Laadivaheldus

Laadivaheldus on astmevahelduse alaliik, mis iseloomustab mõne sisehääliku muutumist, assimilatsiooni või sisehääliku kadu. Sõna tüvevariandid erinevad laadivahelduse korral üksteisest selle poolest, et sõnast puudub või sinna lisandub sulghäälik või s-täht.

Laadivahelduse tuvastamise protsess 
Laadivahelduse esinemise tuvastamiseks tuleb võrrelda käändsõnade puhul sõna nimetava ja omastava või osastava käände kirjapildi erinevusi. Pöördsõnade puhul tuleb võrdlemiseks kasutada verbi ma-lõpulist algvormi, da-infinitiivi ja oleviku ainsuse esimest vormi.

Näide: 

 Nõrgenev laadivaheldus: 
 `tund [tugev aste] : tunni [nõrk aste]: `tundi [tugev aste]
 `mõtle/ma [tugev aste] : mõel/da [nõrk aste] : mõtle/n [tugev aste]
 Tugevnev laadivaheldus: 
 tunne [nõrk aste] : `tunde [tugev aste]: tunnet [nõrk aste]

Kuna tegusõna algvorm on alati tugevas astmes, saavad astmevahelduslikud tegusõnad laadivahelduse puhul järgida ainult nõrgenevat laadivaheldust.

Nõrgenev laadivaheldus 
Nõrgeneva laadivahelduse puhul tugeva astmega sulghäälik või s-täht assimileerub, asendub või kaob (vt Tabel 1).

Nõrgeneva laadivahelduse alaliigid 

 assimilatsioon

 asendumine
 kadu

Tabel 1. Nõrgenev laadivaheldus

Tugevnev laadivaheldus 
Tugevnevas laadivahelduses, heliline kaashäälik asendub sulghäälikuga, pikk heliline konsonant asendub (sama konsonandi ja sulghääliku) konsonandiühendiga või sulghäälik lisandub olemasolevatele sisehäälikutele (vt tabel 2). S-häälik ei osale tugevnevas laadimuutuses.

Tugevneva laadivahelduse alaliigid 

 dissimilatsioon
 asendumine
 lisandumine

Tabel 2. Tugevnev laadivaheldus

Viited 

Keeleteadus