Valmet Automotive

Valmet Automotive Oy (vuoteen 1995 Oy Saab-Valmet Ab) on autoteollisuuden palveluja tarjoava teknologia-alan konserni. Yritys omistaa Suomen ainoan henkilöautoja valmistavan tehtaan Uudessakaupungissa sekä kolme akkutehdasta. Yrityksellä on toimipaikkoja Suomessa, Saksassa ja Puolassa. Yritys on perustettu 1968. 

Yrityksen omistavat Suomen valtion sijoitusyhtiö Tesi (38,46 prosentin osuudella), suomalainen Kokkilan perheen omistama sijoitusyhtiö Pontos Group (38,46 %) ja kiinalainen akkuvalmistaja Contemporary Amperex Technology Limited CATL (23,08 %).

Autonvalmistuksessa se on erikoistunut korkean arvoluokan autoihin sekä sähköajoneuvoihin. Toimitusjohtaja on Olaf Bongwald vuodesta 2018 alkaen. 

Valmet Automotive on Mercedes-Benz Groupin sopimusvalmistaja. Uudenkaupungin tehdas on valmistanut Mercedes-Benz A:ta vuodesta 2013 alkaen ja Mercedes-Benz GLC:tä vuosina 2017–2022.  Heinäkuussa 2022 yhtiö ilmoitti Mercedes-AMG GT Coupé -mallin valmistussopimuksesta Uudenkaupungin tehtaalla.

Keväällä 2023 autotehtaan tuotanto on yksin Mercedes-Benzin varassa sen jälkeen, kun Sion- ja Lightyear-autojen valmistus kuivui kasaan.

Valmet Automotiven strategia on suunnattu sähköisen liikenteen kehittämiseen, ja siinä korostetaan akkumoduulien ja akkupakettien suunnittelua ja valmistusta. Yrityksellä on kolme liiketoimintalinjaa: ajoneuvovalmistus (Manufacturing), akkujärjestelmät (EV Systems) ja avoautojen kattojärjestelmät sekä kinemaattiset ratkaisut (Roof & Kinematic Systems).

Valmet Automotiven autotehtaalla on noin 1 400 työntekijää ja Suomen kahdella akkutehtaalla yhteensä noin 1000 työntekijää.

Tehtaalla on valmistettu vuodesta 1969 alkaen Saab-, Chrysler-, Talbot-, Opel-, Lada-, Porsche-, Think-, Fisker- ja Mercedes-Benz -merkkisiä autoja. Tehdas valmisti ensimmäiset kymmenen vuotta pelkästään Saabin malleja 95, 96 ja 99, myöhemmin myös malleja 90, 900 ja 9000.

Historia

Perustaminen
Ensimmäiset tunnustelut henkilöautojen sarjatuotannon aloittamisesta Suomessa tapahtuivat valtionyhtiö Valmetin ja italialaisen Fiatin välillä vuonna 1961. Keskustelut Fiatin kokoonpanotehtaan perustamisesta Suomeen eivät kuitenkaan johtaneet tulokseen. Valmetilla oli runsaasti kokemusta paitsi lentokoneiden, traktorien ja moottorien valmistuksesta, myös yhteistyöstä valtiovallan ja puoluepoliitikkojen kanssa. Ratkaisevana sysäyksenä sille, että Valmet päätti suuntautua myös autoteollisuuteen, oli ministeri Olavi J. Mattilan nimitys yhtiön pääjohtajaksi vuoden 1965 alussa. Keväällä 1966 valtioneuvosto antoi virallisesti Valmetille tehtäväksi selvittää, millä edellytyksillä Suomeen voitaisiin perustaa henkilöautoja valmistava yritys. Tavoitteina olivat uusien työpaikkojen luominen, kauppataseen parantaminen viennin avulla, alihankintateollisuuden käynnistäminen sekä autonvalmistukseen liittyvän osaamisen lisääminen.

Heti alussa oli selvää, että autotuotantoa ei saataisi käyntiin pelkästään omin voimin. Valmetin etsiessä ulkomaisia yhteistyökumppaneita mukana olivat ruotsalaiset Volvo ja Saab, ranskalainen Renault sekä British Motor Corporation. Pisimmälle neuvottelut etenivät Saabin kanssa. Saab oli kehittänyt miltei tuotantovalmiiksi uuden mallin Saab 99:n, joka kiinnosti suomalaisia ja jolle povattiin menestystä niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Autotehtaan sijoituspaikasta kilpailivat useat kunnat, mutta eduskunnan vuonna 1968 tekemä päätös niin kutsutuille kehitysalueille myönnettävistä verohelpotuksista rajasi monta ehdokasta pois. Monet asiantuntijat pitivät Lounais-Suomen rannikkoa sopivimpana autotehtaan sijaintipaikkana lyhyimmän meritien vuoksi.

Tehtaan ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi kutsuttiin autourheilu- ja media-alalta tunnettu DI Väinö J. Nurmimaa. Nurmimaa kuitenkin jätti tehtävänsä varsin pian, kun osoittautui että Saab-Scania oli keskittänyt tuottoisan autojen myynti- ja huoltotoiminnan itselleen Scan Auto Oy:n kautta. Tilannetta ei muuttanut sekään, että Valmet osti puolet Scan-Autosta. Vuonna 1971 uudeksi toimitusjohtajaksi tuli DI Juhani Linnoinen.

Autotehtaan perustamisella oli laajoja vaikutuksia Uudenkaupungin seudulle. Tehtaan esimiesten ja toimihenkilöiden palkkaaminen aloitettiin heti vuoden 1969 alussa, ja saman vuoden kesällä alkoivat avainhenkilöiden opintomatkat Saabin päätehtaalle Trollhättaniin sekä työntekijöiden koulutus Suomessa yhdessä Vakka-Suomen oppilaitosten kanssa. Tehtaan laajennukset 1970-luvulla kysyivät uutta työvoimaa, jota etsittiin koko Suomen alueelle ulottuneilla rekrytointikampanjoilla. Yhteistyössä Uudenkaupungin kanssa elvytettiin asuntotuotantoa ja laajennettiin kaupungin virkistyspalveluja. Uudenkaupungin autotehdas oli Suomen ensimmäinen iso metalliteollisuusyritys, jossa toteutettiin samapalkkaisuutta; sekä naiset että miehet saivat samasta työstä saman palkan.

Saab
Vuonna 1968 Saab-Valmetin autotehdas perustettiin ruotsalaisen Saab-Scanian ja suomalaisen Valmetin yhteisyritykseksi. Tehdaspaikaksi valittiin Uusikaupunki yli sadan paikkakunnan joukosta muun muassa hyvien kulkuyhteyksien ansiosta. Tehtaan oli myös sijaittava silloisen kehitysaluesäädännön ykköstukialueella. Tehtaan peruskivi muurattiin marraskuussa 1968. Saabien valmistus käynnistyi tehtaalla vuonna 1969, ja ensimmäinen lahjoitettiin tasavallan presidentti Urho Kekkoselle. Ensimmäisen täyden tuotantovuoden 1970 aikana Uudessakaupungissa valmistui 8 300 autoa, ja seuraavana vuonna määrä nousi 12 300 autoon. Tehtaan laajennusten ansiosta tuotantokapasiteetti saatiin vuonna 1972 nostetuksi 18 000 ja vuonna 1974 jo 30 000 autoon vuodessa.

Uudessakaupungissa valmistettujen Saabien vienti alkoi miltei välittömästi. Vuonna 1970 toimitettiin ulkomaille 3 000 ja seuraavana vuonna jo 7 300 autoa. Vienti suuntautui aluksi lähinnä Ruotsiin, koska tarkoituksena oli osoittaa, että Suomessa tehdyt Saabit ovat yhtä hyviä – elleivät hieman parempiakin – kuin ruotsalaiset.

Saabin malliston ikääntyessä 1980-luvun lopulla autojen myynti laski. Tässä tilanteessa yhdysvaltalainen autoteollisuuskonserni General Motors osti maaliskuussa 1990 puolet Saab Automobile Ab:sta, joka oli yhtiöitetty Saab-Scania Ab:sta. Myös ruotsalaisten omistama osuus Saab-Valmetista siirtyi GM:n omistukseen. GM:n päätöksellä koko Saab-malliston valmistus avoautoja lukuun ottamatta siirrettiin Uudestakaupungista Trollhättaniin. Uudessakaupungissa puolestaan ryhdyttiin valmistamaan GM:n Opel Calibraa, jolle oli etsitty lisää tuotantokapasiteettia suuren kysynnän vuoksi.

Maaliskuussa 1992 Uudenkaupungin autotehdas siirtyi kokonaan suomalaisomistukseen, kun Valmet lunasti Saab Automobile Ab:n osuuden 200 miljoonalla markalla. Tehdas käytti markkinointisyistä vanhaa nimeään syksyyn 1995 saakka, jolloin nimeksi vaihdettiin Valmet Automotive Oy. Autotehtaan omistuspohja muuttui jälleen vuonna 1999, kun Valmet ja Rauma-Repola yhdistyivät Metso-konserniksi. Metso ilmoitti heti alussa etsivänsä autotehtaalle uutta yhteistyökumppania, koska autoteollisuus ei kuulunut sen ydinliiketoimintaan. Lokakuussa 2001 kerrottiin saksalaisen ThyssenKrupp AG:n tulevan yhteistyökumppaniksi ja osakkaaksi. ThyssenKrupp osti kymmenen prosenttia Valmet Automotiven osakkeista ja varasi option lopuille osakkeille.

Saabin valmistus Uudessakaupungissa päättyi kokonaan 25. huhtikuuta 2003. Siihen mennessä Saabin eri malleja oli tehty Uudenkaupungin autotehtaalla yhteensä 738 135 kappaletta.

Talbot
Vuosina 1979–1985 valmistuksessa olivat Saabin ohella Talbot Horizon, Solara ja 1510. Kaikki Talbotit markkinoitiin kotimaahan kahden eri myyntikanavan kautta: Talbot Horizoneja myi Scan-Auto, 1510- ja Solara-malleja Peugeotin ja Daihatsun maahantuoja Maan Auto Oy. Talbotin kolmea mallia tehtiin yhteensä liki 32 000 kappaletta.

Tuotekehitys 
Uudessakaupungissa panostettiin jo 1970-luvulla omaan tuotekehitykseen. Kun osoittautui, että aika oli ajamassa ohi Saab 95- ja 96-malleista, autojen elinkaarta pidennettiin niiden ulkonäköä ehostamalla ja lisäämällä varusteeksi muun muassa säädettävä ristiselän tuki etuistuimiin. Saab 99- ja Talbot Horizon -malleista esiteltiin kaksipolttoainemoottorilla varustetut versiot, joissa moottori käynnistettiin bensiinillä ja sen lämmettyä siirryttiin käyttämään moottoripetrolia. Ajatuksena oli löytää bensiinille kriisiaikoina korvattava, toisaalta lievemmin verotettava polttoaine. Saab 99:stä kehitettiin myös 20 senttimetrillä pidennetty edustusmalli 99 CD. Saab 99:n poistuessa markkinoilta vuonna 1984 tuotantoon tuli malli 90, jossa yhdistettiin Saab 99:n etupää ja Saab 900:n takapää. Tätä mallia valmistettiin kolmen vuoden ajan.

1980-luvun lopulla Saabin avomallit kävivät hyvin kaupaksi Yhdysvalloissa, josta tuli toive kahdeksansylinterisen huippumallin valmistamisesta. Ruotsalaiset olivat todenneet, ettei 9000-malliin saa mitenkään mahdutettua veekasia, mutta Uudenkaupungin autotehtaan kokeilujaos otti tehtäväkseen rakentaa sopivan moottorin. Se tapahtui halkaisemalla kaksi nelosmoottorin lohkoa ja hitsaamalla ne yhteen veekasiksi. 1989 maaliskuussa Valmetin Linnavuoren tehtaalta valmistui moottorin prototyyppi. Moottoria kokeiltiin liikenteessä 3.5.1989, jolloin pääsuunnittelija hankki itselleen ylinopeussakot. Moottorin tuotantomääräksi oletettiin 30 000 kappaletta vuodessa, joten sekä Uudessakaupungissa että Linnavuoressa varauduttiin moottoritehtaan perustamiseen. Hanke kuitenkin osui huonoon aikaan. 1990-luvun alussa Saab joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Wallenbergien omistajasuku joutui myymään puolet omistuksistaan General Motorsille, joka kiristi nyörejä. Saabilla oli vaikeuksia saada pidettyä edes omia turbomoottoreitaan tuotannossa. Niiden sijaan GM ehdotteli Saabille amerikkalaisvalmisteisen nelosmoottorin käyttöä. Sitten GM avasi Walesiin moottoritehtaan, jonka valmistama V6 teki GM:n mielestä suomalaisten V8:sta tarpeettoman. 

Uudessakaupungissa kehitettiin myös 9000-sarjalaisen avomallin prototyyppi ja 900:n avomalliin pohjautunut kovakattoinen Saab Sport, joka ei koskaan päätynyt tuotantoon.

1990-luvulta eteenpäin 
Vuonna 1996 Uudenkaupungin autotehtaan toimitusjohtaja, teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Juhani Linnoinen siirtyi eläkkeelle ja hänen seuraajakseen tuli kauppatieteen kandidaatti Juhani Riutta.

Uudenkaupungin autotehtaan rooliksi tuli 1980-luvun aikana yhä selkeämmin erikoisautojen valmistus: esimerkiksi kaikki Saabin avoautomallit vuosina 1986 - 2003 valmistettiin juuri Uudessakaupungissa. 1990-luvulla valmistuksessa olivat General Motorsin Opel Calibra ja Ladan Länsi-Euroopan markkinoita varten kehitetty versio Euro-Samara. Samaran valmistajana toimi virallisesti Euromotive-niminen yritys. Opel Calibran valmistuksen aloittaminen edellytti Uudenkaupungin autotehtaalle 200 miljoonan markan investointeja. Vuoden 1992 lopussa GM rikkoi tekemänsä sopimuksen ilmoittamalla Calibran valmistuksen loppuvan Uudessakaupungissa, minkä vuoksi tehtaalta jouduttiin lomauttamaan yli tuhat työntekijää. Syntynyttä kiistaa puitiin oikeudessa, joka ratkaisi asian Uudenkaupungin autotehtaan eduksi. Opel Calibran tuotanto Uudessakaupungissa alkoi uudelleen kesällä 1993 ja päättyi lopullisesti vuonna 1997. Oikeudenkäynti maksoi Saab-Valmetille noin 20 miljoonaa markkaa. 

Valmet Automotivella oli 1990-luvun laman jälkeen ongelmia niin tuotantomäärien vaihtelun kuin automerkkien valmistuksen loppumisen seurauksena. Amerikkalaisen J. D. Power -laaturaportin mukaan Valmet Automotive oli Euroopan kolmanneksi laadukkain autotehdas 2006. Raportti koski uusia Porsche Boxster ja Cayman S -malleja, menestys jatkui 2007. Vuonna 2008 yhtiö uudisti strategiansa, jolla pyrittiin parantamaan kannattavuutta, kehittämään kilpailukykyä ja kansainvälistyä yhä vahvemmin. 

Osana strategiaa ja palvelutarjonnan monipuolistamista Valmet Automotive ilmoitti syksyllä 2010 ostavansa saksalaisen Karmannin Saksan Osnabrückissa ja Puolan Zaryssa avoautojen kattoja suunnittelevat ja valmistavat tehtaat. Kauppa kasvatti Valmet Automotiven liikevaihdon nelinkertaiseksi ja kaksinkertaisti yhtiön henkilöstön määrän. Samalla pääomistaja Metso luopui osasta omistuksestaan, ja Karmannin kauppaa tulivat rahoittamaan Teollisuussijoitus ja Pontos kumpikin kymmenen miljoonan euron sijoituksella. Riskisijoittajat saivat sijoituksellaan Valmet Automotivesta 34 prosenttia. 

Valmistuspalveluissa Valmet Automotive on valmistanut Porsche Boxster- ja Porsche Cayman -urheiluautoja saksalaiselle Porsche AG-yhtiölle, Boxstereita vuodesta 1997 ja Caymaneita vuodesta 2005. Valmistussopimus Porschen kanssa päättyi vuonna 2012. 

Vuonna 2008 Valmet Automotive teki aiesopimuksen yhdysvaltalaisen Fisker Automotiven kanssa henkilöautojen valmistuksesta. Fisker Karma plug-in-hybridiautojen valmistus päättyi vuonna 2012.

Sähköautoissa Valmet Automotive teki kesällä 2009 aiesopimuksen norjalaisen Think Globalin kanssa TH!NK city-kaupunkiauton valmistuksen aloittamisesta jo samaisena vuonna. Tuotanto alkoi joulukuussa 2009. Joulukuusta 2009 vuoteen 2011 valmistettiin myös tanskalaista Garia-sähkögolfautoa.

Maaliskuussa 2012 Valmet Automotive ja Marussia Motors kertoivat sopimuksesta, joka liittyi B2-urheiluautojen tuotekehitykseen ja valmistukseen Uudessakaupungissa. Projekti ei edennyt tuotantovaiheeseen asti.

Heinäkuussa 2012 Valmet Automotive ja Daimler AG ilmoittivat Mercedes-Benz A-sarjan 3. sukupolven autojen valmistussopimuksesta Uudenkaupungin tehtaalla. Valmistus alkoi elokuussa 2013 ja jatkui vuoden 2016 loppuun.

Metso luopui Valmet Automotiven omistuksesta 2014. Vuonna 2017 Valmet Automotive hankki omistukseensa ruotsalaisen Semconin autojen suunnittelupalvelut Saksassa. Samaan aikaan yrityksen kolmanneksi omistajaksi tuli CATL, maailman suurin sähköautojen akkuvalmistaja, 23,08 prosentin omistusosuudella.

Marraskuussa 2015 Valmet Automotive ja Daimler AG ilmoittivat Mercedes-Benz GLC-katumaasturin valmistussopimuksesta. Valmistus alkoi Uudessakaupungissa vuoden 2017 helmikuussa. Mercedes-Benz Cars palkitsi Valmet Automotiven parhaana kumppaniyrityksenään vuonna 2016. Perusteena esitettiin, että Valmet Automotive on huippuluokan teknologian omaava luotettava ja joustava partneri. Maaliskuussa 2017 Valmet Automotive ja Daimler AG ilmoittivat uuden 4. sukupolven Mercedes-Benz A-sarjan valmistussopimuksesta. Mallin tuotanto alkoi Uudessakaupungissa heinäkuussa 2018. 

Heinäkuussa 2021 Valmet Automotive ja Lightyear ilmoittivat Lightyear Onen (joka tunnettiin myöhemmin nimellä Lightyear 0) valmistussopimuksesta Uudenkaupungin tehtaalla. Ensimmäinen auto valmistui vuoden 2022 syksyllä ja sarjatuotanto alkoi vuoden lopulla, mutta jo tammikuussa Lightyear ilmoitti laittavansa mallin tuotannon jäihin. Lightyearia valmistuttanut hollantilainen Atlas Technologies ajautui selvitystilaan ja Lightyear teki konkurssin.

2022 keväällä Valmet Automotive teki Sono Motorsin kanssa sopimuksen 257 000:n Sion-nimisen sähköauton rakentamisesta 7 vuoden aikana,  vuoden 2023 lopulta alkaen. Sonos Motorsilla oli kuitenkin talousvaikeuksia, ja yhtiö lopetti koko sähköauto-ohjelmansa, ennen kuin yhtäkään autoa oli ehditty valmistaa, vaikka 45 000 Sion-autoa oli jo tilattu.  Sionien valmistus olisi tuonut työtä parhaimmillaan tuhannelle hengelle. 

Vuoden 2023 keväällä Valmet Automotive irtisanoi ja lomautti 940 Uudenkaupungin autotehtaan työntekijää.  Sen jälkeen Suomen hallitus myönsi Uudellekaupungille 2,2 miljoonan euron tuet.

Liiketoiminta

Valmet Automotivella on kolme liiketoimintalinjaa: autojen valmistus, akkujärjestelmien suunnittelu ja valmistus sekä avoautojen kattojärjestelmien ja kinemaattisten ratkaisujen suunnittelu ja valmistus. 

Suunnittelua tarjotaan myös alasta riippumatta tuotekehitykseen, simulointiin, tuotantolaitosten layout-suunnitteluun sekä tuotantolinjojen ja -laitteiden suunnitteluun. Yritys myös konsultoi ja kouluttaa.

Autojen sopimusvalmistus

Vuonna 2012 Uudessakaupungissa alkanut autojen sopimusvalmistus Daimler AG:lle on nostanut tuotantomäärät ennätyslukemiin, ja samalla autotehtaan henkilöstön määrä on suurilla rekrytoinneilla noussut ennätystasolle, noin 4 000 työntekijään. Uudenkaupungin autotehdas on tällä hetkellä Suomen suurin teollisuuslaitos henkilömäärällä mitattuna. Samalla henkilöautoista on tullut yksi Suomen tärkeimmistä vientituotteista. Henkilöautojen viennin arvo vuonna 2019 oli yli 2,6 miljardia euroa.

Uudenkaupungin tehdas on Suomen suurin teollisuusrobottien keskittymä. Robotteja on noin 650. Robotit tekevät kaiken hitsauksen ja maalauksen, mutta kokoonpano tehdään edelleen käsin.

Yritys hakee uutta ympäristölupaa 150 000 auton vuosituotannolle Uudenkaupungin tehtaalle.

Akkujen suunnittelu ja valmistus

Valmet Automotive on laajentanut tarjontaansa sähköautojen komponentteihin. Valmet Automotive aloitti vuonna 2018 suunnitelmat käynnistää autoakkujen valmistus suursarjatuotantona Salossa Nokian matkapuhelinvalmistuksen entisissä tiloissa.  Valmetilla on kolme akkutehdasta:

 Valmetin akkutehdas Salossa käynnistyi 2019. Vuonna 2021 se työllisti noin 500 henkilöä.

 Uudessakaupungissa sijaitsee parhaimmillaan 500 henkeä työllistävä akkutehdas, joka avattin 2021. Akkutehdas sijaitsee samassa rakennuksessa kuin varsinainen Uudenkaupungin autotehdaskin.

 Saksan Kirchardtissa sijaitsee akkutehdas, joka valmistaa akkumoduuleja, -paketteja sekä akunhallintajärjestelmiä. Tehtaan tuotanto aloitettiin helmikuussa 2023. 160 henkilön tehdas on pitkälle automatisoitu.

Lisäksi Uudenkaupungin autotehtaan yhteydessä on akkujen prototyyppi- ja piensarjavalmistukseen tarkoitettu tuotantolaitos. Yritys on muun muassa kehittänyt litiumakun Avant Tecnon sähkökäyttöiseen kuormaajaan sekä Quantum Electricin sähkömoottoria.

Kinemaattisten ratkaisujen suunnittelu ja valmistus

Valmet Automotiven kinemaattisten ratkaisujen teknologiakeskus sijaitsee Saksan Osnabrückissä ja valmistus Puolan Zaryssa. Kinemaattiset ratkaisut sisältävät avoautojen kattojärjestelmiä sekä ajoneuvojen aerodynamiikkaa parantavia ilmanohjaimia. Avoautojen kattojärjestelmissä Valmet Automotiven asiakkaita ovat Mercedes-Benz, BMW, Lamborghini, Mini, Renault ja Bentley.

Merkkipaaluja 

 Ensimmäinen auto, Saab 96, valmistui Uudenkaupungin autotehtaalla 13.11.1969.
 Miljoonas auto, Porsche Boxster, valmistui 10.6.2005.
 Marraskuussa 2010 Valmet Automotive laajeni yritysostolla Saksaan ja Puolaan, ja nousi alalla maailman kolmen suurimman avoautojen kattovalmistajan joukkoon.
Valmet Automotive rekrytoi vuonna 2017 yli 2000 uutta työntekijää Uudenkaupungin autotehtaalle, josta on tullut 4000 työntekijällä Suomen suurin tehdas.
Autotehdas rikkoi vuonna 2018 ensimmäistä kertaa 100 000 valmistetun auton rajan valmistamalla 110 000 autoa.
Valmet Automotive laajeni yritysostolla Saksaan, ja nousi 25 suurimman autoalan suunnittelutoimiston joukkoon 1000 insinöörillään.
Autoteollisuudelle suursarjatuotantona akkuja valmistava tehdas aloitti toimintansa marraskuussa 2019.

Aiemmin valmistetut ja nykyiset mallit

Konseptiautot 
Autotehdas on valmistanut runsaasti yksittäisiä konseptimalleja. Viime vuosikymmeninä Valmet Automotive on keskittynyt erikoisosaamiseensa erilaisten avomallisten konseptiautojen ja avokattokonseptien myötä. Ensimmäisen avomallin tehdas valmisti 1986.

 Saab 9000 Cabriolet
 Opel Calibra Cabriolet
 Audi A4 Cabriolet
 Ford Thunderbird hardtop coupe
 Garia LSV 
 Eva electric city car
Talbot Horizon limusiini

Automuseo 
Autotehtaan vieressä toimii Uudenkaupungin automuseo, jossa on kattava Saab-autojen kokoelma sekä muita tehtaalla valmistettujen merkkien autoja.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 Valmet Automotiven kotisivut 
 Uudenkaupungin 30-vuotias autotehdas panostaa erikoisautoihin
 Yle Arkivet: 40 år av Saab i Finland 
 Fortum ja Valmet kehittämään sähköautoteknologiaa. Yle Uutiset, 6.8.2009.

Autonvalmistajat
Suomalaiset metalliteollisuusyhtiöt
Automotive
Metso
Suomen autoteollisuus
Seulonnan keskeiset artikkelit
Autotehtaat