Idarinne (Esimene maailmasõda)

{{Infokast sõjaline konflikt
| konflikt      = Idarinne
| osa           = Esimesest maailmasõjast
| pilt          = Eastern Front (World War I).jpg
| pildiallkiri  = Päripäeva ülevalt vasakul: Karpaatides (1915); Saksa sõdurid Kiievis (märts 1918); Vene lahingulaev Slava (oktoober 1917); Vene jalavägi (1914); Rumeenia jalavägi.
| aeg           = 1. august 1914 – 7. mai 1918(3 aastat, 9 kuud, 2 nädalat ja 4 päeva)
| koht          = Kesk- ja Ida-Euroopa
| kaart         = 
| laiuskoord    = 
| pikkuskoord   = 
| kaardilaius   = 
| kaardiallkiri = 
| ala           = Keskriikide võit
 Venemaa Keisririigi kokkuvarisemine ja Vene kodusõja algus
 Brest-Litovski rahulepinging Venemaaga
 Brest-Litovski rahuleping Ukrainaga
 Bukaresti rahuleping Rumeeniaga
 Kõigi lepete annulleerimine pärast Keskriikide kapituleerumist maailmasõjast tervikna
| tulemus       = 
| seis          = 
| osaline1      = 
| osaline2      = 
| osaline3      = 
| väejuht1      = 
| väejuht2      = 
| väejuht3      =
| väeüksused1   = 
| väeüksused2   = 
| väeüksused3   = 
| jõud1         = 
| jõud2         = 
| jõud3         = 
| kaotused1     =  1 468 811
 173 858 langenut
 1 151 153 haavatut
 143 818 vangilangenut
 4 377 000
 730 000 langenut
 2 172 000 haavatut
 1 479 000 vangilangenut või teadmata kadunut
 ''45 000' 10 000 vangilangenut
 30 250Kokku: 5 900 000| kaotused2     =  9 347 000 2 254 369 langenut
 3 749 000 haavatut
 3 343 900 vangilangenut
 535 700 335 706 langenut
 120 000 haavatut
 80 000 vangilangenutKokku: u 9 900 000| kaotused3     = 
| märkused      = Hukkunud tsiviilelanikke: 2 000 000+
}}Idarinne'''  oli Esimese maailmasõja sõjatanner, millel olid vastamisi Vene Keisririik ja Rumeenia ning Austria-Ungari, Bulgaaria, Osmanite riik ja Saksa keisririik. Rinne hõlmas suurt osa Ida-Euroopast, kulgedes Läänemerest kuni Musta mereni ja ulatudes ka Kesk-Euroopasse.

1916. aastal astus sõtta Rumeenia kuningriik, kellele Antant oli selle eest lubanud Transilvaaniat, mis kuulus tollal Austria-Ungari koosseisu. Rumeenia maaväe sissetung Transilvaaniasse oli algselt edukas, kuid Bulgaaria üksuste löök lõunasuunalt lubas Austria-Ungari ja Saksa vägedel rumeenlased peatada ning seejärel tagasi suruda. 

Järgnenud aasta veebruaris puhkes Venemaal revolutsioon, mille üheks põhjuseks oli ka ilmasõjast tulenev eluraskus. Keiser Nikolai sunniti troonist loobuma ning võim läks Ajutisele Valitsusele, mida juhtis alul Georgi Lvov ja hiljem Aleksandr Kerenski. Uus Venemaa Vabariik jätkas Rumeenia ja ülejäänud Antandi poolel sõjategevust: Kerenski juhtimisel võeti suvel ette Juulipealetung, mille ebaõnnestumine nõrgestas märkimisväärselt nii riigikorda kui sõjaväge. Sama aasta oktoobris haarasid Venemaal riigipöördega võimu bolševikud, kes sõlmisid Keskriikidega 3. märtsil 1918 Brest-Litovski rahulepingu, millega anti sõja lõpetamiseks ära suuri maavaldusi. Mai alul alistus Rumeenia ja sõlmis sarnase Bukaresti rahu, kuid mõlemad lepped annulleeriti 1918. aasta novembris, mil Keskriigid sõjast kapituleerusid.

Viited

Välislingid 
 

Esimene maailmasõda
Eesti Esimeses maailmasõjas