäisyys)
Jämsän Kristillinen Kansanopisto – Jämsä (vanhoillislestadiolaisuus)
Kainuun Opisto – Mieslahti, Paltamo (herännäisyys)
Kalajoen Kristillinen Opisto – Kalajoki (uusheräys)
Kankaanpään Opisto – Kankaanpää (sit.)
Kanneljärven Opisto – Lohja
Kansanlähetysopisto  – Ryttylä, Hausjärvi (viides herätysliike)
Karkun evankelinen opisto – Sastamala (evankelisuus)
Karstulan Evankelinen Opisto – Karstula (evankelisuus)
Kauhajoen evankelinen opisto – Kauhajoki as, Kauhajoki (evankelisuus)
Kaustisen Evankelinen Kansanopisto – Kaustinen (evankelisuus)
Keski-Pohjanmaan Opisto –  Kälviä, Kokkola
Keski-Suomen Opisto – Äänekoski (sit.)
Kiljavan opisto – Kiljava, Nurmijärvi (ammattiyhdistysliike)
Kiteen Evankelinen Kansanopisto – Kitee (evankelisuus)
Kristliga folkhögskolan i Nykarleby  – Uusikaarlepyy 
Kronoby folkhögskola  –  Kruunupyy
Kuurojen kansanopisto  – Helsinki
Kuusamo-opisto – Kuusamo
Kymenlaakson Opisto – Inkeroinen, Kouvola
Laajasalon opisto – Helsinki
Lahden kansanopisto (sit.) – Lahti
Lapuan kristillinen opisto – Lapua (herännäisyys)
Lehtimäen opisto – Lehtimäki, Alajärvi (erityiskansanopisto) 
Lieksan kristillinen opisto – Kylänlahti, Lieksa (herännäisyys)
Limingan Kansanopisto – Liminka
Loimaan evankelinen kansanopisto – Loimaa (evankelisuus)
Länsi-Suomen opisto – Huittinen
Lärkkulla-stiftelsens folkakademi – Karjaa, Raasepori (evl-kirkko)
Murikka-opisto – Terälahti, Tampere (ammattiyhdistysliike)
Muurlan Opisto – Muurla, Salo
Norrvalla folkhögskola – Vöyri
Oriveden Opisto – Orivesi
Otavan Opisto  –  Otava, Mikkeli
Paasikivi-opisto –  Turku (Kokoomus)
Pekka Halosen akatemia – Tuusula
Perheniemen evankelinen opisto – Perheniemi, Iitti (evankelisuus)
Peräpohjolan Opisto – Tornio (sit.)
Pohjantähti-opisto – Keminmaa (sitoutumaton)
Pohjois-Karjalan opisto – Niittylahti, Joensuu (kunnat)
Pohjois-Savon opisto – Kuopio (sit.)
Pohjola-opisto – Oulu  (setlementtiliike)
Portaanpään kristillinen opisto –  Lapinlahti (herännäisyys)
Päivölän opisto – Tarttila, Valkeakoski (sit.)
Ranuan kristillinen kansanopisto – Ranua (vanhoillislestadiolaisuus)
Raseborg-opisto – Karjaa, Raasepori (ammattiyhdistysliike)
Raudaskylän Kristillinen Opisto  – Ylivieska (herännäisyys)
Reisjärven kristillinen opisto – Räisälänmäki, Reisjärvi (vanhoillislestadiolaisuus)
Rovala-Opisto – Rovaniemi (setlementtiliike)
Savonlinnan kansanopisto – Savonlinna
Seurakuntaopisto –  Järvenpää (evl-kirkko)
Suomen Nuoriso-opisto –  Mikkeli (nuorisoseuraliike)
Suomen Raamattuopisto – Kauniainen (viides herätysliike)
Suomen teologinen opisto – Tampere (vapaakirkollisuus)
Svenska Österbottens folkakademi – Närpiö (kaupunki)
Turun kristillinen opisto – Turku (herännäisyys)
Työväen Akatemia – Kauniainen (sosiaalidemokratia)
Valamon kansanopisto – Uusi-Valamo, Heinävesi (ortodoksinen kirkko)
Valkealan kristillinen kansanopisto – Hasula, Kouvola (herännäisyys)
Varsinais-Suomen Kansanopisto –  Paimio (sit.)
Voionmaan opisto – Tampere 
Västra Nylands folkhögskola – Karjaa, Raasepori (kunnat)
Ålands folkhögskola – Pålsböle, Finström

Lakkautettuja kansanopistoja 
Luovin kansanopisto – Sastamala (Hengitysliitto) 
Nurmeksen evankelinen opisto – Kohtavaara, Nurmes (evl-kirkko)
Partaharjun Opisto – Partaharju, Pieksämäki
Räisälän kansanopisto – Peipohja, Kokemäki
Siikaranta-opisto – Kirkkonummi (postitoimipaikkana Espoo) (ammattiyhdistysliike)
Sirola-opisto – Hämeenlinna (komm.)
Sääksmäen maatalousoppilaitos – Sääksmäki, Valkeakoski
Viittakiven opisto – Hauho
Ylitornion kristillinen opisto – Ylitornio (ent. lestadiolaisuus)

Lähteet 

 Suomen kansanopistot
 Kansanopistot  Opintoluotsi 
 Vapaa sivistystyö  Opetus- ja kulttuuriministeriö
 Opiston vuosisata - Sitoutumattomuus ja moniarvoisuus Haapaveden opiston sivut

Viitteet 

Seulonnan keskeiset artikkelit