Lingvistikaolümpiaad

Lingvistikaolümpiaad on õpilastele mõeldud võistlus lingvistikas.

Eesti lingvistikaolümpiaad 

Eestis on lingvistikaolümpiaad toimunud alates 2003. aastast. Eesti lingvistikaolümpiaadil toimub eelvoorus saavad osaleda 9.–12. klasside õpilased, igast koolist maksimaalselt 10 õpilast. Nooremad saavad osaleda soovi avaldades erandkorras. Eelvooru paremusjärjestuse alusel kutsutakse 40 esimest õpilast Tartus toimuvale lõppvooru, mille neli parimat pääsevad rahvusvahelise olümpiaadi meeskonda. Võistkonna liikmetele toimub täiendav lingvistikalaager, millest osavõtt on üldjuhul rahvusvahelisele lingvistikaolümpiaadile pääsemise eelduseks. Võimalusel kutsutakse paremusjärjestuse alusel laagrisse veel 12 õpilast, eelistades 9.–11. klasside õpilasi, kes saavad harjutada järgmiseks eesti lingvistikaolümpiaadiks.

Rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad  

Esimene rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad (ingl International Olmpiad of Linguistics ehk IOL) toimus 2003. aastal Bulgaarias Borovetsis. Eestlased on osalenud igal rahvusvahelisel lingvistikaolümpiaadil.

Rahvusvahelisel lingvistikaolümpiaadil on üks kuuetunnine individuaalvoor, kus lahendatakse viit ülesannet, ja üks (enamasti neljatunnine) meeskonnavoor, kus neljaliikmeline meeskond lahendab üht ülesannet. Võistlusel võivad osaleda õpilased, kes on võistluse esimesel päeval nooremad, kui 20 aastat.

Koroonapandeemia tõttu jäi 2020. aastal rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad ära ning toimus 2021. aastal virtuaalselt.

Ülesanded olümpiaadil 
Eesti lingvistikaolümpiaadidel kasutatud ülesanded on raamatutes "Lingvistikaülesandeid" ja "Viis tosinat lingvistikaülesannet". Veebis leiab neid Teaduskooli arhiivist ja Eesti lingvistikaolümpiaadide ülesannete lehelt.  Eesti lingvistikaolümpiaadidel olnud ülesandeid saab vaadata vastavalt kaardilt. 

Nii eesti kui ka rahvusvahelise olümpiaadi ülesanded annavad õpilastele võimaluse süveneda keelelisse mitmekesisusse ning lahendada mõistatusi erinevate keelenähtuste kohta. Seda enamasti vähetuntud keeltes. 

Klassikalised olümpiaadiülesannete valdkonnad on järgnevad:

 semantika ehk tähendusõpetus,
 kirjasüsteemid,
 arvusüsteemid,
 fonoloogia ehk häälikuõpetus,
 morfoloogia
 ja süntaks.
Lisaks sellele on võivad ülesanded olla ka muude süsteemide peale nagu näiteks vöötkoodi või soudexi reeglistliku lahti murdmine.

Eesti lingvistikaolümpiaad eeldab osalejatelt grammatikaterminite tundmist põhikooli programmi tasemel. Ülesanded nõuavad eelkõige loogilist mõtlemist ja analüüsivõimet ning harjutamine ja lingvistikaalased lisateadmised tulevad kindlasti kasuks, kuid ei ole lahendamise eelduseks.

Viited 

Olümpiaadid