Fides Agenist

Fides Agenist ehk püha Fides (prantsuse keeles Sainte Foy, oksitaani ja hispaania keeles Santa Fe, portugali Santa Fé, inglise keeles Saint Faith) oli varakristlik märter, kes elas ja suri 4. sajandi algul Akvitaanias Agenis. Tema surma-aastaks pakuvad erinevad allikad 287. või 303. aastat, viimatinimetatu langeks keiser Diocletianuse kristlaste tagakiusamise ajale. Pühaku mälestuspäev on 6. oktoobril.

Pärimus 
Pärimuse järgi võeti Fides 12- või 13-aastaselt kinni Rooma keisririigis toimunud kristlaste tagakiusamise käigus ja sunniti teda piinamise ähvardusel ohverdama paganlikele jumalatele. Tütarlaps keeldus, teda piinati hõõguval praerestil ja lõpuks löödi tal pea maha. Martüroloogiumites nimetatakse teda "neitsi ja märter".

Austamine 
Fidese austamine on teada juba 6. sajandi lõpust, vanim martüüriumi kirjeldus pärineb isegi 5. sajandist. 1059. aasta ja 1067. aasta vahel pandi St-Michel-de-Cuxa kloostris kirja hagiograafiline hümn "Cançó de Santa Fe", 'Laul Fidesest', mis on ühtlasi vanim säilinud katalaanikeelne tekst. Fidese säilmed rööviti 866. aastal Agenist ja viidi Conquesi, mis kujunes keskajal kuulsaks palverännakukohaks, kust Fidese kultus levis ümberkaudu kaugemale. Pühaku säilmed asuvad tänaseni Conquesi Sainte-Foy kloostrikirikus.

1094. sajandil asutas Egisheimi krahvi tütar Hildegard, üks Hohenstaufenite esiemasid, Schlettstadtis (tänapäeval Sélestat) benediktlaste kloostri, mille asustasid Conquesi kloostri mungad (Elsassi kloostrite mungad olid investituuritülis keisri pooldajad), kes tõid osa Fidese säilmeist endaga kaasa ja pühitsesid pühakule oma kloostri kiriku. Osa säilmeid jõudis Sankt Galleni kloostrisse. 1115. aastal olid Fidese säilmed ka Freiburgi lähedal Söldeni benediktlaste naiskloostris.

Ikonograafia 
Fidest võidakse kunstis kujutada nelja atribuudiga või mõnega nendest; praerest, mis on tema kannatusriist; kroon ja tuvi, mis viitavad kaaskristlaste nägemusele, kuidas taevast lennanud tuvi kroonis neitsi hiilgava krooniga; ja mõõk, millega märtri pea maha raiuti, samuti märtri atribuut palmioks.

Viited 

Pühakud