Butša lahing

Butša lahing oli osa pealetungist Kiievile Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse Butša linna kontrollimiseks. Lahing toimus Venemaa relvajõudude ja Ukraina maavägede vahel. Lahing kestis 27. veebruarist 31. märtsini 2022 ja lõppes Vene vägede väljalöömisega. Lahing oli osa suuremast taktikast Ukraina pealinna Kiievi ümber piiramiseks.

Ukraina relvajõud panid Venemaa edasitungile vastu pealinna läänepoolsetes eeslinnades Irpinis, Butšas ja Hostomelis. Butša kuulus nende kohtade hulka, mida Kiievi oblasti kuberner nimetas Kiievi oblasti kõige ohtlikumaks kohaks. Pärast seda, kui Vene väed Butšast lahkusid, äratasid rahvusvahelise tähelepanu paljastused Vene sõjaväe julmuste kohta.

Eellugu

25. veebruaril tungisid Vene väed loodest edasi Hostomeli eeslinna ja selle lennujaama poole pärast seda, kui murdsid osaliselt läbi Ukraina kaitsest Ivankivis, vallutasid lennujaama ja seadsid end linnas sisse. Kuigi Hostomelis jätkus Ukraina vastupanu, hakkasid Vene väed lõuna poole tungima, et vallutada naaberlinnad Irpin ja Butša eesmärgiga Kiiev ümber piirata. Hiljem samal päeval nähti Vene sõdureid Butša lähedal kortermaja rüüstamas.

Lahing

Esialgne võitlus

Veebruar
25. veebruaril eraldus Kemerovo oblastist pärit OMON-i ja SOBR-i üksuste konvoi invasioonivägedest kogemata kommunikatsiooni puudumise tõttu sissetungi peaväejuhatusega ning asus üksinda Kiievit ründama. Läbi Butša ristlenud konvoi sattus varitsusse Irpini jõe silla juures ning relvastamata ja vähevarustatud üksused hävitati täielikult. Väidetavalt jäi konvois viibinud 80 sõdurist ellu vaid 3 haavatut.

27. veebruaril tungisid Venemaa maaväed Butšasse. Vene väed koosnesid langevarjuritest, tankidest, sõjaväe inseneriüksustest ja 36. ühendrelvaarmee reservidest. Vene vägedel olid ka eriotstarbelise kiirreageerimisüksuse (SOBR) ja eriotstarbelise mobiilse üksuse (OMON) üksused, kaks Venemaa rahvuskaardi koosseisu kuuluvat politsei eriüksust. Vene suurtükivägi pommitas linna, kahjustades mitmeid hooneid ja taristut. Mõned elanikud kaotasid mürskude tõttu juurdepääsu veele, gaasile ja elektrile.

Mõned Vene vägede elemendid suutsid Butšast läbi murda ja edenesid naaberlinna Irpini suunas. Vene soomusüksused ründasid soomustransportööri kujulist Afganistani sõja mälestusmärki Butšas. Ukraina ajakirjanik Andri Tsaplienko teatas hiljem, et Vene väed ründasid tsiviilsõidukit, tappes ühe mehe ja vigastades teist.

Ukraina väed kasutasid raketi- ja suurtükiväe pommitamist ja õhulööke, et peatada Venemaa edasitung Butšasse. Ukraina riiklik erisuhtlusteenistus teatas, et Ukraina suurtükivägi tulistas Vene soomusmasinate kolonni, kusjuures Ukraina valitsus väitis, et üle 100 ühiku Venemaa tehnikat on hävitatud. Ukraina väed hävitasid Butšat ja Irpinit ühendava silla, tappes OMONi ohvitseri ja takistades Vene vägedel Irpinisse tungimast.

Ukraina ametnik Oleksi Arestovõtš väitis, et mõned Butša elanikud alustasid võitlust Vene vägedega, loopides Molotovi kokteilidega Vene sõidukeid ja sõdureid. Teine Ukraina ametnik Anton Heraštšenko teatas, et elanikud ründasid Vene soomusmasinate kolonni, süüdates vähemalt ühe sõiduki.

Hiljem, 27. veebruaril hoiatasid Ukraina võimud Butša elanikke, et nad ei istuks linnast evakueeruvatele bussidele, kuna Ukraina võimud ei ole evakueerimisprotseduure algatanud. Ukraina ametnikud väitsid, et see oli osa Vene vägede plaanist, mille kohaselt kasutavad venelased tsiviilelanikke inimkilbina, järgnedes busside taha, et pääseda Kiievisse.

28. veebruaril 2022 avaldas Butša linnapea Anatoli Fedoruk video, mis näitab hõõguvaid Vene sõidukeid. Fedoruk väitis, et ukrainlastel selles kokkupõrkes ohvreid ei ole.

Märts
1. märtsil hakkasid Ukraina uudistemeedias ringlema fotod hävitatud ja mahajäetud Venemaa seadmetest, kusjuures mõned neist kirjeldasid Butšat hävitatud Venemaa varustuse surnuaeda.

2. märtsil 2022 alustas Ukraina valitsus humanitaarabi saatmist Butšasse. Järgmisel päeval teatas Kiievi oblasti administratsioon evakueerimisest nii Butšas kui ka Irpinis. Teatati, et enam kui 1500 naist ja last evakueeriti rongiga ning 250 evakueeriti bussiga. Ukraina ametnikud teatasid, et evakueerimine oli keeruline, kuna mõned raudteerööpad olid lahingute käigus hävinud.

Hiljem, 3. märtsil teatasid Ukraina maaväed, et Ukraina väed vallutasid Butša tagasi, postitades video Ukraina sõduritest, kes heiskavad linnavolikogu hoone lähedal Ukraina lippu. Ukraina päästemeeskonnad taastasid linna elektrienergiaga varustamise. Vene väed jätkasid võitlust Butša sees ning Ukraina väed lõid nad tagasi ja surusid nad linna äärealadele.

4. märtsil 2022 kinnitas Fedoruk, et linn jäi Ukraina kontrolli alla hoolimata Vene vägede pidevast rünnakutest. Vene väed tapsid kolm relvastamata Ukraina tsiviilisikut, kes olid just koerte varjupaika koeratoidu toimetanud ja olid autoga teel koju tagasi.

5. märtsiks 2022 jätkasid Vene väed Butša ründamist. Hiljem teatas Arestovõtš, et Vene väed on vallutanud nii Butša kui ka Hostomeli ega luba tsiviilelanikel evakueeruda. Sel päeval kella 7.15 paiku märkasid Vene sõdurid autopaari, mis vedas kahte perekonda, ning avasid nende pihta tule, tappes teises sõidukis olnud mehe. Esimest autot tabas kuul, mis süütas selle ning hukkus kaks last ja nende ema. Samal päeval hukkus 20 keelt vabalt valdav teadlane Oleksandr Kõsljuk, Aristotelese, Tacituse ja Aquino kirjade ning paljude teiste klassikaliste allikate ukraina keelde tõlkija, kui Vene tank võttis sihikule tema kodu Butšas.

6. märtsil 2022 intensiivistas Venemaa linna tulistamist, mille tulemuseks olid mõned tsiviilohvrid. Butša linnavolikogu teatas, et tsiviilisikud otsivad varjupaika keldritesse ja et linn ei saanud pideva pommitamise tõttu humanitaarabi. Raadio Svoboda teatas, et okupeeritud linna varud on lõppemas ja Vene sõdurid tapavad tsiviilisikuid. Järgmisel päeval paigutasid Vene väed Butšasse kolm soomusüksust, et valmistuda edasitungiks Irpini poole. Hiljem teatas Irpini endine linnapea Volodõmõr Karpljuk, et Vene väed hävitasid Butšas asuva klaasplasti ja kiu uurimisinstituudi, vabastades atsetooni ja muude kemikaalide auru.

8. märtsil 2022 teatas Fedoruk, et Ukraina väed võitlevad endiselt Butšas ja neil on õnnestunud territoorium tagasi võita. Ta teatas ka, et Vene väed hoidsid kontrolli all kõik linna peamised maanteed, intensiivistasid mürsku ega lubanud Butša elanikel oma kodudest lahkuda. Hiljem, 8. märtsil, lubasid Vene okupandid tsiviilisikutel piiratud aja jooksul väljas käia, et surnukehasid eemaldada ja toitu valmistada. Linnas ei olnud ikka veel elektrit, kuna kõik elektrialajaamad olid Vene vägeda kontrolli all.

9. märtsil 2022 viisid Ukraina väed läbi laiaulatusliku evakuatsiooni Kiievi oblastis, sealhulgas Butšas. Kiievi oblastist evakueeriti kuni 20 000 tsiviilisikut. Kiievi oblasti administratsioon kirjeldas olukorda Butšas pingelisena keset lahinguid ja evakueerimist.

12. märtsil 2022 teatas Butša linnavolikogu, et Vene väed on linna täielikult okupeerinud. Nõukogu teatas, et Vene väed ei luba elanikel oma majadest lahkuda ja tulistavad mõnikord tsiviilisikuid. Vaatamata ülevõtmisele suutsid mõned tsiviilisikud 20 bussist koosnevas kolonnis edukalt linnast evakueeruda.

Venemaa kontroll

13. märtsil matsid elanikud Butša kiriku lähedal asuvasse ühishauda 67 inimest. Maetud tappis Vene suurtükivägi ja mõnda surnukeha ei suudetud tuvastada. Hiljem nähti mõnda vene sõdurit linnas maju rüüstamas.

15. märtsiks alustasid Vene väed linnahalli okupeerimist ja võtsid hoone töötajad vangi. Tsiviilisikud vabastati järgmisel päeval. Vahepeal avaldas Obozrevatel video, mis näitab mahajäetud Vene soomusmasinaid, mis on pargitud elamute sissesõiduteedele ja garaažidele.

Ukraina sõjaväe teatel alustasid Ukraina väed 16. märtsil vasturünnakut Kiievi ümbruses asuvate Venemaa kontrolli all olevate valduste suunas, sealhulgas Butšas.

22. märtsil teatas Kiievi oblasti sõjaväevalitsuse juht Oleksandr Pavljuk, et Butša ja Hostomel on Vene armee kontrolli all ning Ukraina vastupealetungi ei saa seal läbi viia. Ukraina sõjaväe põhiülesanne oli takistada Vene vägedel Irpini jõe ületamist.

Ukraina taastab kontrolli

29. märtsil teatas Venemaa asekaitseminister Aleksandr Fomin, et Venemaa sõjavägi vähendab oma tegevust Kiievi ja Tšernihivi lähistel. 31. märtsiks liikusid Ukraina väed Butšasse keset Venemaa üldist taganemist piirkonnast, mille tulemuseks oli tõsine võitlus kohalike Vene vägedega.

Järgmisel päeval teatas Ukraina Kiievi oblasti sõjaväevalitsuse juht Oleksandr Pavljuk, et Butša rajoon on valdavalt tagasi võetud. Tema sõnul üritasid Vene väed taganeda, samal ajal kui ukrainlased ründasid neid pidevalt. Lahing jätkus Butšast põhja pool ja Hostomeli–Butša–Vorzeli teljel. Samal ajal teatasid linnapea Anatoli Fedoruk ja Sõjauuringute Instituut, et Butša oli 31. märtsiks täielikult Vene vägede käest tagasi võetud.

Massimõrvad Butšas

Pärast seda, kui Ukraina väed said Butša üle kontrolli tagasi, hakkasid ringlema teated ja tunnistused Venemaa sõjaväelaste sooritatud sõjakuritegudest. Agence France-Presse'i ajakirjanikud leidsid Butšas tänavalt 20 surnukeha. Vähemalt ühel neist olid käed seotud ja kõik hukkunud olid mehed. Linnapea Anatoli Fedoruki sõnul oli ühishauda maetud umbes 280 inimest.

The Guardian teatas, et pärast seda, kui Ukraina väed Kiievi oblasti tagasi vallutasid, "osaliseks [neid] piirkonda naastes šokeeriv laastus: surnukehad tänavatel, tõendid tsiviilisikute hukkamislaadsete tapmiste kohta, massihauad ja tapetud lapsed."

The Timesi ja The Washington Posti andmetel leiti keldrist kaheksateist mõrvatud meeste, naiste ja laste moonutatud surnukehasid. Surnukehadel oli tõendeid piinamise kohta; ära lõigatud kõrvad ja hambad välja tõmmatud. Teiste tapetud tsiviilisikute surnukehad jäeti teele, väidetavalt olid mõned neist Vene sõdurite poolt lõhkeainega lõksuks jäetud, enne kui nad taganesid.

Elanikud ja linnapea kinnitasid, et ohvrid on tapetud Vene vägede poolt. Paljud ohvrid tundusid olevat teinud oma igapäevatoimetusi, jalutanud koeri või kandnud poekotte. Laibad olid terved, mis näitab, et neid tulistati, mitte ei tapetud lõhkemoonaga. Kaadrid näitasid surnud tsiviilisikuid, kelle käed olid seotud. Teised kaadrid näitasid surnud meest oma jalgratta kõrval. Lemmikloomad ja muud loomad olid maha lastud.

Tõendid viitasid sellele, et venelased olid Ukraina tsiviilmehi välja valinud ja nad organiseeritult tapnud, kusjuures paljud nende surnukehad leiti eelkõige surnuna, käed selja taha seotud. 2. aprillil teatas AFP reporter, et nägi Butša tänavatel lamamas vähemalt kahtkümmet tsiviilisiku surnukeha, kusjuures kahe surnukeha käed olid seotud, mis viitab kohapeal hukkamisele. Fedoruk ütles, et need kõiki oli seljatagant pähe tulistatud.

Elanikud, vesteldes Human Rights Watchiga pärast Vene vägede taandumist, kirjeldasid inimeste kohtlemist linnas lühikese okupatsiooni ajal: Vene sõdurid käisid ukselt uksele, küsitlesid inimesi, hävitasid nende vara ja rüüstasid nende riideid, et neid ise kanda. Tsiviilisikuid tulistati kodudest lahkudes toidu ja vee järele ning okupeerivate Vene vägede poolt kamandati nad oma kodudesse tagasi, hoolimata sellest, et kohaliku taristu hävimise tõttu puudusid esmatarbekaupadest, nagu vesi ja soojus.

Snaiprid tulistasid tsiviilelanikke. Vene relvastatud sõidukid tulistasid juhuslikult linna hooneid. Vene väed keeldusid meditsiiniabist tsiviilisikutele, keda nad ise vigastasid. Kohalikele ohvritele kaevati ühishaud ja okupatsiooniväed viisid läbi kohtuvälised hukkamised.

CNN, BBC ja Bild on avaldanud videodokumendid arvukatest tsiviilisikute surnukehadest, kes lamavad Butša tänavatel ja tagahoovides, mõnedel neist on seotud käed või jalad. Sõltumatu õiguste rühmitus Human Rights Watch dokumenteeris ka Butša julmused, sealhulgas vähemalt ühe kohapeal hukkamise juhtumi.

Viited

Lahingud Ukrainas
Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Vene-Ukraina sõda