Digiprügi

Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil.

Definitsioon 
Digiprügil pole seni ametlikku definitsiooni. Termini suhteliselt aktiivne kasutamine on alanud aastatel 2019 või 2020. Digiprügi all mõistetakse mittevajalikku infot, mittevajalikke faile ja programme, vanu andmeid, mis segavad igapäevatööd, fotosid ja videoid, suuri hulki veebibrauserite kasutusandmeid (cookies), kasutuid kontosid, mittevajalikke reklaame, vanu WiFi võrke.

Eestikeelses ruumis tegid esimese katse seda akadeemiliselt sõnastada Tallinna Ülikooli tudengid. Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil.

Digiprügi vähendamise tähtsus 
Globaalne soojenemine ja ökoloogiline olukord maakeeral suunavad inimkonda jätkusuutlikkuse ja säästlikkuse poole. Digiprügi on selles kontekstis üks muret tekitavatest aspektidest. 2009. aastal avaldas viirusetõrje ettevõte McAfee aruande, kus teatas, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahele miljonile Ameerika kodule ja toodab sama palju kasvuhoonegaase, kui 3 miljonit autot. Prognoositakse, et kuue aasta pärast, aastal 2025 tarbivad andmehoidlad viiendiku kogu planeedi toodetud energiast ja on ühtlasi suurimaid reostajaid.

Lisaks ökoloogilistele põhjustele digiprügi kõrvaldamine aitab suurendada andmete turvalisust.

Digiprügi jalajälje mõõdikud 

 Tavalise e-kirja jalajälg 4 g CO2, e-kiri koos foto või suure failiga manuses 50 g CO2. 2019 saadeti päevas saadeti 293 miljardit e-kirja, 2024. aastaks on see arv prognooside kohaselt 361 miljardit. Aastaks 2024 kasutab e-posti 4,48 miljardit kasutajat.
 2-tunnise Netflixi video vaatamine võrdub 112–228 grammi CO2-ga. See võrdub nutitelefoni 23-kordse täislaadimisega.
 Globaalne internetiliiklus ületab 2022. aastal 4,2 zettabaiti (4,2 triljonit gigabaiti). Ühe gigabaidi edastamise peale kulub 0,06 kWh, mis tähendab, et igal aastal kulub 252 TWh elektrit ainult andmete edastamise peale.
 Andmekeskuste globaalne energianõudlus oli 2019. aastal 200 TWh. Aastatel 2010–2018 kasvas andmekeskuste salvestusruum 25-kordselt. Kui kasutusele võetakse tehisintellekt ja 5G, kasvavad nii salvestusruum kui ka energiatarve eksponentsiaalselt.

Vaata ka 

 Digitaalne jalajälg
 Elektroonikajäätmed

Viited 

Infoteadus