Iitti

Iitti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 6 736 ihmistä, ja sen pinta-ala on 685,09 km², josta 97,26 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 12,2 asukasta/km². Ennen vuotta 2021 Iitti kuului Kymenlaakson maakuntaan.

Maantiede 

Iitin kuntakeskus on valtatie 12:n varrella oleva Kausala, jossa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Iitin kirkonkylä sijaitsee pohjoisempana. Sitä ympäröi lännessä Iitin Kirkkojärvi, idässä Urajärvi ja pohjoisessa Pyhäjärven Pelinginselkä. Iitin naapurikunnat ovat Heinola, Kouvola (Elimäki, Kuusankoski ja Jaala vuoteen 2008), Lahti (Nastola vuoteen 2015), Lapinjärvi ja Orimattila.

Historia 

Iitin kirkkopitäjä perustettiin vuonna 1539 Hollolan kirkkopitäjästä silloisten Hollolan, Lappeen ja Vehkalahden kirkkopitäjien ja Hämeen ja Karjalan raja-alueelle. Vuosina
1743–1812 Ruotsin ja Venäjän raja kulki Iitin itäpuolitse. Riihimäki–Pietari-radan rakentaminen 1860-luvun lopulla vaikutti siihen, että Iitin kirkonkylä jäi syrjään ja Kausalasta alkoi muodostua kunnan keskustaajama.

Iitistä on erotettu Valkeala (1640), Jaala (1879) ja osittain Kuusankoski (1921). Kuusankosken itsenäistymisen myötä Iitti menetti suurimman osan teollisuusseuduistaan. Iitti kuului aiemmin Uudenmaan lääniin, kunnes se siirrettiin vuonna 1948 osaksi Kymen lääniä ja Kymenlaakson maakuntaa.

Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, jonka mukaan Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Yksi peruste siirrolle on se, että Iitti kuuluu jo Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymään. Maankäytöstä vastaavan ympäristöministeriön mielestä Iitti suuntautuu selkeästi Kymenlaaksoon ja Kouvolan seutuun. Asiasta teki lopullisen päätöksen valtioneuvosto, joka hylkäsi Iitin ehdotuksen maakuntajaon muuttamisesta toukokuussa 2015. Kielteisen päätöksen seurauksena Iitin kunta järjesti syyskuussa 2015 neuvoa-antavan kansanäänestyksen maakunnan vaihdoksesta, jossa 90,78 % äänestäneistä kannatti Iitin siirtymistä Päijät-Hämeen maakuntaan. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto lopulta hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeen maakuntaan vuoden 2019 alussa osana suunniteltua sote-uudistusta. Sipilän hallituksen hajottua Iitin ja neljän muun kunnan sote-uudistukseen liitetyt maakunnanvaihdokset kaatuivat. Lopulta Rinteen hallitus päätti elokuussa 2019 siirtää Iitin ja muut neljä kuntaa haluamiinsa maakuntiin. Iitti siten liittyi Päijät-Hämeen maakuntaan 1.1.2021.

Vuoden 2022 aluevaaleissa valittiin kolme iittiläistä valtuutettua Päijät-Hämeen aluevaltuustoon.

Iitin maakuntahistoria 
  Uudenmaan lääni (1831–1948)
  Kymen lääni (1949–1997)
  Etelä-Suomen lääni (1997–2009)
  Kymenlaakson maakunta (1997–2021)
  Päijät-Hämeen maakunta (2021–)

Koulutus ja kulttuuri

Perusopetus
Iitin alakouluja ovat Iitin kuntakeskuksessa Kausalassa oleva Kausalan koulu Valtatie 12:n varrella, Vuolenkoskella oleva Vuolenkosken koulu ja Haapa-Kimolassa oleva Haapa-Kimolan koulu. Iitin yläkoulu sijaitsee Kouvolan ja Lahden välisen rautatien varrella Kausalassa.

Toinen aste
Kausalassa sijaitsee Iitin lukio, joka tarjoaa lukiokoulutusta iittiläisille ja lähikunnista tuleville opiskelijoille. Ammatillista koulutusta annetaan Kouvolan kaupungissa, jossa toimii Kouvolan ammattiopisto (Eduko), sekä Lahden kaupungissa Koulutuskeskus Salpauksessa. Iitistä on mahdollista myös käydä musiikkialan ammattiopintoja Lahden konservatoriossa.

Korkea-aste 
Iitissä ei ole korkeakoulutason koulutustarjontaa, mutta Iittiä lähimmät yliopistot ovat LUT-yliopisto Lahdessa ja Lappeenrannassa, Aalto-yliopisto Espoossa ja Helsingin yliopisto Helsingissä. Lähimmät ammattikorkeakoulut ovat Lahdessa toimiva LAB-ammattikorkeakoulu sekä Kouvolassa, Kotkassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa toimiva Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu.

Kirjastot
Kausalassa toimii Iitin kirjasto.

Musiikkikoulutus 
Iitin kunta on sopimuskuntana pääosin Kouvolassa toimivassa Pohjois-Kymen musiikkiopistossa, joka tarjoaa taiteen laajaa perusopetusta sekä Lahdessa toimivassa taiteen laajaa perusopetusta ja musiikkialan ammattikoulutusta tarjoavassa Lahden konservatoriossa.

Musiikkitapahtumat 
Iitin kirkonkylällä järjestetään vuosittain kesäkuussa Iitin musiikkijuhlat, joilla esitetään sekä länsimaista taidemusiikkia että kevyempää musiikkia.

Liikenne 
Iitin kuntaa halkoo itä-länsisuunnassa valtatie 12, joka on kunnan alueella pääosin kapea kaksikaistainen tie lukuun ottamatta lyhyitä keskikaiteellisia osuuksia. Valtatie 12 kulkee Kausalan taajaman läpi, ja Väyläviraston tarkoituksena olisikin parantaa tie jatkuvaksi keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi, mihin sisältyisi muun muassa Kausalan ohitustien rakentaminen. Iitin kunnan alueella kulkee kolme eri seututietä: 360 Kausalasta Elimäelle, 362 Kausalasta Iitin kirkonkylän kautta Kimolaan ja Vuolenkoskella lyhyen matkaa seututie 363. Kunnan alueella kulkevia nelinumeroisia yhdysteitä ovat 1731, 3136, 3601, 3603, 3621, 3622, 3623 ja 3631.

Kausalan rautatieasemalla pysähtyy kaikki Lahden ja Kouvolan väliset O- ja Z-lähijunat, joista on yhteys Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle joko vaihdon kanssa tai ilman. 

Kausalassa Ravilinnan kohdalla pysähtyy joka päivä yksi OnniBusin C12-bussilinjan linja-auto suuntaansa. Kouvolan ja Kausalan välillä ajetaan muutama paikallisbussivuoro. Muuta ylikunnallista bussiliikennettä Iitin kunnan alueella ei ole, vaikka Iitti kuuluu Lahden seudun liikenteeseen. Iitin kunnan sisällä on koulukyytien yhteydessä toimivaa asiointiliikennettä Kausalan ja muun kunnan välillä.

Liikunta ja vapaa-aika
Iitin kuntakeskuksessa, Kausalassa Valtatie 12:n varrella sijaitsee Ravilinnan urheilukeskus. Siellä sijaitsee ravirata, yleisurheilukenttä, liikuntahalli, kuntosali sekä muita liikuntatiloja ja vuonna 2013 valmistunut Iitin jäähalli. Tämän lisäksi mm. Iitin yläkoululla ja Kausalan koululla on omat liikuntasalit.

Myllytöyryssä, Kausalassa sijaitsee Hiihtomajan alue, jonka ympäristössä on iso kuntopolkujen verkosto ja kunnan kuntoportaat sekä talvisin hiihtoladut ja pulkkamäet.

Kausalan pohjoispuolella lähellä Iitin kirkonkylää, Radansuussa Urajärven rannalla sijaitsee Iitti Golf -niminen golfkeskus ja uimaranta sekä leirintäalue. Radansuun alueella sijaitsee majoituspalveluina Radalla Resort ja Lomakivi.

Hiidensaaressa sijaitsee kukkula nimeltä Hiidenvuori, joka on suosittu ulkoilupaikka. Sieltä on laajat näkymät Pyhäjärvelle ja jopa Kuusankoskelle asti.

Iitin alueella Tillolassa sijaitsee Suomen ensimmäinen korkeatasoisiin moottoriurheilukilpailuihin soveltuva moottorirata KymiRing. KymiRingin radalla tullaan ajamaan muun muassa MotoGP-luokan Suomen osakilpailu vuonna 2022.

Kaavoitus 
Iitin kunnan alueella on voimassa oleva asemakaava Pohjanmäen, Kausalan, Sorronniemen ja Vuolenkosken Koskenrannan alueilla. Kunnan alueella on erillisiä ranta-asemakaavoja yhteensä 21 kappaletta.

Kunnan alueella on kaksi osayleiskaavaa: Kausala-Kirkonkylän osayleiskaava, joka käsittää Kausalan, Radansuun ja Iitin kirkonkylän alueen, sekä Perheniemen tuulivoimapuiston osayleiskaava. Kunnassa on kolme rantayleiskaavaa: Kymijoki-Konnevesi, Pyhäjärvi-Leininselkä-Urajärvi ja Kymijoki-Mankala.

Päijät-Hämeen maakuntakaava 2014 ei ole voimassa Iitin kunnan alueella, vaan Iitissä on voimassa aikaisemman maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat.

Iitin kunta on mukana Lahden kaupunkiseudun MAL-sopimuksessa vuosille 2021-2031.

Väestö

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Iitissä oli 6 625 asukasta, joista 3 913 asui taajamissa, 2 638 haja-asutusalueilla ja 74:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iitin taajama-aste on 59,1 %. Iitin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iitissä toimii luterilainen Iitin seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Iitin alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.

Roomalaiskatolisen kirkon osalta Iitti kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Kylät 
Tässä on lueteltu Iitin rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Iitissä on 19 rekisterikylää. 

 Haapakimola
 Kauramaa
 Jokue 
 Leininkulma 
 Lapinkulma
 Kausala
 Karjalaiskylä 
 Kaivomäki 
 Torinmäki 
 Pentinmäki 
 Konttila 
 Kansanmäki 
 Laineenpelto 
 Teilimäki
 Ainola
 Aholanpelto
 Holstila
 Mikkolanpelto
 Karkenperi
 Kimola (itse Kimolan kyläkeskus sijaitsee Kouvolan Jaalan puolella) 
 Väärtti 
 Haukkala 
 Hiidensaari 
 Iitin kirkonkylä
 Sorronniemi
 Koliseva
 Koskenniska 
 Lyöttilä 
 Kymentaka 
 Nirvinen 
 Metsäkylä 
 Muikkula 
 Niinimäki
 Tillola 
 Kuukso 
 Perheniemi 
 Erottaja
 Kurri 
 Metsälä
 Radansuu 
 Myllytöyry 
 Haravakylä 
 Pohjanmäki 
 Jänispaju
 Saaranen 
 Sitikkala 
 Säyhtee 
 Sääskjärvi 
 Sampola 
 Hiisiö
 Kujansuu
 Metsämäki
 Rieska
 Taasia 
 Tapola 
 Mankala 
 Perä-Mankala
 Marjokangas
 Vuolenkoski
 Huutotöyry
 Kalaksue
 Supinkulma

Postinumeroalueet 
Asteriskillä (*) merkityt alueet ulottuvat myös toisen kunnan alueelle.
Kahdella asteriskillä (**) merkityt alueet kuuluvat vain pieniltä osin Iitin alueelle.

Tunnettuja iittiläisiä 
 Aune Haarla (1923–1976), toimittaja
 Aimo Halila (1912–1998), professori
 Viljo Heino (1914–1998), kestävyysjuoksija
 Albert Järvinen (1950–1991), kitaristi
 Rosa Kettumäki (s. 1991), toimittaja
 Lasse J. Laine (1946–2023), tietokirjailija
 Salomon Majander (1822–1886), pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja
 Harri Marstio (1957–2019), muusikko
 Olavi Martelius (1910–1987), kauppaneuvos
 Pekka Mäkelä (1913–2002), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos 
 Juhani Niemelä (s. 1941), näyttelijä
 Kaarlo Partanen (1915–2006), raviohjastaja, ravivalmentaja, ravihevosten kasvattaja ja suomalaisen raviurheilun keskeinen vaikuttaja
 Mikko Pesälä (s. 1938), poliitikko
 Lauri Saari (1893–1988), teollisuusneuvos 
 Vihtori Simonen (1882–1951), toimittaja ja kirjailija
 Pentti Suppala (1904–1975), kauppaneuvos
 Anders Johan Sjögren (1794–1855), historioitsija
 Antti Törneroos (”Tuokko”, 1835–1896), runoilija
 Aino Valli (1902–1987), murretutkija
 Hella Wuolijoki (1886–1954), kirjailija

Ruokakulttuuri
Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampahkäppä, potaattiloota, kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset lehikäiset luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto.

Katso myös 
 Luettelo Iitin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Iitin kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Iitin avainluvut
 Kuvia ja vähän tekstiäkin Iitistä, Jukkajoutsi.com

Seulonnan keskeiset artikkelit