Blekingen lääni

Blekingen lääni () sijaitsee Ruotsin etelärannikolla kaakkoisella Götanmaalla. Läänin pääkaupunki on Karlskrona. Blekingen läänissä toimii Blekingen läänin maakäräjät. Valtiopäivävaaleissa se muodostaa Blekingen läänin vaalipiirin.

Lääni on alueeltaan täsmälleen sama kuin Blekingen maakunta, ja lääni käyttää samaa vaakunaa kuin maakuntakin. Pinta-alaltaan Blekinge on Ruotsin pienin lääni ja väkiluvultaan kolmanneksi pienin lääni. Pohjoisessa se rajoittuu Kronobergin lääniin ja Kalmarin lääniin. Lännessä rajanaapurina oli aiemmin Kristianstadin lääni, nykyään Skånen lääni.

Vuonna 2007 läänissä oli 318,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,8 prosenttia läänin maapinta-alasta.

Läänijaon kehitys
Blekinge kuului keskiajalla Tanskalle, mutta se liitettiin Ruotsiin Roskilden rauhassa vuonna 1658. Tuon jälkeen Blekinge kuului Kristianstadin lääniin vuoteen 1680, jolloin se liitettiin Kalmarin lääniin. Vuonna 1683 perustettiin nykyinen Blekingen lääni, jonka rajat ovat siitä lähtien olleet ennallaan.

Vuonna 1658 Blekingessä oli kolme kaupunkia:
 Kristianopel
 Ronneby
 Sölvesborg

Kihlakuntia oli tuolloin neljä:
 Bräknen kihlakunta
 Listerin kihlakunta
 Medelstadin kihlakunta
 Östran kihlakunta

Jo vuonna 1639 Jämshögin pitäjä (sisältäen myös Kyrkhultin) oli siirretty Listerin kihlakuntaan Kristianstadin lääniin kuuluneesta Villandin kihlakunnasta. Edellä mainittujen kaupunkien lisäksi perustettiin Karlshamn vuonna 1664. Kristianopel lakkautettiin 1677 ja Ronneby 1680, jolloin Karlskrona sai kaupunkioikeudet. Ronneby sai kaupunkioikeutensa takaisin vuonna 1882.

Seuraavassa kihlakuntien käytössä aiemmin olleet vaakunat:

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Blekingessä tehtiin kuntaliitoksia. Toinen kuntauudistus Ruotsissa tehtiin vuonna 1971. Nykyisin Blekingen vanhat pitäjät kuuluvat viiteen kuntaan. Kuntien keskustaajamista Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg olivat aikaisemmin itsenäisiä kaupunkeja; Olofström puolestaan oli kauppalana.

Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä tammi, jonka rungolle asetettu allekkain kolme kruunua, kaikki kultaa. (Ruotsiksi: I blått fält en ek med tre kronor uppträdda på stammen, allt av guld.)

Koska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan täydellisesti, niin lääninhallitus on jo vanhastaan käyttänyt Blekingen maakuntavaakunaa. Tämä käytäntö vahvistettiin vuonna 1944.

Maantiedettä

Suurimmat taajamat
Vuonna 2010 Blekingen läänissä sijaitsi 46 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.

Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.

Valtiopäivävaalit

Blekingen lääni kuuluu kokonaisuudessaan Blekingen läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 5 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.

Yhteensä vaalipiiristä valittiin 6 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.

Läänin kunnat

Blekingen lääniin kuuluu nykyisin viisi kuntaa:

Väestönkehitys

Vuoden 2011 lopussa 13,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 11,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 1 476 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia läänin väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 2 040 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 179 951 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,0 %
 18–64-vuotiaat: 58,7 %
 65 vuotta täyttäneet: 22,3 %

Väestö maakunnittain
Blekingen läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 152 979 asukasta, jotka asuivat kaikki Blekingen maakunnassa. Koko Blekingen maakunnan väestö asuu Blekingen läänissä.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Blekinge.se
 Länsstyrelsen i Blekinge län
 Region Blekinge
 Blekingen lääni teoksessa Nordisk familjebok ("Uggleupplagan", 1904–1926)