NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia

NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia (vene keeles Академия медицинских наук СССР) oli Nõukogude Liidu kõrgeim meditsiiniline teadusorganisatsioon, üks riiklikke teadusakadeemiaid. Eksisteeris aastatel 1943–1991.

Akadeemia loomise idee kuulus tollasele NSV Liidu tervishoiu rahvakomissarile Georgi Miterjovile ja Punaarmee peakirurgile akadeemik Nikolai Burdenkole. Akadeemia alusdokumentide ettevalmistamisel osales arutelus ka Punaarmee sõjalis-sanitaarse valitsuse ülem Jefim Smirnov. Akadeemia asutati 30. juulil 1944 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega NSV Liidu Tervishoiu Rahvakomissariaadi juurde. Liikmeteks kinnitati 56 arstiteadlast. 

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist kujundati akadeemia 1992. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi seadluse alusel ümber Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemiaks.

Akadeemia presidendid
Nikolai Burdenko (1944–1946)
Nikolai Anitškov (1946–1953)
Aleksandr Bakulev (1953–1960)
Nikolai Blohhin (1960–1968)
Vladimir Timakov (1968–1977)
Nikolai Blohhin (1977–1987)
Valentin Pokrovski (1987–1991)

Akadeemikuid
1944 – Aleksei Abrikossov (1875–1955), patoloog-anatoom
1944 – Ivan Beritašvili (1885–1974), füsioloog
1944 – Aleksandr Bogomolets (1881–1946), patofüsioloog

1944 – Konstantin Bõkov (1886–1959), füsioloog
1944 – Vladimir Vinogradov (1882–1964), terapeut ja kardioloog
1944 – Vladimir Vojatšek (1876–1971), otorinolarüngoloog
1944 – Aleksei Zavarzin (1886–1945), histoloog
1944 – Leon Orbeli (1882–1958), füsioloog
1944 – Viktor Ossipov (1871–1947), psühhiaater ja neuropatoloog
1944 – Jevgeni Pavlovski (1884–1965), entomoloog ja parasitoloog
1944 – Aleksandr Palladin (1885–1972), biokeemik
1944 – Vassili Parin (1903–1971), füsioloog
1944 – Jevgeni Sepp (1878–1957), neuropatoloog ja neurofüsioloog
1944 – Konstantin Skrjabin (1878–1972), bioloog ja helmintoloog
1944 – Aleksei Speranski (1888–1961), füsioloog ja patoloog
1944 – Vladimir Filatov (1875–1956), oftalmoloog
1944 – Lina Stern (1875–1968), biokeemik ja füsioloog
1944 – Vladimir Engelhardt (1894–1984), molekulaarbioloog
1945 – Pjotr Anohhin (1898–1974), füsioloog
1945 – Aleksandr Braunštein (1902–1986), biokeemik
1946 – Aleksandr Višnevski (1874–1948), kirurg
1948 – Jefim Smirnov (1904–1989), NSV Liidu relvajõudude sõjameditsiini peavalitsuse ülem
1950 – Olga Lepešinskaja (1871–1963), histoloog
1950 – Augusts Lietavietis (1893–1984), töötervishoiuteadlane 
1957 – Aleksandr Višnevski (1906–1976), kirurg
1957 – Boriss Petrovski (1908–2004), kirurg
1971 – Jevgeni Tšazov (1929–), kardioloog
1975 – Natalja Behtereva (1924–2008), neurofüsioloog
1978 – Fjodor Komarov (1920–), NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjameditsiini keskvalitsuse ülem
1982 – Artur Valdman (1924–1990), farmakoloog
1986 – Vladimir Fjodorov (1933–2010), kirurg

Korrespondentliikmeid
1961 – Nikolai Amossov

Venemaa teadusakadeemiad
Meditsiiniteaduste akadeemiad