Tortilla

Tortilla on ümmargune (6–30 cm diameetriga), õhuke, Mehhikost ja Kesk-Ameerikast pärit lameleib, mis on valmistatud hapnemata maisijahust, harvemini nisujahust. Traditsiooniliselt keedetakse tortillade maisi kustutamata lubjaga, et maisi sisemus pehmeneks ja kestad tuleksid lahti. Kustutamata lubi oli Mehhiko toidus peamine kaltsiumiallikas. Tortillat süüakse peamiselt vürtsika täidisega, mis koosneb peamiselt lihast ja juustust.

Tortillad

Maisitortilla 
Maisitortilla on vanim tortillaliik (Masa de Maíz). Maisitortilla valmistamiseks tuleb mais kõigepealt nikstamaliseerida, mille käigus mais leotatakse ning keedetakse, et hävitada kahjulikud ained. See sai alguse Mehhikost ning seejärel levis ülejäänud Ameerikasse. Esimesed tortillad valmistati Oaxacas 1500–500 aastat eKr. 19. sajandi lõpus tulid kasutusele esimesed Mehhikos leiutatud mehaanilised tortillade valmistamise masinad, mida kutsutakse tortillapressideks.

Nisutortilla 

Eurooplased hakkasid kasutama nisu, mis hiljem levis Ameerikasse. Sealt sai alguse nisutortillade valmistamine. Esimesed nisutortillad valmistati Mehhiko põhjaosas. Nisutortillad valmistati jahust ja veest. Tänapäeval sisaldavad tortillad lisaks rasva (õli või searasv), soola, juuretist (nt Küpsetuspulbrit) ja muid lisandeid. Nisutortilladest tehakse peamiselt burritosid või takosid, mis on Mehhiko toidukultuuri igapäevane osa. Mehhiko toidukultuur on mõjutanud ka Ameerika Ühendriikide kööke.

Toiteväärtus 

Nisutortillades on rohkem rasva, sest nad sisaldavad tavaliselt searasva või taimseid rasvasid. Maisitortillad on head kiudainete ja magneesiumi allikad. Kiudained on olulised seedimisele ja südame tervisele. Magneesium mängib olulist rolli aju, lihaste ja südame töös.

Viited 

Küpsetised