Rüiu

Rüiu (ka sõlmnarmaspõime) on sõlmtehnika liik, mille puhul sõlmenarmad on pikad ja sõlmeread paiknevad hõredalt; samuti on ta selles tehnikas kootud narmaline vaip ehk rüiuvaip.

Ajaloost 
Rüiut on kasutatud Skandinaavias kõrgemate seisuste poolt alates 15. sajandist, algselt voodivaibana (narmad allküljel), 17. sajandi lõpust dekoratiivvaibana (narmad pealpool). Soomes sai laialdaselt tuntuks 17.–18. sajandil, ka talurahva hulgas.

Eesti olud 
Eestis tegid peamiselt rannarootslased ühevärvilisi ja valge-pruuniruudulisi rüiusid. Nende 7–9 cm pikkused narmad paiknesid võrgukujuliselt, mitte tihedate ridadadena nagu Rootsis. Vähesel määral on rüiut tuntud Põhja-Eesti rannikul, kus narmastega kaeti vaid osa vaiba mustrist. Hiiumaa rüiude narmad olid kahe sõrme laiused ja sõrmepikkused riideribad (nukud).

Tehnika 
Rüiu tekib lõimelõngade ümber sõlmitud koelõngakimpudest. Iga narmarea vahele kootakse lihtsat(labast) taustakudet. Sõlmimisviise on mitmesuguseid, näiteks põhjamaised vaibad sõlmitakse nn smürna sõlmega, kus narmaste kimp kinnitatakse keeruga ümber kahe lõimelõnga.

Muud 
Jaan Elkenil on 2007 aastal loodud maal «Rüiu. Rüiu. Rüiu», kus autor kasutas maalimisel oma ema rüiu-tehnikas vaipu, mis kunagi kaunistasid kunstniku vanematekodu.

Vaata ka 
Kangakudumine

Viited

Välislingid
Rüiu tehnika näide, Eesti Rahva Muuseum
Vaiba kudumise tehnika

Etnograafia
Tekstiilindus
Käsitöö