Kirikuisa

Kirikuisa (vanakreeka keeles πατὴρ ἐκκλησιάστικος patḗr ekklēsiástikos, ladina keeles pater ecclesiae) all mõistetakse 1.–8. sajandil, st hilisantiigi perioodil elanud kristlikku autorit, kelle tekstid on oluliselt mõjutanud kristlikku õpetust, kristluse enesemääratlust ning kirikukorraldust. Tavaliselt loetakse kirikuisasid ka pühakuteks.

Ikonograafia 
Ikonograafias kujutatakse kirikuisasid liturgilises rüüs, sageli käsikirjarulli või raamatuga. Lääne-Euroopa kunstis on vahel tavaks kujutada pühapildi kompositsioonis mõnd vihjet kirikuisa pärimuslikule eluloole (näiteks Hieronymus koos lõviga).

Kirikuisad sajandite kaupa

2. sajand 
Aastail 80–150 elanud kirikuisasid nimetatakse ka apostlikeks isadeks:
 Clemens Roomast
 Papias Hierapolisest
 Ignatios Antiookiast
 Polykarpos Smyrnast

Apologeedid:
 Aristides Ateenast
 Justinus Märter
 Athenagoras Ateenast
 Ireneus Lyonist
 Meliton Sardesest

3. sajand 
 Origenes (ei loeta pühakuks)
 Tertullianus (tunnistati hereetiliseks)
 Clemens Aleksandriast
 Cyprianus Kartaagost
 Hippolytus Roomast
 Marcus Minucius Felix
 Dionysios Aleksandriast

4. sajand 
 Eusebius Caesareast
 Athanasios Aleksandriast
 Kyrillos Jeruusalemmast
 Basilios Caesareast
 Gregorios Nazianzist
 Gregorios Nyssast
 Efraim Süürlane
 Afrat
 Johannes Chrysostomos
 Hilarius Poitiers'st
 Ambrosius Milanost
 Hieronymus
 Augustinus Hippost
 Nemesius Emesast
 Arnobius Vanem
 Lactantius
 Marius Victorinus
 Macrobius Ambrosius Theodosius
 Zenon Veronast
 Iulius Firmicus Maternus

5. sajand 
 Benedictus Nursiast
 Salvianus Marseille'st
 Martianus Capella
 Kyrillos Aleksandriast
 Leo Suur

6. sajand 
 Gregorius Suur
 Pseudo-Dionysius Areopagita

7. sajand 
 Maximus Usutunnistaja
 Isidorus Sevillast

8. sajand 
 Johannes Damaskusest

Õigeusu kirik loeb kirikuisadeks ka järgnevad autorid hilisemast ajast:
 Photius
 Simeon Uusteoloog
 Gregorios Palamas
 Markus Efesosest

Vaata ka 
 Patroloogia
 Patristika
 Kiriku doktor
 Apologeedid
 Apostlikud isad

 
Kristlus
Kristlik ikonograafia