Rolf Zinkernagel

Rolf Martin Zinkernagel (sündinud 6. jaanuaril 1944) on Zürichi ülikooli eksperimentaalse immunoloogia professor. 1996. aastal pälvis ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna avastuse eest, kuidas immuunsüsteem tunneb ära viirusega nakatunud rakke.

Haridus 
Zinkernagel sai magistrikraadi Baseli Ülikoolis 1970 ja doktorikraadi Austraalia Rahvuslikus Ülikoolis 1975.

Karjäär 
Zinkernagel on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia Vähiuuringute Instituudi teadusliku nõuandekomisjoni, Rahvusliku Teaduste Akadeemia,  Ameerika Filosoofiaseltsi  ja Vähiimmunoloogia Akadeemia liige. Zinkernagel valiti 1996. aastal ka Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks.

Autasud 
Koos austraallase Peter C. Dohertyga sai ta 1996. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1999. aastal autasustati teda ja Doherty Austraalia ordeniga. 

Viirused nakatavad peremeesrakke ja paljunevad nende sees. T-rakud hävitavad nakatunud rakud nii, et viirused ei saa paljuneda. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et T-rakud peavad nakatunud rakkude ära tundmiseks raku pinnal ära tundma kaks molekuli - mitte ainult viiruse antigeeni, vaid ka peamise koesobivuskompleksi (MHC) molekuli. Selle tuvastamise viib läbi T-raku retseptor T-raku pinnal. Varem oli leitud, et MHC vastutab siirdamise ajal sobimatute kudede tagasilükkamise eest. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et MHC vastutab ka meningiidi viiruste vastu võitlemise eest. 

Lisaks Nobeli auhinnale pälvis ta 1981. aastal ka Cloëtta auhinna, 1987. aastal vähiuuringute instituudi William B. Coley auhinna, 1988. aastal Otto-Naegeli-Preisi auhinna ja 1995. aastal Albert Laskeri meditsiiniuuringute auhinna. 1994. aastal sai temast Saksa Teaduste Akadeemia Leopoldina liige. Zinkernagel valiti 1998. aastal Kuningliku Seltsi välisliikmeks.

Viited 

Šveitsi bioloogid
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Sündinud 1944