Vuhledari lahing

Vuhledari lahing on käimasolev sõjaline kokkupõrge, osa Ida-Ukraina kampaaniast Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse Vuhledari linna ümbruses Donetski oblasti lääneosas. Ukraina komandörid on kirjeldanud seda kui seni suurimat Vene-Ukraina sõja tankilahingut.

Eellugu ja eelnevad kokkupõrked

Märts–oktoober 2022: Venemaa ebaõnnestunud rünnakud
Märtsi alguses pärast Venemaa sissetungi algust Ukrainasse vallutasid Vene ja DRV väed Volnovahha linna ja alustasid Mariupoli piiramist, ühendades end Zaporižžja oblastis asuvate vägedega ja hõivates suure osa Lõuna-Ukrainast. Volnovahhast põhja pool asuvas Vuhledaris valmistasid Ukraina väed ette kaitset ning Venemaa ründas linna 13. ja 14. märtsil. Rünnak aga ebaõnnestus, sest rindejoon stabiliseerus Vuhledarist lõuna pool kuni märtsi lõpuni ja aprilli alguseni. 6. aprillil pommitasid Vene väed Vuhledaris humanitaarabi ladu, tappes kaks ja vigastades viis inimest. Järgmisel päeval toimunud Venemaa rünnaku käigus puhkesid lahingud Vuhledari enda sees, kuid Ukraina väed lõid rünnaku päeva lõpuks tagasi.

2. mail hukkus Vuhledaris Vene mürskudes kolm tsiviilisikut. Venemaa ja DRV väed alustasid 16. mail ka pealetungi Vuhledari ja Kurahhove suunas, kuid edutult. Kuni juunini piirdus suur osa lahingutest linna lähedal õhu- ja suurtükiväelahingutega. Nende lahingute käigus sai surma üks Ukraina sõdur. 21. juunil alustasid Ukraina väed lokaliseeritud vasturünnakut Vuhledari ümbruses, vallutades tagasi Pavlivka ja Mõkilske minimaalsete kaotustega. Järgmisel päeval vallutasid Ukraina väed tagasi ka Ševtšeko ja jõudsid 27. juunil Jehorivkasse.

Suure osa juulist toimusid Vuhledari lähedal juhuslikud pommitamised ja aeg-ajalt pealetung. Venemaa ja DRV väed alustasid kaks rünnakut 12. juulil ja 18. juulil, kuid edutult. 10. augustil pommitasid Vene väed tugevalt Vuhledarit ja seda ümbritsevaid asulaid ning üritasid alustada pealetungi, kuid see ebaõnnestus. Edasised pealetungid jätkusid 27. ja 28. augustil, kuigi edutult. Venemaa rünnakud Vuhledari vastu jätkusid järgnevatel kuudel vähese eduga.

Oktoober 2022 – jaanuar 2023: Pavlivka hõivamine ja lähenemine Vuhledarile
Vene väed alustasid 28. ja 29. oktoobri vahelisel ööl 6000 sõduriga massiivset rünnakut Pavlivkale Vuhledarist otse lõuna pool, et Vuhledar vallutada. Rünnak algas ja murdis läbi Ukraina kaitsest linnast lõuna pool, sealjuures Vene ja DRV väed sisenesid 29. oktoobril Pavlivka kaguossa. Venemaa 155. merejalaväebrigaadi rühma kuulunud 60 mehest hukkus umbes 40 ja vaid kaheksa pääses tõsistest vigastustest ühepäevases rünnakus linnale oktoobri lõpus. Ukraina kindralstaap ei maininud Pavlivka pommitamist, nagu tavaliselt teatatakse, mis viitas Venemaa kohalolekule läheduses või linnas. 1. novembriks käisid lahingud Pavlivka põhjaosa pärast, Ukraina viis Pavlivka elanike toetamiseks vägesid lähedalasuvatest küladest. 6. novembriks oli 155. eraldiseisev merejalaväebrigaad kaotanud vaid nelja päeva jooksul 63 meest ning koos 40. merejalaväebrigaadiga oli neil veel 240 kaotust. 14. novembril väitis Venemaa kaitseministeerium Pavlivka vallutamist. Vaatamata pürrose edule Pavlivkas kasvas Vene sõdurite seas eriarvamus, kuna nad kandsid suuri kaotusi.

Samal ajal andsid Vene väed 2. novembril löögi tsiviiltaristule Vuhledaris. 20. detsembril hukkus Venemaa rünnakutes Vuhledaris ja Torskes kaks tsiviilisikut. Vuhledari rindel viibiva Ukraina komandöri Nazari Khiszaki sõnul suutis tema üksus tappa 27. detsembril 11 venelast ja kuu varem vaid nelja päeva jooksul 400 venelast. Teised piirkonnas viibinud Ukraina komandörid väljendasid muret linnaku kaitse stabiilsuse pärast, kuna kohalikud arstid said päevas kuni 60 ukraina kaotust. Sama allikas väitis ka, et venelased kasutasid iseliikuvat raskemörti 2S4 Tulp, mis oma 240 mm laiusega on suurim praegu kasutusel olevatest. 2023. aasta jaanuari alguseks olid Vene väed Bahmutis vähe edusamme teinud, kuigi nad murdsid läbi ja vallutasid Soledari linna, ehkki suurte kaotustega. Ukraina ja Lääne analüütikud arvasid, et rünnak Vuhledarile oli suunatud Bahmuti suurlinnapiirkonna edusammude puudumisele. Detsembris märgati Vuhledari lähistel esimest korda Sergei Šoigu PMC Patrioti sõdureid. Detsembris ilmus ka avalik teave, et 155. merejalaväebrigaadi ülem Suhhrab Ahmedov võidakse koos brigaadiülema Mihhail Gudkoviga ametist tagandada. 2023. aasta juuniks oli Ahmedov aga üle viidud Kreminnasse.

Peamine lahing

Jaanuari rünnak (24. jaanuar – 15. veebruar)
Suurim rünnak Vuhledarile kogu sõja jooksul algas ööl vastu 24. jaanuari 2023. 25. jaanuaril teatas sõjakorrespondent Andri Rudenko, et Ukraina väed kaotasid linna lähedal esimese kaitseliini ja tõmbusid linna tagasi. DNRi pressiesindaja Daniil Bezsonov väitis, et DRV Kaskadi pataljon osales eeltungil koos Venemaa 155. mereväe jalaväebrigaadi liikmetega.

Vene väed korraldasid lokaliseeritud pealetungi 25. jaanuaril, kuigi Briti luure hinnangul oli ebatõenäoline, et need rünnakud võiksid püsida. Ukraina idaväejuhatuse pressiesindaja Serhi Tšerevatõi väitis, et Vene väed pommitasid 26. jaanuaril Vuhledari pihta 322 korda, kusjuures toimus 58 lokaliseeritud lahingut. Ukraina väed lõid 26. jaanuaril tagasi ka Venemaa rünnakud linna lääneosas, kuigi Vene väed kindlustasid mõningaid positsioone linna idaosas. Tšerevatõi väitis ka, et 109 Vene sõdurit sai surma ja 188 haavata. Samal päeval hukkus Vuhledari lähedal lahingutes Valgevene vabatahtlik ja aktivist Eduard Lobau.

27. jaanuaril pommitasid Vene väed Vuhledari vaakumpommiga TOS-1. Järgnevatel päevadel kandsid Vene väed lahingus suuri kaotusi, kaotuste kandis 155. mereväe jalaväebrigaad. 31. jaanuariks väitis Briti luure, et Venemaa edusammud Vuhledaris ei too tõenäoliselt mingeid täiendavaid edusamme.

Veebruari alguses ilmusid Vuhledarist videod, mis väidetavalt näitavad linna lähedal hävitatud vene kolonni. Venemaa rünnakus 6. veebruari paiku hävitas Ukraina suurtükivägi 30 tanki ja muud raskerelvastust. RFE/RL-i intervjuus väitsid hukkunud sõdurite omaksed, et 6. veebruari rünnakus hukkus palju Alga pataljoni tatari vabatahtlikke. Nende suurte kaotuste tõttu sai Vuhledari peamistest lahinguüksustest 72. mootorrelvade brigaad, mis koosnes peamiselt tatarlastest. Linna aselinnapea Maksõm Verbovski väitis, et Vene väed üritasid linna kahest küljest ümber piirata, olles tunginud lähedalasuvatesse küladesse, kuigi Ukraina kaitse oli sunnitud nad taanduma.

Venemaa pealetung Ukraina kaitseliini vastu algas veebruari teisel nädalal. 8. veebruaril ebaõnnestus tankide, jalaväe lahingumasinate (IFV) ja jalaväe pealetung suurte kaotustega, sealhulgas kaotati ligi 30 soomusmasinat, IFV-d ja tanki. Ukraina sõjavägi teatas, et peaaegu kogu Venemaa 155. merejalaväebrigaad hävitati ja Venemaa on kaotanud 130 ühikut tehnikat, sealhulgas 36 tanki. Samas teates väitsid nad ka, et venelased kaotasid lahingus 150–300 merejalaväelast päevas. Ida sõjaväeringkonna ja Vuhledari pealetungi ülem kindral Rustam Muradov sattus eesmärgi saavutamata jätmise tõttu kriitika alla. 13. veebruaril ütles 155. brigaadi 3. kompanii Vene sõdur, et ühe pealetungi käigus sai surma 500 sõdurit ja ta oli üks kaheksast ellujääjast oma 100-mehelisest kompaniist. 15. veebruaril ütles Briti kaitseminister Ben Wallace, et vaid kahe päeva jooksul on hukkunud üle 1000 Vene sõduri ja terve Vene brigaad on tegelikult "hävitatud". 25. märtsil 2023 avaldatud videopöördumises Venemaa presidendile Vladimir Putinile väitsid umbes 20 liiget üksusest, mille ülesandeks oli rünnata Vuhledarit, keda identifitseeritakse kui Venemaa 8. armee 1. korpuse 5. brigaadi tormisalk, et nende ülemad olid kasutades taganemisvastaseid vägesid, et sundida neid edasi liikuma. Nad väitsid, et kuni 304 selle liiget, sealhulgas kompanii ülem, hukkus ja 22 sai haavata.

Madala intensiivsusega kokkupõrked ja juhuslikud Venemaa pealetungid

Alates 16. veebruar: Venemaa edasised rünnakud
Ameeriklaste Sõjauuringute Instituut (ISW) hindas, et 15.–23. veebruarini jätkasid Vene väed rünnakuid Vuhledari vastu, kuigi olulisi territoriaalseid muudatusi ei toimunud. ISW väitis ka, et 155. mereväe jalaväebrigaadi elemendid keeldusid mõnes rünnakus osalemast. Veebruari lõpuks olid Vene väed esimesest lahingust kaotanud nii palju tanke ja sõidukeid, et asusid jalaväe rünnakutele linnale. 72. mehhaniseeritud brigaadi komandör Vladõslav Bajak väitis ajalehele New York Times rääkides, et paljud Ukraina vasturünnakud viiakse läbi Vene sõidukite varitsemise kaudu droonide abil või oodates, kuni tankid on Ukraina tankitõrjerakettide laskeulatuses.

2023. aasta märtsis väitis Briti luure, et Venemaa sõjaväe juhtkond ei ole loobunud väljavaatest Vuhledar vallutada ja et teine suur pealetung on usutav. 14. märtsil leidis Ukraina sõdur märkmiku, mis ilmselt kuulus seni nimeta Vene ohvitserile. Paistis, et märkmik andis igapäevase ülevaate pataljonisuuruse ründerühma tööjõust. Märkmete kohaselt ründas 2. märtsil Ukraina positsioone sadakond sõdurit. Ainult 16 tulid tagasi. Kaks päeva hiljem ründas 116 venelast. Kakskümmend kolm jäid ellu. 4. märtsil lahkus oma bivaakist 103 sõdurit. Ainult 15 tuli tagasi. Järgmisel päeval naasis 115 ründajast kolm. Märkmete kohaselt kaotas see üksik Vene formatsioon vaid mõne päevaga 377 sõdurit.

15. aprillil postitas Ukraina brigaadikindral Oleksandr Tarnavskõi foto vähemalt neljast hävitatud Vene tankist Vuhledari lähedal. Koos pildiga teatas ta, et “orkid puhkavad Vuhledari lähedal. Kaitsejõud hoiavad alevi lähedal positsioone ja takistavad vaenlase lähenemist. Meie suurtükivägi töötab täpselt ja iga sõdur rebaseaugus tegutseb kõrgeimal tasemel." 21. aprillil kirjeldas Ukraina ülemjuhataja Valeri Zalužnõi, kuidas tema väed olid taas alistanud 155. üksik merejalaväebrigaadi ja et Ukraina 35. merejalaväelane ja 56. brigaad olid vasturünnaku käigus vangistanud üle kahekümne Vene merejalaväelase. 26.–28. aprillil väitsid Ukraina väed, et hävitasid Nevel's'ke linna lähedal vähemalt neli tanki T-80 ja T-72. vaid 32 kilomeetrit Vuhledarist lõuna pool.

2023. aasta mais väitsid Ukraina sõdurid rindel Vuhledari lähedal, et Ukraina vägedel puudub piirkonnas raskerelvastus ning Vene vägedel on vägede ja relvastuse osas endiselt arvuline eelis. Umbes samal ajal teatas Briti kaitseministeerium, et 155. üksik merejalaväebrigaad on "tõenäoliselt vähendatud lahingutegevuses ebatõhusaks".

Mõju
2023. aasta veebruaris teatas abilinnapea Verbovskõi, et Vuhledar "hävitati" ja "sada protsenti hoonetest sai kannatada" vähem kui 500 tsiviilisikut ja ainult üks laps jäi kunagi 15 000 elanikuga linna. Linnas ei ole enam ei voolavat vett ega elektrit, linnale tekitatud kahjude pärast on alates veebruarist elanikud sunnitud joogiks koguma vihmavett.

26. märtsil 2023 teatas Venemaa meedia, et Muradov alandati Ida sõjaväeringkonna ülema ametikohalt. Kuigi Venemaa valitsus seda uudist ametlikult ei kinnitanud, teatas Venemaa sõjalise analüüsi kanali Rõbar juht Mihhail Zvintšuk, et Muradovile anti puhkus, mis on "peaaegu võrdne tagasiastumisega". Pärast seda väitsid Venemaa sõjakorrespondendid, et Ida sõjaväeringkonna ülema kohusetäitjana asendas ta kindralleitnant Andrei Kuzmenko, hoolimata sellest, et ta jäi ametlikult selle etteotsa.

ReliefWebi 2023. aasta mai aruandes väideti, et Vuhledari linna hromada haldusüksuses, mis hõlmab Vuhledari ja veel nelja lähedalasuvat küla, oli sõjaeelsest 26 000 elanikust alles jäänud vaid 1100 tsiviilisikut. Enamik tsiviilisikuid on eakad ja kõik teenused, nagu toit, vesi, elekter ja tervishoid, on olematud. Juunis teatas RadioFreeEurope, et pärast lahingute algust Vuhledaris sai surma 60 tsiviilisikut, sealhulgas kolm last.

Analüüs
Vuhledar asub Velõka Novosilka ja Novotroitske vahelise operatiivselt olulise maantee T0509 kohal ning on kiirtee tulejuhtimise võtmeks.

Ukraina ametiisikud on nimetanud Vuhledari lahingut "sõja suurimaks tankilahinguks", kus lahingu käigus sai viga või hävitati üle 130 Vene tanki ja APC. Analüütikud arvasid, et paljud venelaste ohvrid ja varustuse kaotus tulenes Vene brigaadide koosseisust, mis olid valdavalt koolitamata mobiliseeritud väed. Sõjalised eksperdid ütlesid Wall Street Journalile, et Venemaa suured kaotused viitavad sellele, et sõduritel puudus tõenäoliselt iseseisvus lahinguväljal toimuvate sündmustega kohanemiseks, mis võib olla kombineeritud hiljuti mobiliseeritud vägede halva väljaõppega.

Vaata ka
Loend sõjalistest tegevustest Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse
Venemaa Ukrainasse sissetungi kronoloogia (12. november 2022 – 7. juuni 2023)
Marjinka lahing (2022–)

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)