Métropole européenne de Lille

Métropole européenne de Lille (MEL, 'Lille'i Euroopa metropol') on vallaülene struktuur (métropole), mis koosneb suurte linnade (Lille, Roubaix, Tourcoing, Villeneuve d'Ascq, Armentières jne) võrgustikust, mille peamine linn on Lille. See asub Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus, piirnedes Belgia flaami ja vallooni piirkondadega. See loodi 2015. aasta jaanuaris, asendades varasema Communauté urbaine de Lille'i ja hõlmates selle Lille'i metropolipiirkonna, mis asub Prantsusmaal. Selle rahvaarv oli 2014. aastal 1 154 103 (Prantsusmaa suuruselt neljas tiheasustusega asula Pariisi, Lyoni ja Marseille järel), kellest 238 381 elas päris Lille'is; pindala on 647,71 km². Métropolei aastaeelarve on 1865 miljardit € (2018).

Ajalugu 

Linnakogukond asutati 1967. aastal, selle esimene president oli Augustin Laurent. 1971. aastal järgnes talle Lomme abilinnapea Arthur Notebart kuni Pierre Mauroy valimiseni 1989. aastal. Pärast 2008. aasta märtsi kohalikke valimisi saatis iga linnanõukogu delegaadid linnakogukonda, kokku 170 hääleõiguslikku liiget. 2008. aasta aprillis valiti uus president 816-häälelise häälteenamusega. See põhjustas intensiivset lobitööd 85 linnas ja külas. Üks põhiküsimus oli investeerimisprioriteetide osas perioodil 2008/2014, nimelt transport, elamumajandus ja keskkond. Äsja tagasivalitud Lille'i linnapea sotsialist Martine Aubry proovis peale suruda uut 800 miljoni euro suurust staadioni kogukonna idaosas, millele olid vastu kolm tema enda partei suurt linnapead, kes pidasid projekti valeks ja liiga kalliks.

1. jaanuaril 2015 asendas métropole linnakogukonna vastavalt 2014. aasta jaanuari seadusele. 1. jaanuaril 2017 kasvas métropolei valdade arv 85-lt 90-le.

Kohustused

Kohalik ühistransport 

Metropolikogukond vastutab erasektori ettevõtte Ilevia tegevuse koordineerimise eest, mis haldab ühistranspordi võrgustikku kogu métropoleis. Võrgustik koosneb bussidest, trammidest ja juhita metroosüsteemist, kõik need tegutsevad Ilevia nime all. Lille'i metroo on VAL-süsteem (véhicule automatique léger 'kerge automatiseeritud sõiduk'), mis avati 16. mail 1983, saades esimeseks automaatseks metrooliiniks maailmas. Metroosüsteemil on kaks liini kogupikkusega 45 km ja 60 jaamaga. Trammisüsteem koosneb kahest linnalähedasest trammiliinist, mis ühendavad Lille'i keskosa Roubaix' ja Tourcoingi kogukondadega ning neil on 45 peatust. Metropolipiirkonda katab 68 linnabussiliini, millest 8 jõuab Belgiasse.

Piiriülesed küsimused 

Metropolikogukond hõlmab ainult Lille'i metropolipiirkonna Prantsuse osa. Metropolipiirkonna ülejäänud osa on Belgia territooriumil ja väljaspool métropolei kohaldamisala. Eurometropol Lille-Kortrijk-Tournai on 28. jaanuaril 2008 asutatud riikidevaheline struktuur selle probleemi lahendamiseks. See kogukond ületab piire ning ühendab Lille'i Belgia linnade Kortrijki, Mouscroni ja Tournaiga.

Vallad 

Métropole européenne de Lille koosneb järgmisest 90 vallast:

 Anstaing
 Armentières
 Aubers
 Baisieux
 La Bassée
 Beaucamps-Ligny
 Bois-Grenier
 Bondues
 Bousbecque
 Bouvines
 Capinghem
 La Chapelle-d'Armentières
 Chéreng
 Comines
 Croix
 Deûlémont
 Don
 Emmerin
 Englos
 Ennetières-en-Weppes
 Erquinghem-le-Sec
 Erquinghem-Lys
 Escobecques
 Faches-Thumesnil
 Forest-sur-Marque
 Fournes-en-Weppes
 Frelinghien
 Fretin
 Fromelles
 Gruson
 Hallennes-lez-Haubourdin
 Halluin
 Hantay
 Haubourdin
 Hem
 Herlies
 Houplin-Ancoisne
 Houplines
 Illies
 Lambersart
 Lannoy
 Le Maisnil
 Leers
 Lesquin
 Lezennes
 Lille
 Linselles
 Lompret
 Loos
 Lys-lez-Lannoy
 La Madeleine
 Marcq-en-Barœul
 Marquette-lez-Lille
 Marquillies
 Mons-en-Barœul
 Mouvaux
 Neuville-en-Ferrain
 Noyelles-lès-Seclin
 Pérenchies
 Péronne-en-Mélantois
 Prémesques
 Quesnoy-sur-Deûle
 Radinghem-en-Weppes
 Ronchin
 Roncq
 Roubaix
 Sailly-lez-Lannoy
 Sainghin-en-Mélantois
 Sainghin-en-Weppes
 Saint-André-lez-Lille
 Salomé
 Santes
 Seclin
 Sequedin
 Templemars
 Toufflers
 Tourcoing
 Tressin
 Vendeville
 Verlinghem
 Villeneuve-d'Ascq
 Wambrechies
 Warneton
 Wasquehal
 Wattignies
 Wattrelos
 Wavrin
 Wervicq-Sud
 Wicres
 Willems

Nordi departemang