Nunnudus

Nunnudus ehk nunnusus ehk armsus on välimuse ning käitumise meeldivus või ligitõmbavus, mida seostatakse imiku- ja lapseealisuse (ümar näokuju, suured silmad, lai laup, kohmakad liigutused jne) omadustega. Nunnud võivad olla inimlapsed, aga ka loomad või ka asjad. Eesti kõnekeeles kasutatakse väljendit nunnumeeter meeldivuse väljendamiseks.

Kultuuriline päritolu 
Millegi nunnuks pidamine võib olla bioloogiline, tekitades soovi abitu ja kohmaka olevuse eest hoolitseda. Teisalt võidakse mõned nunnususe tunnused ka teise kultuuriruumi importida, näiteks on suurte silmadega seonduv nunnusus lääneriikidesse toodud paljuski Jaapani ja Ida-Aasia animatsioonidega.

Mõju 

Nunnusust kasutatakse sageli animatsioonides, muutes vahel meeldivaks ka liigid, keda muidu ehk peljatakse, näiteks ämblikud. Säärane liigi kujutusviis võib tagada selle ellujäämise – näiteks hiidpanda.

Nunnu eelistamisega äärmusesse kaldumisel on ka oma kahjulik mõju. Nii võidakse mõned tõud aretada välimuselt nunnuks, arvestamata sealjuures selle kahjuliku mõjuga vastava loomatõu füüsisele: näiteks mopsid, kel on aretuse tulemusel hingamisprobleemid. Samuti mõjutab see negatiivselt neid loomaliike, keda ei peeta üldiselt nunnuks: need pälvivad vähem tähelepanu ja ei vääri üldsuse arvates alalhoidu või ka vastupidi – mõne liigi nunnuna kujutamise tulemusel võib suureneda selle liigi salakaubana import.

Agressiivsus 
Ligi pooled inimestest tajuvad midagi nende jaoks nunnut nähes agressiivseid tundeid (ing k cute aggression), tekib soov nunnut objekti lämmatavalt kallistada, pigistada, näpistada või isegi lüüa. Erinevalt muudest agressiivsusolukordadest ei tulene need tunded soovist kahju teha, vaid emotsioonide üle voolamisest. Mõnede ekspertide hinnangul võib olla tegemist omamoodi emotsionaalse "hädapiduriga", mis aitab ülevoolavat positiivset emotsiooni negatiivsega tasakaalustada. Seda hüpoteesi toetavad teised negatiivsed reaktsioonid nunnudusele: mossitava või kurva näo tegemine, nukralt "avv" häälitsused jne. Psühholoogias langeb see dimorfse ilmingu kategooriasse, kus väline väljendusviis vastandub inimese tunnetele – näiteks naerupisarad või rõõmust rusikaga vehkimine.

Vaata ka
dopamiin
elulised vajadused
inimlikud vajadused
inimvajaduste hierarhia
kawaii
seksapiil
"Hiirtest ja inimestest"

Viited

Kirjandus
Jason Mario Dydynski. Perception of cuteness in animal mascots/characters. Master’s Thesis. University of Tartu, department of semiotics, 2017.

Esteetika