Pandeemiaprognoosid ja ettevalmistused enne COVID-19 pandeemiat

Pandeemiate planeerimine ja nendeks valmistumine on toimunud riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides. Maailma Terviseorganisatsioon koostab soovitusi ja suuniseid, kuigi puudub püsiv mehhanism, et vaadata üle riikide valmisolekut epideemiateks ja nende kiirreageerimisvõimet. Riiklik tegevus sõltub riikide valitsustest. Aastatel 2005-2006, enne 2009. aasta seagripipandeemiat ja sellele järgnenud kümne aasta jooksul haldasid Ameerika Ühendriikide, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi ja teiste riikide valitsused strateegilisi tervishoiutehnika varusid, kuid pärast 2009. aasta pandeemiat vähendasid nad sageli varusid, et vähendada kulusid.

2018. aasta juunis avaldatud ülevaates öeldi, et pandeemiaplaanid olid kõikjal ebapiisavad, sest looduslikud viirused võivad tekkida üle 50% suremusega, kuid tervishoiutöötajad ja poliitikakujundajad planeerisid nii, nagu ei ületaks pandeemia kunagi 1918. aasta Hispaania gripipandeemia 2,5% suremuse määra. Koroonapandeemiale eelnenud aastatel korraldasid mitmed valitsused näidisõppusi (sealhulgas Crimson Contagion), mis tõestasid, et enamik riike on selleks liiga vähe ette valmistatud. Ei valitsused ega suurettevõtted ei võtnud meetmeid. Mitmetes aruannetes rõhutati riikide valitsuste suutmatust õppida varasematest haiguspuhangutest, epideemiatest ja pandeemiatest. The Lancet'i peatoimetaja Richard Horton kirjeldas "ülemaailmset reageerimist SARS-CoV-2-le [kui] suurima teaduspoliitika ebaõnnestumist viimase põlvkonna jooksul".

Varajased haiguspuhangud Hubeis, Itaalias ja Hispaanias näitasid, et mitme jõuka riigi tervishoiusüsteemid olid ülekoormatud. Arenguriikides, kus on nõrgem meditsiiniline infrastruktuur, intensiivravi voodite seadmed ja muud meditsiinilised vajadused, eeldati, et puudujäägid tekivad varem.

Rahvusvaheline 

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) ja Maailmapank hoiatasid pandeemiariski eest kogu 2000. ja 2010. aastate jooksul, eriti pärast 2002-2004. aasta SARSi puhangut. Ülemaailmne valmisoleku järelevalvenõukogu avaldas oma esimese aruande 2019. aasta lõpus. Ka eraalgatused tõstsid teadlikkust pandeemiaohust ja vajadusest parema valmisoleku järele. 2018. aastal võttis WHO kasutusele termini "Haigus X", mis "tähistab teadmist, et tõsine rahvusvaheline epideemia võib olla põhjustatud patogeenist, mida praegu ei ole teada, et põhjustada inimeste haigusi", et suunata teadus- ja arendustegevus järgmise, hetkel tundmatu pandeemia tõenäolistele kandidaatidele.

Rahvusvaheline lõhestatus ja sobiva koostöö puudumine piirasid valmisolekut. WHO gripipandeemiaks valmisoleku projektile oli kahe aasta jooksul ette nähtud 39 miljonit USA dollarit WHO 2020-2021. aasta 4. miljardi USA dollari suurusest eelarvest.

Mitmed organisatsioonid on juba aastaid tegelenud maailma ettevalmistamisega epideemiateks ja pandeemiateks. Nende hulgas on Epidemiaks valmisoleku uuenduste koalitsioon, mille asutajateks on Bill & Melinda Gatesi fond, Wellcome Trust ja Euroopa Komisjon. Alates 2017. aastast on koalitsioon püüdnud koostada platvormipõhist lähenemist tekkivate epideemiate, näiteks COVID-19, käsitlemiseks, mis võimaldaks kiiret vaktsiinide väljatöötamist ja immuunsusuuringuid vastuseks puhangutele.

Riigid

Prantsusmaa 

Pärast hoiatusi ja suuremat valmisolekut 2000. aastatel viis 2009. aasta seagripipandeemia lääneriikide seas kiirete pandeemiavastaste reaktsioonideni. H1N1/09 viirusetüvi, millel olid kerged sümptomid ja vähene letaalsus, tõi lõpuks kaasa tagasilöögi avaliku sektori liigse reageerimise, kulutuste ja 2009. aasta gripivaktsiini kõrge maksumuse tõttu. Järgnevatel aastatel ei uuendatud süstemaatiliselt riiklikke strateegilisi meditsiinivarusid. Prantsusmaal kritiseeriti laialdaselt tervishoiuminister Roselyne Bachelot' vastutusel tehtud 382 miljoni euro suurust maskide, vaktsiinide jm H1N1-ga seotud ostu.

Prantsusmaa tervishoiuasutused otsustasid 2011. aastal oma varusid mitte täiendada, et vähendada soetamis- ja ladustamiskulusid ning toetuda rohkem Hiinast pärit tarnetele ja just-in-time logistikale ning jagada vastutus vabatahtlikkuse alusel eraettevõtetele. Prantsusmaa strateegiline varu vähenes selle aja jooksul miljardilt kirurgilise maski ja 600 miljonilt FFP2 maskilt 2010. aastal vastavalt 150 miljonile ja nullile 2020. aasta alguses.

Ühendkuningriik 

Ühendkuningriigi riiklik tervishoiuteenistus (NHS) on alates 2007. aasta H5N1-gripipuhangust ("linnugripp") teinud gripilaadsete pandeemiate simulatsioone. Russell King, NHSi vastupidavusjuht, ütles toona, et "kabinetiamet oli tuvastanud isikukaitsevahendite kättesaadavuse ja levitamise kui pandeemia korral kitsaskoha".

Harjutus Cygnus oli kolmepäevane simulatsiooniharjutus, mille NHS England viis 2016. aasta oktoobris läbi, et hinnata hüpoteetilise H2N2-gripipandeemia mõju Ühendkuningriigile. Selle viis läbi tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande ministeeriumi esindav Public Health England. Osales kaksteist valitsusasutust Šotimaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal ning kohalikud vastupanuvõimefoorumid (LRF). Kolmepäevase simulatsiooni käigus osales rohkem kui 950 töötajat nendest organisatsioonidest, vanglatest ja kohalikust või keskvalitsusest ning testiti nende võimet tulla toime suure meditsiinilise stressi olukorras. Osalejad paigutati pandeemia seitsmendale nädalale - kriisi tipphetkele, mil on suurim nõudlus tervishoiuteenuste järele. Selles etapis oli hinnanguliselt 50% elanikkonnast nakatunud ja ligi 400 000 inimest oli surnud. Hüpoteetiline olukord oli selline, et vaktsiin oli valmistatud ja ostetud, kuid seda ei olnud veel Ühendkuningriiki toimetatud. Haigla- ja sotsiaalhoolekandeametnikud pidid välja töötama hädaolukorra lahendamise plaanid, mis haldavad ressursside koormust, samas kui valitsuse ametnikud olid avatud kiiret otsustamist nõudvatele olukordadele. Olukorra realistlikumaks muutmiseks toimusid COBRA-kohtumised ministrite ja ametnike vahel. Fiktiivsete ajakohastuste andmiseks kasutati simuleeritud uudisteagentuure ja sotsiaalmeediat. Ühendkuningriigi pandeemiaks valmisoleku veebisaidil avaldatud valitsuse avalduses märgiti, et õppuse eesmärk ei olnud tulla toime tulevaste eri liiki pandeemiate haldamisega ega määrata kindlaks, milliseid meetmeid tuleks võtta, et vältida laialdast levikut.

Õppuse tulemused näitasid, et pandeemia põhjustab riigi tervishoiusüsteemi kokkuvarisemist ressursside puudumise tõttu, kusjuures toonane peaarst Sally Davies teatas, et tõsisteks probleemideks on meditsiiniliste ventilaatorite puudumine ja surnukehade kõrvaldamise logistika. Õppuse täielikud tulemused olid algselt salastatud, kuid hiljem avalikustati need pärast avalikku uurimist ja survet. Novembris 2020 teatas Ühendkuningriigi valitsus, et kõiki tuvastatud õppetunde on vastavalt arutatud ja neid on pandeemiaks valmisoleku plaanides asjakohaselt arvesse võetud.

The Daily Telegraph teatas, et üks valitsuse allikas ütles, et simulatsiooni tulemused olid "liiga hirmuäratavad", et neid avalikustada. The Telegraphi sõnul andis õppus alust arvata, et sarnase epideemia korral oleks parim lahendus "karjaimmuunsus". Hiljem avaldas Briti ajaleht The Guardian osalise aruande tulemuste kohta, mis tõi kaasa avaliku rahulolematuse selle üle, kuidas seda hallati. 2020. aasta mais ütles The Guardianile antud intervjuus Ühendkuningriigi ühe suurima eraõigusliku hooldekoduettevõtte Care England tegevjuht Martin Green, et valitsus ei olnud varem hoiatanud eraõiguslikke tervishoiusektoreid suutlikkuse puudumise eest pandeemia korral.

Harjutus Alice oli 2016. aasta Briti MERS-koronaviiruse pandeemia modelleerimisõppus, milles osalesid Public Health Englandi ning tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande ministeeriumi ametnikud. Moosa Qureshi, haigla konsultant, kes sai 2021. aastal varem avalikustamata teavet Alice'i kohta, ütles, et õppus "oleks pidanud meid ette valmistama viiruseks, mille inkubatsiooniaeg on pikem kui gripi, mis võib saastunud pindadel elada palju kauem kui gripp, mis nõuab tervishoiutöötajate kõrgetasemelist kaitset ja mille vastu ei saa vaktsineerida enne teist laineperioodi. See oleks pidanud kaasa tooma gripistrateegiast erinevad strateegiad isikukaitsevahendite ja karantiini osas."

The Lancet'i peatoimetaja Richard Horton oletas, et majandussäästupoliitika mängis rolli selles, et Ühendkuningriik "ei suutnud 2002-2004 SARSi puhangu õppetunde rakendada" ja et Ühendkuningriik oli COVID-19 pandeemiaks "halvasti ette valmistatud". The Guardian'i uuringus märgiti, et erastamine ja kärped, samuti valitsuse tuginemine eraettevõtjatele COVID-19 pandeemia ajal oli Inglismaa viirusele "avatud": "infrastruktuur, mis oli kunagi olemas rahvatervise kriisidele reageerimiseks, oli hiljutiste konservatiivsete valitsuste kehtestatud poliitika tõttu purunenud ja mõnes kohas hävitatud, kusjuures mõned muudatused ulatuvad tagasi kuni leiboristide võimuaastateni."

Ameerika Ühendriigid 

Vastavalt ülemaailmsele terviseohutuse indeksile, mis on Ameerika-Britannia hinnang, mis reastab 195 riigi terviseohutuse võimekust, oli USA 2020. aastal "kõige paremini ettevalmistatud" riik need hinnangud põhinevad kuuel kategoorial. Peamised kategooriad, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga, on järgmised: Kiire reageerimine, tervishoiusüsteem ja ennetamine. Hoolimata sellest hinnangust ei suutnud Ameerika Ühendriigid valmistada ette kriitilisi varusid, mida nad planeerimisõppuste kohaselt vajaksid, ning ei järginud oma planeerimisdokumente COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete rakendamisel.

Ülemaailmseid pandeemiaid ennustavad aruanded 

Ameerika Ühendriigid on oma ajaloo jooksul kannatanud pandeemiate ja epideemiate all, sealhulgas 1918. aasta Hispaania gripp, mille hinnanguline ohvrite arv oli 550 000, 1957. aasta Aasia gripp, mille hinnanguline ohvrite arv oli 70 000, ja 1968. aasta Hongkongi gripp, mille hinnanguline ohvrite arv oli 100 000. Viimane pandeemia enne COVID-19 oli 2009. aasta seagripipandeemia, mis nõudis ligikaudu ühe aasta jooksul rohkem kui 12 000 ameeriklase elu ja veel 270 000 inimese haiglaravi.

Ameerika Ühendriikide luurekogukond ütles oma 2017. ja 2018. aasta ülemaailmse ohu hindamise aastaaruandes, et kui sellega seotud koronaviirus "omandaks tõhusa inimeselt inimesele ülekanduvuse", oleks sellel "pandeemiapotentsiaal". 2018. aasta ülemaailmses ohuhinnangus öeldi ka, et uut tüüpi mikroobid, mis on "inimestevaheliselt kergesti ülekantavad", on endiselt "suur oht". Samuti hoiatati 2019. aasta ülemaailmses ohuhinnangus, et "Ameerika Ühendriigid ja maailm jäävad haavatavaks järgmise gripipandeemia või nakkushaiguse ulatusliku puhangu suhtes, mis võib põhjustada massilist surma ja invaliidsust, mõjutada tõsiselt maailmamajandust, koormata rahvusvahelisi ressursse ja suurendada Ameerika Ühendriikidele suunatud toetustaotlusi".

Ajakohastatud kavad ja suunised 

USA valitsus ajakohastas oma pandeemiaplaani ja avalikke suuniseid 2017. aasta aprillis. 2017. aasta jaanuaris oli see ajakohastanud oma hinnangut ressursside puudujäägi kohta ja loetelu küsimustest, mida USA valitsus peaks kaaluma (nn mängukava). Plaan ja suunised olid avalikud. Ressursside hinnang ja küsimuste loetelu ei olnud avalikud, kuigi need ei olnud salastatud ja ajakirjanikud on need kätte saanud ja avalikustanud.

Sõjaväe hinnangus ressursside puudujääkide kohta 2017. aasta jaanuaris märgiti "Puudujäägid ja haavatavused... infrastruktuuri ja isikukaitsevahendite puudumine... ja piiratud laboratoorsed kinnituskatsed...". Meditsiinisüsteemid võivad olla ülekoormatud patsientide arvu järsu suurenemise tõttu. Ka personali kättesaadavus võib olla piiratud, kui meditsiinitöötajad nakatuvad." George W. Bushi valitsemise viimasel aastal hindas Biomedical Advanced Research and Development Authority (tervishoiu- ja tervishoiuteenuste ministeeriumi osakond), et mõõduka gripipandeemia korral oleks vaja 70 000 täiendavat masinat [ventilaatorit]".

Probleemide loetelu ehk mängukiri hõlmas nii tavatingimusi kui ka pandeemiatingimusi. Normaaltingimustes ei käsitletud hädaolukorras kasutatavate varude hindamist ja kogumist. Ameerika Ühendriikides; strateegilise riikliku varu 2009. aasta gripipandeemia vastu kasutatud maskide varusid ei täiendanud ei Obama administratsioon ega ka Trumpi administratsioon.

2017. aasta suunistes märgitakse, et 2009. aasta H1N1pdm09 seagripiviiruse vastu mõeldud vaktsiin kulus kaheksa kuud, enne kui see oli 2009. aasta lõpus levitamiseks kättesaadav. 2003. aasta SARS-viiruse vaktsiini väljatöötamine võttis 13 aastat ja see oli valmis inimkatseteks 2016. aastal, mida ei ole veel toimunud. Vaktsiini väljatöötamine 2009. aasta MERS-viiruse vastu võttis kümme aastat ja sellega alustati inimkatsetusi 2019. aastal. Sellegipoolest öeldi suunistes, et järgmise pandeemia vaktsiini väljatöötamiseks ja levitamiseks on vaja vaid kuus kuud, teatades koolidele ja lasteaedadele, et nad võivad selle aja jooksul sulgeda. Samas öeldi suunistes ettevõtjatele, et nad peaksid koolide sulgemisega arvestama vaid kuni kaks nädalat, öeldes, et töötajad võivad olla sunnitud kaks nädalat koos lastega kodus olema.

Suunistes ei oodatud ettevõtete sulgemist, kuigi uuringud olid juba ammu ennustanud 80% langust kunsti, meelelahutuse ja vaba aja veetmise valdkonnas ning 5-10% langust muus majandustegevuses aasta jooksul, kusjuures tippkuudel on langus veelgi suurem. Pandeemiaks valmistumise uuringutes ei käsitletud valitsuse meetmeid ettevõtete abistamiseks ega taastumise teed.

Suunistes eeldati, et "pandeemia ajal võib nakkus kohalikus piirkonnas kesta umbes kuus kuni kaheksa nädalat".

2017. aasta suunistes loetleti meetmeid, mis võiksid toimuda, kuni haigete inimeste vabatahtliku koduse isolatsiooni ja nende kontaktide vabatahtliku koduse karantiinini kuni kolmeks päevaks. Ettevõtete sulgemist või inimeste kojujäämise korraldamist ei arutatud ega planeeritud, mis võib selgitada ametnike viivitusi kojujäämise korralduste üle otsustamisel 2020. aasta COVID-19 pandeemia puhul ning ettevalmistuse puudumist, et eristada mittevajalikke töötajaid olulistest töötajatest ja kaitsta olulisi töötajaid. 1918. aasta gripipandeemia ajal sulgesid paljud linnad vähemalt baarid kuni kuueks nädalaks ning enamikus linnades oli haigete ja nende kontaktisikute kohustuslik isolatsioon ja karantiin. Kõige rangemate sulgemistega linnad taastusid majanduslikult kõige paremini. 

Suunistes öeldi ettevõtetele, et nad peaksid olema valmis hoidma töötajad üksteisest 3 jalga eemal, kuigi suunistes öeldi, et köha ja aevastamine võib saata viirused 6 jalga. Uuringud näitavad, et aevastamine võib saata tilkasid 27 meetri kaugusele ja need võivad jääda ventilatsioonisüsteemidesse.  Suunistes ei arvestatud klientide või nende ja töötajate vahelisi vahemaid.

Alates külma sõja lõpust on Venemaa viinud valeinformatsioonikampaaniaid, et suurendada usaldamatust rahvaterviseasutuste vastu ning väita, et AIDSi pandeemia, 2009. aasta seagripipandeemia, Ebola puhangud ja COVID-19 pandeemia olid Ameerika loodud biorelvad.

Ümberkorraldused ja lahkumised 

2018. aasta mais korraldas riikliku julgeoleku nõunik John Bolton Ameerika Ühendriikide täitevvõimu riikliku julgeolekunõukogu (NSC) ümber, ühendades suures osas ülemaailmse terviseohutuse ja biokaitse eest vastutava rühma - mille Obama administratsioon asutas pärast 2014. aasta ebolaepideemiat - suuremaks rühmaks, mis vastutab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja biokaitse eest. Koos ümberkorraldamisega lahkus ülemaailmse terviseohutuse ja biokaitse rühma juht kontradmiral Timothy Ziemer, kes läks teise föderaalasutusse, samas kui Tim Morrisonist sai ühendatud rühma juht. Selle ümberkorraldamise kriitikud nimetasid seda pandeemiaks valmisoleku rühma "laialisaatmiseks".

Pärast koronaviiruse puhangut küsisid ajakirjanikud korduvalt Trumpilt selle reorganiseerimise kohta ja Trump andis vastuolulisi vastuseid. Kui 6. märtsil 2020 küsiti pressibriifingul, kas ta "vaatab uuesti läbi" 2018. aasta otsuse, et pandeemiaks valmisoleku büroo ei ole, vihjas Trump, et ümberkorraldamine oli tol ajal mõistlik valik, sest "sa ei saa kunagi arvata, et [pandeemia] juhtub ... kes oleks arvanud, et meil üldse on see teema?". Kui PBS NewsHouri Valge Maja korrespondent Yamiche Alcindor küsis 13. märtsil, kas ümberkorraldamine oli takistanud valitsuse reageerimist koronaviiruse puhangule, sõimas Trump teda "vastiku küsimuse" esitamise eest ja lisas: "Ma ei teinud seda ... Lagundamine, ei, ma ei tea sellest midagi ... See on administratsioon, võib-olla nad teevad seda, lasevad inimestel minna ... sellised asjad juhtuvad." 1. aprillil alustas Fox Newsi ajakirjanik John Roberts küsimust, öeldes: "Te vabanesite riikliku julgeolekunõukogu pandeemiakabinetist", ja Trump vastas: "Me ei teinud seda," nimetades väidet neli korda "valeks", kuid ei täpsustanud seda lähemalt. Alates 2020. aasta juulist kavatses administratsioon luua uue pandeemiaks valmisoleku büroo välisministeeriumi juurde.

Samuti lahkus 2018. aastal administratsioonist sisejulgeoleku nõunik Tom Bossert, väidetavalt Boltoni palvel. Bossert oli aidanud luua Trumpi administratsiooni biokaitsekavasid ning tema ülesanne oli koordineerida valitsuse reageerimist bioloogilise kriisi korral. Bosserti järeltulija Doug Fears ja Fearsi järeltulija Peter J. Brown võtsid üle DHSi biokaitsealased kohustused. Bloomberg News teatas 2020. aasta jaanuaris, et biokaitse oli selleks ajaks "vähem silmapaistev" osa sisejulgeoleku nõuniku ülesannetest. Teise lahkumise puhul lahkus 2019. aasta märtsis oma ametikohalt Luciana Borio, kes oli riikliku julgeolekunõukogu meditsiini- ja biokaitsevalmiduse direktor. Washington Post teatas 2020. aasta märtsis, et Valge Maja ei kinnitanud Borio asendaja isikut.

Reuters teatas 2020. aasta märtsis, et Trumpi administratsioon oli koronaviiruse puhkemisele eelnenud aastatel vähendanud järsult USA CDC Pekingi kontoris töötavate töötajate arvu 47-lt 14-le. Reutersi andmetel oli üks 2019. aasta juulis kaotatud töötajatest Hiina väliepidemioloogide koolitamine, et reageerida haiguspuhangutele nende levikualadel. Trump väitis, et raport koolitajate koondamise kohta oli "100% vale", kuid USA CDC tunnistas, et raport vastab tõele. Trumpi administratsioon kinnitas ka, et ta sulges riikliku teadusfondi (NSF) ja USA rahvusvahelise arenguagentuuri (USAID) Pekingi bürood; neid büroosid oli mõlemas mehitanud üks USA ametnik. Lisaks tunnistas Trumpi administratsioon, et on kaotanud ühe juhtiva ametikoha USA põllumajandusministeeriumi Pekingi kontorist; Reuters teatas, et see ametikoht jälgis loomahaiguste seireprogrammi.

Trumpi administratsioon lõpetas ka Hiina pandeemia varajase hoiatamise programmi PREDICT rahastamise, mis koolitas ja toetas 60 välislabori töötajaid, kusjuures välitöö lõpetatakse 2019. aasta septembris. Võimalike pandeemiate tuvastamisega tegelevad teadlased olid juba niigi liialt ülekoormatud ja hõredad.

Püüdlused maskide ja ventilaatorite varustuse parandamiseks 

Alates 2015. aastast on föderaalvalitsus kulutanud 9. miljonit dollarit kahele projektile, et vältida maskide puudust, kuid loobus mõlemast projektist enne lõpetamist. Teine BARDA leping sõlmiti Albuquerque'i Applied Research Associates'iga, et töötada välja N95-klassi maski, mida saaks hädaolukordades uuesti kasutada ilma tõhususe vähenemiseta. Kuigi föderaalsetes aruannetes oli sellist projekti nõutud juba 2006. aastast alates, allkirjastati ARA leping alles 2017. aastal ja jäeti 15-kuuline valmimistähtaeg vahele, mille tulemusel jõudis 2020. aasta pandeemia Ameerika Ühendriikidesse enne, kui disain oli valmis.

Varasemad hingamisteede epideemiad ja valitsuse planeerimine viitasid vajadusele ventilaatorite varu järele, mida vähem koolitatud meditsiinipersonalil oleks lihtsam kasutada. BARDA projekt Aura esitas 2008. aastal pakkumiskutse, mille eesmärk oli saada FDA heakskiit 2010. või 2011. aastal. Leping kuni 40 000 ventilaatori tootmiseks sõlmiti väikese ventilaatoritootja Newport Medical Instrumentsiga, mille sihthind oli 3000 dollarit, mis on palju madalam kui keerulisemate, üle 10 000 dollari maksvate masinate hind, ja see tootis prototüüpe, mille FDA heakskiitmise eesmärk oli 2013. aastal. Covidien ostis NMI ja pärast seda, kui ta taotles projekti lõpuleviimiseks rohkem raha (mis tõstis kogumaksumuse umbes 8 miljoni dollarini), palus valitsusel leping tühistada, öeldes, et see ei ole kasumlik. Valitsus sõlmis 2014. aastal uue 13. miljoni dollari suuruse lepingu Philipsiga. Juulis 2019 sai Trilogy Evo Universali disain FDA heakskiidu. Valitsus tellis 2019. aasta septembris 10 000 ventilaatorit, kusjuures esimesed tarned pidid toimuma 2020. aasta keskpaigaks ja kõigi 10 000 tarnimise tähtaeg 2022. aastaks. Hoolimata epideemia algusest detsembris, ettevõtte võimest toota piisavalt, et täita kogu tellimus, ja valitsuse võimest sundida kiiremat tootmist, jõudis valitsus Philipsiga kokkuleppele kiirendatud tarnimise osas alles 10. märtsil 2020. aastal. Märtsi keskpaigaks oli vajadus täiendavate ventilaatorite järele muutunud otseseks ning isegi valitsuse lepingute puudumisel teatasid teised tootjad plaanidest toota palju kümneid tuhandeid. Vahepeal oli Philips müünud kommertsversiooni Trilogy Evo palju kõrgema hinnaga, nii et 15. märtsi seisuga oli strateegilises riiklikus varus vaid 12 700.

Võrreldes pandeemia jaoks soovitatud varustuse jaoks kulutatud väikese summaga, oli strateegiline riiklik varu kulutanud miljardeid dollareid, et luua ja ladustada vaktsiini Siberi katku vastu ning piisavalt rõugete vaktsiini kogu riigi jaoks.

Võimalikud reageerimisstrateegiad 

2016. aastal esitas NSC pandeemiastrateegiad ja soovitused, sealhulgas kiire tegutsemine võimalike haiguspuhangute täielikuks avastamiseks, täiendava rahastamise tagamine, kaitsetootmise seaduse kasutamise kaalumine ja tervishoiutöötajatele piisava kaitsevarustuse kättesaadavuse tagamine. Trumpi administratsioonile tehti sellest 2017. aastal ettekanne, kuid keeldus selle ametlikuks poliitikaks muutmisest.

Vaata ka 
 HERA

Välislingid

Meditsiiniajakirjad 

 Coronavirus: News and Resources, BMJ Publishing Group
 Novel Coronavirus Information Center, Elsevier
 Coronavirus Disease 2019 (COVID-19), JAMA

Koroonapandeemia