Grundlsee

Grundlsee on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. Vald hõlmab 151,54 km² suuruse osa Ausseerlandist ja Totes Gebirgest. Küla asub otse Grundlsee järve ääres.

Geograafia

Asukoht 

Grundlsee kogukond asub Steiermargi Salzkammergutis Ausseerlandis. Grundlsee asub 732 m kõrgusel merepinnast otse Grundlsee kaldal Totes Gebirge edelaservas.

Valla viis küla asuvad piklikus orus Grundlsee kaldal, mida kolmest küljest raamib umbes 1000 m kõrgune Totes Gebirge jalam. Oru ida-läänesuunaline pikkus on umbes 10 km (Kammerseeni) ja laius põhja-lõuna suunas on umbes 1 km, ainsa avaga lääne suunas Bad Ausseeri nõkku.

Kõige silmatorkavamad mäed, mis seda orgu raamistavad, on Hundskogel (1748 m), Backenstein (1772 m) ja Reichenstein (1913 m) põhjas, Elm (2128 m), Große Hochkasten (2389 m) ja Weiße Wall (2198 m) idas, Turkenkogel (1756 m) ja Röthelstein (1614 m) lõunas. Kõrgeim mägi Grundlsees on suur, kõrge kast Ülem-Austria piiril, mille kõrgus on 2389 m.

Asustatud ala keskmine kõrgus on 750 m. Tänu asukohale Alpides ja Totes Gebirge tugevale osakaalule moodustavad umbes 75% vallast Alpi tühermaad, ülejäänu moodustavad metsad, rohumaad ja muud maavormid.

Veed 

Grundlsee on 4,22 km² suurune, suurim järv Steiermargis, ja sellest väljub Grundlseer Traun, üks kolmest Trauni lähtejõest. Seda toidavad Stimitz, Zimitzbach ja Toplitz, Entwässerungsbach asub Toplitzseesi kogukonnas. Lisaks on vallas Dreibrüdersee, Elmsee, Henarsee, Kammersee ja Lahngangseen, samuti Trauni lätted, nn Traun algus.

Geoloogia 

Totes Gebirge, mille jalam ümbritseb Grundlseed kolmest küljest, koosneb peamiselt lubjakivist ja dolokivist, mis tekkisid 210–135 miljonit aastat tagasi mesosoikumi meredes, eriti triiase ja juura ajastul. Valla territooriumi põhjaosas esineb peamiselt juura plassi lubjakivi, idas peamiselt triiase dahštaini lubjakivi ja lõunas triiase tslambahmergli, pedatakalki, hallstätteri kihtidega, gutensteineri lubja- ja dolokivi. Lääne-Grundlsee Bad Aussee suunas on kõrge liustikulise põhjamoreeniga, mis pärineb Würmi jääajast. Wienerni (Gößli) asula kipsi- ja anhüdriidimaardla ehitati ülempermi ajast sküütideni ja koosneb alpiinsest Haselgebirgest. Grundlsee järvenõgu tekkis Würmi jäätumise ajal kui liustiku tilanõgu.

Valla lääneosas asuvate Bräuhofi, Archkogeli, Moserni ja Untertresseni külade asustustuumad paiknevad täielikult loopealsetel, nõlvaprahi aladel ja põhjamoreenidel, mis on valdavalt Würmi liustikust, mõnikord ka jääajajärgsest ajast. Gößli küla asustuskeskus asub täielikult madalal pleistotseeni terrassil.

Verkarstung moodustas palju vajutusi ja koopaid, näiteks umbes 17 km pikkune Almbergi koopasüsteem küpsetuskivi jalamil.

Kliima 

Grundlsee kliima määrab selle geograafiline asukoht Aussee nõos. Seda iseloomustab peamiselt suur kõrgus ja asukoht põhjapoolses ummikupiirkonnas. Tulemuseks on läänest põhjasuunaliste vooluolude korral sageli sademetepäevad, millega talvel kaasneb rohke lumesadu. Ausseer Becken on 100–120 lumekattepäevaga aastas üks Austria lumisemaid piirkondi. Oktoobrist maini on oodata lumesadu, detsembrist märtsini on värsket lund keskmiselt igal kolmandal päeval. Sügisel on suhtelise päikesepaiste kestus üle 50%, mis on piirkonna päikesepaistelisim aeg. Ausseeri nõo kliimat kirjeldatakse sageli kui stimuleerivat kliimat, eriti talvel.

Kaitstavad objektid

Suur osa Grundlsee valla alast on range keskkonnakaitse all. On olemas järgmised looduskaitsetasemed:

 Natura 2000 Euroopa kaitsealad (Totes Gebirge koos Altaussee järvega – AT2243000)
 Looduskaitsealad (Totes Gebirge West – NSG a 16)
 Kaitstavad koopad (sealhulgas Salzofenhöhle)
 Kaitstud maastikuosad (GLT-8)
 Maastikukaitsealad (LSG-14a – Salzkammergut Ost)
 Loodusmälestised (339, 341, 343, 352)

Kogu omavalitsus kuulub ka Alpide konventsiooni kohaldamisalasse.

Ajalugu

Nime ajalugu 

Nimi Grundlsee pärineb saksa tavakeelest [grundlseː]. Nime on esimest korda mainitud 1188. aastal kui Chrungilse. Nime kirjapilt muutus aja jooksul, kuni lõpuks jõustati praegune kirjapilt: Chrungilse (1188)> Chrungelse (1300)> Chrungelsee (1386)> Krungelsee(1450)> Crungelsee (1479)> Grunglsee (1493) > Chrundeli järv & Grundelsee (1494)> Krunglsee (1496)> Crungli järv (1566)> Grundelsee(1665)> Grundlsee (täna). Grundlsee nimi on tuletatud järve nimest. Tõenäoliselt pärineb see vanaslaavi krągl jezerost (ümmargune järv). Krungelsee asemel muutus see algkuju aga tänaseks Grundlseeks. Tõenäoliselt on selle põhjuseks keskkõrgsaksa grundeli, grundelinci (kukk) rahvaetümoloogiline mõju.

Eelajalooline aeg, keldid ja Rooma aeg 

Varaseimad tõendid inimasustuse kohta Grundlseeri kogukonna piirkonnas on paleoliitikumi leiud Totes Gebirge Salzofen koopast. Sealt leitud paleoliitikumi kolde söejäänused on dateeritud umbes 34 000 aasta tagusesse aega. Naaberkogukonnast Bad Ausseest Koppentalese loodusliku transpordiliini äärest leiti arvukalt pronksi- ja rauaaja säilmeid, samuti pronksiaegne asula. Neid leide saab seletada vaid 20 km kaugusel asuva Hallstatti kontekstis, mis tulenes selle varajase rauaaja (800–450 eKr) samanimelisest arheoloogilisest tähtsusest. Noorem rauaaeg / La Tène periood (500–100 eKr), mida kandsid keldid, ei jätnud arheoloogilisi jälgi. Ainult jõenimi Traun (keldi druna, jooksev) viitab keldi asustusele. Rooma võimu tunnistajatena Noricumis avastati Bad Aussee ja Altausseer Michlhallbergi (Sandlingi massiiv) väljakaevamiste käigus hilis-Rooma asustuse jälgi. Varem välja otsitud leidude järgi võis Altaussee asula eksisteerida 2. sajandi lõpust pKr kuni 4. sajandi lõpuni. Arvatakse, et seal asus Rooma soolakaevandus.

Slaavlased ja baierlased 

Rändeajastu ei jätnud Ausseerlandile jälgi. Järgmine rahvastikurühm, mida saab kindlalt tõestada, olid slaavlased. Nimega seotud jälgi slaavi asustusest võib leida kogu Ausseerlandilt (kohanimed ja põllunimed lõpuga -itz, -itsch, -isch, näiteks Stimitz, Toplitz, Zimitz). Umbes 800. aastal algas baju kaupade tugev sissevool. Olulised jäljed slaavlaste esmakontaktist baierlastega on taas kohanimed. Varaseimad andmed Ausseerlandi kohanimede Eindeutschungen kohta pärinevad vanaülemsaksa ajast enne 1100. aastat.

Keskaeg 

Grundlsee nime (apud chrungilse) on esmamainitud 2. augustil 1188 ühes dokumendis. Hertsog Ottokar IV viibis sel päeval Grundlsee juures ja pitseeris seal kolm dokumenti.

Pärast viimase Babenbergi hertsogi Friedrich II surma 1246. aastal hõivas valitud Salzburgi peapiiskop Philipp von Spanheim suure osa Ennsi orust ja seega ka Ausseerlandist. Et kindlustada uut võimunõuet ning kaitsta lähedalasuvaid soolakaevandusi Sandlingi massiivil ja muularadu, ehitas ta naabruses asuvasse Altausseesse väikese Pflindsbergi kindluse. Philipp von Spanheim pidi pärast 1254. aasta ääsirahu taanduma ning linnus ja Ausseerland liideti 1260. aastaks Steiermargiga. Ausseerlandi varasem ajalugu on vastuoluline. Tõenäoliselt oli see 12.–13. sajandil osa Ennstalis asuvast maakonnast Kärnteni markkrahvide alluvuses. Teooriat, et Ausseeri piirkond kuulus varem Traunau krahvkonda, ei saa tõestada. Ettevõttest kujunes halduskeskus sõltumatu valitsemisala Pflindsberg madalama jurisdiktsiooniga, mis eraldati Grauscharn-Pürggi suveräänsest valitsemisest. See hõlmas u. 90% Ausseerlandi kaupadest ja oli osa Salzkammerguti vürstkonnast.

Protestantism, rekatoliseerimine (aastast 1599), soolakaevanduse domineerimine 

Reformatsiooniga 16. sajandil oli Ausseerlandi elanikkond suures osas protestantlikuks muutunud. Alates 1599. aastast rakendas rekatoliseerimiskomisjon vägivaldselt vastureformatsiooni. 16. ja 17. sajandi suurematest sõjalistest konfliktidest ja ühiskondlikest murrangutest (talurahvasõjad, Kolmekümneaastane sõda) säästeti kogu Ausseerlandi. Ühiskondlike pingete puudumise põhjuseks olid elanikkonna suhteliselt kindel toimetulekuallikas ja võimude kaugeleulatuvad sotsiaalsed järeleandmised. Kogu Salzkammergut oli suletud territoorium, mis oli pühendunud monomajandusele. Ainus sissetulekuallikas oli soolatootmine, millega oli kooskõlastatud kogu majandustegevus. Altaussees kaevandati soola. Grundlseesi roll selles monomajanduses oli peamiselt pruulimispannide varustamine vajalike küttepuudega, mis nõudis soola kaevandamise metsandust. Lisaks töötasid selles harus valdavalt osalise tööajaga väiketalunikud, kes koos pereliikmetega valmistasid ise osa hädavajalikest toodetest. Kokkuhoiu ja karmide kliimatingimuste tõttu oli täiskohaga põllumehi kogu piirkonnas suhteliselt vähe.

Napoleoni sõdade ajal marssisid Prantsuse väed aastatel 1800–1809 mitu korda läbi Ausseerlandi. Seetõttu ümbritseti kaevikutega ja kindlustati 1809. aastal Koppeni kuru ja Pötscheni kuru. Aga võitlust ei toimunud. 1813. aastal kindlustati Pötscheni kuru taas, seekord mitme kahuripositsiooni, püssirohukeldri ja kahe kasarmuga. Oodatud lahingud läbipääsu nimel luhtusid, sest Napoleoni väed said 1813. aasta oktoobris Leipzigi lähedal toimunud Rahvastelahingus otsustavalt lüüa.

Turismi algusaeg 

19. sajandi alguses avastati Salzkammerg kui suvekuurort. Austria ertshertsog Johann tutvus 1819. aasta augustis Toplitzsee juures Anna Plochliga, kellest sai hiljem tema abikaasa. Lähedalasuv Bad Ischl kujunes väljapaistvaks kuurordiks ja oli 1849. aastast keiserlik suveresidents. Tänu aadli kohalolekule piirkonnas muutus Ausseerland üha enam aadliühiskonna tõmbekeskuseks. Peagi meelitas see Grundlsee äärde, mis oli alates 1850. aastast mõisakorra kaotamisega (1848) muutunud poliitiliseks kogukonnaks, palju kunstnikke ja Viini ühiskonna esindajaid. Ausseeri maastik meelitas paljusid maalikunstnikke. Aastatel 1801–1848 lasi ertshertsog Johann oma õukonnakunstnikel, teiste seas Jakob Gauermannil, Matthäus Loderil, Thomas Enderil ning Jakob ja Rudolf Altil, töötada Ausseerlandis, kus loodi mitmesuguseid Grundlseeri motiividega maastikumaale. Veel üks Grundlsees töötanud maalikunstnik oli Johann Matthias Ranftl, kelle järgi on nimetatud 1850. aastal Stimitzbachile ehitatud Ranftlmühle. Kronprinz-Rudolf-Bahn avati 1877. aastal ja Ausseerland oli lõpuks turismi jaoks taristuliselt hästi välja arendatud. 1879. aastal alustati Grundlsees puidust aurupaadiga Erzherzog Johann turistide aurupaadiliiklust. Grundlsees suvepuhkuse veetnud või sinna alaliselt elama asunud kunstnikest ja intellektuaalidest väärivad erilist tähelepanu tööstur ja folklorist Konrad Mautner, neuroloog ja psühhoanalüüsi rajaja Sigmund Freud ning dirigent Herbert von Karajan.

Natsionaalsotsialism, Alpikindlus, natside aare Toplitzsees 

Pärast Austria annekteerimist Saksa Riiki 1938. aastal liidendati kogu Ausseerland Oberdonau haldusüksusse (Ülem-Austria). Bad Aussee, Grundlsee ja Altaussee kogukondade autonoomia likvideeriti ning Bad Ausseesse asutati linnapea ametikoht. Grundlsee ja Altaussees munitsipaalametid olid edaspidi Bad Aussee välikontorid.

Ausseerland meelitas hiljem ligi arvukalt natse. Näiteks naaberlinnas Altaussee puhkasid regulaarselt kolm natsionaalsotsialistlikku gauleiterit: August Eigruber, Konrad Henlein ja Hugo Jury. Natsite propagandaminister Joseph Goebbels ja tema perekond elasid Grundlsee linnuses.

1943. aastal olid nad asunud lähedalasuvas Altaussee soolakaevanduses kunstiteoste ladu rajama. Sama aasta augustis alustati Austria kirikute, kloostrite ja muuseumide kunstivarade ladustamist, et kaitsta neid pommitamise eest. 1944. aasta veebruari seisuga oli laos umbes 4700 kunstiteost. Just see kogu Euroopast varastatud kunstikogu, mille koodnime Erikorraldus Linz alla kogus Adolf Hitler ja mis oli mõeldud Linzi kavandatava Füüreri muuseumi jaoks. Sõja lõpus sisaldas kogu hoidla umbes 6500 maali ning arvukalt kujusid, mööblit, relvi, münte ja raamatukogusid 11 tegevuse lõpetanud käitises. Sealhulgas osa planeeritavast nn giidiraamatukogust. Selle raamatukogu suurim kogu hoiustati Villa Castiglionis Grundlsees. (Salvage Salzbergwerk Altaussee)

Aastatel 1943–1945 viidi Toplitzsees läbi Saksa mereväe relvatehnilisi katseid. Sõja lõpus uputati järve kastid operatsiooni Bernhard võltsitud Briti rahatähtedega, mis oleksid pidanud Briti majandust nõrgendama. Käivad jutud, et järve uputati Kolmanda Reichi kullavarud, nummerdatud kontode sedelid ja kunstiteosed. Need kuulujutud "Toplitzsee kullavarandusest" pole tänaseni kinnitust leidnud.

Ausseerland oli osa nn Alpikindlusest ning 1944./45. aastal natsipartei ja valitsusasutuste ning Wehrmachti staapide viimane pelgupaik. Ent varjupaika otsisid ka terved valitsused, mida natsid Balkani riikides kasutasid. Näiteks naabrusesasuvas Altaussees oli üheksa separatistlikku eksiilvalitsust Ida-Euroopast.

Ameeriklased jõudsid Ausseerlandi 8. mail 1945. Järgmisel päeval järgnesid USA armee peajõud. Varem oli Bad Aussees moodustatud Albrecht Gaiswinkleri juhtimisel vabakutseline tsiviilvalitsus, mis hoidis korda.

Teine vabariik 

1. juulil 1948 sai Grundlsee taas Steiermargi osaks. Aastatel 1945–1955 oli see osa Ameerika Ühendriikide okupatsiooonitsoonist Austrias. Kuni 2011. aastani kuulus Grundlsee Bad Aussee poliitilise jurisdiktsiooni alla. Steiermargi vallareformi raames arutati paar aastat ühinemist Bad Aussee ja Altaussee omavalitsustega. Kuid 2013. aasta veebruaris otsustati, et kolm kogukonda jäävad iseseisvaks.

Rahvastik

Rahvastiku areng ja struktuur 

Valla asustustihedus on 7,9 elanikku/km² suhteliselt hõre (võrdluseks: Steiermargis on 75,4 ja Austrias 104,6 elanikku/km²).

Grundlsee elanikkonna umbkaudne vanus 13. oktoobri 2011 seisuga näitab, et 63,6% Grundlsee elanikest on vanuses 15–65. 11,6% elanikkonnast on neist nooremad, 24,8% vanemad. Naiste osakaal rahvastikus on 52,6%.

2011. aasta registri andmetel lõpetas 7,9% üle 15-aastastest inimestest ülikoolid, kolledžid või akadeemiad (62,5% naisi), 11,6% oli lõpetanud (51,6% naisi) ja 54,9% on läbinud õpipoisiõppe või kutsekeskkooli (naiste osakaal 47,8%). Üle 15-aastastest on ainult 25,4% kohustuslik haridus, sealhulgas naisi 63,6%.

Päritolu, keel ja religioon 

2011. aasta registri järgi olid 95,9% Grundlsee elanikest Austria kodanikud, 93,4% olid sündinud Austrias. 3,3% Grundlseerist pärines teistest EL riikidest, 0,8% EL välistest riikidest. Grundlsees, nagu ka mujal Salzkammergutis, räägitakse kesk- või donaubairi murret. 2001. aasta rahvaloendusel teatas 98,3% elanikkonnast rahvakeelena saksa keelt, 0,1% burgenlandihorvaadi keelt, 0,1% horvaadi keelt, 0,6% serbia keelt, 0,1% ungari keelt ja 0,9% teisi keeli.

Sama rahvaloenduse andmetel kuulutas 87,0% Grundlsee roomakatoliiklastest oma religiooni sellesse usku kuuluvaks, 4,4% olid protestandid, 0,4% õigeusklikud, 0,2% juudiusku, 0,1% islamiusku ja 0,4% muud usku. 6,5% elanikkonnast ütles, et nad ei ole usklikud. Grundlsee katoliku kihelkonnakirik Bräuhofi külas ja Messkapelle Gößl on vallas kaks ametlikku usuliste koosolekute ruumi. Grundlsee kogukonna piirkond kuulub tänapäeval "Ausseerlandi koguduste" katoliku koguduseühendusse ja selle eest hoolitseb Bad Aussee kogudus. Protestantliku kiriku liikmed kuuluvad Bad Aussee protestantlikku kogudusse.

Kultuur

Arhitektuur 

 Kreuzkapelle
 Keiserlik tall

 Keiserlik tall on endine tallihoone Moserni ringkonnas. Juba 1568. aastal mainiti Grundlseel asuvat Fischmeisterhausi, mille juurde kuulusid ait ja tall. Üks kahest hoonest on tänane keiserlik tall. Selle nimi tuletab meelde aega, mil Fischmeistergut oli veel "keiserlik-kõrge Forst ärar". 1928. aastal liideti kogu kinnistu föderaalvaramusse ja 1941. aastal läks see Saksa Riigi Reichsforsti administratsiooni omandusse. 1947. aastal läks see tagasi Austria Vabariigi valdusse, mis andis selle 1952. aastal nimeliselt Austria Liidumetsandusele. Endine tall ei töötanud enam tallina, vaid oli kasutusel metsameeste lao- ja väljamakseruumina. Tänapäeval on keiserlik tall näituste koht. Hoone asub esimesel korrusel, kaks ülemist korrust on puidust.

 Fischkalter
 Ranftlmühle

 1850. aastal Stimitzi jõe äärde ehitatud puidust Ranftlmühle sai nime Viini maalikunstniku Johann Matthias Ranftli (1804-1854) järgi, kellele meeldis Grundlseel aega veeta. Viimastel aastatel on veskit põhjalikult renoveeritud.

 Schachneri veski
 Toplitzklause

Muuseumid 

Vallas on keiserlik tall, mida kasutatakse suviti näituste korraldamiseks.

Teised Ausseerlandi muuseumid on Kammerhof Museum Bad Aussees, piirkonna keskmuuseum, kus on ulatuslik kogu Ausseerlandi ajaloo ja rahvakultuuri kohta, Altaussee kirjandusmuuseum ja Altaussee soolakaevandused, Altausseeri soolakaevanduse kaevandus. Näituste sari Kunst am Steinberg leiab aset suviti Altaussee kaevanduse ruumides.

Regulaarsed üritused 

Siinkohal tuleb esile tõsta kolm Grundlsee regulaarset üritust. Igal aastal mai lõpus toimub Ausseerlandis nartsissifestival. Seotud paadiparaad toimub igal aastal vaheldumisi kord Altaussees ja kord Grundlsees.

Ülejäänud kaks mainimist väärivat Grundlsee üritust on kontserdisarjad. Alates 2005. aastast (kuigi pausid 2016. ja 2017. aastal) toimub Gößli külas ja selle ümbruses poolsuve pühapäeval pidu kunsti, kultuuri, looduse ja inimeste teemadel.

Grundlsees asuv ansambel Die Seer mängib igal aastal vabas õhus Grundlsee loodusareenil Zloam.

Majandus ja taristu

Haridus, ohutus, tervishoid ja ühendused 

 Kogukonnas tegutseb iseseisev algkool.
 Keskkoolid kuni Maturani asuvad naabervallas Bad Aussees.
 Lähim täisülikool asub Salzburgis, 85 km kaugusel.
 Tänapäeval pole enam politseijaoskonda. Endise sandarmiameti vastutusala ühendati Bad Aussee politseiinspektsiooniga.
 Kogukonnas on kaks sõltumatut tuletõrjeosakonda: 1890. aastal asutatud Grundlsee vabatahtlik tuletõrje ja 1906. aastal asutatud Gößli vabatahtlik tuletõrje. Esimese peahoone asub Bräuhofi külas, teise Gößli külas, mis on 8 km ida pool.
 Gößlis asub ka Wasserwehr Grundlsee / Gößl paadikuur.
 Üldarsti või eriarsti tervishoiuteenust tuleb üldjuhul teha naabruses asuvas Bad Aussees. Seal on ka LKH Bad Aussee, mis tegutseb koos LKH Rottenmanniga kui "Haiglaliit Rottenmann-Bad Aussee".

Grundlseel on registreeritud üle 23 klubi (2014).

Liiklus 

Oma suhteliselt eraldatud asukoha tõttu nõos on Grundlsee piirkondadevahelise teedevõrguga ühendatud ainult läänes. Seal on Grundlseerstraße L 703, mis ühendab valla läänes u 5 km kaugusel asuva Bad Ausseega. Sealt on Salzkammergutstraße B 145 ühendus läänes Pötschenpassi kaudu Bad Goiserni ja Bad Ischliga ning idas Hinterbergtalandi ja Klachauer Höhe kaudu Trautenfelsiga Ennsi orus.

Ühistranspordiga saab Grundlseesse ÖBB-Postbus GmbH bussiga. Bussiliin 956 ühendab kogukonda päevas kuni 12 korda naaberkogukonna Bad Ausseega (reisi aeg: 15 minutit Bräuhofi, 20 minutit Gößli). Lähim ühendus raudteevõrguga asub samuti 5 km kaugusel Bad Ausseest lääne pool.

Grundlseel sõidavad mai algusest oktoobri lõpuni Grundlsee laevanduse laevad. Grundlsee Seeklause randumiskohast järve läänekaldal sõidab mootorpaat 5 korda päevas Gößli järve idakaldal ja tagasi (vahepeatusega järve ääres asuva muuli juures). Lihtsa marsruudi sõiduaeg on u. 30 minutit. Lisaks on võimalus kolme-järve-matka käigus mootorpaadiga Grundlsee ja Toplitzsee ületada ning seejärel Kammersee äärde matkata.

Turismiliit 

Vald moodustab koos Altaussee, Bad Aussee ja Bad Mitterndorfiga turismiliidu Ausseerland-Salzkammergut. Selle asukoht on Bad Aussees.

Vaatamata üsna karmile kliimale on Grundlsee tervisekuurort.

Sport ja vaba aeg 

Grundlsees on kaksteist spordiklubi.

Ümbritsevad Totes Gebirge mäed hõlmavad hästi tähistatud matkavõrgustikku, läbi valla viib piiriülese Via Alpina pikamaaraja violetne rada. Seal on ka kaks pelgumajakest, Albert-Appel-Haus ja Pühringerhütte.

Inimesi 

 Johann Matthias Ranftl (1804–1854), maalikunstnik ja graafik
 Zerline Gabillon (1834–1892), näitleja ja tõlkija
 Hans von Rebenburg (1834–1917), Austria tööstur ja villaomanik Grundlsees
 Johannes Ude (1874–1965), preester, teoloog, eluparandaja; Grundlsee kogukonna aukodanik
 Rudolf Jeremias Kreutz (1876–1949), kirjanik
 Konrad Mautner (1880–1924), suurtööstur, etnoloog ja folklorist
 Fritz Warndorfer – tööstur ja Wiener Werkstätte rahaline toetaja
 Hanns Kobinger (1892–1974), Grundlsee maalikunstnik, elas aastatel 1935–1973 koos abikaasaga Grundlsees
 Jenő Takács (1902–2005), helilooja, pianist, pedagoog
 Paul Dahlke (1904–1984), näitleja
 Edith Kramer (1916–2014), maalikunstnik ja kunstiterapeut
 Karl Bruchhäuser (1917–2005), portree- ja maastikumaalija
 Elfe Gerhart-Dahlke (1919–2007), näitleja
 Herbert Müller-Hartburg (1925–2011), arhitekt
 Nikolaus Harnoncourt (1929–2016), dirigent
 Edith Schreiber-Wicke (* 1943), laste- ja noorteraamatute autor
 Csaba Székely (* 1951), raudteejuht ja liiklusökonomist

Viited 

Steiermargi liidumaa vallad