Kintspüksid

Kintspüksid on kitsad põlvpüksid, mida kanti endisaegses meesteriietuses (praegu kasutusel rahvariietuses).

Ajaloost 
Põhja- ja Kesk-Eestis hakati meeste poolt avaraid põlvpükse kandma alates 17. sajandist Euroopa moe eeskujul. 18. sajandil kanti neid kogu Eestis, v.a. saared. Sellega koos tuli tarvitusele ka nimetus püksid. 19. sajandi algul jõudsid  Põhja-Eestis riietusse kitsad, vastu keha hoidvad põlvpüksid, mida nimetati kintspüksid (ka kintpüksid või kukepüksid). Nende kandmine levis üle kogu Eesti ja ka saartele. 19. sajandi lõpupoole võeti Euroopast üle pikkade pükste kandmise mood.

Kintspükse õmmeldakse neljast tükist, õmblused on külgedel ning ees alla keeratav lakk, mis on mõlemast ülanurgast või ka eest nööbitav. Säärte värvlid köidetakse sisseaetud paeltega või seotakse värvlite peale pandud säärepaltega. Sääreotstel olevad lõhikud kinnitatakse 2–3 nööbiga. Kintspüksid õmmeldakse enamasti potisinisest riidest.

Vaata ka
aluspüksid
dressipüksid
haaremipüksid
kaatsad
kaltsad
põlvpüksid
pepuvahepüksid
püksid
teksad

Viited

Välislingid 
  Eesti rahvarõivad. Laiuse mees. 

Riietus
Eesti etnograafia