Rangaistus

Rangaistus on rikoksen tekijälle laissa säädetty kielteinen seuraamus. Rikoksen­tekijän tuomitsee yleensä rangaistukseen tuomioistuin, mutta tietyissä tapauksissa myös lievemmät rangaistukset voidaan määrätä myös rangaistusmääräys­menetelmällä. 

Useimmissa maissa yleisimmät rangaistukset ovat nykyisin vankeus ja sakko. Monissa maissa on nykyisinkin raskaimmista rikoksista säädettynä myös kuolemanrangaistus. Entisinä aikoina yleisiä ovat olleet myös monenlaiset ruumiin- ja häpeä­rangaistukset.

Rangaistusteoriat 
Rangaistuksen oikeutuksen perustelemiseksi on esitetty useita eri rangaistus­teorioita:

 Retributiivinen rangaistusteoria – rangaistus on luonnollinen seuraus rikoksesta.
 Peloteteoria (hyötyperusteinen, utilitaristinen teoria) – rangaistuksen pelko estää muita tekemästä rikosta tai ainakin tekee rikoksen tekijälleen epäedulliseksi (rangaistuksen ns. yleis­estävä vaikutus) ja pitää rikollisen eristyksissä muista.
 Terapeuttinen eli korjaava teoria – rangaistuksen tarkoitus on parantaa yhteis­kunnan sairastuttama rikollinen. Tätä nimitetään myös rangaistuksen erityis­estäväksi vaikutukseksi.

Rangaistukset Suomen lain mukaan 
Suomen rikoslain mukaan rangaistus­muotoina ovat lievimmästä ankarimpaan: rikesakko, päiväsakko, nuorisorangaistus, ehdollinen vankeus, yhdyskuntapalvelu, valvontarangaistus ja ehdoton vankeus. Virkarikoksista voidaan tuomita myös viraltapano ja varoitus. Sotilasrikoksista voidaan määrätä myös erityisiä kurin­pito­rangaistuksia ja -ojennuksia.

Rangaistuksen lisäksi tuomitulle voidaan määrätä vahingon­korvauksia (esimerkiksi korvaus varastetun tavaran arvosta) ja joissakin rikostyypeissä muun muassa ajokielto, eläintenpitokielto tai liiketoimintakielto.

Rikesakkoa käytetään lähinnä lievissä liikenne­rikkomuksissa. Vuonna 2012 10–115 euron suuruisia rikesakkoja määrättiin Suomessa liikennerikkomuksista 263 458 kertaa ja muista rikkeistä 6 203 kertaa.  Kahdeksan kuukauden tai sitä lyhemmän ehdottoman vankeus­rangaistuksen asemesta voidaan tuomita yhdyskuntapalvelua. Ehdollisen vankeus­rangaistuksen lisäksi voidaan tuomita oheissakko. Kun tekoja on monta, lasketaan rangaistus useimmiten ottaen pohjaksi ankarin rangaistus ja lisäämällä päälle kolmasosa seuraavista rangaistuksista. Alle 18-vuotiaiden rangaistukset ovat täysi-ikäisiä alempia. Samoin alennetut rangaistukset ovat henkilöille, joilla on alentunut syyntakeisuus.

Rikoslain kokonaisuudistuksessa, joka saatiin valmiiksi 2000-luvulla, rangaistusasteikkoja pyrittiin yhtenäistämään. Tällöin otettiin käyttöön tyyppirangaistusasteikot ilmentämään rikosten keskinäistä törkeysluokitusta. Tällaisia rangaistusasteikkoja ovat ainakin seuraavat:

Tyyppirangaistusasteikkojen lisäksi on käytössä muita asteikkoja, jotka on määritelty kullekin rikokselle erikseen.

Eri rikosten oikeuskäytäntö Suomessa 
Eri rikoksista tuomitut rangaistukset yhteensä vuosina 2011–2018 (lukumäärä ja prosenttiosuus)

Koventuneet tuomiot 
Suomessa sekä lainsäädäntö että oikeuskäytäntö ovat ankarampia kuin Ruotsissa. Esimerkiksi sukupuoliyhteydestä lapsen kanssa minimi- ja maksimirangaistukset ovat kovempia. 2010-luvulla oikeuskäytäntö on tiukentunut entisestään. Myös ilmoitusalttius on noussut ja syytteeseenpano tehostunut. 2000- ja 2010-luvuilla on tehty kymmenisen kovennusta seksuaalirikosten säännöksiin. Rikostilastoissa näkyvä "kasvu" johtuu etupäässä tästä. Luotettavampi mittari ovat rikosuhritutkimukset. Niiden mukaan seksuaalinen väkivalta ei ole lisääntynyt 2013-2017. Sen sijaan vankilavuosia seksuaalirikoksista langetetaan 400-500 vuodessa, kun vuosituhannen vaihteessa luku oli noin 100.

Rangaistusten vaikutus rikollisuuteen

Vaikutuksen puolesta 
Yhdysvaltain osavaltioissa, joissa 18 vuoden ikäraja koventaa rangaistuksia eniten, ikärajan saavuttaminen vähentää rikollisuutta eniten. Professori Marko Terviön mukaan tämä Steven Levittin survey-tutkimus onnistuu erottamaan ennalta ehkäisevän vaikutuksen estävästä vaikutuksesta. Estävyys tarkoittaa sitä, että vankilassa jo olevan on vaikeampi tehdä rikoksia.

Pehmeiden rangaistusten puolesta 

Euroopassa rikoksia uusii 70–75 % vangeista, Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa 30 %, Norjassa 20 %. Norjassa sijaitsevan Bastøyn saaren vankilan prosentti on 16. Bastøyn saarella vangit, esimerkiksi murhaajat, ovat ”vapaina” ja tekevät jotakin työtä. Tämän katsotaan sopeuttavan heidät palaamaan yhteiskuntaan. Saarella ei ole johtajan mukaan tapahtunut väkivaltaa.

Talousrikokset 
Hämeen Sanomien mukaan talousrikoksissa tuomiot ovat Suomessa liian lieviä rikoshyötyyn nähden ja siksi ne eivät ehkäise talousrikoksia.

Katso myös 
 Luettelo Suomen rikoslain mukaisista rikoksista ja niiden rangaistuksista
 Turvaamistoimi

Lähteet

Lakiviittaukset

Aiheesta muualla 

 
 

Rikosoikeus
Seulonnan keskeiset artikkelit