Puusaliigese düsplaasia koertel

Düsplaasia on puusaliigese vaegareng, mille tõsisem vorm põhjustab lonkamist ja liigeste põletikku. Puusaliigese düsplaasia on pärilik, geenidega edasi kantav haigus, mis on mõjutatud ka keskkonnateguritest. See on üpris sage paljudel koeratõugudel, eriti suurematel.

Düsplaasia puhul ei vasta liigeste ehitus sellele, mida peetakse anatoomiliselt normaalseks. Kasvamise ajal peavad reieluupea ja puusanapp kasvama võrdse kiirusega, puusadüsplaasia korral ei ole kasv ühtlane. Tagajärjeks on liigesete lõtvus, osteoartriit ja taandarendav liigesehaigus, mida põhjustab see, et keha üritab stabiliseerida lõtvu puusaliigeseid.

Ülevaade

Normaalne puusaliiges
Normaalse puusaliigese anatoomias on reieluu ühenduses vaagnaga puusaliigeste abil. Pallikujuline reieluupea mahub täpselt puusanappu (pesa vaagnaluus), kondised pinnad reieluupeal on kaetud kõhrega. Kui luud annavad piisava tugevuse, et kanda keharaskust, siis kõhred tagavad liikuvuse. Tavapärase puusaliigese töötamist võivad mõjutada trauma ja haigused, nagu puusadüsplaasia, osteoartriit ja reumaatiline artriit.

Düsplaasiaga puusaliiges
Düsplaasiaga puusaliigese puhul ei ole pallikujuline reieluupea vaagnaluus korralikult pesastunud. Reieluupea ei ole täpselt, vaid lõdvalt või osaliselt pesas sees. Teiseks ei ole reieluupea tasane ja ümmargune, vaid moondunud, põhjustades liikumisel liigese ja kõhre kulumist. Sellega võitlemiseks parandab keha liigest, kasvatades uusi kõhresid, aga kuna see on üsna aeglane protsess, hakkab liigest mõjutama degradatsioon. Selle tõttu tekivad liigesesse põletik, kõhrekahjustused, paistetus ja valu. Sellest tekib tsükliline protsess: mida rohkem saavad liigesed kahjustada, seda rohkem kahju teeb ta ümbritsevatele kudedele ja luudele. 

Liigese vaegareng võib ajaga hullemaks minna või jääda samale tasemele. Puusa konditsioon annab ainukesena märku, kas tekib valu ning kas see mõjutab koera elukvaliteeti.

Põhjused ja tagajärjed
Puusadüsplaasiat võib põhjustada reieluupea, mis ei mahu korralikult vaagnapessa, või vaegarenenud lihased vaagna ümbruses. Puusadüsplaasiale on kõige vastuvõtlikumad just suured tõud, sest nad on raskemad, aga ka väiksemad tõud võivad selle all kannatada. 

Düsplaasiaga kaasneb liikumisel suur valu, mille vähendamiseks üritab loom võimalikult vähe kannatuse all olevat puusa liigutada. Koer liigub siis ebaloomulikult, astub kahe jalaga korraga või kangelt.

Düsplaasia põhjuseks peetakse pärilikkust, kuid uute teadmiste järgi võib mõju olla ka keskkonnal. Keskkondliku mõju alla lähevad ülekaalulisus, vigastus kutsikaeas, sidemete rebend noores eas või korduv liigutus areneval liigesel (näiteks igapäevane jooksmine kutsikaga).

Kõige sagedamini puusadüsplaasia all kannatavad tõud on Newfoundlandi koerad, Saksa lambakoerad, retriiverid, rotveilerid ja mastifid. Haigus võib esineda ka väiksematel tõugudel, nagu spanjelid ja mopsid.

Sümptomid ja diagnoos

Sümptomid
 Vähenenud aktiivsus
 Vähenenud liikuvus
 Raskused tõusmisega, hüppamisega, jooksmisega ja treppidel kõndimisega
 Lonkamine
 Tagajalad liiga koos
 Liikumine tagajalad koos
 Reielihaste atroofia
 Valu
 Kangus ülestõusmisel

Haigetel koertel võivad sümptomid ilmneda juba 7-kuuselt, kuid enamikul lööb düsplaasia välja alles 1-2-aastaselt.

Diagnoos
Puusadüsplaasiat diagnoositakse vaagna röntgenuuringuga. On olemas mitu süsteemi düsplaasia astmete kategoriseerimiseks, kõige levinum on astmetega A, B, C, D, E, kus terve on A ja E on juba nii raske, et tuleks kaaluda eutanaasiat.

Ravi 
Täielikku ravi ei ole olemas, kuid on mitu viisi sümptomite leevendamiseks. Ravi põhieesmärk on parandada looma elukvaliteeti. Enamik koeri düsplaasiaga ei vaja operatsioone, sest omanikud hoiavad raskemaid sümptomeid koduse trenniga tagasi ja kasutavad vajaduse korral valuvaigisteid. Raskematel juhtudel, kui trenn ega ravimid ei aita, tuleb kaaluda kirurgiat. Kirurgilisi operatsioone on kaht liiki: operatsioon, kus kujundatakse puusaliiges ümber, et vähendada valu ja aidata kaasa liikuvusele, ning operatsioon, kus asendatakse terve puus tehislikuga.

Mittekirurgilised meetmed

Kaalujälgimine 
Kaalujälgimise eesmärk on ennetada koera ülekaalulisust, et vähendada raskust, mis mõjutab puusaliigeseid.

Trenn 
Mõistlikes piirides trenn arendab lihaseid ja vähendab degradeerumist. Tihedamad jalutuskäigud düsplaasia esimestel astmetel aitavad lihasatroofia vastu puusadel ja reitel. Trenn tuleks koostada igale koerale individuaalselt, arvestades ta liikuvust ja valu. Ujumine on üks kõige efektiivsemaid trenne, see aitab arendada lihaseid ja liikuvust, ilma et avaldaks liigset stressi liigestele.

Ravimid 
Ravimid võivad vähendada valu, ebamugavust ja paistetust.

Teised viisid 
Koerte massaaž võib leevendada ebamugavust ja vähendada lihaste kangust.

Koerte jaoks mõeldud erilised madratsid, pehmed põrandad ja trepid aitavad vähendada edasisi kahjustusi.

Kirurgilised meetmed 
Kirurgiliste meetmetega üritatakse puusaliigest muuta, parandada või täiesti välja vahetada.

 Reieluupea ostektoomia
 Kolmekordne osteotoomia
 Puusaliigese asendamine
 Kapsulaarne neurektoomia

Viited

Koerte haigused