Plahvatus Al-Ahlī haigla juures

Plahvatus Al-Ahlī araabia haigla juures toimus 17. oktoobril 2023, Iisraeli ja Hamasi sõja ajal.

Tuhanded ümberasustatud palestiinlased olid otsinud õhurünnakute eest varju haigla juures.

Ḩamāsi väitel põhjustas see enneolematult palju surmajuhtumeid – rohkem kui ükski teine sündmus Gazas pärast Gaza ja Iisraeli vahelise konflikti algust 2008. aastal. Hukkunute arv on endiselt ebaselge, kuid Ḩamāsi väitel olevat see üle 500, kellest enamik on naised ja lapsed. Kui see tõsi on, oleks see üks ohvriterohkemaid rünnakuid haiglale aastakümnete jooksul. 

Gaza tervishoiuministeeriumi teatel põhjustas plahvatuse Iisraeli õhurünnak. Iisraeli kaitsejõud eitasid seda, avaldades kaadreid, mis nende väitel näitavad, et plahvatuse põhjustas Palestiina Islamidžihaadi ebaõnnestunud raketiheitmine Iisraeli Haifa linna pihta. Islamidžihaadi pressiesindaja eitas vastutust. Ekspertide üksmeel esialgu puudus selles, kas kahju põhjustas Iisraeli õhurünnak või Gaza sektorist välja tulistatud rakett. Ekspertide vaatlused tõid välja kokkuvarisemata haiglahooned, mõned kahjustamata autod ja sügava kraatri puudumise – tegurid, mis ei ole tavaliselt kooskõlas Iisraeli õhurünnakuga.

Iisraeli kaitsejõud (IDF) avaldasid salvestise, mis väidetavalt oli pealtkuulatud telefonivestlus kahe Hamasi operaatori vahel, kus arutati Gaza haiglale maandunud Islami Džihaadi ebaõnnestunud raketirünnakut. IDF-i pressiesindaja kontradmiral Daniel Hagari kritiseeris meediaväljaandeid selle eest, et nad levitasid kiiresti Hamasi väiteid, mida ta nimetas "kontrollimata väideteks" hukkunute arvu kohta: Hagari väitis, et Hamasil oli ebatõenäoline, et pärast vahejuhtumit nii kiiresti hukkunute arvu täpselt kindlaks määraks. Järgmisel päeval toetas USA president Joe Biden IDF-i väidet, et Iisrael ei rünnanud haiglat.

Taust
Haigla on tegutsenud alates 1882. aastast. Selle asutas Inglismaa Kiriku Kiriku Misjoni Selts ja hiljem juhtis seda meditsiinimisjonina aastatel 1954–1982 Lõuna baptisti konvent. See naasis anglikaani kirikule 1980. aastatel. Seda rahastasid peamiselt piiskoplik kirik ja Euroopa Liit ning see tegutses mittesektaarse haiglana, mida haldas Jeruusalemma anglikaani piiskopkond, mis teatas, et selles oli umbes 80 voodikohta ja see oli Gaza sektori ainus kristlik haigla.

Tuhanded Gaza sektori põhjaosa evakueerimise tõttu ümberasustatud inimesed olid otsinud peavarju al-Ahli araabia haiglast, et vältida Iisraeli õhulööke. Canterbury peapiiskopi Justin Welby avalduse kohaselt sai haigla kahjustada Iisraeli raketitules 14. oktoobri hilisõhtul, neli töötajat sai vigastada. Enne 14. oktoobri raketituld andis haigla peavarju umbes 6000 ümberasustatud inimesele; hiljem paljud neist põgenesid ja umbes 1000 jäi välialale.

16. oktoobril andis Iisrael korralduse evakueerida vähemalt 20 Gazas asuvat haiglat, sealhulgas al-Ahli araabia haiglat. Kuna Gaza sektori lõunaosa haiglates ei ole piisavalt voodeid ja kuna teatud patsientide, näiteks inkubaatorites vastsündinute või ventilaatoriga patsientide transportimiseks puudusid vahendid, peeti evakueerimiskorraldusi üldiselt võimatuks täita.

Plahvatus ja vastutus
Plahvatuses hukkunute arv ja plahvatuse põhjus ei ole sõltumatult kinnitatud. Gaza tervishoiuministeerium väidab, et plahvatuses hukkus vähemalt 500 inimest, ja süüdistab Iisraeli õhurünnakut. Al-Shifa haigla direktor teatas, et tema haiglasse toodi nii kiirabi kui ka isiklike autodega umbes 350 vigastatut.

Iisraeli kaitsejõud väidavad, et plahvatuse põhjuseks oli Iisraeli Haifa linna sihtmärgiks olnud ebaõnnestunud rakett, mille lasi välja Palestiina islamidžihaad (PIJ), mis on Hamasiga seotud Palestiina mässuline rühmitus. IDF-i pressiesindaja üksuse kontradmiral Daniel Hagari ütles, et luureandmed näitasid, et PIJ oli haigla lähedal rakette välja tulistanud ja jagas droonide abil kogutud aerofotosid, mis tema sõnul ei olnud kooskõlas Iisraeli laskemoonaga. Iisraeli relvajõud väidavad ka, et Iisrael kuulas pealt arutlusi terroristide vahel, kes ütlesid, et plahvatuse põhjustas nende valesti tulistatud rakett. Islamidžihaadi pressiesindaja eitas vastutust. 18. oktoobril avaldas IDF droonikaadrid, mis väidetavalt näitavad haiglat enne ja pärast plahvatust. Kommenteeritud videol oli näha põlenud sõidukeid haigla parklas ning kraatri ilmset puudumist või olulisi konstruktsioonikahjustusi ümbritsevatele hoonetele. Iisraeli sõjavägi väitis, et need omadused ei olnud kooskõlas Iisraeli laskemoonalöökide tagajärgedega.

Pärast plahvatust avaldas Iisraeli ametlik Twitteri konto avalduse, milles väideti, et rünnak oli vaenlase raketi tagajärg. Säutsule oli lisatud kaadrid, mis arvati olevat tõend Gazast pärit raketi kohta. Aric Toler, ajalehe The New York Timesi visuaalsete uurimisrühmade ajakirjanik, märkis aga, et videol olevad ajatemplid olid vähemalt 40 minutit pärast plahvatuse toimumist. Varsti pärast seda muutis Iisraeli valitsuse Twitteri konto säutsu, eemaldades sellest video.

The Economisti teatel: "Mõned avalike luurete analüütikud oletasid, et see juhtus siis, kui Palestiina rakett plahvatas õhus (võib-olla Iisraeli õhutõrjesüsteemid püüdsid selle kinni) ja lõhkepea kukkus haiglale." BBC Verify teatas, et kuigi üldine konsensus puudub, ütles üks ekspert, et kahjustuste eripära ei olnud kooskõlas Iisraeli õhurünnakuga.

Sõltumatute OSINTi rühmade ja The Telegraphi küsitletud analüütikute sõnul oli esialgsete tõendite põhjal tõenäoline, et plahvatuse põhjustas valesti tulistatud rakett. Vabatahtlike geolokaatorite rühm GeoConfirmed analüüsis mitmest erinevast allikast pärit plahvatuse kaadreid ja väitis, et "kaadrite geolokatsioon ja ajastus on lõplikud", kuid selgitas, et see puudutab ainult geograafilist asukohta. Evan Hill, kes viib läbi ajalehe Washington Post OSINT-i juurdlusi, väitis samuti, et esialgsed tõendid viitavad raketi tõrkele. The Independent viitas mitmele OSINT-i analüütikule, kes analüüsisid pilte ja kaadreid plahvatuspiirkonnast, kuna need ei ole kooskõlas õhurünnakuga, samas kui plahvatuse kaadrid sarnanevad "raketimootori rikkega".

Reaktsioonid
Palestiina omavalitsuse president Mahmoud Abbas kuulutas pärast surmavat sündmust välja kolmepäevase leina ja tühistas kavandatud kohtumise USA presidendi Joe Bideniga. Biden teatas, et on plahvatuse pärast nördinud ja sügavalt kurb, kuid ei süüdistanud juhtunus kohe, vaid väitis, et USA hakkab sündmust uurima. Biden ütles seejärel kohtumisel Netanyahuga, et "nähtu põhjal näib, et seda tegi teine pool, mitte teie". Kanada peaminister Justin Trudeau kirjeldas plahvatust kui "õudset" ja "vastuvõetamatut", kuid ei määranud süüd. Maailma Terviseorganisatsiooni peadirektor Tedros Adhanom Ghebreyesus mõistis väidetava rünnaku hukka. ÜRO peasekretär António Guterres ütles, et teda "kohutas sadade Palestiina tsiviilisikute tapmine rünnakus haiglale". ÜRO inimõiguste juht Volker Türk mõistis hukka "täiesti vastuvõetamatu" ja "õudse" rünnaku ning nõudis vastutust. Organisatsioon Piirideta Arstid ütles, et on "pommirünnakust kohkunud" ja nimetas seda veresaunaks. Punane Rist oli aruannetest "šokeeritud ja kohkunud".

Hizbollah ütles, et plahvatus oli Iisraeli "veresaun" ja kutsus üles korraldama 18. oktoobril "raevu päeva" Iisraeli ja Bideni eelseisva visiidi vastu Lähis-Idasse. Egiptus, Iraan, Iraak, Jordaania ja Türgi mõistsid samuti väidetava rünnaku hukka, Katar aga mõistis hukka selle, mida nad kirjeldasid kui "ohtlikku eskalatsiooni". Saudi Araabia mõistis hukka "okupatsioonijõud" väidetava rünnaku eest, mida ta kirjeldas kui "koledat kuritegu". Venemaa ja AÜE kutsusid üles kutsuma ÜRO Julgeolekunõukogu kiiremas korras kokku. Jordaania kuningas Abdullah II ütles, et Lähis-Ida on "kuristikku kukkumise äärel", kuna kardetakse, et konflikt võib kasvada laiemaks sõjaks, milles osalevad ka teised relvastatud rühmitused. Iraani president Ebrahim Raisi lubas juhtunule "karmi vastust".

Iisraeli president Isaac Herzog mõistis Palestiina Islamidžihaadi hukka, kirjutades: "Häbi Gaza alatutele terroristidele, kes valavad tahtlikult süütute verd." Herzog ütles, et süüdistused, et Iisrael põhjustas plahvatuse, on "21. sajandi verelaim." 16. oktoobril 2023 avaldas Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu büroo X-is postituse, milles tsiteeris tema enda kõnet Knessetis ja ütles: "See on võitlus valguse ja pimeduse laste vahel, inimkonna ja džungliseaduse vahel." Postitus kustutati pärast Gaza haiglas toimunud veresauna, pidades silmas kriitikat selle keelekasutuse pärast, mida mõned nimetasid "genotsiidiks".

Plahvatus kutsus esile protestid mitmes riigis, sealhulgas Kanadas, Egiptuses, Iraanis, Iraagis, Jordaanias, Kuveidis, Liibanonis, Liibüas, Marokos, Kataris, Süürias, Tuneesias, Türgis, Ühendkuningriigis ja Jeemenis. Ramallah's ja teistes Läänekalda linnades skandeerisid meeleavaldajad Mahmoud Abbasi vastu ja loopisid kive, mille tulemusel politsei kasutas meeleavaldajate laiali ajamiseks pisargaasi ja uimastusgranaate. Tuhanded meeleavaldajad marssisid Istanbulis Iisraeli konsulaadi ees, et protesteerida sõja vastu, ja Jordaanias üritasid meeleavaldajad tungida Iisraeli saatkonda. Ka USA saatkond Beirutis ja Prantsusmaa saatkonnad Beirutis seisid silmitsi protestidega, mille eesmärk oli toetada Iisraeli.

Kuningas Abdullah II, Mahmoud Abbasi, Egiptuse presidendi Abdel Fattah el-Sisi ja Joe Bideni neljapoolne tippkohtumine tühistati pärast seda, kui Jordaania selle tühistas ja Abbas sellest taganes. 

Saudi Araabia, Jordaania, Katar, AÜE, Omaan, Egiptus, Alžeeria, Liibanon, Egiptus, Alžeeria ja Liibüa mõistsid plahvatused rünnakutena hukka ning süüdistasid Iisraeli vägesid haigla pommitamises. Saudi Araabia välisministeerium mõistis plahvatused hukka õhurünnakutena, nimetades seda "Iisraeli okupatsioonivägede poolt Gazas asuvate Al-Ahli baptistihaigla pommitamise käigus toime pandud kohutavaks kuriteoks" ja nõudis "Iisraeli kuritegelike praktikate" ülemaailmset hukkamõistmist.

AÜE mõistis plahvatused hukka kui Iisraeli rünnakud ja nõudis "vaenutegevuse viivitamatut lõpetamist". Türgi president Erdoğan mõistis pommirünnaku hukka kui "viimast näidet Iisraeli rünnakutest, millel puuduvad kõige elementaarsemad inimlikud väärtused". Aafrika Liidu komisjoni esimees mõistis Iisraeli hukka selle eest, mida nad nimetasid "sõjakuriteoks", ja nõudis, et teised riigid lõpetaksid nende sõnul Iisraeli agressiooni.

Vaata ka
Jabalia põgenikelaagri turu õhurünnak

Viited

2023
Iisraeli-Palestiina konflikt