Armentières

Armentières ([aʁmɑ̃tjɛːʁ]; hollandi Armentiers) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Armentièresi kantonis. See kuulub valdade ühendusse Métropole européenne de Lille.

Linna moto on Pauvre mais fière ('vaene, kuid uhke').

Asend 

Armentières asub Belgia piiri ääres, Lille'i linnast loodes, Leie jõe parem kaldal.

Ajalugu 

1668. aastal sai linn Prantsusmaa osaks, ühes enamikuga Prantsuse Flandriast. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses kogus Armentières kuulsust, olles "kangalinn". Tööstuslik kudumine, ketramine ja õllepruulimine kasvasid Armentièresis, kasuks oli vee olemasolu.

Armentières kannatas eriti maailmasõdade ajal, kuigi linn sai kaks sõjalist risti (ühe Esimese maailmasõja ja teise Teise maailmasõja eest) ja Auleegioni ordeni. Armentièresis ja selle lähiümbruses on sõjaväekalmistud maailmasõdade ohvrite mälestuspaigad. "Mademoiselle from Armentières" oli populaarne laul liitlassõdurite seas Esimeses maailmasõjas.

Esimese maailmasõja ajal oli linn 1914. aasta oktoobris Armentièresi lahingu paik. 1918. aasta aprillis pommitasid Saksa väed Armentières'i sinepigaasiga. Briti väed olid sunnitud piirkonnast lahkuma, kuid sakslased ei saanud tugeva saaste tõttu kaks nädalat siseneda. Pommitamise tunnistajad väitsid, et pommitamine oli nii tugev, et tänavatel voolas vedel sinep.

Raudtee 

Armentièresis on raudteejaam liinil Lille'ist Calais'sse ja Dunkerque'i.

Tuntud inimesi 

 Dany Boon, Prantsuse näitleja ja stand-up koomik
 Jean Maurice Fiey, kirikuajaloolane ja süroloog
 Amédée Fournier, Prantsuse maanteerattur ja olümpiamedalist

Sõpruslinnad 

 Osterode am Harz, Saksamaa
 Stalybridge, Suurbritannia
 Litoměřice, Tšehhi

Mälestusmärgid 

Armentièresi kellatorn on arvatud UNESCO maailmapärandi mälestusmärkide hulka. Kellatorni, nagu ka lähedalasuva raekoja disainis arhitekt Louis Marie Cordonnier ja need on avatud külastajatele ja turistidele.

Viited 

Nordi departemangu vallad