Saxifragales

Saxifragales on aitokaksisirkkaislahko, johon kuuluu joukko puu- ja ruohovartisia lajeja, joilla arvioidaan olleen yhteinen kantamuoto noin 121–111 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Ryhmän evoluutio lienee ollut nopeaa heti sen syntymisen jälkeen ja siksi se näyttää nyt epäyhtenäiseltä erilaisine edustajineen. Mukaan mahtuu loiskasvejakin. Huomattavan osan lahkosta muodostaa puuvartisten kasvien ryhmä, joka ennen (esimerkiksi Cronquistin järjestelmässä) on muodostanut norkkokasvien ryhmän Hamamelididae. Osa siitä kuuluu nykyisellään myös Fagales-lahkoon.

Lahkon systemaattinen asema ei ole täysin selkiintynyt. Mahdollisesti se voidaan sisällyttää Rosanae-ryhmään. Joitakin sen heimoja onkin aiemmin pidetty Rosales-lahkoon kuuluvina tai sen läheisyyteen sijoittuvina. Fylogeneettiset menetelmät ja DNA-tutkimukset viittaavat kuitenkin varsin etäiseen sukulaisuuteen.

Lahko on lajiluvultaan varsin laaja ja käsittää noin 1,3 prosenttia aitokaksisirkkaisista (Eudicotyledoneae) eli lähes 2 500 lajia. Suurin heimo on maksaruohokasvit (Crassulaceae), johon kuuluu noin puolet lahkon lajeista. Lahkon lajeista Suomessa kasvaa luonnonvaraisena noin 40–50 lajia, jotka kuuluvat viiteen eri heimoon. Lisäksi useammassa heimossa on koristekasveina käytettäviä lajeja.

Lahkon levinneisyysalueeseen kuuluu koko maapallo, mutta tropiikissa ja erityisesti Etelä-Amerikan trooppisissa osissa sen lajeja on hyvin vähän.

Heimot 
 Cercidiphyllaceae – katsurakasvit
 yksi suku (katsurat Cercidiphyllum) ja kaksi lajia Kiinassa ja Japanissa
 Peridiscaceae
 kolme sukua ja yhdeksän lajia Etelä-Amerikassa ja trooppisessa Länsi-Afrikassa
 Daphniphyllaceae
 yksi suku (Daphniphyllum) ja kymmenen lajia Itä- ja Kaakkois-Aasiassa
 Hamamelidaceae – taikapähkinäkasvit
 27 sukua ja 82 lajia Vanhan maailman tropiikissa, lämpimillä ja lauhkeilla alueilla, erityisesti Itä-Aasiasta Australiaan ulottuvalla alueella
 synonyymit: Disanthaceae, Exbucklandiaceae, Fothergillaceae, Parrotiaceae, Rhodoleiaceae
 Altingiaceae
 kaksi sukua (ambrapuut Liquidambar, johon voidaan yhdistää rasamalat Altingia) ja 13 lajia Välimeren maiden itäosista Malaijien saaristoon ja Keski-Amerikassa
 Paeoniaceae – pionikasvit
 yksi suku (pionit Paeonia) ja 33 lajia pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä, erityisesti Itä-Aasiassa
 Crassulaceae – maksaruohokasvit
 34 sukua ja 1370 lajia koko maapallolla, erityisesti Etelä-Afrikan Kapmaassa ja Meksikossa
 synonyymit: Cotyledonaceae, Rhodiolaceae, Sedaceae, Sempervivaceae, Tillaeaceae
 Aphanopetalaceae
 yksi suku (Aphanopetalum) ja kaksi lajia Länsi- ja Itä-Australiassa
 Tetracarpaeaceae
 yksi suku, jonka ainut laji on Tasmaniassa kasvava Tetracarpaea tasmannica
 Penthoraceae
 yksi suku (viisisopet Penthorum) ja 1–3 lajia Itä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä Pohjois-Amerikan itäosissa
 Haloragaceae – ärviäkasvit
 kahdeksan sukua ja 145 lajia yleismaailmallisesti, erityisesti Australiassa
 synonyymit: Cercodiaceae, Myriophyllaceae
 Iteaceae
 kaksi sukua ja 21 lajia Meksikossa, Pohjois-Amerikan itäosissa, Kaakkois-Aasiassa, Itä- ja Etelä-Afrikassa
 Grossulariaceae – herukkakasvit
 yksi suku (herukat Ribes) pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä ja Etelä-Amerikan Andeilla
 synonyymi: Ribesiaceae
 Saxifragaceae – rikkokasvit
 noin 29 sukua ja 630 lajia enimmäkseen pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeassa vyöhykkeessä
 synonyymit: Brachycaulaceae, Pectiantiaceae
 Cynomoriaceae – patukkikasvit
 yksi suku (patukit Cynomorium) ja kaksi lajia Välimeren maista Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella.

Lähteet