Uljanovskin alue

Uljanovskin alue () on alue Venäjän federaation länsiosassa, Volgan seudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Tšuvassiaan ja Tatarstaniin, idässä Samaran alueeseen, etelässä Saratovin alueeseen sekä lännessä Penzan alueeseen ja Mordvaan. Alueen pääkaupunki on Uljanovsk, joka on nimetty kaupungissa syntyneen Vladimir Leninin sukunimen (Uljanov) mukaisesti. Uljanovskin alue perustettiin keskellä toista maailmansotaa, 19. tammikuuta 1943. 37 300 neliökilometrin alueella elää vuonna 2002 suoritetun väestönlaskennan mukaan 1 382 811 henkeä.

Alue on tärkeä tiede-, koulutus-, teollisuus- ja taidekeskus. Pelkästään pääkaupungissa on 15 korkeakoulua ja lisäksi muutama sata eri asteen koulua. Teollisuus on keskittynyt instrumenttien rakentamiseen ja koneiden kuten lentokoneiden kokoamiseen. Pääkaupungissa on myös 43 kirjastoa, seitsemän elokuvateatteria ja sinfoniaorkesteri.

Historia 
Uljanovskin alue kuului Kazanin kaanikuntaan vuoteen 1552 asti, jolloin Venäjä valtasi koko kaanikunnan.

Hallinto 
Uljanovskin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Uljanovsk (nimenä vuoteen 1924 Simbirsk). Alue on jaettu hallinnollisesti 20 piiriin ja 6 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja lakiasäätävä kokous. Kuvernöörinä toimii Vladimir Šamanov.

Talous 
Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, rakennusmateriaali-, puunjalostus-, tekstiili- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, auringonkukan siemeniä, sokerijuurikasta ja karjataloustuotteita. Uljanovskista on rautatieyhteys Kazaniin ja Saratoviin. Volgalla on laivaliikennettä.

Maantiede 
Uljanovskin alue kuuluu pääasiassa Volgan ylänköön, vain Volgan itäpuolella oleva alue on alankoa. Alueen merkittävin joki on Volga, joka virtaa alueen itäosan kautta. Samaran tekojärvi ulottuu alueen eteläosaan.

Väestö 
Uljanovskin alueen asukasluku on 1 472 000 (1999) ja väestötiheys 39,5 as./km². Suurimmat kaupungit ovat Uljanovsk (698 500 as.), Dimitrovgrad (137 200 as.), Inza (22 900 as.) ja Baryš (21 500 as.). Alueen väestön enemmistö on venäläisiä, joita on 73 % väestöstä. Lisäksi on tataareja 11,4 %, tšuvasseja 8,3 %, mordvalaisia 4,4 % ja muita 2,9 %.

Lähteet

Aiheesta muualla