Izjumi veresaun

15. septembril 2022, pärast seda kui Ukraina väed vallutasid Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse Izjumi tagasi, leiti linna lähedalt metsast mitu massihauda kus oli vähemalt 440 surnukeha. Haudades olid inimeste surnukehad, kelle Venemaa väed tapsid. Ukraina valitsus usub, et lahingus Izjumi ja sellele järgnenud Venemaa okupatsiooni ajal sai surma üle 1000 inimese. 

Ukraina uurijate sõnul avastati ühest paigast 447 surnukeha, sealhulgas 414 tsiviilisiku surnukeha (215 meest, 194 naist, 5 last) ja 22 sõjaväelast. Enamikul hukkunutel olid vägivaldse surma tunnused ja 30-l olid jäljed piinamisest ja hukkamisest, sealhulgas köied kaelas, seotud käed, jäsemete murd ja suguelundite amputatsioon; teised võisid olla surnud pommirünnakute ja tervishoiuteenuste puudumise tõttu.

26. septembril ütles Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi, et leiti veel kaks ühishauda "sadade inimestega".

Taust

Pärast 24. veebruaril 2022 Venemaa sissetungi algust Ukrainasse algas 2022. aasta märtsis lahing Izjumi linna kontrolli pärast. Linn on tähtis transpordisõlm ja Venemaa sõjavägi tahtis Izjumi vallutada, et nende väed Harkivi oblastis saaksid ühenduse Donbassi piirkonnas olevate vägedega. 1. aprillil kinnitas Ukraina sõjavägi, et Izjum on Venemaa kontrolli all.

Pärast Ukraina vasturünnaku algust augusti lõpus Hersonis alustasid Ukraina väed samaaegset vasturünnakut septembri alguses riigi kirdeosas Harkivi oblastis. Pärast ootamatut tungimist sügavale Venemaa liinidesse sai Ukraina 9. septembriks tagasi sadu ruutkilomeetreid territooriumi. 10. septembril 2022 vallutasid Ukraina väed linna Harkivi vastupealetungi käigus tagasi.

Raportid

15. septembril 2022, pärast Vene vägede Harkivi vastupealetungi käigus linnast välja tõrjumist, leiti Izjumi lähedalt metsast suur hulk enamasti märgistamata haudu. Puude keskel oli sadu lihtsate puuristidega haudu, enamik neist oli tähistatud ainult numbritega, samal ajal kui ühel suuremal haual oli marker, mis ütles, et see sisaldab vähemalt 17 Ukraina sõduri surnukeha. 16. septembriks olid uurijad avastanud enam kui 445 hauda nii tsiviilisikute kui ka sõdurite haudadest, kusjuures osa kohtade tuvastamisest ja asukohast aitas kaasa kohaliku matusebüroo juht Tamara Volodõmõrovna. Volodõmõrovna oli saanud okupatsioonivägedelt korralduse märkida hauad ainult numbritega ning märkida nii numbrid kui ka isikute nimed päevikusse.

Kohalikud tuletõrjujad kutsuti aitama inimsäilmeid kohapealt välja tooma. Üks neist teatas, et pärast surnukeha väljakaevamist peetakse vaikusehetk, enne kui säilmeid kiiresti uuritakse omaduste või esemete tuvastamiseks. Seejärel pannakse need kotti ja transporditakse täpsema kohtuekspertiisi jaoks surnukuuri.

Väikese osa inimohvritest põhjustas suurtükituli ja tervishoiu puudumine. Ametivõimude sõnul olid mõne surnukeha käed selja taha seotud ja neil olid piinamise tunnused. Harkivi oblasti kuberner Oleh Sõnjehubov ütles:

"Täna välja kaevatud surnukehadest oli 99 protsendil vägivaldse surma tunnused. Seal on mitu surnukeha, kelle käed on selja taha seotud ja üks inimene on maetud köis ümber kaela. Ilmselgelt neid inimesi piinati ja hukati. Maetute hulgas oon ka lapsi."

Okupatsiooni üle elanud elanikud ütlesid, et venelased võtsid sihikule konkreetseid isikuid ja neil olid juba nimekirjad nendest kohalikest, kes olid sõjaväes, sõjaväelaste perekondadest või inimestest, kes olid aastatel 2014–2022 toimunud Donbassi sõja veteranid. Samuti ütlesid nad, et ohvreid valides terroriseerisid nad linnaelanikke alasti läbiotsimistega avalikult tänaval. Volodõmõrovna ütles, et tal oli lubatud matta territoriaalkaitse liikmeid ja mõningaid sõdureid, kuid enamikku Ukraina sõdurite ohvreid tal ei lubatud matta ja ta ei teadnud, kus surnukehad asuvad.

Uurimine

ÜRO teatas, et saadab Izjumi jälgijad.

Ukraina uurijate andmetel avastati 447 surnukeha: 414 tsiviilisiku surnukeha (215 meest, 194 naist, 5 last), 22 sõjaväelast ja 11 surnukeha, kelle sugu ei olnud 23. septembri seisuga veel kindlaks tehtud. Enamikul hukkunutel olid vägivaldse surma tunnused ning 30-l olid jäljed piinamisest ja hukkamisest, sealhulgas köied kaelas, seotud käed, jäsemete murd ja suguelundite amputatsioon.

Reaktsioonid
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi võrdles avastust Butša veresaunaga, kui ametnikud alustasid kohtuekspertiisi uurimist. Sündmuskohal töötavad inimesed on protsessist ja emotsioonidest jagu saanud ning üks ütles ajakirjanikele, et usutavasti vajavad nad tulevikus vaimse tervise abi, kuna töö jääb nendega igaveseks.

Venemaa vastas massilise desinformatsiooni kampaaniaga sotsiaalmeedias, mille eesmärk oli diskrediteerida leide kui "lääne väljamõeldisi" või väita, et tapetud tsiviilisikud olid tegelikult Ukraina sõdurid. Kui ajakirjanikud küsisid Zelenskõi väidete kohta, väitis Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov, et nii Izjumi kui ka Butša veresaun on "valed".

Hispaania välisministeerium "mõistis veresauna hukka" ametlikus avalduses ning kutsus üles austama rahvusvahelist humanitaarõigust ja uurima toimepandud kuritegusid. Prantsusmaa president Emmanuel Macron mõistis hukka Venemaa okupatsiooni ajal toime pandud Izjumi julmused. John Kirby Valge Maja riiklikust julgeolekunõukogust ütles, et "kahjuks vastab see puudusele ja jõhkrusele, mida Venemaa relvajõud juhivad sõda Ukraina ja Ukraina rahva vastu."

Kardinal Konrad Krajewski sõitis Zaporižžjasse, kuhu ta oli toimetanud humanitaarabi, et ühineda Harkivi-Zaporižžja piiskopkonna piiskopi Pavlo Hontšarukiga, et esitada palveid lahkunute ja tööliste eest.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Sõjakuriteod Venemaa sissetungil Ukrainasse