Panorpa vulgaris

Panorpa vulgaris on putukaliik koonlaste sugukonnast. Levinud on ta Euroopas teadaolevalt Norrast ja Baltimaadest kuni Prantsusmaa, Itaalia ja Bulgaariani.

On kujunenud üheks mudelorganismiks sugulise valiku uurimisel.

Kirjeldus
Panorpa vulgaris sarnaneb väga teise Eestis leiduva liigi, hariliku koonlasega (Panorpa communis). Eristada on neid võimalik jälgides esimest musta laiku tiivakinnituse läheduses, mis harilikul koonlasel on väiksem või puudub üldse. Panorpa vulgaris’el aga ulatub üldjuhul üle kahe segmendi. Isastel koonlastel on suurenenud genitaalid, mis meenutavad skorpioni mürgiastelt. Emaste saba on lühem ja väiksem.

Eluviis
Igal aastal areneb kaks põlvkonda. Munad arenevad vastseteks 20–21 °C juures kuue päevaga. Vastsed elavad maapinnal või pealispinda kaevandatud tunnelites, kus toituvad surnud või nõrgenenud putukatest. Vastsete arengus eristatakse nelja etappi. 20 °C juures kestab L1 staadium neli päeva, L2 etapp kolm päeva, L3 neli päeva ja viimane staadium 8–10 päeva, mille järel moodustub nukk. Kui diapausi ei teki, areneb nukust vastne 3–4 nädala jooksul. Kui nukkumine toimub enne talve, lähevad nukkunud vastsed puhkeseisundisse, mis kestab umbes kuus kuud. Sellele järgneb ettevalmistusjärk ja lõpuks metamorfoos. Nuku puhkeseisundisse minek sõltub päeva pikkusest, mis vastavalt asukohale võib varieeruda, kuid on näidatud, et kui päevavalgust on pikalt (üle 16 t 20 min), siis jätkub areng ilma diapausita ja kui päevavalgust on alla 16 t 10 min läheb nukk puhkeseisundisse.

6–17 päeva pärast nukust väljumist algab paaritumine, mille käigus esitavad isased putukad keeruka tantsu. Peale selle pakuvad nad emastele kopulatsiooni ajal ka surnud lülijalgseid või süljest moodustunud massi. Emased näitavad oma valmisolekut tagakeha väristamisega. Munevad nad 3–9 (keskmiselt 6) päeva pärast paaritumist.

Nad toituvad peamiselt mädanevatest puuviljadest ja taimedest, kuid ka surnud putukatest ja tigudest ning õietolmust. Nad on suutelised toituma ka ämblikuvõrkudes leiduvatest putukatest.

Viited

Välislingid

 

Pulmatants ja paaritumine

Eesti koonulised