Ranniku- ja mereturism

Ranniku- ja mereturism (ingl coastal and maritime tourism) on turismisektor, mille peamine tegevus toimub vastavalt kas ranniku- või merepiirkonnas. Rannikuturism toimub rannikualadel (maismaal ja kaldaäärsetel veealadel), ning hõlmab näiteks ujumist, surfamist, päevitamist, mereäärsetes hotellides viibimist. Mereturism toimub merel, mis jääb rannikualadest kaugemale. Mereturismi alla kuuluvad näiteks paadisõit, purjetamine, kruiisid. Kuna mereturism hõlmab ka tegevusi, ettevõtteid jms, mis asuvad maismaal, loetakse ka neid mereturismi osaks.

Keskkonnamõju 
Turism on lai majandusharu ning seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata selle keskkonnamõjule. Ranniku- ja mereturism, eelkõige rannikuturism, toimub üldjuhul kohtades, kus on suur bioloogiline mitmekesisus. See eeldab head kliimat, värsket õhku, puhast vett, päikest, rikkumata loodust. Selleks, et seda ala säilitada ja kaitsta turismi halva mõju eest, on vaja kõrgetasemelist kaitset ja plaani. Vastasel juhul võib turismiga kaasneda ulatuslik negatiivne mõju elupaikade terviklikkusele ja ohustatud liikidele. Üks Maailma Looduse Fondi suurimaid murekohti ongi just ranniku- ja mereturismi keskkonnamõju. 

Rannikualade peamised probleemid on metsade üleraie, suurenenud magevee tarbimine, veereostus, vetikate vohamine, piirkondade ülearenemine, võõrliigid, kohaliku ökosüsteemi hävimine, liikide väljasuremine, ülepüük, erosioon ja mürareostus

Tuntud ranniku- ja mereturismi piirkonnad 
Ranniku- ja mereturismi tuntumad piirkonnad on järgmised ;:

 Korallide kolmnurk: Indoneesia, Malaisia ja Filipiinide piirkond, Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared, Fidži
 Austraalia
 Ida-Aafrika: Keenia, Tansaania, Mosambiik
 Kesk-Ameerika Vaikse ookeani rannik: Costa Rica, Panama, Nicaragua
 Vahemeri (täpsemalt Aadria ja Joonia mere piirkonnad): Kreeka, Itaalia, Horvaatia, Montenegro, Albaania, Sloveenia

Ranniku- ja mereturism Euroopas 
Ranniku- ja mereturism on väga tähtis turismisektor Euroopas. Ranniku- ja mereturismi tähtsus Euroopa turismisektoris tuleneb külastajate arvu suurenemisest rannikualadel, mis on tuntud tänu oma mitmekülgsusele, ilule ja rohkele kultuurile. Sektor on tööjõuturul oluline, sest annab tööd ligi 3,2 miljonile inimesele ja moodustab suure osa meremajandusest oma kogulisandväärtusega, mis on umbes 183 miljardit eurot. Ligikaudu pooled Euroopa hotellidest asetsevad merega ääristatud aladel. 

Ranniku- ja mereturismi sektor on seotud EL-i meremajanduse kasvu strateegiaga, olles selle mõjukas osa. Seda peetakse Euroopa arendamisel tähelepanuväärseks ja uuenduslikuks valdkonnaks. Selle märkimisväärne kogulisandväärtus ja tööhõive on põhjused, miks ranniku- ja mereturism on kujunenud merenduses suurimaks sektoriks. Prognoositakse, et see sektor kasvab 2020. aastaks paari protsendi võrra. Üksnes kruiisiturismi sektor, mille aastakäive oli 15,5 miljardit eurot, pakkus 2012. aastal tööd 330 000 inimesele. Eeldatakse, et selle kasv on püsiv.

Vaata ka
Rannaturism

Viited 

Turism
Merendus
Merekultuur