Divetymonoksidihuijaus

Divetymonoksidihuijaus () on huijaus, jolla demonstroidaan sitä, kuinka helposti puutteellinen tieteen tunteminen tai yksipuolinen analyysi voi aikaansaada vääriä pelkoja. Huijauksessa luetellaan ”divetymonoksidin” haitallisia ominaisuuksia ja vaaditaan sen käytön rajoittamista tai kieltämistä. Kyseessä on todellisuudessa veden kemiallinen nimitys: kemiallisten yhdisteiden nimeämiskäytännöt mahdollistavat yhdisteen nimeämisen siten, että kemiallinen rakenne voidaan päätellä nimestä. Arjessa käytettyjä nimiä, kuten vesi tai potaska (kaliumkarbonaatti), joita historiallisesti käytettiin myös tieteellisessä yhteydessä (nykyään vain harvoille yhdisteille, joista yksi on vesi), kutsutaan triviaalinimiksi. Ne eivät anna suoraa tietoa yhdisteen rakenteesta.

Huijaus perustui siihen, että divetymonoksidi on kemiallinen nimi vedelle (käytetään myös nimitystä divetyoksidi). Vesimolekyylin kemiallinen kaava on H2O, jolloin kaksi vetyatomia liittyy happiatomiin. Etuliite di tarkoittaa kahta ja mono tarkoittaa yhtä. Kemian perusteet osaava tietää tämän kaiken ja hänen pitäisi osata tulkita, että ”divetymonoksidi” tarkoittaa ”kaksi vetyä, yksi happi”. Vesi on amfolyytti, eli se voi toimia sekä happona että emäksenä.

Huijauksessa luetellaan pelkästään veden haitallisia ominaisuuksia, kuten eroosiota ja sen aiheuttamia kuolemia hukkumisen (veden hengittämisen) kautta. Lisäksi monoksidi-sana liitetään tavallisesti myrkkyihin, esimerkiksi häkään (hiilimonoksidi), ja se herättää helposti negatiivisen vaikutelman. Divetymonoksidin haitoista kertomisen jälkeen ihmisiltä kysytään usein mielipiteitä siihen, kuinka tätä selvästi vaarallista ainetta tulisi käsitellä.

Tausta ja huijaustapauksia 

Huijauksen keksivät ystävykset Eric Lechner, Lars Norpchen ja Matthew Kaufman vuonna 1989, ja huijaus sai mainetta Craig Jacksonin ansiosta vuonna 1994. Laajimmalle levinnyt julkisuus syntyi kuitenkin vasta vuonna 1997, kun 14-vuotias koulupoika Nathan Zohner keräsi kannanottoja ”DHMO”:n täyskieltoon osana koulunsa tiedeprojektia nimellä ”How Gullible Are We?” (suom. ”Kuinka hyväuskoisia olemme?”).  Myös Penn ja Teller: Bullshit! -showssa oli jakso DHMO:sta.

Joulukuussa 2010 raportoitiin, että vastaava huijaus oli onnistunut myös Yhdistyneiden kansakuntien ilmastokokouksessa Cancúnissa, Meksikossa: useat kokousedustajat olivat allekirjoittaneet vetoomuksen veden kieltämisestä.

Vuonna 2006 Louisvillessä Kentuckyssa David Karem asensi suihkulähteeseen varoituskyltin, jonka mukaan vesi sisälsi suuria pitoisuuksia vetyä. Tarkoituksena oli aikaansaada assosiaatioita vetypommiin.

Suomessa huijaus esiintyi myös vuoden 2011 eduskuntavaalien aikana eräässä vaalikoneessa, jossa kysyttiin divetymonoksidin käytön ja saatavuuden lain tiukentamista. 49 prosenttia ehdokkaista kannatti divetymonoksidin käytön rajoitusta.

Sisältö 
Craig Jacksonin alkuperäinen verkkoversio sisälsi seuraavat tiedot.

Divetymonoksidi:
tunnetaan myös nimellä hydroksyylihappo, happosateiden tärkeä aineosa
lisää kasvihuoneilmiötä
saattaa aiheuttaa vakavia palovammoja
lisää maaperän eroosiota
aiheuttaa korroosiota ja ruostumista useille metalleille
saattaa tuhota sähkölaitteita ja alentaa jarrujen tehoa autoissa
on löydetty usein kuolemaan johtavista syövistä sairastuneilta potilailta poistetuista kasvaimista
saattaa aiheuttaa epämiellyttävän tukehtumiskuoleman.

Vaaroista huolimatta divetymonoksidia käytetään usein:
teollisena liuottimena ja jäähdytysaineena
ydinvoimaloissa
styroksin valmistuksessa
sammutusaineena
erilaisissa julmissa eläinkokeissa
torjunta-aineiden levityksessä, kemikaali pysyy tuotteessa myös pesemisen jälkeen
tiettyjen ”roskaruokien” ja valmisruokien lisäaineena.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Alkuperäinen juliste  
 Alkuperäinen usenet-viesti 
 Ensimmäisen nettijulkaisun oletettavasti tarkka kopio  
Collegeopiskelijoiden vastauksia  
 DHMO.org – Dihydrogen Monoxide tutkimusryhmä 
 Snopes' DHMO-raportti 
 About.com ja DHMO  
 How gullible are we? 
 Dihydrogen Monoxide Kate Dalgleishin ja Mikael Sydorin DHMO-filmi  
 Friends of Hydrogen Hydroxide 

Näennäisfysiikka
Internet-huumori
Musta huumori
Tiedehuijaukset
Seulonnan keskeiset artikkelit