Alistuv käitumine

Alistuv käitumine on allumine teise tahtele, tihtipeale enda huvide ja õiguste kaitsmisest loobudes. Võib olla omane inimesele, kelle eesmärk on teistele meeldimine ja nende rahulolu väljateenimine ka juhul, kui tema enda vajadused, õigused ja tunded jäävad teiste tähelepanuta.

Inimestevaheliste psühholoogiliste piiride arvestamise / mittearvestamise alusel saab eristada kolme peamist käitumisviisi: alistuv, agressiivne ja kehtestav käitumine.

Alistuva käitumise keelekasutus 
Viisakaks on peetud hoiduda mina-sina-dialoogis rääkija ja kuulaja otsesest nimetamisest. Selle asemel kasutati (ja kasutatakse kohati veel tänapäevalgi) alistuvale käitumisele omast keelekasutust ehk
 keelelisi vorme, milles tegijat otseselt ei nimetata, nt  Lastel lastakse õues akende all liiga kõvasti käratseda. Keegi võiks ometi laua ära koristada!
 vestluskaaslase poole  pöördumist tema-vormis, nt Mis tööd peremees teeb? Neiu on nii rõõmsa näoga.
 endast või teisest rääkimist tema-vormis, nt Selle üle peab mõtlema. Peab hakkama koju minema, on juba tükk aega oldud ka. (Raske on aru saada, kas rääkija tahab esimeses lauses ise mõelda ja teises lauses koju minna, või tahab, et neid asju teeks see, kellele ta ütles peab.)

Tänapäeval ei peeta kaude kõnelemist sobivaks. Tähelepanu on keele selgusel ja arusaadavusel.

Alistuva käitumise eelised 
Alistuva käitumisega kaasnevad eelised:

 elades selle järgi, mida teised soovivad või nõuavad, pole vaja ise kaalutleda, otsustada ega vastutada
 vähenõudlik olemisviis võimaldab kergemini saada teistelt abi ja toetust
 teiste huvide kaitsmine toob tunnustust
 kena inimesena võetakse soovitud sõpruskondade liikmeks
 võimaldab vähemalt ajutiselt pääseda vaenutsemisest ja konfliktidest
 võimaldab jääda märkamatuks, nii et heal juhul jäävad ka vead märkamatuks
 võimaldab saavutada kaudset kontrolli endast tugevama üle põhimõttel "maaslamajat ei lööda".

Alistuva käitumise puudused 
Alistuva käitumise varjukülg, puudused:

 tunne, et alistuv käitumine on teistele sellisena vajalik, on enesepettus – teised harjuvad üha külmemalt ära kasutama, pannes alistuvalt käituja peale tülikad asjaajamised ja ebameeldivad ülesanded
 ebavõrdne tööjaotus ja pealtnäha vabatahtlikult võetud märtri roll tekitavad kaaslastes aja jooksul süütunnet ja viha
 alalise negatiivsete tunnete allasurumise tagajärjel kaob võime positiivseteks tunneteks ja inimlikuks läheduseks
 allasurutud negatiivsete tunnete kuhjumine tekitab depressiooni
 allasurutud agressiivsus leiab endale kaudse väljapääsu negatiivsetes repliikides, nt pilgetes, torkavates vihjetes ja iroonias
 pikka aega kena olles kuhjub pahameel ja viha, mis purskub välja kohatul hetkel
 madal enesehinnang kahjustab otsustusvõimet ja riskijulgust
 elustiiliks muutunud alistuv käitumine loob eelsoodumise tervisehäireteks: krooniline väsimus, allergiad, pahaloomulised kasvajad
 alalise teiste huvidele orienteerumise tõttu jääb oma elu elamata.

Soovitusi 
Kuulamise ja kaasanoogutamise asemel on soovitatav rohkem oma mõtteid, sh mittenõustumist ja rahulolematust selgelt väljendada.

Alistuva käitumisega väldib inimene (psühholoogilise) vastutuse võtmist ehk kaldub käituma manipuleerivalt, nt R. Kuhu kohvikusse tahad minna? V: Mul ükskõik, otsusta sina. R: Lähme siis Lille kohvikusse. V: No ma ei tea... Sellise käitumisviisi tuleb kasuks selge eneseväljendus ehk mina-sõnumite kasutamine.

Vaata ka 

 Agressiivne käitumine
 Kehtestav käitumine
 Selge eneseväljendamine
Manipuleerimisega toimetulek

Viited 

Käitumine
Psühholoogia