Georges Jean Franz Köhler

Georges Jean Franz Köhler (17. aprill 1946 München – 1. märts 1995 Freiburg) oli saksa bioloog, Nobeli auhinna laureaat. 

Koos César Milsteini ja Niels Kaj Jernega pälvis Köhler 1984. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna "immuunsüsteemiga seotud töö ja monoklonaalsete antikehade tootmise eest". Milsteini ja Köhleri tehnika monoklonaalsete antikehade tootmiseks pani aluse antikehade kasutamisele diagnostikas, ravis ja paljudes muudes teaduslikes rakendustes.

Töökäik 
1974. aasta aprillis alustas Köhler doktorikraadi stipendiumiga tööd Cambridge'is asuvas molekulaarbioloogia laboris, kus ta hakkas koos César Milsteiniga töötama välja laboratoorset vahendit, mis aitaks uurida antikehade mitmekesisuse aluseks olevat mehhanismi. Selle töö käigus mõtlesid nad välja hübridoomi tehnika antikehade tootmiseks. Köhler jätkas tehnikat käsitlevat koostööd ka pärast 1974. aasta aprillis Baseli Immunoloogiainstituuti naasmist. Köhler töötas Baseli Instituudis veel üheksa aastat, kus jätkas antikehade mitmekesisuse uurimist ning asus 1980. aastate alguses aretama transgeenseid hiiri. 1986. aastal sai Köhler Max Plancki Immunobioloogiainstituudi direktoriks, kellena töötas kuni surmani 1995. aastal. Ta suri südamehaiguse tagajärjel.

Isiklikku 
Köhleri isa Karl oli sakslane ja ema Raymonde prantslane. Köhler abiellus 1968. aastal Claudia Reintjesega, neil on lapsed Katharina, Lucia ja Fabian. Georges töötas teadustöö kõrvalt taksojuhina, et peret ülal pidada.

Viited 

Saksamaa bioloogid
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Surnud 1995
Sündinud 1946