Godesbergi piiramine

Godesbergi piiramine 18. novembrist 17. detsembrini 1583 oli aastatel 1583–1589 kestnud Kölni sõja esimene suurem piiramine. Tähtsat tugipunkti enda kontrolli alla saada tahtnud Baieri sõdurid piirasid koos palgasõduritega Godesbergi koos selle jalamil asetsenud külaga (tänapäeva Bad Godesbergiga) ümber. Mäe otsas asus 13. sajandi alguses rajatud raskesti vallutatav Godesburgi linnus.

Linnus asus Reini jõe oru kohal ning oli strateegiliselt tähtis, kuna selle kaudu sai kontrollida nii Kölni kuurvürstkonna pealinna Bonni kui piirkonna tööstuskeskusesse Kölni suunduvaid teid. Aastate jooksul olid kuurvürstid linnuse müüre ja torne tugevdanud. 14. sajandil ehitati linnusesse väike residents ning selle donžoonis hakati hoidma kuurvürsti dokumente ja väärisasju. 16. sajandi keskpaigas peeti Godesburgi sisuliselt vallutamatuks ning Kölni kuurvürstide ja peapiiskoppide kui Saksa Rooma Riigi jõukamate alade valitsejate sümboliks. Kölni sõda oli järjekordne usutüli, sellel korral protestandist kuurvürsti Gebhard Truchsess von Waldburgi ning katoliiklasest kuurvürsti Ernest von Bayerni vahel.

Baieri väed ründasid Godesburgi novembris 1583. Linnus pidas ründajate pikale kahuritulele pikalt vastu, lõpuks õnnestus sapööridel mäe basaldist pinnasesse kaevuda ning nad õhkisid seal 680 kg lõhkeainet, mis hävitas märkimisväärse osa kaitserajatistest. Plahvatuses sai surma ka palju kaitsjaid, kuid sellest tekkinud kiviprügi takistas piirajate edasisi samme ning eluga pääsenud kaitsjad jätkasid vastupanu osutamist. Baieri sõdurid pääsesid lõpuks linnuse õuele käimlasüsteemi kaudu ning siis õnnestus neil vastupanu murda. Godesburgi linnuse pealik läks koos allesjäänud kaitsjatega donžooni pakku ning läbirääkimistel, kus ta kasutas pantvange, lubati talle, ta naisele ja nõunikule eluga pääsemine. Ülejäänud tornis viibinud mehed, naised ja lapsed tapeti. Järgmisel kuul langes Baieri kätte ka Bonn.

Viited

1583
Piiramised
Baieri kuurvürstkond
Kölni kuurvürstkond