Nature

Nature on brittiläinen aikakauslehti, jonka perusti vuonna 1869 Norman Lockyer.  Se on vanhimpia ja arvostetuimpia kaikkia tieteenaloja käsitteleviä lehtiä. Useimmat tiedelehdet erikoistuvat nykyään yhä kapeampiin erityisaloihin, mutta Nature pitää yllä perinnettään julkaista korkeatasoisia artikkeleita monilta tutkimuksen aloilta.  Naturessa esitellään artikkelina suuri osa monen luonnontieteen alan kunkin vuoden tärkeimmistä saavutuksista. Esimerkiksi tähtitieteilijät julkaisevat artikkelinsa pääsääntöisesti erikoistuneemmissa lehdissä, mutta pitkien hankkeiden tärkeimmistä tuloksista saatetaan kirjoittaa tiivistelmä Natureen laajemman huomion saamiseksi. Thomson Reutersin (nyk. Clarivate Analyticsin) Journal Citation Reportsin laskelmien mukaan lehden vaikuttavuuskerroin oli 41,456 vuonna 2014.

Lehdellä on toimitukset Lontoossa, New Yorkissa, San Franciscossa, Washington, D.C.:ssä, Bostonissa, Tokiossa, Pariisissa, Münchenissä ja Basingstokessa.

Julkaisija ja sisarlehdet 

Naturea julkaisee saksalais-brittiläinen kustannusyhtiö Springer Nature, joka julkaisee myös muita tiedelehtiä kuten Nature Neuroscience, Nature Biotechnology, Nature Methods, the Nature Clinical Practice -sarjaa, Nature Structural & Molecular Biology, Nature Chemistry, Communications Engineering ja Nature Reviews -sarjaa.

Naturessa julkistettuja merkittäviä tutkimuksia
Röntgensäteily: W. C. Röntgen On a new kind of rays vsk. 1896, nro 53, sivut 274–276
Aalto-hiukkasdualismi: C. Davisson ja L. H. Germer The scattering of electrons by a single crystal of nickel vsk. 1927, nro 119, sivut 558–560
Neutroni: J. Chadwick Possible existence of a neutron vsk. 1932, nro 129, sivu 312
Fissio: L. Meitner ja O. R. Frisch Disintegration of uranium by neutrons: a new type of nuclear reaction vsk. 1939, nro 143, sivut 239–240
DNA:n rakenne: J. D. Watson ja F. H. C. Crick Molecular structure of Nucleic Acids: A structure for deoxyribose nucleic acid vsk. 1953, nro 171, sivut 737–738
Ensimmäinen proteiinin molekyylirakenne (Myoglobiini): J. C. Kendrew, G. Bodo, H. M. Dintzis, R. G. Parrish, H. Wyckoff sekä D. C. Phillips A three-dimensional model of the myoglobin molecule obtained by X-ray analysis vsk. 1958, nro 181, sivut 662–666
Laattatektoniikka: J. Tuzo Wilson Did the Atlantic close and then re-open? vsk. 1966, nro 211, sivut 676–681
Otsonikato: J. C. Farman, B. G. Gardiner ja J. D. Shanklin Large losses of total ozone in Antarctica reveal seasonal ClOx/NOx interaction vsk. 1985, nro 315, sivut 207–210
Ensimmäinen nisäkkään kloonaus (Dolly lammas): I. Wilmut, A. E. Schnieke, J. McWhir, A. J. Kind ja K. H. S. Campbell Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells vsk. 1997, nro 385, sivut 810–813
Ihmisen genomi: International Human Genome Sequencing Consortium Initial sequencing and analysis of the human genome vsk. 2001, nro 409, sivut 860–921 (kansikuva artikkelin ylälaidassa)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Tiedelehdet
Brittiläiset aikakauslehdet