Hammudiidide dünastia

Ziriididest iseseisvunud Põhja-Aafrika dünastia kohta vaata artiklit Hammadiidide dünastia.
Hammudiidide dünastia (araabia keeles بنو حمود, Banū Ḥammūd) oli berberistunud araabia moslemite suguvõsa, mis oli lühikest aega võimul Córdoba Kalifaadis, Málaga ja Algecirase Taifades ning Ceutas.

Dünastia
Dünastia sai nime oma esivanema Hammudi järgi, kes oli Idrisiidide dünastia rajaja Idris ibn Abdallahi järeltulija Hasani lapselapselaps, kes oli omakorda Fatimah' ja Ali laps ning islamiusu prohveti Muḩammadi lapselaps. Kui Sulayman ibn al-Hakam oma berberitest liitlastele Andaluusias maid jagas, määrati kaks Hammudiidide suguvõsa liiget Algericase, Ceuta ja Tangeri kubernerideks. Sellega said Hammudiidid Gibraltari väina ülese kaubanduse enda kontrolli alla ja kiiresti väga mõjukateks. Ceutat valitsenud Hammudiid Ali ibn Hammud al-Nasir väitis, et tegutseb kukutatud kaliifi Hisham II hüvanguks ning marssis 1016. aastal Córdobasse, kus ta kaliifiks krooniti.

Viimane Hammudiidide kaliif kukutati aastal 1056, kui Granada Ziriidid Málaga enda kontrolli alla võtsid. Ziriidid olid varem olnud Hammudiidide suurimad liitlased. Hammudiidide suguvõsa pages Ceutasse.

Viited

Kirjandus

Dünastiad