Marmorvähk

Marmorvähk (Procambarus virginalis) on omapärane liik, millel pole teada algset päritolu ega populatsiooni. Marmorvähk on eriline mageveevähkide seas, sest selle liigi paljunemine toimub ainult partenogeneetiliselt. Partenogenees on kaasa aidanud liigi stabiilsete populatsioonide tekkimisele. 

Esimesed teated marmorvähist pärinevad Saksamaa lemmikloomakaubandusest 1990ndatel ja sealt tuleneb ka tema saksapärane nimi „Marmorkrebs“. Marmorvähk on olnud üks populaarseim lemmikloomana peetav vähiliik, kuna ta on marmorja mustri poolest väga dekoratiivne. Marmorvähk on tõenäoliselt liigi Procambarus fallax partenogeneetiline vorm. Praegu käsitletakse marmorvähki iseseisva liigina.

Liigi kirjeldus 
Värvuselt võivad olla marmorvähid pruunid, rohelised, sinised. Liigi iseloomulikuks tunnuseks on marmorjas muster, mis on hästi näha pearindmiku külgedel. Kest on sile, kuid esinevad mõned ogad. Sõrad on väga väikesed ja teralise pinnaga. Looduses tumedal põhjal elavatel isenditel ei pruugi põgusa pealevaatamisega muster olla hästi märgatav ning seetõttu liik ära tuntav.

Liigi levik 
Marmorvähk on loodusse sattunud ebaseaduslike asustamiste tulemusel. Esimene marmorvähi leid loodusest oli Edela-Saksamaal 2003. aastal ning seejärel leiti liiki veel mitmetest Saksamaa piirkondadest. Praeguseks on marmorvähki leitud järgmistest riikidest:
 Horvaatia

 Tšehhi
 Eesti
 Saksamaa
 Ungari
 Itaalia
 Jaapan
 Madagaskar
 Holland
 Slovakkia
 Rootsi
 Ukraina
 Rumeenia
 Prantsusmaa

Marmorvähi esmaleid Eestis pärineb 2017. aastast Balti SEJ väljavoolukanalist. 2018. ja 2019. aastal Eesti Maaülikooli tehtud uuringud näitasid, et võõrliik on levinud kogu nimetatud kanali ulatuses. Lisaks leidus marmorvähki ka Narva veehoidlas Balti SEJ väljavoolukanali suudme lähistel ja ka Eesti SEJ väljavoolukanalis. Uuringute katsepüükidega saadi 2018. aastal 104 ja 2019. aastal 253 marmorvähki.

Liigi mõju 
Tegemist on invasiivse võõrliigiga. Marmorvähi (isegi ühe isendi) pääsemine loodusse, võib välja tõrjuda sealse kohaliku vähi. Ameerika päritolu liigile kohaselt kannab ta vähikatku, mis on surmav põlistele Euroopa vähiliikidele, sh jõevähile. 1. jaanuarist 2015 kehtib Euroopa Liidus määrus 1143/2014 „Looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta“. Määrusega alusel koostatud nimekirja, kuhu kuulub ka marmorvähk, kuuluvate liikide elusaid isendeid ei tohi: 

a) importida Euroopa Liitu ega siit transiidina läbi vedada; 

b) pidada, sealhulgas suletud tingimustes; 

c) aretada, sealhulgas suletud tingimustes; 

d) vedada, välja arvatud vedu nende hävitamiseks ette nähtud kohta; 

e) turustada; 

f) kasutada või vahetada; 

g) lubada paljuneda, pidada või kasvatada, sealhulgas suletud tingimustes; 

h) keskkonda viia ehk lahti lasta. 

Erandina on võimalik anda luba nende liikide teadusotstarbel pidamiseks. Eestis on Keskkonnaamet vastava loa andnud Eesti Maaülikoolile, kes uurib laboris marmorvähki, et ohjata tema levikut ja kaitsta jõevähki.

Viited

Kümnejalalised
Eesti võõrliigid
Eesti vähilaadsed