Sadankomitea

Sadankomitea on suomalainen pasifistinen ja antimilitaristinen, puoluepoliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton rauhanjärjestö. Sadankomitea on perustettu vuonna 1963. Tavoitteekseen se ilmoittaa muun muassa aseidenriisunnan, yleisen asevelvollisuuden lakkauttamisen, yhteiskunnan militarististen rakenteiden purkamisen, turvallisuuspolitiikan muuttamisen sellaiseen suuntaan, että sen lähtökohtana on kansalaisten hyvinvointi, ihmisoikeudet, demokratia sekä kansainvälisen yhteistyön lisäämisen.

Sadankomitea on saanut vuosittain valtionavustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Vuonna 2016 avustus oli 43 900 €. Rauhantyön edistämisen määrärahoja on leikattu kahtena peräkkäisenä vuotena, ja vuoden 2017 osalta momentti on poistettu kokonaan. Rauhantyön rahoitus on tulevaisuuden osalta auki.

Historia
Sadankomitean esikuvana, myös nimen osalta, toimi brittiläinen sodanvastainen komitea Committee of 100, joka oli saanut nimensä perustamisasiakirjansa sadasta alkuperäisestä allekirjoittajasta, ja etenkin sen puheenjohtaja, filosofi Bertrand Russell.  
Idean toivat Englannista Suomeen Kalevi Suomela ja Osmo Apunen. Uudelle rauhanjärjestölle synnytti tarpeen se, että muita rauhanjärjestöjä järjestöjä vierastettiin 1960-luvun ikäpolven parissa, Rauhanpuolustajia pidettiin Neuvostoliittoon kallellaan olevana ja kristillishenkistä Rauhanliittoa taas pidettiin vanhoillisena järjestönä.

Sadankomitealaiset korostivat puoluepoliittista ja uskonnollista sitoutumattomuuttaan. Järjestö arvosteli perinteistä ”automaattisesti opittua” isänmaallisuutta ja etsi rationaalisia perusteita turvallisuuspoliittiselle ajattelulle. Järjestön kasvun vuosia olivat etenkin 1964–1965. Vuonna 1966 perustettiin Ydin-lehti ajamaan sadankomitealaista asiaa. Sadankomitean ydinpiirin jäseniä olivat muun muassa Ilkka Taipale, Johan von Bonsdorff, Kati Peltola, Pekka Peltola sekä Jaakko Blomberg.

Sadankomitea puolusti aseistakieltäytymiseen yllyttäviä puheita helmikuussa 1969 pitänyttä Erik Schülleriä ja alkoi kerätä niin sanottua yllytysadressia vastustaakseen sitä, että aseistakieltäytymiseen yllyttäminen oli laitonta. Adressiin kirjoittivat nimensä esimerkiksi Kaj Chydenius, Jörn Donner, Ville Komsi, Pentti Laine, Paavo Lipponen, Ilkka Taipale ja Erkki Tuomioja. Seurauksena olivat niin sanotut yllytysoikeudenkäynnit.

Perustajiin kuuluvan Kalevi Suomelan mukaan Sadankomitean hegemonia nuoren älymystön parissa murtui 1969–1970, kun vasemmisto järjestäytyi uudelleen Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen. Taistolaisuus nousi hallitsevaksi vasemmistolaiseksi suuntaukseksi yliopistomaailmassa. Järjestö jatkoi kuitenkin toimintaansa ja muun muassa Erkki Tuomioja toimi vaikuttajana komiteassa. Toimintaan toivat uutta intoa Yhdysvaltain keskimatkan ydinohjusten vastainen liikehdintä 1980-luvulla sekä Irakin sodan vastainen toiminta 2000-luvulla.

Toiminta
Sadankomitean puheenjohtajana toimii Silvia Modig ja varapuheenjohtajana Nora Luoma. Pääsihteerinä työskentelee Jarmo Pykälä. Aiemmin puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa Kalle Kallio, Jan Koskimies, Ville Hulkkonen, Outi Ojala, Kalevi Suomela, Maarit Sinervo, Ilkka Taipale, Risto Heiskala, Kimmo Kiljunen ja Folke Sundman. Järjestö julkaisi aiemmin Pax-verkkolehteä yhdessä Suomen Rauhanliiton kanssa.

Rauhanpalkinto
Sadankomitea on jakanut vuodesta 1978 rauhanpalkinnon. Se on jaettu yleensä itsenäisyyspäivänä. Palkinto on keraamikko Miia Kallion Rauhanlaiva.

 1978: Alvar Sundell
 1979: Elvi Sinervo ja Ville Komsi
 1980: Hilkka Pietilä ja Aagot Jung
 1981: Naisasialiitto Unioni ja Naiset Rauhan puolesta
 1982: Seppo Rustanius, Vesa Toljonen ja Eero Ojanperä
 1983: Siviilipalvelusmiesliitto ja Tiina Pikkaraisen valitsijayhdistys
 1984: Pertti Haaparanta
 1985: AKT
 1986: Lars Dufholm
 1987: Lars D. Eriksson
 1988: Eva Isaksson
 1989: Kehitysmaakauppaliike
 1990: Siviilipalvelusmiesten lakkokomitea
 1991: Antti Vahtera
 1992: Ilkka Taipale
 1993: Fenix-ryhmä
 1994: Heikki Hiilamo ja Simo Sipola
 1996: Estelle
 1997: Kulttuurikeskus Caisa
 1998: Aurantakoja-liike
 1999: Mauno Koivisto
 2000: Hannu Reime
 2001: Suomen Attac

 2002: Jukka Paarma
 2003: Elina Sana
 2004: Reilun kaupan edistämisyhdistys
 2005: Crisis Management Initiative
 2006: Suomen PEN
 2007: Turun Mikaelin seurakunta
 2008: Jacob Söderman
 2009: Siemenpuu-säätiö
 2010: Sovittelufoorumi
 2011: Ritva Siikala ja kansainvälinen taidekeskus Kassandra
 2012: Vapaa liikkuvuus -verkosto
 2013: Tarja Halonen
 2014: Suomen EAPPI-ohjelma
 2015: Sakari Timonen
 2016: Kyyjärven kunta
 2017 Vuolle Setlementin Radinet-hanke
 2018: Jarna Petman, oikeustieteen dosentti
 2019: Antti Kuronen, Ylen ulkomaankirjeenvaihtaja
 2020: Miriam Attias, konfliktinratkaisun ja sovittelun asiantuntija
 2021: Ville Suhonen, elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija
 2022: Noora Kotilainen ja Susanna Hast

Rahoitus

Puheenjohtajat 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Sadankomitealiiton ja Suomen Sadankomitean puheenjohtajina:
 1966: Pekka Peltola
 1967: Tarja Flemming
 1968: Kalevi Suomela
 1969: Johannes Pakaslahti
 1970: Ilkka Taipale
 1971: Pentti Ristikartano
 1972–1974: Ilkka Taipale 
 1975: Kimmo Kiljunen
 1976: Pertti Hokkanen
 1977–1981: Kalevi Suomela 
 1982–1986: Folke Sundman
 2011–2012: Outi Ojala
 2013: Ville Hulkkonen
 2014: Jan Koskimies
 2015–2018: Timo Mielonen
 2019: Johanna Kelhu
 2020–2022: Kaisu Kinnunen
 2023–: Silvia Modig

Lähteet 
 Kansan Uutisten Viikkolehti 4.6.2004.
 Metsämäki, Mikko & Nisula, Petteri 2006: Aktivistit: Suomalaisten kansalaisliikkeiden tarina. Helsinki: Edita.

Viitteet

Kirjallisuutta 
 
 
 Sumuvuori, Johanna (toim.): Rauhan ytimessä: Sadankomitea 50 vuotta. Helsinki: Into Kustannus, 2013. ISBN 978-952-264-264-6.

Aiheesta muualla 
 Sadankomitea
 Pax-verkkolehti
 Ydin-lehti

Suomalaiset rauhanjärjestöt
Aseistakieltäytyminen Suomessa