Aravaki keeled

Aravaki keeled on keeled, mis kuuluvad Aravaki keelkonda. Aravaki keeli räägitakse tänapäeval Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, ent on ajalooliselt kõneldud ka Antillidel ning Mehhiko lahe saartel. Keelkond on ohustatud, 20. sajandil suri välja umbes 30 keelt. Kõnelejate hulk oli 1999. aastal Alexandra Y. Aikhenvaldi antud hinnangu kohaselt 500 000-530 000.

Aravaki keelkond arvatakse Andi-ekvaatori suurhõimkonda ekvaatori hõimkonda.

Ajalugu

Minevikus räägiti aravaki keeli laial alal, mis ulatus Florida poolsaarest üle Antillide Paraguay ning Argentina piirini. Aravakke võib jagada Antillide aravakkideks ning mandriaravakkideks, kelle kultuurid ning keeled on erinevad.

Ohustatus
Ainuüksi 20. sajandil suri välja umbes 30 keelt, nende seas kaifana ning mandavaka keel. Suure tõenäosusega on välja surnud ka parauhano keel ning tšamikuro keel, väljasuremisohus on bare, tariana, kabijari, mavajana ning baure keel. UNESCO klassifikatsiooni alusel on kõik teised keelkonna keeled hävimisohus või ohustatud. Enim jätkusuutlikkuse märke ilmutab garifuna keel, ent ka selle tulevik on pikemas perspektiivis ebakindel.

Aravaki keeled tänapäeval
Enim kõnelejaid on tänapäeval vajuu keelel Colombias (52 000), trinitario (üle 15 000) ja baure keelel (4500) Boliivias ning ašeninka (41 000) ja matšigenga keelel Peruus. Teiste allikate kohaselt on baure keelel kõnelejaid äärmiselt vähe.

Viited