Mõru aktiniidia

Mõru aktiniidia ehk jaapani aktiniidia on õistaim aktiniidia perekonnast.

Levik 
Mõru aktiniidia on südajast ja teravahambulisest aktiniidiast lõunapoolsema päritoluga. Looduslik leviala on Jaapanis.

Kirjeldus 
Taime kõrgus on kuni 5 m. Taim väänleb ja hargneb võrreldes südaja ja teravahambulise aktiniidiaga vähem. Võrseid katavad pikliku kujuga tähnid. Mõru aktiniidia lehed on enamasti ovaalsed, sümmeetrilised, sirge lehealusega, terava tipuga, saagja või peenehambulise leheservaga. Taimeleht on 10–15 cm pikkune.

Õis on suur, koosnedes viiest kroon- ja tupplehest. Emasõitel on suur sigimik, seda ümbritsevad steriilsed tolmukad. Isasõies on kollased tolmukapead, mis asetsevad 2–3 kaupa. Õitsemise aeg on juunis kuni juulis. Saak valmib enamasti septembris. Marjade mass varieerub vahemikus 0,5–3 g. Maitse sarnaneb keedetud porgandi omaga, millele on peale raputatud punast pipart, kuid võib leiduda ka parema maitsega vorme.

Kasvunõuded 
Mõru aktiniidia on valgusenõudlik liik. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või mõnel väikesaarel, kus leidub tuulekaitset ning niiskust ja kerget kõdumulda.

Viited 

Aktiniidialised