Kirik (institutsioon)

Kirik on kristlikke kogudusi ühendav organisatsioon või koguduseliit.

Etümoloogia
Sõna "kirik" on eesti keelde tulnud nähtavasti saksa keele kaudu (<saksa Kirche). Paljudes keeltes on see sõna sarnane ning on saanud oma kõla kreekakeelsest sõnast "kyriakon" (<kreeka kyrion), mis tähendab "jumalale kuuluv" (vaata 1Kr 11:20; Ilm 1:10).

Kirik kui institutsioon
Kuigi sõna kasutatakse peamisel antiikajal välja kujunenud kristliku organisatsiooni kohta, oli tollal palju rühmitusi, millest kujunesid erinevad kirikud. Aasta 300 paiku oli jäänud 5 kirikut: hellenistlik kirik, kristlik kirik, iraani kirik (mazdaism), juudi kirik (rabide judaism) ja manilaste kirik. Kõik teised rühmitused (nt juudakristlased, mandalased, kaldealased, markionlased) ei suutnud kiriku organisatsiooni luua (/säilitada) ja liitusid suurte kirikutega või murenesid arvututeks sektideks, mida tänapäeval nimetatakse gnostitsismiks.

Kolme esimese kristliku sajandi jooksul oli kristlus konkurentsis teiste kirikutega. Hellenistlikul ajal võtsid kristlased hajalajuutluselt üle institutsiooni, mida nimetatakse kirikuks. Kirikul olid oma seadused ja kohtud, oma võimuhierarhia ja käsuliin.

Kristlased kasutavad mõnikord sõnu "sünagoog" ja "mošee" selleks, et tähistada juutide või moslemite usulisi institutsioone, kuid need mõisted pole selleks sobivad. Nii tehes vaid kantakse kristlikke mõisteid üle mittekristlikele religioonidele. Juudi või moslemi jaoks on sünagoog või mošee ainult hoone, jumalateenistuste ja usuliste õpingute koht, ning ei midagi enamat. Kuni nüüdisajani, kristlike normide ja kristliku mõju levikuni, polnud kumbki hoone kunagi oma järgijate jaoks olnud usuliseks institutsiooniks kristlikus mõttes. Sama võib öelda ka teiste religioonide templite kohta.

Sõna kirik eelkäija toodi keldi kristlaste poolt Inglismaale ja sealt Kesk-Euroopasse. Saksas hakkas Kirche tähendama kristlikku usulist kogudust.

Kristlikus (oikumeenilises) teoloogias on kirik organisatsioon või koguduste liit, mille liikmeks saadakse läbi ristimise. Ajaloos on kirikust, kultuuriliste ja poliitiliste vastuolude tõttu, välja kasvanud eri koolkonnad ehk "kirikud".

Tänapäeval on  kirikud erinevate riituste (kultuste) ja õpetuslike arusaamadega organisatsioonid või koguduste ühendused, mis tihti sõltuvad sellest, millises maailma osas on koguduste areng toimunud.

Kirikud (organisatsioonid)
Idakirikud 
 Ida-ortodokssed kirikud (Konstantinoopoli patriarhaadist lähtuvad idakirikud), ehk apostellikud õigeusu kirikud
 Konstantinoopoli Õigeusu Kirik
 Vene Õigeusu Kirik
 Orientaalsed kirikud (vanad idakirikud)
 Monofüsiidid (miafüsiidid) 
 Armeenia apostlik kirik
 Etioopia kirik
 Eritrea kirik
 Kopti kirik
 Süüria õigeusu kirik (Lääne Süüria kirik)
 Jakobiitide kirik ?
 Toomakristlaste kirikud Indias
 Nestoriaanlikud kirikud
 Assüüria Idakiriku patriarhaat (Ida-Süüria kirik?)
 Uniaatkirikud (idariitusega rooma-katoliku kirikud)
 maroniidid
 Ukraina Kreeka-Katoliku kirik
 Ukraina bütsantsi riitusega luterlik kirik
 Muud idakirikud ja usulised suunad
 vene vanausulised ja sektid 
 skopetsid
 hlõstid
 Katoliiklus
 Roomakatoliku kirik
Protestantlus
Adventism
Anabaptism
Anglikaani kirik
Baptism
Elu Sõna
Kalvinism
Luterlus
Metodism
Nelipühilus
Presbüterlus
Valdeslased
Tõeline Jeesuse Kirik

Vaata ka 
 Hellenite kirik
 usk, usund, religioon
 kristlus
 kirikukogud
 oikumeenia
 usulahk
 sekt
 peakirik
 abikirik (ehk abikogudus)

Viited 

1. 

 
Kristlikud asutused