Neveli maakond

Neveli maakond (valgevene keeles Невельскі павет; vene keeles Невельский уезд) oli Venemaa Keisririigi  Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus.

Ajalugu 

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajati 1777. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796-1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti 1. augustil 1927.

Aastal 1897 elas maakonnas 141 841 inimest. Elanikest 84 % moodustasid valgevenelased, venelasi oli 7,1 % ja juute 7,4 %. Aastal 1870 elas maakonnas 184 lätlast.

Aastal 1914 oli maakonna territooriumil üks linn (Nevel) ja 20 valda, mis olid jagatud kolmeks kohtupiirkonnaks.

Aastal 1880 oli maakonnas kolmkümmend kolm õigeusu kihelkonda. Katoliku kihelkondasid oli üks.

Haldusjaotus 

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles Волость). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Nevel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 20 valda.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:

Aastal 1906 olid Aleksejevskaja ja Novo-Voznessenskaja valdade asemel Mošenino ja Serutõ vallad.

Šlahta 

Aastal 1880 oli maakonnas 1644 šlahtitšit.

Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid aastatel 1783–1863 Koniński, Bohomolec, Wyszyński, Szyszko, Chrzanowski, Duwa, Łosowski, Petrykowski ja Rodziewicz.

Viited

Välislingid 
 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon

Vitebski kubermang
Pihkva kubermang