Lääne-lontmudil

Lääne-lontmudil (Proterorhinus semilunaris) on väike ahvenaliste seltsi mudillaste sugukonda kuuluv kala.

Pärismaisena elab ta Musta merre suubuvates jõgedes ning Egeuse mere suubuvates Maritsa ja Struma jõgedes. Invasiivse liigina on ta levinud Põhja-Ameerikas Suure järvistu piirkonnas.

Eesti vetest leiti lääne-lontmudil 2020. aastal võõrliigina Sillamäe sadama lähistelt. Varem on teda Läänemeres kohatud ühel korral 2007. aastal Venemaa vetes.

Kirjeldus 
Täiskasvanud kala pikkus tavaliselt 9-10 cm. Keha on pruun ja laiguline, tavaliselt külgedel 5 tumedamat triipu. Ninasõõrmed on torukujulised ning ulatuvad üle alahuule. Esimesel seljauimel samuti tumedamad triibud. Vaagnauim meenutab iminappa.

Toitumine 
Lääne-lontmudil on segatoiduline, kes tarbib laias valikus põhjaselgrootuid, vahest ka kala- ja putukavastseid
, kalamarja ja usse.

Elukoht ja levila 
Asustab mitmesuguseid aeglase vooluga või paigalseisva veega veekogusid alates suudmest kuni väikeste aeglase vooluga ojadeni; tavaliselt tihedas taimestikus või jämedates kivimites ning sageli väga rohkesti tagaveekogudes ja järvedes. Pesitseb ka veehoidlates ja kanalites. Lääne-lontmudil on invasiivne Doonau ja Reini jões, kus väidetavalt oli leviku põhjuseks peamise jõe ja veehoidlate kanalisatsioon või hüdroelektrijaamade tekitatud aeglaselt voolav vesi. Eelistab makrofüütide poolest rikkaid alasid, kuid teda on leitud ka liivase põhjaga aladelt.

Paljunemine 
Esimest korda koeb 1-2 aastaselt, tavaliselt ainult 1-2 korda, aprillist augustini. Emased võivad kudeda rohkem kui üks kord sigimisaja jooksul ja isased valvavad õõnsustesse ladestunud mune. Vastsed ja noorloomad on põhjaelanikud.

Viited 

Mudillased
Eesti võõrliigid