Maovähk

Maovähk on vähk, mis areneb mao limaskestast. 

Maovähk on esinemissageduselt maailmas viies peamine vähiliik ja kolmas peamine vähktõve põhjus, mis moodustab 7% vähijuhtudest ja 9% surmajuhtumitest. 2012. aastal diagnoositi see 950 000 inimesel ja põhjustas 723 000 surmajuhtu. Enne 1930. aastat oli maovähk enamikus riikides, sealhulgas enamikus arenenud lääneriikides, kõigi vähiliikide seas kõige levinum surma põhjus. Pärast seda on surmajuhtude hulk paljudes maailma piirkondades hakanud vähenema. Arvatakse, et see on tingitud vähem soolaste ja marineeritud toidu söömisest, mis on tingitud külmutusest kui toidu värskena hoidmise meetodist. Maovähki esineb kõige sagedamini Ida-Aasias ja Ida-Euroopas. 

Maovähk on esinemissageduselt ja surma põhjusena Eestis meestel 2.‒3. kohal. Sagedamini esineb maovähki 50. ja 70. eluaasta vahel, kuid järjest enam haigestuvad ka nooremas eas inimesed. Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositi 2007. aastal Eestis umbes 400 esmast maovähijuhtu ja suri maovähi tõttu umbes 300 inimest.

Sümptomid 
Varased sümptomid võivad olla kõrvetised, kõhuvalu, iiveldus ja isutus. Hiljem võivad lisanduda näiteks kehakaalu langus, naha ja silmavalgete kollasus, oksendamine, neelamisraskused ja veri väljaheites. Vähk võib levida maost teistesse elunditesse, eriti maksa, kopsudesse, luudesse, kõhu- ja lümfisõlmedesse.

Tekkepõhjused

Maovähk tekib paljude tegurite tõttu. See esineb meeste seas kaks korda sagedamini kui naiste seas. Östrogeen võib kaitsta naisi selle vähivormi tekkimise eest.

Helicobacter pylori infektsioon on oluline riskitegur 65–80% mao vähktõve puhul, kuid ainult 2% inimestest, kellel on Helicobacter'i infektsioon, tekib maovähk. Ka AIDS on seotud suurenenud riskiga.

Suitsetamine suurendab maovähi tekkimise riski märkimisväärselt, alates 40% suurenenud riskist kergemate suitsetajate puhul kuni 82% suurenemiseni raskete suitsetajate puhul. Suitsetamisest tingitud maovähk tekib peamiselt mao ülemises osas söögitoru lähedal. Mõned uuringud näitavad ka alkoholi tarbimisest suurenenud riski.

Umbes 10 protsendil maovähijuhtudest on tegu päriliku haigusega ning 1–3 protsendil juhtudest põhjustatud vanematelt päritud geneetilistest sündroomidest, nagu pärilik difuusne maovähk.

Viited

Välislingid 
Maovähk Tartu Ülikooli Kliinikum

Vähk