Digestaat

Digestaat on orgaanilise aine kääritusjääk, mis tekib anaeroobse käärimise käigus biogaasi kõrvalsaadusena. Kääritatav lähteaine on enamasti sõnnik, söödajäägid, rasvad ja õlid, tööstuslikud orgaanilised jäägid ja reoveesete. Digestaat tekib nii käärimise teises etapis ehk atsidogeneesis kui ka viimases etapis ehk metanogeneesis. Digestaadi omadused on etapiti erinevad.

Atsidogeneesis toodetud digestaat 

Atsidogeneesis toodetud digestaat on stabiilne orgaaniline materjal, mis koosneb enamasti ligniinist ja tselluloosist. Materjal sarnaneb koduse kompostiga ning seda saab kasutada väetisena või madala kvaliteediga ehitusmaterjalide, näiteks kiudplaadi tootmiseks.

Metanogeneesis toodetud digestaat 

Metanogeneesis toodetud digestaat on olekult mudasarnane materjal. See on toitaineterikas ning sisaldab suures koguses lämmastikku ja fosfaati.

Kasutus 

Digestaati kasutatakse väetisena mulla füüsikaliste omaduste parandamiseks. Atsidogeneesis toodetud digestaat parandab mulla veepidavust ning viib mulda orgaanilist ainet. 

Metanogeneesis toodetud digestaat viib mulda taime kasvuks vajalikud toitained. Samuti pakub see kaitset erosiooni eest. 

Digestaadi kasutamine pärsib taimehaigusi ning suurendab mulla bioaktiivsust.

Digestaadi kasutamist kitsendavad piirangud 

Anaeroobse lagundamise teel toodetud digestaadi kvaliteeti saab hinnata kolme kriteeriumi järgi: keemilised, bioloogilised ja füüsikalised omadused. Keemilist kvaliteeti tuleb arvestada raskmetallide ja muude anorgaaniliste saasteainete, püsivate orgaaniliste ühendite ning makroelementide nagu lämmastik, fosfor ja kaalium sisalduse osas. Sõltuvalt allikast võivad biojäätmed sisaldada patogeene, mis võivad põhjustada inimeste, loomade või taimede haiguste levikut, kui neid ei hallata nõuetekohaselt.

Füüsikalised standardid on enamasti välimus ja lõhn, mis inimesele kahju ei tekita, kuid võivad jätta avalikkusele halva mulje.

Viited 

Väetised