Vitssõlg

Vitssõlg on ümar võrukujuline sõlg, mida Eesti aladel on rõivakinnitusvahendina kantud alates 13. sajandist peaaegu muutumatuna. Tänapäeval kantakse sõlgi peamiselt rahvarõivastega.

Kirjeldus 
Vitssõle rõngas on kitsam kui rõngassõlel, selle laius on umbes 5 mm. Vitssõlgede läbimõõt kõigub 1,5–3,2 cm vahel. Rõngale kinnituv sõlenõel on pealt täiesti sile või kergelt kaarjas, mõnikord dekoreeritud kaare harjal reljeefsete täppidega või nöörornamendiga. Hiiumaa naiste vitssõlgedele on iseloomulikud mitmetahulised lihvitud pinnaga klaasripatsid. Harvem esineb sõlgi, millel tilguti poolitab dekoori kaheks.

Valmistamine 
Varasemad vitssõled olid valdavalt vasesulameist. Hilisemad vitssõled valmistati hõbedast, 19. sajandil lisandus ka uushõbeda kasutamine. Vitssõlgede peamiseks valmistuskeskuseks oli Tallinn, kus valmistatud vitssõled olid äärmiselt lihtsad, polnud märgata ka erinevusi meistrite vahel. Lihtsakoelisi vitssõlgi valmistati hulgaliselt ka külaseppade poolt. Vitssõlg oli levinud üle Eesti just tarbeesemena ja sellisena püsis nii naiste- kui meesterõiva kinnitina. 

Vitssõlg one peetud lähtevormiks, mille baasil välja eesti naiste 19. sajandi kõige pidulikum rinnaehe, koonusekujuline kuhiksõlg, teiste allikate järgi kujunes kuhiksõlg rõngassõlest.

Vaata ka 
 Sõlg
 Hoburaudsõled
 Kaarsõled
 Karpsõled
 Kuhiksõled
 Kupalsõled
 Plaatsõled või ketassõled
 Rõngassõled
 prees
 pross
 sõlgpuu

Viited

Välislingid 
 Vitssõlg. Eesti Ajaloomuuseum.
 Sõlgede kinnitamine. 
 Ehted rahvarõivaste juurde

 Sõled
 Ehted
 Eesti etnograafia
 Etnograafia
 Eesti rahvakultuur