Arvonimet Suomessa

Arvonimi on Suomessa kansalaiselle myönnetty julkisen arvonannon osoitus hänen yhteiskunnan hyväksi tekemästään työstä.

Arvonimiä on käytössä noin sata. Arvonimeen ei liity oikeuksia eikä velvollisuuksia. Arvonimestä on maksettava vero.

Arvonimien myöntäminen 
Arvonimet myöntää tasavallan presidentti. Arvonimilautakunta antaa arvonimiasioista lausuntonsa presidentille. Arvonimilautakunnan puheenjohtajana toimii pääministeri, ja hänen lisäkseen lautakuntaan kuuluu seitsemän jäsentä, jotka nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Arvonimilautakunnan jäsenten tulee edustaa yhteiskunnallisten asioiden, kulttuurin ja elinkeinoelämän erityisen hyvää asiantuntemusta. Lautakunnan jäseneksi ei voida nimittää henkilöä, joka on nimityshetkellä täyttänyt 66 vuotta.

Suoranaisena jatkona suuriruhtinaskunnan ajan arvonimikäytännölle Suomessa tasavallan presidentti voi jakaa erilaisia arvonimiä ”todellisen viran niitä seuraamatta”. Tämä perustuu nykyään julkisista arvonannon osoituksista annettuun lakiin (1215/1999) ja sen nojalla annettuun asetukseen arvonimistä (381/2000). Kaiken kaikkiaan arvonimiä on myönnetty itsenäisyyden aikana (vuodesta 1918 lähtien) noin 13 000.

Arvonimeä haetaan tasavallan presidentiltä kirjallisesti perustellulla hakemuksella. Hakijana voivat olla yksityiset henkilöt tai organisaatiot, jotka maksavat myös veron arvonimestä. Henkilölle haetun arvonimen tulee mahdollisuuksien mukaan kuvata hänen elämäntyötään.

Muuta tietoa
Perinnöllisiä aatelin arvonimiä ei enää Suomessa myönnetä, mutta suvut, jotka on aikaisemmin aateloitu, voivat edelleen käyttää arvonimiään. Mitään erioikeuksia aatelilla ei Suomessa eikä muualla Euroopassa enää ole lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttia, jossa ylähuoneen pääreillä edelleen on hieman lainsäädäntövaltaa.

Tuomarinkoulutuslautakunta myöntää auskultoinnin hyväksytysti suorittaneelle juristille varatuomarin arvonimen. Käräjäoikeuden lautamiehistä annetun lain (675/2016) nojalla laamanni (käräjäoikeuden päällikkötuomari) voi myöntää lautamiehelle tunnustukseksi pitkästä ja ansiokkaasta (käytännössä ainakin kahdeksan tai yhdeksän vuotta kestäneestä) toiminnasta herastuomarin arvonimen.

Suomen hallintobyrokratiassa ministeriöiden korkeita virkamiehiä kutsutaan myös neuvoksiksi, ja tällöin on kyseessä virkanimike eikä arvonimi. Tällaisia virkanimikkeitä ovat muun muassa finanssineuvos, hallitusneuvos, maatalousneuvos ja teollisuusneuvos. Suomen evankelisluterilaisen kirkon korkeiden viranhaltijoiden virkanimike on kirkkoneuvos. 

Joidenkin perinteisten kestävyysurheilutapahtumien järjestäjät kutsuvat urheiluun liittyvissä yhteyksissä tapahtumaan toistuvasti osallistuneita kuntourheilijoita neuvoksiksi. Siten Finlandia-hiihdon 15 kertaa suorittanut hiihtäjä on hiihtoneuvos ja Helsinki City Marathonin 10 kertaa juossut maratoonari on maratonneuvos. Nämä eivät ole varsinaisia arvonimiä.

Käytössä olevat suomalaiset arvonimet 
Suluissa olevat summat tarkoittavat arvonimestä maksettavan veron määrää. Jälkimmäinen summa osoittaa veron määrän silloin, kun arvonimen saaja on päätoimisessa virka- tai työsuhteessa taikka muussa siihen verrattavassa palvelussuhteessa valtioon, kuntaan tai kirkkoon. Muussa tapauksessa veroa maksetaan edellisen summan mukaan. Veron maksaa arvonimeä esittänyt taho, ei arvonimen saaja itse.

 ryhmä (vero )
 valtioneuvos
 vuorineuvos

 ryhmä (vero )

 energianeuvos
 erikoislähettiläs
 kauppaneuvos
 liikenneneuvos
 maanviljelysneuvos
 matkailuneuvos
 merenkulkuneuvos

 metsäneuvos
 ministeri
 rahoitusneuvos
 teollisuusneuvos
 valtiopäiväneuvos
 viestintäneuvos
 ylipormestari

 ryhmä (vero )
 apteekkineuvos
 insinöörineuvos
 vakuutusneuvos
 yrittäjäneuvos

 ryhmä (vero )
 kaupunginjohtaja
 kaupunkineuvos

 ryhmä (vero )
 arkkiatri
 laamanni
 maaneuvos
 patenttineuvos
 rakennusneuvos
 ylisosiaalineuvos

 ryhmä (vero )
 kanslianeuvos
 lehdistöneuvos
 maakuntaneuvos
 professori
 sairaalaneuvos

 ryhmä (vero )

 budjettineuvos
 eläinlääkintöneuvos
 eräneuvos
 hallitusneuvos
 kalastusneuvos
 kenttäpiispa
 kulttuurineuvos

 kunnallisneuvos
 liikuntaneuvos
 lääkintöneuvos
 maanmittausneuvos
 metsätalousneuvos
 museoneuvos
 nuorisoasiainneuvos

 poliisineuvos
 pääkonsuli
 satamaneuvos
 työsuojeluneuvos
 verotusneuvos
 ympäristöneuvos

 ryhmä (vero )

 ammattikasvatusneuvos
 balettineuvos
 elokuvaneuvos
 järjestöneuvos
 kalatalousneuvos
 kamarineuvos
 kaupallinen neuvos

 kihlakunnanneuvos
 kiinteistöneuvos
 kirjapainoneuvos
 kirjastoneuvos
 korkeakouluneuvos
 kotiseutuneuvos
 kotitalousneuvos

 kotiteollisuusneuvos
 kouluneuvos
 kunnanjohtaja
 käsityöneuvos
 luotsineuvos
 lähetystöneuvos
 musiikkineuvos

 opetusneuvos
 pitäjänneuvos
 pormestari
 puutarhaneuvos
 revisioneuvos
 seurakuntaneuvos
 sosiaalineuvos

 taideneuvos
 talousneuvos
 teatterineuvos
 terveydenhuoltoneuvos
 uittoneuvos

 ryhmä (vero )
 yliagronomi
 yliarkkitehti
 yli-insinööri
 yli-intendentti
 ylimetsänhoitaja

 ryhmä (vero )
 konsuli
 lähetystösihteeri
 taloustirehtööri
 ylikamreeri
 ylirakennusmestari

 ryhmä (vero )
 rehtori
 varakonsuli

 ryhmä (vero )
 yliopettaja

 ryhmä (vero )
 asessori
 eläinlääkintöasessori
 lehtori

 ryhmä (vero )
 intendentti
 kamreeri
 postimestari
 rovasti
 sotakamreeri

 ryhmä (vero )
 lentokapteeni

 ryhmä (vero )
 director cantus
 director musices

Viimeksi arvonimiluetteloa on muutettu tasavallan presidentin asetuksella syyskuussa 2017. Tätä välittömästi edeltänyt muutos luetteloon tehtiin tammikuussa 2012.

Katso myös 
 Luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana myönnetyistä arvonimistä

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
Laki julkisen arvonannon osoituksista (23.12.1999/1215). Finlex.
Tasavallan presidentin asetus arvonimistä (20.4.2000/381). Finlex.