Gaiziņkalnsi looduspark

Gaiziņkalnsi looduspark on kaitseala Lätis Vidzemes Madona piirkonna Vestiena, Arona ja Bērzaune vallas. Kaitseala loodi 1987. aastal, kaitsmaks Vidzeme kõrgustiku  maastikku, sealset künklikku reljeefi, järvi ja kultuuriväärtusi. Looduspark asub Vestiena maastikukaitsealal ja on allutatud selle administratsioonile.

Kaitseala asub Läti kõrgeima tipu Gaiziņkalnsi, Viešūrsi ja Taleja järvede ümbruskonnas. Selle territooriumile jääb 25 üle 220 meetri kõrgust tippu. Kaitsealal asuvad suured mõhnad suhtelise kõrgusega 40 meetrit, Läti kõrguselt teine tipp Sirdskalni mägi on suhtelise kõrgusega 60 meetri.

Kaitsealal asuvad ka mitmed kõige kõrgemal asuvad Läti järved. Nende seas Taleja järv (79,7 ha; 235,9 meetrit merepinnast), Viešūrsi järv (176 ha; 221,6 m merepinnast) ja Virkstenis (7,1 ha; 244,9 m merepinnast).

Kaitseala pindala on 1999,9 ha. 46% selle territooriumist võtavad enda alla metsad. Metsadest valdavad kuusikud, seal esinevad veel kaasikud ja väikesed tammikud. Maastik on mosaiikne; metsad vahelduvad põldudega ja sinna jäävad ka üksikud väikesed soostunud alad.

Piirkond on oluline talispordi ja taliturismi piirkond, mis mõjustab tugevasti osa kaitseala territooriumist.

Gaiziņkalnsi mägi võeti kaitse alla aastal 1957. Aastal 1969 asuti kavandama selle ümbruskonda looduspargi loomist ning asuti sealse infrastruktuuri rajamist. Aastal 1977 see projekt aga lõpetati ja allutati mäe ümbruse kaitstavad alad pindalaga 53 hektarit Vestiena kaitstavale maastikule. Aastal 1987 moodustati looduspark pindalaga 1500 hektarit. Aastal 1996 koostati esimene kaitse-eeskiri. Aastaks 2004 oli kaitseala pindala 2026 hektarit.

Kaitstavatest kultuurimälestistest jäävad kaitsealale Lejasgaiziņi muinaskalmed, Boķi muinaskalmed ehk Kalme- või Hundimägi, Dietlāvi muinaskalmed ehk Penderi küngas, Tropeļese muinaskalmed ehk Kalmemägi ehk Rootsi hauad, Dzīšļi muinaskalmed, Kalnaķelēni muinaskalmed, Lindēni ehk Slokase asulakoht ja muinaskalmed ehk Kalmemägi või Kummeliküngas.

Kaitstavatest taimeliikidest kasvavad seal muda-nõmmkann, kõdu-koralljuur, kahkjaspunane sõrmkäpp, hammasjuur, vahelduvaõiene vesikuusk, mustikpaju, karvane maarjalepp, tupp-võsaputk, pääsusilm, Siberi võhumõõk, niidu-kuremõõk, rohekas käokeel, kuradi-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp ja kahkjaspunane sõrmkäpp. Samblikest kasvavad seal liud-pargisamblik ja puna-tähnsamblik.

Imetajatest elavad kaitsealal hunt, ilves, mäger, punahirv, kobras, orav, metsnugis, metskits, põder, kärp, saarmas, kobras, mets-karihiir, väike-karihiir, pruun-suurkõrv, tiigilendlane, veelendlane, põhja-nahkhiir, kääbus-nahkhiir ja pargi-nahkhiir.  Lindudest elavad seal valge-toonekurg, must-toonekurg, jääkoskel, sõtkas, teder, sookurg, rukkirääk, laanepüü, nurmkana, jõgitiir, naerukajakas, öösorr, punaselg-õgija, musträhn, valgeselg-kirjurähn, laanerähn ja väike-kärbsenäpp.

Viited

Välislingid 

Kaitseala kaart
Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)

Läti looduspargid
Madona piirkond