Värmlannin lääni

Värmlannin lääni sijaitsee läntisessä Keski-Ruotsissa. Se rajoittuu pohjoisessa Taalainmaan ja idässä Örebron lääniin, etelässä Länsi-Götanmaan lääniin ja lännessä Norjaan. Lääni sijaitsee Vänernin pohjoisrannikolla. Lääni vastaa lähes täysin Värmlannin maakuntaa, ja sen pääkaupunki on Karlstad. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Värmlannin läänin vaalipiirin.

Vuonna 2007 läänissä oli 1 096,58 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,2 prosenttia läänin maapinta-alasta.

Läänijaon kehitys
Närken ja Värmlannin lääni oli olemassa vuosina 1625–1639 ja jälleen 1654–1779. Ensimmäisellä kerralla myös Dalsland ja Västmanlandiin nykyisin kuuluva Örebron läänin osa lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa kuuluivat alueeseen. Toisella kertaa mukana olivat Närke, Värmlanti ja Västmanlandiin kuuluat Örebron läänin osat. Vuonna 1779 Närken ja Värmlannin lääni jaettiin ja perustettiin nykyinen Värmlandin lääni. Joskus sitä on kutsuttu myös Karlstadin lääniksi pääkaupunkinsa mukaan.

Värmlandin läänin vastaa pääasiassa Värmlannin maakuntaa. Karlskogan kunta ja suurin osa Degerforsin kunnasta kuuluvat myös maakuntaan, mutta ovat osa Örebron lääniä. Gullspångin kunnan pohjoisosassa sijaitseva Södra Rådan pitäjä kuuluu myös maakuntaan, mutta on osa Länsi-Götanmaan lääniä. Osa Sillerudin ja Svanskogin seurakunnista (Dalboreddenin alue) kuuluu Värmlannin lääniin, mutta sijaitsee Dalslandin maakunnassa. Samoin osa Rämmenin seurakuntaa kuuluu lääniin, vaikka se sijaitsee Taalainmaan maakunnassa.

Vaakuna
Vaakunaselitys: Hopeisessa kilvessä sininen kotka, jonka varukset punaiset. (Ruotsiksi I fält av silver en blå örn med röd beväring.)

Koska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan, niin maakuntavaakuna vahvistettiin myös lääninvaakunaksi vuonna 1936.

Maantiedettä

Suurimmat taajamat
Vuonna 2010 Värmlannin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.

Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.

Valtiopäivävaalit

Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.

Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.

Maakäräjäkunta

Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.

Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Värmlannin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
 Centrala valkretsen (32 kiinteää paikkaa)
 Östra valkretsen (10 kiinteää paikkaa)
 Norra valkretsen (11 kiinteää paikkaa)
 Västra valkretsen (12 kiinteää paikkaa)
 Sydvästra valkretsen (7 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.

Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet i Värmland sai 6,44 %, mikä oikeutti 5 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 0,13 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.

Läänin kunnat
Värmlannin läänissä on nykyään 16 kuntaa:

Väestönkehitys

Vuoden 2011 lopussa 11,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 2 475 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 3 200 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 176 084 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 18,5 %
 18–64-vuotiaat: 59,3 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,2 %

Väestö maakunnittain
Värmlannin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 736 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:

Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.

Katso myös
 Värmlanti
 Metsäsuomalaiset

Lähteet

Aiheesta muualla

 Regionfakta – Fakta och perspektiv om Värmlands län 
 Länsstyrelsen i Värmlands län