Marksistlik arheoloogia

Marksistlik arheoloogia on arheoloogiline teooria, mis tõlgendab arheoloogilist teavet marksismi raames.  

Ameerika kultuuriantropoloog Lewis H. Morgan, esitas 1870.aastatel enda töödes arusaama inimkonna arengust alates metslusest läbi barbaarsuse tsivilisatsioonini.
Morgan kujutas metslust ette kui primitiivset kommunismi, kus ressursse jagati kõigi vahel võrdselt. See mõjutas tugevasti Karl Marxi ja Friedrich Engelsit nende filosoofia väljaarnedamisel - ning kogu hilisema marksistlikku arheoloogiat. 

Marx ja Engels ei tegelenud küll arheoloogiaga, rakendasid nad oma marksistlikke ideid mineviku uurimisel. Nõukogude Liidu arheoloogid töötasid, 20. sajandi esimesel poolel, välja arheoloogilise teooria, kuidas saaks kasutada mõlema filosoofi ideid ajaloo raames. Marksistlik arheoloogia sai kiiresti domineerivamaks teooria valdkonnaks Nõukogude Liidus. Selle kiire leviku tõttu võtsid ka teiste riikide arheoloogid teooria kasutusele. Eelkõige kasutati seda Ühendkungriigis, mille rakendajaks oli mõjukas Austraalia päritoluga arheoloog V. Gordon Childe. Ta ühendas tradistioonilisele marksismile lähedal oleva materialistliku mudeli difusionistliku elemendiga. Seoses postprotsessuaalse arheoloogia tõusuga 1980. ja 1990. aastatel, populariseeriti marksistliku arheoloogia vorme arheoloogide seas uuesti.

Teooria 
Marksistliku arheoloogia teooria keskendub sotsiaalsete klassidele ja majandussüsteemidele mineviku ühiskondades. See uurib, kuidas majanduslikud jõujooned mõjutasid ühiskondlikku arengut ja kultuurilist muutust. Arheoloogid analüüsivad arheoloogilisi tõendeid, et mõista, kuidas majanduslikud suhted ja võimusuhted kujundasid mineviku ühiskondi.

Tootmisviisid  
Marksistide arvates inimesed toodavad asju teatud iseloomulikul viisil, mida Marx kutsus tootmisviisiks. Marksistid jaotavad tootmisviise kolmeks: antiikseks (orjanduslikuks), feodaalseks ja kapitalistlikuks. Iga erinev tootmisviis põhjustab erinevat laadi klassiantagonismi. 
 Antiiksele tootmisviisile on omane, et selle aluseks on põhinemine orjade tööle. See põhjustab orja ja peremehe vahel vastuolu. 
 Feodalism sõltub mittevabade talupoegade e. "pärisorjade" tööst ning on vastuolus talupoja ja feodaali vahel.
 Kapitalistlik tootmisviis tekkis feodalismi rüppes. Klassiantagonismi on väidetud proletariaadi ja kodanluse vahel. (VIIDE)

Lisalugemist 

Randall H. McGuire. "A Marxist Archaeology". New York, 1992.

Viited