Maria Aurèlia Capmany

Maria Aurèlia Capmany i Farnés ( Bartzelona, 1918ko abuztuaren 3a - 1991ko urriaren 2a ) kataluniar eleberrigile, antzerkigile eta saiogilea izan zen. Feminista, kultur ekintzaile eta antifrankista ezaguna ere izan zen.

Biografia 
Sebastià Farnés intelektualaren biloba izan zen, berori Katalanaren Paremiologia Konparatuaren egilea, eta Aureli Capmanyren alaba, folklorista eta kolaboratzaile izan zena haurrentzako aldizkarietan. Bartzelonan eman zuen gaztaroa familiak Ramblatik gertu zuen etxebizitzan. Generalitatearen Institutu-Eskolan egin zituen ikasketak eta Filosofian lizentziatu zen gerraostean, Bartzelonako Unibertsitatean. 

1940ko eta 1950eko hamarkadetan irakasle aritu zen Albéniz institutuan, Badalonan, eta Isabel de Villena ikastetxean, Bartzelonan. Beira grabatua ere landu zuen, unibertsitate garaian ikasitako ofizioa. 

Necessitem morir eleberria (1952an argitaratua) finalista izan zen 1947an Joanot Martorell Sarian. Saria bera hurrengo urtean irabazi zuen Capmanyk El cel no és transparent aurkeztuta. Bi lanok katalanez (hizkuntza ez-oficiala, baina baimenduta diktadura garaian) idatzi zituen. Narratzaile gisa honako eleberriek ekarri zioten ospea: Betúlia, El gust de la pols eta Un lloc entre els morts, azkena Sant Jordi Saria 1968an. 1981ean Ramon Fuster Saria jaso zuen, Kataluniako Filosofian eta Letretan eta Zientzietan Doktore eta Lizentziatuen Elkargo Ofizialak emana.  1983an El malefici de la reina d´Hongria lanak Serra d'Or Kritika Saria eman zion Haur eta Gazte Literatura. 

Kataluniako idazle polifazetikoenetarikoa izan zen Capmany, narrazioaz gain itzulpengintzan ere jardun baitzuen, eta antzerkia, saiakera eta bestelako literatura-generoak ere landu baitzituen. Marina Rossellek musika jarri zien haren zenbait testuri: Soc una dona, El penjat, Cançó del lladre, El jutge, etab. 

Dramaturgia arloan, Ricard Salvatekin batera ( 1959 ) sortu zuen Adrià Gual Arte Dramatiko Eskola. Irakasle, aktore eta zuzendari lanetan jardun zuen bertan. Horretaz gain, berak idatzitako lanak estreinatu zituen, hala nola, Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya; Layret langileen abokatua zen Katalunian eta 1920an erail zuten.

Saiakeran ezagunak dira Capmanyren lanak emakumearen egoerari buruzkoak, batez ere La dona a Catalunya: consciència i situació, 1966an idatzia. Artikulu ugari ere eskaini zien Kataluniako kulturaren eta gizartearen zenbait alderdiri. Halaber, aipatzekoak dira bere memoria liburuak: Pedra de toc (1 eta 2), Mala memoria eta Això era i no era.

Capmanyk parte hartu zuen "Míting de la Llibertat" (1976ko ekainaren 22an) eta (PSC) Kataluniako Alderdi Sozialistaren prozesu eratzailean (1976ko azaroan).

Lehen legegintzaldietan, Kultura eta Argitalpen arloetako zinegotzi eta zuzendaria izan zen Bartzelonako Udalean, (PSC) Kataluniako Alderdi Sozialistaren izenean, eta Bartzelonako Diputazioaren kide 1983tik zendu zen arte.  Katalanezko Idazleen Elkarteko kide izan zen, baita Kataluniako Pen Clubeko presidentea ere.

Gaixotasun luze batek jota hil zen Bartzelonan 1991ko urriaren 2an eta Collserola hilerrian erraustu zuten.

Antzezlanak 
Hainbat generotan lan zabala eta emankorra egin zuen:

Eleberria 

 Hil behar dut . Bartzelona: Aymà, 1952 / Bartzelona: Proa, 1977
 L'altra ciutat . Bartzelona: Selecta, 1955
 Tana edo zoriontasuna . Palma de Mallorca: Moll, 1956
 Betúlia . Bartzelona: Selecta, 1956
 Ara . Bartzelona: Albertí, 1958 / Bartzelona: Plaza & Janés, 1988
 Traduït de l'americà . Bartzelona: Albertí, 1959
 El gust de la pols. Bartzelona: Helmuga, 1962 / Bartzelona: Edicions 62, 1986
 The pluja als vidres . Bartzelona: Club Editor, 1963
 Desertuko dels hil egiten da. Bartzelona: Okzitania, 1966
 Un lloc entre els morts. Bartzelona: Nova Terra, 1967 / Bartzelona: Laia, 1979 / Bartzelona: Edicions 62, 1984 / Bartzelona: Proa, 1999
 Feliçment, jo sóc una dona. Bartzelona: Nova Terra, 1969 / Bartzelona: Laia, 1983 / Bartzelona: Barcanova, 1994
 Vitrines d'Amsterdam . Bartzelona: Club Editor, 1970
 Quim-Quima . Bartzelona: Estela, 1971 / Bartzelona: Laia, 1977 / Bartzelona: Planeta, 1991
 El jaqué de la democràcia. Bartzelona: Nova Terra, 1972 / Bartzelona: La Magrana, 1987
 Vés-te'n ianqui . Bartzelona: Laia, 1980 / Bartzelona: Barcanova, 2006
 Kolore gehiago blau . Bartzelona: Planeta, 1983
 Sant Jordi txapela . Bartzelona: Planeta, 1988.

Narrazio laburra 

 Com una mà. Palma de Mallorca: Moll, 1958
 Cartes impertinenteak dona-tik dona-ra . Palma de Mallorca: Moll, 1971
 Numnius Dexter Optatur, Erromako Aita Santua . Bartzelona: Tarot, 1971
 Coses i sudurrak . Bartzelona: La Magrana, 1980
 Fumar o no fumar: vet aquí la qüestió ( Pere Calders-ekin ). Bartzelona: Helmuga, 1988
 Dames d'autres temps horiek . Bartzelona: Planeta, 1990
 De veu a veu: kontes i narrazioak . ( Montserrat Roig-ekin ). Bartzelona: Cercle de Lectors, 2001

Haur literatura 

 Anna, Bel i Carles . Bartzelona: Lumen, 1971
 Ez teu, ezta meu . Bartzelona: La Galera, 1972
 L'alt rei en Jaume . Bartzelona: Aymà, 1977
 Àngela i els vuit mil policies . Bartzelona: Laia, 1981
 El malefici de la reina d'Hongria o Les aventures dels tres patrons de nau. Bartzelona: Barcanova, 1982
 Contes. Bartzelona: Publications de l'Abadía de Montserrat, 1993
 Rialla del mirall . Bartzelona: Empúries, 1989

Antzerkia 

 Zure i hipokrita . Palma de Mallorca: Moll, 1960
 Vent de garbí i una mica de por . Palma de Mallorca: Moll, 1968
 Francesc Layret-en bizitzaren eta heriotzaren inguruko galderak eta erantzunak Kataluniako advocat dels obrers . [Xavier Romeu i Joverrekin]. Paris: Edicions Catalanes de Paris, 1970 / Madril: Moisés Pérez Coterillo, 1976 / Bartzelona: Institut del Teatre-Diputació de Barcelona, 1992
 L'ombra de l'escorpí . Valentzia: Gorg, 1974
 Tirant lo Blanc . Bartzelona: Edebé, 1974
 Tirant lo Blanc . Valentzia: Eliseu Climent / 3i4, 1980
 Ca, barret! [Jaume Vidal Alcoverrekin]. Palma de Mallorca: Moll, 1984

Saiakera 

 Cita de narradors (con Manuel de Pedrolo, Jordi Sarsanedas, Joan Perucho y Josep M. Espinàs). Barcelona: Selecta, 1958
 Historias de Barcelona [fotografías de A. Basté]. Barcelona: Barrigotic, 1963
 La dona a Catalunya : consciència i situació. Barcelona: Ed. 62, 1966
 Dia sí, dia no : apunts sobre la nostra societat actual. Barcelona: Llibres de Sinera, 1968
 La dona catalana. Barcelona: Mateu, 1968
 Els vells. Barcelona: Mateu, 1968
 La joventut és una nova classe? Barcelona: Edicions 62, 1969
 El feminismo ibérico. Vilassar de Mar: Oikos-tau, 1970
 De profesión mujer. Esplugues de Llobregat: Plaza & Janés, 1971
 Salvador Espriu. Barcelona: Dopesa, 1972
 El feminisme a Catalunya. Barcelona: Nova Terra, 1973
 Poema i vers o El cor salvatge de Carles Riba. Barcelona: Institut d'Estudis Hel·lènics - Departament de Filologia Catalana, Universitat de Barcelona, 1973
 Carta abierta al macho ibérico. Madrid: Ediciones 99, 1973
 El comportamiento amoroso de la mujer. Barcelona: Dopesa, 1974
 La dona. Barcelona: Dopesa, 1976
 Cada cosa en el seu temps i lectura cada dia. Barcelona: Dopesa, 1976
 Subirachs o el retrat de l'artista com a escultor adult. Barcelona: Dopesa, 1976
 La dona i la Segona República. Barcelona: Ed. 62, 1977
 Temps passat, notícia d'avui: una història de Catalunya. Barcelona: Vicens Vives, 1978
 Dies i hores de la Nova Cançó. Barcelona: Abadia de Montserrat, 1978
 Antifémina (con Colita). Madrid: Editora Nacional, 1978
 En busca de la mujer española. Barcelona: Laia, 1982
 Diàlegs a Barcelona: M. Aurèlia Capmany, Pasqual Maragall [conversación transcrita por Xavier Febrés]. Barcelona: Ajuntament de Barcelona-Laia, 1984
 Retrobar Barcelona [con Jaume Sobraqués]. Barcelona: Lunwerg, 1986
 Fem memòria. El port de Barcelona. Barcelona: Lunwerg, 1990
 ¿Qué diablos es Cataluña? Madrid: Temas de hoy, 1990
 Barcelona entre mar i muntanya. Barcelona: Polígrafa, 1992

Egunkari eta oroitzapenak 

 Pedra de toc (2 vol.). Barcelona: Nova Terra, 1970 – 1974
 Dietari de prudències. Barcelona: La Llar del Llibre, 1981
 Mala memòria. Barcelona: Planeta, 1987
 Això era i no era. Barcelona: Planeta, 1989

Komikia 

 Dona, doneta, donota (amb Avel·lí Artís-Gener). Barcelona: EDHASA, 1979

Gidoiak 

 L'alt rei en Jaume. Televisión, 1977 – 1978
 La nina. Televisión, 1977-1978 (basado en Casa de muñecas de Ibsen).
 Tereseta-que-baixava-les-escales. Televisión, 1977-1978 [basado en el cuento homónimo de Salvador Espriu]
 Aquesta nit no vindrem a sopar. Televisión, 1978 – 1979
 La nit catalana. Televisión, 1978-1979
 Temps passat, notícia d'avui. Ràdio 4, 1979
 Història de Catalunya, 1977-1978 (45 capítulos). Radio. Edición en casete (1979).
 Les nits de la tieta Rosa. Televisión, 1980

Lan osoak 

 Lan osoa (7 liburuki). Bartzelona: Columna, 1993 - 2000 (Guillem-Jordi Graells-ek editatua).

Itzulpenak

Frantsesetik 

 BALZAC, Honoré de : Vautrin-en azken haragiztatua . Bartzelona: Nova Terra, 1972
 DURAS, Marguerite : Un dec contra el pacífic [ Un barrage contre le Pacifique ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Balancí 2, 1965
 FOURNIER, Alain : Meaulnes handia [ Le grand Meaulnes ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Trapezi 10, 1966
 KASSAK, Fred: Carambolades [ Carambolages ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1963
 LAFONT, Robert: Okzitaniako literaturaren historia . Bartzelona: Dopesa, Col. Pinya de Rosa 8 i 9, 1973
 PROUST, Marcel: Temps perdut [ À la recherche du temps perdu ]. Bartzelona: Columna, 1990-1991 [Jaume Vidal Alcoverrekin]
 SARTRE, Jean-Paul :  [ L'existencelisme est un humanisme ]. Bartzelona: Laia, 1982
 SIMENON, Georges: Liberty taberna . Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 28, 1965
 SIMENON, Georges: The gos groc [ Le chien jaune ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 48, 1966 / Bartzelona: Àrea, 1989 / Bartzelona: Columna, 1995
 SIMENON, Georges: La nit de la cruïlla [ La nuit du carrefour ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1966
 SIMENON, Georges: L'Ombra xinesa . Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 54, 1967
 SIMENON, Georges: Maigret i el client del dissabte [ Maigret et le client du samedi ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 62, 1968
 SIMENON, Georges: Signat Picpus [ Signée Picpus ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 65, 1968
 STEWART, Terry: Mà forta [ La belle vie ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 2, 1963
 VÉRY, Pierre: Tanatorioko Marcel jauna . Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 19, 1964
 VÉRY, Pierre: Goupi Mans-Roges [ Goupi Mans-Rouges ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 16, 1964

Italieratik 

 CALVINO, Italo : El baró rampant [ Il barone rampante ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. El Balancí 7, 1965 / Bartzelona: Avui, 1995
 CASSOLA, Carlo: La tala del bosc [ Il taglio del bosco ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Trapezi 8, 1966
 CHIARINI, Luigi: Art i técnica del film [ Artearen eta filmaren teknika ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. A l'abast 13, 1967
 LIONNI, Leo : Frederick . Bartzelona: Lumen, 1969
 PASOLINI, Pier Paolo: Bizitza bortitza [ Una vita violenta ]. Bartzelona: Edicons 62, Col. The Balancí 32, 1967
 PAVESE, Cesare : La lluna i les fogueres ['Ilargia eta falò ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Balancí 12, 1965
 PIRANDELLO , Luigi : Hau nit inprobisatu [ Questa notte si recite a soggetto ]. Bartzelona: Institut del Teatre-Diputació de Barcelona, 1996
 PRATOLINI, euskara : Amants pobreen kronika [ Cronache di poveri amanti ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Balancí 1, 1965
 PRATOLINI, Vasco: Metel·lo [ Metello ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Balancí 15, 1966
 VITTORINI, Elio : Conversa a Sicília [ Conversazione in Sicilia ]. Bartzelona: Edicions 62, Col. The Balancí 19, 1966

Bibliografia

Iturri bibliografikoak eta dokumentalak 

 Caampillo, Maria i Castellanos, Jordi (1988). “Maria Aurèlia Capmany”, en Història de la literatura catalana, vol. 11. Barcelona: Ariel, pàgs. 62-71.
 DD.AA. (1986). Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor.
 DD.AA. (1991). Montserrat Roig/ Maria Aurèlia Capmany en homenatge. Barcelona: Institució de les Lletres Catalanes.
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona.
 DD.AA. (2002). Un lloc entre els vius. Homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Partit dels Socialistes de Catalunya.
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany: homenatge. Barcelona: Ajuntament de Barcelona/Centre Català del Pen Club.
 DD.AA. (1993). Catalan Review. International Journal of Catalan Culture. Woman, History and Nation in the Works of Montserrat Roig and Maria Aurèlia Capmany. Vol. VII, núm. 2.
 DD.AA. (1994). Feliçment sóc una dona: homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Ajuntament de Barcelona.
 DD.AA. (2002). “Universos” dins l'Univers: elles hi són: Jornada homenatge a Maria Aurèlia Capmany i Montserrat Roig. Barcelona: Institut Català de la Dona.
 Fundació Maria Aurèlia Capmany i Reñé Ferrando, Teresa (2002). Ciutadana Maria Aurèlia Capmany: escriptora i dona d'acció. Barcelona: Fundació Maria Aurèlia Capmany.
 Graells, Guillem-Jordi (1990). “Maria Aurèlia Capmany, un bosc per a viure-hi”, Serra d'Or, març 1990.
 (1992). Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Diputació de Barcelona.
 (1992). “Presentació”, Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya, Maria Aurèlia Capmany i Xavier Romeu. Barcelona: Institut del Teatre.
 (1992). “La narrativa de Maria Aurèlia Capmany, un calidoscopi fascinant”, Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, pàgs. 95-128.
 (1993). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany I. La novel·la (a)”, Obra Completa I de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. IX-XXVIII.
 (1994). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany II. La novel·la (b)”, Obra Completa II de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.IX-XXIII.
 (1995). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany III. La novel·la (c)”, Obra Completa III de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.XI-XXIII.
 (1996). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany IV. La narrativa breu. Apèndix: El cel no és transparent”, Obra Completa IV de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. XI-XXV.
 (1998). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany V. Teatre”, Obra Completa V de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.XI-XXXVIII.
 (1997). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany 6. Memòries”, ”, Obra Completa VI de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. XI-XXII.
 (2000). ““La producció literària de Maria Aurèlia Capmany VII. La dona”, Obra Completa VII de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. V-XII.
 Julià, Lluïsa (1999). “Quan les dones fumen. Maria Aurèlia Capmany-Simone de Beauvoir”, Memòria de l'aigua. Onze escriptores i el seu món, Lluïsa Julià (ed.), Barcelona: Proa, pàg. 89-122.
 Nadal, Marta (1991). “Maria Aurèlia Capmany: Combativity and tenderness in a writer from Barcelona”, Catalan Writing, núm. 7. pàgs. 25-37.
 Pablos, M. del Mar (2001). El fons documental Vidal-Capmany dipositat a la biblioteca de la Universitat Rovira i Virgili: tractament i descripció. Tarragona: Universitat Rovira i Virgili.
 Palau, Montserrat (2008). Maria Aurèlia Capmany. Escriure la vida en femení, Tarragona: Arola.
 Palau, Montserrat i Martínez Gili, Raül-David (eds.) (2002). Maria Aurèlia Capmany: l'afirmació en la paraula, Valls: Cossetània.
 Pedrolo, Manuel de (1974). “Impressions-expressions sobre tres novel·les de la Maria Aurèlia Capmany”, Obra Completa. vol. I. Barcelona: Editorial Nova Terra.
 Pessarrodona, Marta (1996). Maria Aurèlia Capmany, un retrat. (Fotografies de Pilar Aymeric). Barcelona: Institut Català de la Dona.
 Pons, Agustí (2000). Maria Aurèlia Capmany. L'època d'una dona. Barcelona: Columna.
 Sarsanedas, Jordi (1958). “Llegeixo les novel·les de Maria Aurèlia Capmany”, Cita de narradors. Barcelona: Ed. Selecta.
 Vidal Alcover, Jaume (1986). Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor, pàgs. 7-31.
 Jaume Vidal Alcover i Maria Aurèlia Capmany a escena. (2012)

Erreferentziak

Kanpo estekak 

Bartzelonarrak
Kataluniako feministak
Kataluniako idazleak
XX. mendeko Espainiako idazleak
Bartzelonan hildakoak