Oulun Lippo

Oulun Lippo on oululainen pesäpalloseura, jonka miesten joukkue pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä kaudella 2023. Naisten joukkue Lipottaret luopui sarjapaikastaan Superpesiksessä kauden 2018 jälkeen. Lippo pelaa kotiottelunsa Raksilan pesäpallostadionilla.

Historia 

Oulun Lippo perustettiin vuonna 1955 taustavoiminaan silloiset Oulun Pyrinnön ja Oulun Työväen Palloilijoiden pesäpalloilijat. Seuran perustamisen jälkeen piti pesäpallon erikoisseuralle saada vielä osuva nimi. Toimikunta sai erilaisia ehdotuksia, joita olivat mm. Pesäveikot, Mailaveikot ja Lippoveikot. Pentti Palinsaari keksi lyhyen ja ytimekkään Lipon, joka pohdinnan jälkeen valittiin seuran nimeksi. Lipon ensimmäisen virallisen juoksun toi Jorma Ollanketo ja sen löi Matti Karppinen. 

Lipossa yhdistyvät sekä pesäpallo että paikkakunnan vanhat kalastusperinteet. Sanana lippo tarkoittaa vanhaa kalastusvälinettä, jossa noin neljän metrin pituisen varren päässä olevan kehikon ympärille on kiinnitetty verkkopussi, jolla pyydetään siikoja ja lohia.

Lippo on yksi valtakunnallisesti menestyneimpiä pesäpalloseuroja. Seuran miesten joukkue on voittanut neljä Suomen mestaruutta (1971, 1972, 1994, 1998), yhden hopean (1995) ja kolme pronssia (1974, 1993, 2000). Lipon naiset ovat voittaneet kultaa kahdesti (1994, 1995), viidesti hopeaa (1964, 1996, 1998, 1999, 2000) ja neljästi pronssia (1968, 1969, 1993, 1997). Hallimestaruuden Lipon miehet ovat voittaneet kuudesti ja naiset viisi kertaa. Lisäksi Lipon miehet voittivat jo lakkautetun Suomen Cup -tittelin vuosina 1971 ja 1979.

Lipon sijoitus pesäpallon maraton-taulukossa on viides jaksojärjestelmän aikana, muutoin 
kahdeksas.
Lipon ensimmäiset kullanhohtoiset menestyskaudet ajoittuvat vuosiin 1971–1972, jolloin kullanhuuhtojana oli "Lipon Lydiard" Pekka Sipilä. Sipilä teki Liposta mestarin yhdessä vuodessa, sillä aikaisempaa kokemusta Mestaruussarjan mitaleista ei oululaisilla miehillä ollut.

Ensimmäinen mestaruus varmistui, kun Lippo voitti kotonaan Seinäjoen juoksuin 5–3. Mitalit jaettiin kuitenkin vasta seuraavana viikonloppuna Haminassa, jossa mestarijoukkue kaatoi Haminan numeroin 5–3.

Lipon miesten vuosien 1971 ja 1972 miehistöissä oli kymmenen pelaajaa, jotka olivat mestarijoukkueissa mukana molemmilla kerroilla. Lipon 1970-luvun menestys sai jatkoa vielä vuonna 1974, kun joukkue taisteli pronssia.

Rämmittyään lähes koko 1980-luvun Suomen sarjassa, Lippo nousi takaisin pääsarjaan kaudeksi 1990. Jo kolmannella kaudellaan 1992 Lippo järjesteli jymy-yllätyksen pudottamalla edelliskauden mestarin Imatran jatkosta ja seuraavalla kaudella Lippo paranteli edelliskauden sijoitustaan pykällä palaten mitalikantaan 19 vuoden tauon jälkeen.

Vuotta myöhemmin Lipon uusi nousukausi huipentui unohtumattomasti mestaruusjuhlintaan. Lippo selvitti tiensä finaaliin lyömällä Alajärven Ankkurit kahdesti lukemin 2–0. Finaaleissa Hyvinkää taipui sekä kotona että vieraissa puhtain lukemin 2–0, joten mestaruutta päästiin juhlimaan ensimmäisen kerran 22 vuoteen.

Seuraava vuosi muistetaan Lipon ja Sotkamon Jymyn huikeasta voimien mittelöstä. Kaksikko oli jo runkosarjassa ylivertainen, Lipon paremmuuden ratkettua yhdellä pisteellä. Tämä merkitsi myös edelleen voimassa olevaa Superpesiksen runkosarjan piste-ennätystä: 75 pistettä. Pudotuspeleissä Lippo raivasi tieltään Loimaan ja Hyvinkään ylivoimaisella tyylillä, mutta ei enää finaaleissa pystynyt kunnolla haastamaan Sotkamoa, joka iski Lipon kanveesiin otteluvoitoin 3–1.

Muutaman kuivemman kauden jälkeen Lippo palasi murskaavasti kultakantaan kesällä 1998. Joukkue oli jo runkosarjassa täysin ylivoimainen ja pudotuspeleissä kaatuivat vaivatta niin Kankaanpää, Sotkamo kuin finaaleissa Helsinki. Kultamitalijuhlien aikaan julkisuuteen levisi tieto, että Lippo oli mestaruuskaudella ollut osallisena sopupeliskandaalissa.

Kaudella 2000 voitetun pronssin jälkeen Lipon menestys alkoi hiipumaan. Syynä tähän ovat olleet seuran vuosia jatkuneet talousvaikeudet. Lokakuussa 2010 seura ilmoitti luopuvansa paikasta miesten Superpesiksessä. Lipon johto kertoi sarjapaikasta luopumisen yhteydessä Lipon velkojen olevan miljoonaluokkaa. 

Oulun Lippo juniorit ry peri Oulun Poltteen sarjapaikan Ykköspesiksessä, kauden 2010 jälkeen. Marraskuussa 2010 joukkueen taustaorganisaatioksi perustettiin uusi Lippo Pesis ry nimeä kantava yhdistys. Lippo nousi takaisin Superpesikseen kaudelle 2016. Oulun Lippo koki uudelleen talousvaikeuksia, ja muun ohella Oulun kaupungilla oli sille perittäviä kenttämaksuissa. Syksyllä 2018 Lippo ajautui velkajärjestelyyn, ja myöhemmin se hakeutui konkurssiin. Lippo Pesiksen sarjapaikka Ykköspesiksessä siirtyi Oulun Lippo Junioreille.

Suurkaupungin seurana Lippo on ollut viime vuosikymmenten aikana yksi valtakunnan suurimpia yleisömagneetteja. Oulun Lipon miesjoukkueen katsojaennätys 7 280 on vuodelta 1995 miesten Superpesiksen ottelusta Lippo - Jymy.

Lipottaret 
Lipottaret on toiminut Oulun Lipon naisjaostona. Lipottaret luopui sarjapaikastaan Superpesiksessä, kauden 2010 jälkeen, taloudellisten syiden takia. Vuonna 2014 perustetun Oulun Lipottaret ry:n naisjoukkue nousi Superpesikseen kaudeksi 2017. Lipottaret luopuivat sarjapaikastaan syksyllä 2018, koska monet pelaajista siirtyivät pelaamaan muihin joukkueisiin. Taustalla häämöttävät myös seuran taloudelliset vaikeudet.

Joukkueet

Miesten Ykköspesisjoukkue 2021

Junioritoiminta

Palkinnot ja huomionosoitukset

Palkitut 

Etenijäkuningas:
 Jouko Kemilä (1968)
 Ossi Rajala (1974)
 Timo Keränen (1995)
 Janne Vuorinen (1998)

Etenijäkuningatar:
 Laura Jounela (1994)

Lyöjäkuningatar:
 Henna Salmela (1999)

Vuoden jokeri:
 Jarmo Korhonen (1992)

Vuoden lukkari:
 Henna Salmela (1993, 1994, 1995)
 Kari Kallio (1994)
 Jukka Holttinen (1998)

Vuoden pesäpalloilija:
 Ossi Rajala (1972)
 Henna Salmela (1995)
 Jukka Holttinen (1998)
 Katja Saari (1998)

Vuoden tulokas:
 Annastiina Ylitalo (2009)
 Ella Korpela (2017)

Kultainen räpylä:
 Jukka Holttinen (1998)

Kultainen räpylä:
 Henna Salmela (1995)

Vuoden pelinjohtaja:
 Heikki Kauppinen (N: 1994)
 Mauri Pyhälahti (M: 1994)
 Hannu Pelkonen (N: 1995)
 Jari Alasmäki (M: 1998)

Miesten Itä–Länsi-valinnat 

 Veikko Keskitalo (1965, 1966, 1968, 1969, 1970, 1971)
 Jorma Ollanketo (1965)
 Jouko Kemilä (1966, 1970)
 Eero Lehtosaari (1967, 1969, 1971, 1972)
 Jorma Hyry (1968)
 Erkki Korhonen (1968)
 Juhani Suutarinen (1969, 1970, 1971, 1972, 1974)
 Tero Rancken (1971, 1974)
 Pentti Hand (1972, 1973, 1974, 1977, 1978)
 Ossi Rajala (1972, 1973, 1974)
 Reijo Tiri (1974)
 Juha Korhonen (1975, 1976, 1977)
 Mika Laatikainen (1990, 1991, 1992, 1993, 1995, 1996)
 Kari Kallio (1991, 1993, 1995)
 Timo Keränen (1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998)

 Jan Hautala (1993, 1994, 1995)
 Riku Kytösalmi (1994, 1995, 1996, 1997, 1998)
 Jukka Holttinen (1997, 1998)
 Janne Vuorinen (1997, 1998)
 Mikko Vainionpää (1998, 2000, 2003, 2008, 2009)
 Antti Vihtkari (1998, 2010)
 Marko Kontio (2000)
 Sami Parttimaa (2000)
 Riku Rantanen (2000)
 Jussi Kemilä (2001)
 Tuomas Tervonen (2002, 2003, 2004, 2005)
 Markus Meriläinen (2005)
 Jaakko Antila (2006)
 Marko Pelkonen (2009, 2016)
 Aki Orava (2010)
 Jere Vikström (2016)

Naisten Itä–Länsi-valinnat 

 Tellervo Puolakka (1963, 1964, 1965, 1966)
 Maija Reinilä (1964, 1965)
 Helli Ticklen (1967)
 Kaija Klaavu (1968, 1974, 1975)
 Suoma Saarela (1968, 1969)
 Liisa Kallinen (1970, 1971, 1972)
 Vieno Horttanainen (1971, 1974, 1975)
 Sari Kangas (1973)
 Paula Ahonen (1974, 1975, 1979, 1980)
 Arja Kesti (1974)
 Vuokko Niittykoski (1974, 1979)
 Heini Paavola (1975, 1976, 1977, 1980, 1981, 1983)
 Kirsi Kangas (1978, 1981)
 Kaisu Kääriä (1982)
 Ulla-Maija Lohva (1983)
 Heini Koponen (1987)
 Henna Salmela (1991, 1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 1999)
 Minna Viitala (1991)
 Outi Heikkilä (1993, 1994)
 Laura Jounela (1995, 1996, 1997, 1998)
 Sari Lemponen (1994, 1995, 1996, 1997, 1998)
 Riitta Koski (1995)

 Tuula Tauriainen (1995)
 Leena Alatalo (1996)
 Katja Saari (1996, 1997, 1998)
 Anna Kujanperä (1999)
 Eeva Nygård (1999)
 Jonna Äijälä (1999, 2000, 2001)
 Niina Kantola (2000, 2001)
 Taina Hyry (2001)
 Kirsi Hänninen (2005)
 Kaisa Salmela (2005)
 Jenni Tolonen (2005)
 Tiina Tolonen (2005)
 Sarita Heikkinen (2009)
 Paula Saloranta (2009)
 Tanja Vehniäinen (2009)
 Emilia Linna (2016, 2017)
 Ella Korpela (2017)
 Juulia Salonen (2017)
 Elina Kärsämä (2018)
 Eveliina Lämsä (2018)

Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat 
 Erkki Arponen (1957)
 Aimo Miilumäki (1957)
 Jorma Ollanketo (1957)
 Veikko Keskitalo (1965)
 Eero Lehtosaari (1965, 1969, 1970)
 Pekka Tukkimäki (1965)
 Pentti Hand (1970, 1972, 1973, 1974)
 Pentti Lipponen (1972)
 Ossi Rajala (1972, 1973, 1974)
 Juhani Suutarinen (1972)
 Tero Rancken (1974, 1975)
 Reijo Tiri (1974)
 Juha Korhonen (1975, 1976, 1977)
 Mika Laatikainen (1990, 1992)
 Tero Ojajärvi (1991)
 Jari Rajala (1991)
 Jarmo Korhonen (1992)

Saavutukset 
Miehet
SM-kultaa: 1971, 1972, 1994 ja 1998
SM-hopeaa: 1995
SM-pronssia: 1974, 1993 ja 2000
Halli-SM: 1994, 1995, 1996, 1998, 1999 ja 2003
Halli-SM-hopeaa: 2009, 2010
Halli-SM-pronssia: 2000, 2016
Suomen Cup: 1971 ja 1979

Naiset
SM-kultaa: 1994 ja 1995
SM-hopeaa: 1964, 1996, 1998, 1999 ja 2000
SM-pronssia: 1968, 1969, 1993 ja 1997
Halli-SM: 1995, 1996, 1998, 1999 ja 2000

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Seuran kotisivut

Vuonna 1955 perustetut urheiluseurat