Emil Saarinen

August Emil Saarinen (synt. Mickelson, ent. Salminen, 16. lokakuuta 1879 Korpilahti – 19. marraskuuta 1956 Parkano) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1910–1918 ja 1922–1929. Sisällissodan aikana hän toimi punaisten Tampereen vankilan johtajana ja kuului punakaartin pohjoisrintaman esikuntaan. Saarinen tunnetaan myös näytelmäkirjailijana.

Elämä 
Saarisen vanhemmat olivat työmies Herman Mickelson ja Eva Stina Lyhtman. Hän kävi alkeiskoulua Jyväskylässä ja oli kolme vuotta suutarinopissa Suomessa ja ulkomailla. Useissa ammateissa työskenneltyään Saarinen toimi vuodesta 1906 lähtien Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin sosialidemokraattisen piirin puhujana, piirisihteerinä ja toimitsijana. Hän oli myös sanomalehdentoimittajana. Saarinen oli poliittisista syistä vangittuna sisällissodan jälkeen 1918–1919.

Saarinen oli SDP:n kansanedustajana 1910–1918 ja 1922–1929 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa ja kuului Pienviljelijäin Liiton hallitukseen.

Emil Saarinen kirjoitti teoksen Suomen punakaarti salanimellä ”Arvid Luhtakanta”. Hän kirjoitti myös salanimillä ”Amalia Lehtonen” ja ”Emil Muuratsalo”.

Teokset 
Omalla nimellä:
 Viisasta puhetta pienviljelijäkysymyksestä, kirjasessa Pakinaa pienviljelijöille; kirjoittanut Mikko. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1931
 Pellonpään Eenokin sopankeitto: vuoropuheluilveily; kirjoittanut A. L. Pienviljelijäjuhlien ohjelmisto 1932. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1932

Nimimerkillä Amalia Lehtonen:
 Vaaliliitosta tuli naimaliitto: ilveily 1 näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 2. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1925
 Kun pussinpohjalla käytiin oikeutta: ilveily 1 näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 3. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1925
 Vuosisadan taitteessa: huvinäytelmä 1 näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 4. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1925 
 Raippalan herra ja hänen torpparinsa: yksinäytöksinen ilveily. Seuranäytelmiä n:o 5. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1926, 2. painos 1932
 Kolmas kohtaus: maatalousaiheinen pila. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1928
 He vihdoinkin osasivat oikeaan: osuustoiminta-aiheinen farssi 3:ssa näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 13. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1929
 Pahanhengen peijaiset: maatalousaiheinen farssi kahdessa kuvaelmassa. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1929
 Mitä merkitsee työväestön osallistuminen matkailuun?: tarkoitettu työväenjärjestöille, niiden toimihenkilöille sekä järjestyneelle työväestölle ja asianharrastajille. Hämeen työväen matkailijayhdistyksen lentolehtinen n:o 1. Hämeen työväen matkailijayhdistys, Tampere 1930
 Iltamien ja näyttämöiden ohjelmistoa; toimittanut Amalia Lehtonen. Emil Saarinen, Hämeenlinna 1931
 Tutkinto: vuorokeskustelunäytelmä 1:ssä näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 21. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1931
 Juoppohullu: yhteiskunnallinen kuvaelma. Seuranäytelmiä n:o 22. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1931
 Taskisen Ville ja Eva-Stiina: vuorosanailu; kirjoittanut A. L. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1939
 Villen viisaus: ilveily vuoropuhelun muodossa. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1939
Nimimerkillä Arvid Luhtakanta:
 Suomen punakaarti. E. A. Täckman, Kulju 1938(Teoksen digitoitu versio (Työväenliikkeen kirjasto: Digitaalinen arkisto))

Nimimerkillä Emil Muuratsalo:
 Työväestö keinottelun uhrina eli Myöhäinen laukaus: näytelmä kahdessa näytöksessä. Seuranäytelmiä n:o 8. Hämeen kansa, Hämeenlinna 1926 (julkaistu Finna.fi-tietokannan mukaan sekä nimellä Emil Muuratsalo että nimellä Amalia Lehtonen)

Lähteet 

Kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Pirkanmaan vaalipiiri
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1879 syntyneet
Vuonna 1956 kuolleet