Arthur Schnitzler

Arthur Schnitzler (15. mai 1862 Viin – 21. oktoober 1931 Viin) oli austria romaani-, novelli- ja näitekirjanik, elukutselt arst. Ta on eelkõige tuntud psühholoogiliste näidendite poolest, mis lahkavad Viini sajandivahetuse kodanlikku elu.

Ta sündis juudi perekonnas maineka arsti Johann Schnitzleri pojana. Aastal 1879 alustas ta meditsiiniõpinguid Viini Ülikoolis ning aastal 1885 sai ta meditsiiniteadustes doktorikraadi. Ta hakkas tööle Viini keskhaiglas, kuid samal ajal töötas ka kirjanikuna ning avaldas kirjutisi ja luuletusi erinevates ajakirjades ja teaduspublikatsioonides.

Schnitzler tegi kirjanikuna nime näidendiga "Anatol" (1893), mis räägib jõuka noore Viini mehe juhuslikest armastustest. "Ringmäng" ("La Ronde"; 1897) on kümnest dialoogist koosnev näidend, mis räägib meeste ja naiste südametusest iha küüsis. Kuigi see põhjustas skandaali isegi 1920. aastal, mil seda esimest korda etendati, on näidendit hiljem sageli lavastatud ja selle põhjal on tehtud mitu filmi, sh Max Ophülse lavastatud "La Ronde" (1950). Schnitzler kutsus oma teostes sageli esile rikutud enesepettuse õhustiku, mida ta kohtas Habsburgide monarhia viimastel valitsusaastatel. Ta uuris inimpsühholoogiat, kujutades armastuses esinevat egoismi, surmakartust, inimese psühhoseksuaalset arengut ja hinge haigestumust. Tema tuntuim romaan on "Leitnant Gustl" (1901). Näidendis "Professor Bernhardi" (1912) ja romaanis "Der Weg ins Freie" (1908) analüüsis ta juutide positsiooni Austrias.

Ta abiellus 1903. aastal näitleja Olga Gussmanniga (1882–1970). Abielu lõppes 1921. aastal lahutusega. Neil oli poeg ja tütar, kes aga 1928. aastal sooritas enesetapu. Schnitzler suri 1931. aastal Viinis 69-aastasena.

Teoseid eesti keeles

Proosa 
 "Armastus ja surm Viinis" (jutustused). Tõlkinud Piret Pääsuke, Eesti Raamat 2009.
 "Casanova kojusõit" (romaan). Tõlkinud J. Kangilaski, Loodus 1936.
 "Casanova kojutulek" (jutustus). Tõlkinud E. Valdna, Eesti Raamat 1993.
 "Karjuseflööt" (novellid). Tõlkinud Jaan Kangilaski, Loodus 1929.
 "Kreeka tantsijatar" (novellid). Tõlkinud Krista Läänemets, Perioodika 1996.
 "Leitnant Gustl" (novell). Tõlkinud Edla Valdna, Eesti Raamat 1988.
 "Mõrtsuka" (novell). Tõlkinud M. Ilistvere, Sõna 1922.
 "Mäng hommikuämarikus" (jutustus). Elu 1927.
 "Proua Berta Garlan" (romaan). Tõlkinud Uno Liivaku, Monokkel 1998.
 "Suremine" (romaan). Tõlkinud Bernhard Linde, Varrak 1920.
 "Unenäonovell". Tõlkinud Krista Läänemets, Perioodika 2000.

Näidendid 
 "Anatol, Max ja naised"
 "Armumäng". Tõlkinud K. Kasak
 "Elu janu". Tõlkinud Heino Anto, 1922
 "Ringmäng"
 "Viimane soov"

Viited 

Austria kirjanikud
Näitekirjanikud
Sündinud 1862
Surnud 1931