Veise ternespiim

Ternespiim ehk kolostrum on algne piim, mida emane veis eritab pärast poegimist ja mille koostis erineb tavapiima omast.

Kirjeldus 
Veiste ternespiim on tavaliselt helekollast värvi ja petipiima meenutava maitse ja lõhnaga. Ternespiima toodab emane veis 24–36 tunni jooksul pärast poegimist. Selle tarbimisel omandavad vastsündinud vasikad passiivse immuunsuse nakkustekitajate vastu. Vasikad suudavad antikehi vastu võtta ainult esimeste elutundide jooksul.

Ternespiima saab vasikas otse emalt imemisel, kuid vajadusel tuleb inimestel sekkuda ja vasikale ise ternespiima joota. Vasika tervise ja ellujäämise huvides peaks ta tarbima kvaliteetset ternespiima võimalikult varakult ja piisaval hulgal.

Koostis 
Ternespiim sisaldab väga palju albumiine ja globumiine, vitamiine (B2-, B3- ja A-vitamiin), mineraale ja võib sisaldada erütrotsüüte, mis teevad selle värvi punakaks. Kuivainet on ternespiimas rohkem kui tavalises piimas. Immunoglobuliine ja kaseiine leidub rohkem kui tavapiimas. Tänu sellele on ternespiima üldine valgusisaldus suurem kui tavapiimas, ligikaudu 15%.

Suhkrusisaldus 
Ternespiimas on umbes 2,5% suhkruid, mis on laktoos, oligosahhariidid (neutraalsed ja happelised), glükolipiidid, glükoproteiinid ja nukleotiidsuhkrud.

Rasvasisaldus 
Rasva on ternespiimas 7%. Rasvhapetest 65–75% on küllastunud, 4–5% polüküllastumata ja 24-28% monoküllastumata (valdavalt palmitiin- ja oleiinhape).

Hormoonid 
Ternespiim sisaldab ka hormoone, mis on näiteks kasvuhormoon, prolaktiin, somatostatiin, türoksiin jne.

Viited 

Piimatooted