Splügeni kuru

Splügeni kuru (saksa: Splügenpass; itaalia: Passo dello Spluga; 2114 m) on mäekuru Leponti Alpides. See ühendab Šveitsi Graubündeni Splügeni (5 km kurust põhja pool, 675 m allpool) Itaalia Chiavennaga (21 km kurust lõuna pool, Valle Spluga lõpus, 1789 m allpool).

Kurutee ühendab Hinterrheini oru ja Splügeni Šveitsi Graubündeni kantonis Valle Spluga ja Chiavennaga Itaalia Sondrio provintsis, tee jätkub Como järveni. Kuru on veelahe Reini (voolab Põhjamerre) ja Po (voolab Aadria merre) valglate vahel. Kuru jääb Pizzo Tambo ja Surettahorni vahele, vastavalt selle lääne- ja idaküljel. Kuru Itaalia poolel on Montespluga, väike kolme tänavaga küla, mis on talviti nii Itaaliast kui ka Šveitsist ära lõigatud.

Pärast San Bernardino maanteetunneli avamist 1967. aastal kaotas kuru oma endise tähtsuse; talvel seda lahti ei hoita. Tänu tähtsuse puudumisele on see nüüd vaikne läbipääs, kus on säilinud olulised osad ajaloolistest teedest, võimaldades Via Splugal matkajatele head ajaloolist ülevaadet.

Ajalugu 

Kuru oli kasutusel juba Rooma ajal. Võimalik, et see vastab Cunus Aureusele, mis on näidatud Tabula Peutingerianal (mis võis alternatiivselt viidata Julieri kurule). Nimi Splügen ise on tõenäoliselt tuletatud speculast ("vaatetorn"). Keskajal lasid Churi piiskopid kaubatee Septimeri kurule üle viia.

Aastatel 1818–1823 ehitati kaasaegne maantee Austria võimude käsul, kes valitsesid Lombardia-Veneetsia kuningriiki lõunas.

1843. aastal laiendati maanteed Šveitsi inseneri Richard La Nicca loodud 312 m pika laviinigaleriiga, mis täna ei ole kasutusel, kuid on suures osas säilinud. Raudtee ehitamise paanist üle Splügeni kuru loobuti Gotthardi raudtee kasuks, mis avati 1882. aastal.

Kuru on mainitud ka Arthur Conan Doyle'i jutustuses "Kuulsa kliendi mõistatus", 1924. aasta Sherlock Holmes'i lühiloos. Austria parun Adalbert Grüner, loo kurikael, mõrvas oma naise, visates ta kurult alla, kuigi Holmes ei suuda seda tõestada.

Kurud