Bogislaus von der Pahlen

Bogislaus von der Pahlen (1646 – 27. august 1719) oli Rootsi ohvitser ning riigimees, kes osales Põhjasõjas ning tõusis oobersti auastmeni. Vabahärra.

Lapsepõlv ja noorus 
Bogislaus von der Pahlen sündis 1646. aastal, tema vanemad oli Johan von der Pahlen ja Anna von Farensbach. 

Sõjaväekarjääri alustas ta 1658. aastal, kui astus vabatahtlikuna Kuramaal asuva kindral Robert Douglase armeesse, aasta hiljem oli kornet Jakob Üxkülli rügemendis. Rootsi sõjateenistusest lahkus ta 1662, kui asus pooleteiseks aastaks Prantsuse vägede teenistusse. Hiljem naasis ta taas Rootsi teenistusse ning teenis 1666. aastal rittmeistrina Turku ratsarügemendis, omandades majori auastme 1676 ja kolonelleitnandi auastme ühes aadlilipkonnas. 1678. aastal lahkus ta sõjateenistusest.

1670. ja 1672. aastal taotles ta 4000 riigitaalri eest Bernhard Otto von Liewenilt Rägavere mõisa pandilepingut ning sai selle omanikuks 1682. aastal. 

1679. aastal sai Bogislaus von der Pahlen koos oma vendadega vabahärra tiitli ning immatrikuleeriti Rootsi aadelkonda. 1697. aastal sai ta Põltsamaa (Oberpahlen) mõisa rentnikuks.

Tegevus Põhjasõjas 
1701. aasta 5. märtsil sai Bogislaus von der Pahlen Harju maarügemendi ülemaks oobersti auastmes. 

1706. aastal tekkis Gustav von Wrangellil ja Bogislaus von der Pahlenil ühel pool ning Otto Friedrich von Buxhövdeni pärijatel teisel pool vaidlus Tallinna all lebava kümne rukkikoorma üle.

1710. aastaks, kui sõjaolukord oli Rootsile kehvaks kujunenud, jõudsid Vene väed Tallinna alla, kus von der Pahlen oma rügemendiga garnisonis oli. Tema oli üks neljast, kes kirjutas alla Tallinna linna kapitulatsioonileppele 29. september 1710. 

Bogislaus von der Pahlen suri 27. augustil 1719 Amblas.

Isiklik elu 
Bogislaus von der Pahlen abiellus kaks korda: Elsa Kyle ja Helena Wrangelliga.

Tal oli kolm last: Gustav Otto Pahlen, Hedwig Margaretha von der Pahlen ja Christina Catharina von der Pahlen.

Viited 

Rootsi sõjaväelased
Sündinud 1646
Surnud 1719
Põhjasõja väejuhid