2022. aasta kirde-Ukraina ja Venemaa piirilahingud

2022. aasta kirde-Ukraina ja Venemaa piirilahingud on piirilahingute jada piki Venemaa-Ukraina piiri 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Need said alguse 6. aprillil 2022, kui Ukraina relvajõud ründasid Kurski oblastit miinipildujate ja mitmikraketiheitjaga. Ukraina ametnikud teatasid, et piiriülesed rünnakud toimuvad iga päev. Pärast suurema osa Harkivi oblasti vabastamist 2022. aasta Harkivi vastupealetungi tulemusena tõusis septembrist rindejooneks ka Belgorodi ja Harkivi oblasti vaheline Vene-Ukraina piirilõik.

Taust
4. aprilliks olid Vene väed Sumõ oblastist taganenud pärast Venemaa pealetungi ebaõnnestumist Kiievi suunas, kuid piiriülene pommitamine siiski jätkus.

Intsidendid

Aprill 2022
Kurski oblasti kuberner teatas, et 6. aprillil pommitati Sudža rajoonis asuvat piiripunkti, mida väidetavalt korraldasid Ukraina väed. 9. aprillil teatati, et tulistati veel üks piiripunkt, seekord Jelizavetovkas.

Ukraina ametnike sõnul pommitasid Vene väed Venemaa-Ukraina piiril, kahjustades tõsiselt 2 küla. Vene asulast Gorodištšest lasti välja üle 30 suurtüki.

Mai 2022
Vene väed alustasid 8. mail raketiheitjatega üle Šostka piirkonna pommitama, hävitades juudi kalmistu.

12. mail hukkus pommitamise tõttu tsiviilisik. 13. mail tulistas Venemaa juhitamata õhurakettidega piiriküla Šostka piirkonda.

Pommitamise jätkudes alistasid Vene väed mõned Ukraina piirivalve elemendid ja sisenesid 16. mail Šostka piirkonda. Võitlused kestsid kuni 17. maini, mil Vene väed taganesid.

17. mail 2022 tabas Vene õhujõudude õhurünnak Desna kasarmuid Desnas, hukkus 87 inimest.

21. mail tabasid Kutšerivka piiriasulale 6 Vene õhulööki ja suurtükiväge.

Venemaa õhujõudude lennukid ründasid kahte Šostka küla 24. mail.

28. mail võtsid Vene sõjalennukid sihikule Ukraina piiri ja asusid piiri tulistama miinipildujatest Venemaal asuvast Trojebortnoje külast.

Vene väed kasutasid 30. mail Šostka rajooni piiriäärsetes külades fletšette. Fletšette kasutati varem tsiviilisikute tapmiseks Butšas lahingu ajal sõja alguses. Vene väed pommitasid öö läbi küla. Kyiv Independenti andmetel pommitasid Vene väed piiril üle 20 korra Venemaal asuvast Zjornovo külast.

Juuni 2022
4. juunil hävitasid Vene lennukid Mõkolajivka paikkonna kuue raketiga. Kolm tundi hiljem toimus Sumõ oblastis Velõka Põsarivka rajoonis plahvatus. Pommitamisest teatati ka Tšernihivi oblastis Novhorodi-Siverski rajoonis.

8. juunil hävitasid Vene väed Venemaa Trojebortnoje piiripunktist pärit Ukraina piirikontrolli hoone.

Vene väed pommitasid 10. juunil 7 korda. Suurtükituld lasti Brjanski oblastist Zjornovost ja Stratševost. Sumõ ja Tšernihivi oblastis hävitati umbes neli küla.

Vene väed pommitasid 19. juunil miinipildujatest Sumõ oblasti Seredõna-Buda linna. Tekkis tohutu tulekahju ja elanikud pidid linnast evakueerima.

Vene väed pommitasid 25. juunil Valgevenest rakette Tšernihivi oblastis Desna linna. Pommitati umbes 20 raketiga.

Üks inimene sai surma ja üks vigastada, kui Vene väed pommitasid 26. juunil Sumõ oblastis Junakivka, Bilopillja, Krasnopillja ja Šalõhõne pihta. Umbes 150 mürsku lasti välja, Krasnopillja kannatas kõige rohkem, Žõvõtskõi sõnul see hävitati.

27. juunil teatas kuberner Dmõtro Žõvõtskõi, et venelased ründasid Krasnopillja ja Bilopillja hromadat, vigastades ühte inimest.

Laske kuuldi Krasnopilljas, Velõka Põsarivkas ja Hotinis 30. juunil. Krasnopillja pihta tulistati umbes 70 lasku, Velõka Põsarivka pihta 10 raketilööki ja Hotinile 120 mm miinipilduja. Semenivkas teatati ka miinipildujatest.

Juuli 2022
Vene väed pommitasid 3. juulil suurtükiväe ja miinipildujaga Sumõ oblastit 3 korda. Vene väed tulistasid Šostka rajoonis Šalõhõne, registreerides 12 löögi. Vene väed tulistasid seejärel Esmani pihta. Hiljem samal päeval lasti Šalõhõnele uuesti välja 14 miinimürsku.

4. juulil tulistasid Vene helikopter Esmani kooli pihta.

5. juulil andsid Vene väed Šostka linnale raketilöögi, mille käigus hävitati eraettevõtted ja sai kannatada umbes 24 elumaja. Vene väed tulistasid ka Tšernihivi oblasti Semenivkat.

Vene väed tulistasid 12. juulil Shalõhõne, Bilopillja, Znob-Novhorodske ja Krasnopillja pihta ning Krasnopillja sai kaks korda raketiheitjatega pihta.

13. juulil pommitati Sumõ oblastis nelja küla.

16. juulil hävitasid Vene väed Esmanis talu ja kooli.

17. juulil pommitasid Vene väed Sumõ oblastis Velõka Põsarivkat, Krasnopilljat, Hotõnit, Bilopilljat, Šalõhõne, Nova Sloboda, Esmanit ja Seredõna-Budat ning Tšernihivi oblastis Snovskit..

18. juulil teatati plahvatustest Hluhhivis. Ka Šalõhõne ja Hotõn olid rünnakute all. Mõkolajivka kannatas MRLS-i rünnakute all.

24. juulil pommitasid Vene väed Sumõ oblastit 12 korda, peamiselt Šalõhõne, Mõkolajivka, Bilopillja, Hotõn, Junakivka ja Krasnopillja külasid. Väidetavalt hukkus üks inimene ja 2 sõjaväelennukit tulistasid Mõkolajivi pihta. Hiljem samal päeval ütlesid Ukraina ametiisikud, et Sumõ ja Tšernihivi oblastit tulistati iga päev.

Plahvatusi kuuldi Sumõ oblasti piiri taga, kus 26. juulil teatati 55 plahvatusest. Üks naine sai vigastada. Sihikul olevad külad olid Esman, Krasnopil ja Seredõno-Budsk. Plahvatusi oli kuulda ka Tšernihivi oblastis. Teatati üle 20 plahvatusest.

Vene väed pommitasid Sumõ oblastit 28. juulil 44 korda. Samal päeval tulistasid Venemaa väed Valgevene territooriumilt rakette Tšernihivi oblasti Hontšarivska pihta.

Vene väed tulistasid 29. juulil Tšernihivi oblastis Semenivkat. Linna administratiivhoone sai tugevalt kannatada.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)