Cesvaine vald

Cesvaine vald (läti keeles Cesvaines pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cesvaine linnaga, Dzelzava, Sarkaņi, Arona ja Liezēre vallaga ning Gulbene piirkonna  Druviena ja Tirza vallaga. Vallas elas 2016. aasta seisuga 1261 inimest.

Ajalugu 

Cesvaine valla pindala aastal 1935 oli 62,8 km² ja seal oli 2096 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Cesvaine ja Aizkuja külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Cesvaine külanõukogus asuv Cesvaine töölisasula staatuse, kujunedes seega linnaliseks asulaks. Ülejäänud külanõukogu maad liideti Aizkuja külanõukoguga. Aastal 1957 likvideeriti ka Aizkuja külanõukogu ja liideti Cesvaine aleviga kui Cesvaine maapiirkond. Maapiirkonnaga ühendati aastal 1961 likvideeritav Graši külanõukogu, kolhoosi «Sarkanais stars» maad liideti aga Sarkaņi külanõukoguga. Aastal 1975 liideti maapiirkonnaga ka likvideeritav Kraukļi külanõukogu. 

Aastal 1991 sai Cesvaine linnaõigused. Aastal 2009 moodustati Cesvaine linnast ja maapiirkonnast Cesvaine piirkond, aasta hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

Loodus 

Tähtsamad jõed on Tirza jõgi, Kuja jõgi ja selle lisajõgi Sūla. Järvedest jäävad valda 7 ha suurune Kaulacezers, 12,3 ha suurune Kārzdaba järv, 1,8 ha suurune Lielezers, Dzelzava valla piiril asuv 6,4 ha suurune Lūši järv, 1,8 ha suurune Mucenieks, 3,3 ha suurune Zupāni järv ja 47,2 ha suurune Väike-Virāne järv.

Looduskaitse all on Strautnieki mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vēršāri muinaskalmed ehk Krākals, Sesviina muinaslinnus, Kalnieši talu elumaja, Jurguči muinaskalmed, Paukši muinaskalmed, Saulieši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Kalnaspieķi muinaskalmed, Lucese muinaskalmed ehk Kaseküngas, Grantskalni muinaskalmed, keskaegsete kindlustiste piirkond Grūbase kants ja Lejasgalši muinaskalmed. 

Kohaliku kaitse all on Lauri muinaskalmed, hiiepaik Vaļģi Kuradikivi, Purgaļi muinaskalmed, Lejasgremi muinaskalmed, hiiepaik Lāgi Kirikumägi, Šķilteri muinaskalmed, Birznieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Dālderi muinaskalmed ehk kalmemägi ja Dālderi Püssirohukeldri küngas.

Asustus  

Aastal 2011 elas vallas 1151 lätlast, 42 venelast, 16 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakas ja 1 leedulane.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Madona piirkond