Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat

Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat oli 1940. aastal, Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsiooni § 48 moodustatud vabariiklik rahvakomissariaat, mis allus oma tegevuses vahenditult Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogule.

Vastavalt Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi põhimääruse § 10-le olid komissariaadi ülesanded:
suunata kommunistlikku kasvatustööd ja anda juhendeid kasvatustöö edendamiseks;
juhtida alg-, kesk- ja kõrgemat haridust;
edendada õppeasutiste ja teiste alluvate asutiste tegevust ja teostada nende tegevuse järelevalvet;
korraldada kutseoskuse edendamist;
valmistada ette õppejõude ja teisi töötajaid rahvahariduse alal ja uurida õppemeetodeid;
edendada õppejõudude ja teiste haridustegelaste tegevust, aidata kaasa nende edasiarendamisele ja organiseerida sotsialistlikku võistlust;
suunata ja edendada ühiskondlik-poliitilist haridust ja kasvatust;
edendada eelkooliealiste laste kasvatust;
koostada ja kinnitada õppe- ja tunnikavu, hoolitseda õpperaamatute ja õppevahendite kui ka koolihoonete ja teiste vastavate hoonete tüübiliste plaanide valmistamise eest;
edendada teadust;
juhtida kultuurhariduslikke ja teaduslikke organisatsioone ning asutisi ja valitseda üldvabariikliku tähtsusega kultuurhariduslikke ja teaduslikke organisatsioone ja asutisi;
teostada õppeasutistes sõjalist väljaõpet ja arendada neis kehalist kasvatust;
suunata kohalike riigivõimu-organite tegevust hariduse ja kultuuri alal, annab neile juhendeid ja teostab nende tegevuse järelevalvet;
korraldada vastavaid kongresse, koosolekuid ja nõupidamisi.

Eesti NSV Hariduse Rahvakomissarid

21.06.1940 – 25.08.1940, Johannes Semper
25.08.1940 – 20.06.1944, Nigol Andresen,alates 13.09.1940 I asetäitja Johannes  Semper, II asetäitja Aleksander Valsiner, III asetäitja Hans Piilmann
20.06.1944 – 25.03.1946, Jüri Nuut,asetäitja Hell Maran
Aleksander Valsiner — rahvakomissari asetäitja,
Alice Haberman — rahvakomissari asetäitja (– 15. september 1945),
Artur-Aleksander Saueselg — rahvakomissari asetäitja

Organisatsioon
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi struktuuri kuulusid:
kooliosakond; korraldas alg- ja keskkoole ja edendas nende koolide tegevust; korraldas ja edendas plaanikindlalt kutseharidust kooskõlas rahvamajanduslike vajadustega; korraldas alg-, kesk- ja kutsekoolide õppejõudude ettevalmistust; valitses vahenditult alluvaid õppeasutisi; edendas lastekasvatust kommunistlikel alustel; teostas õppe- ja kasvatusasutiste tegevuse järelevalvet.
teaduse ja kõrgema hariduse osakond; edendas teadust ja kõrgemat haridust kommunistlikel alustel ja töötava rahva huvides; korraldas teaduslike asutiste tegevust ja hoolitses nende tegevuse arendamise eest; valitses vastavaid õppeasutisi ja muuseume ning teostas nende tegevuse järelevalvet; korraldas muinsusasjandust ja looduskaitset; suunas teaduslike organisatsioonide tegevust ja aitas kaasa nende tegevuse arendamisele.
poliithariduse osakond; suunas ja edendas noorte ja täiskasvanud kodanike poliitilis-ühiskondlikku ning kultuurilist kasvatust, eneseharimist ja organisatsioonilist isetegevust kommunistlikel alustel ja töötava rahva huvides; korraldas rahvamajade, kultuurimajade, klubide, raamatukogude, rahvaülikoolide ja -õpistute, kursuste, ringide ja teiste poliithariduse asutiste ja ettevõtete tegevust ja aitas kaasa nende tegevuse arendamisele.
sõjalise väljaõppe ja kehalise kasvatuse osakond; korraldas üliõpilaste ja õpilaste sõjalist väljaõpet ja kehalist kasvatust ja teostas sel alal õppeasutiste tegevuse järelevalvet; koostas sõjalise väljaõppe ja kehalise kasvatuse õppekavu ja instruktsioone ning organiseeris vastava kaadri ettevalmistust.
kaadrite osakond; võttis arvele juhtivaid ja kõrgema haridusega tööjõude ja tegi koos vastavate osakondadega hariduse rahvakomissarile ettepanekuid nende ametisse võtmiseks või ametist vabastamiseks; selgitas teenistuslikke küsimusi ja aitas kaasa tööviljakuse tõstmisele; korraldas teenistuskirjade pidamist; hoolitses kaadrite ettevalmistamise ja töötajate edasiharimise eest.
plaani- ja finantsosakond; korraldas komissariaadi ja temale alluvate asutiste majapidamist ja koolide põllumajapidamist; teostas arvepidamist ja varade arvestamist; koostas plaanimajanduse kavu ja teostas nende täitmise järelevalvet; valmistas eelarveettepanekuid ja eelarve täitmise aruannete ettepanekuid ja korraldas eelarve täitmise asju; valitses Rahvakomissariaadile kuuluvaid fonde; korraldas komissariaadile kuuluvaid ehitus- ja remonditöid ja valmistas vastavaid plaane ja eelarveid nende tööde teostamiseks; teostas Rahvakomissariaadile alluvate asutiste ja organisatsioonide majandusliku tegevuse järelevalvet.
üldosakond; korraldas komissariaadi kirjavahetuse toimetamist; selgitas kirjavahetuse ja üldse kantseleilise asjaajamise ratsionaliseerimist ja kiirendamist ja andis sel alal komissariaadile alluvatele asutistele juhatusi; toimetas komissariaadi üldiseloomuga asju; koostas seaduste, seadluste, määruste ja juhendite eelnõusid kui kä tegevusaruandeid; andis juriidilist nõu ja selgitas juriidilisi ja administratiivseid küsimusi; andis nõu ja juhatusi komissariaadile alluvatele asutistele ja organisatsioonidele administratiivmenetluse alal ja revideeris nende asjaajamist; süstematiseeris rahvahariduse ja kultuuriala määrusi, juhendeid, ringkirju ja üldkorraldusi; toimetas Rahvakomissariaadi ametlikku ajakirja; korraldas Rahvakomissariaadi arhiivi.

Vaata ka
Eesti NSV Haridusministeerium

Viited

Välislingid
Eesti NSV teataja - Digar, Eesti NSV Teataja, 1950, nr 59. Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi põhimääruse kinnitamise kohta
ENSV Haridusministeerium (1940 - unknown), The National Archives of Estonia
 
Eesti NSV ministeeriumid