Arnoldi raitlill

Arnoldi raitlill (Rafflesia arnoldii) on parasiitlike raitlilleliste sugukonda kuuluv õistaim.

Arnoldi raitlill on tuntud oma maailma suurima üksiku õie poolest. Arnoldi raitlill õitseb üksikute õitega, mille läbimõõt võib ulatuda ühe meetrini.

Arnoldi raitlill on Indoneesia üks kolmest rahvuslillest.

Kirjeldus 
Tekivad väga suurtest kapsasarnastest, bordoopunasetest või tumepruunidest pungadest, mille laius on tavaliselt umbes 30 cm.

Arnoldi raitlillel puuduvad nähtavad lehed, varred või isegi juurestik. Samuti puuduvad fotosünteesi protsessid. Põhiosa taimest asub peremeestaime sees. Ainsad nähtavad osad on õied, mis murduvad kompaktsete pungadena läbi peremeestaime koore ja seejärel viljad. Viljad on väikesed marjad, mis sisaldavad palju seemneid.

Õied on punakaspruunid valgete laikudega. Õiest hõngab ebameeldivat lõhna, mis meenutab mädanenud liha.

Levik 
Kasvab Sumatra ja Borneo troopilistes metsades. Tavaliselt parasiteerib Tetrastigma leucostaphylum taimedes.

Tolmeldamine ja paljunemine 

Õied on nii isas- kui ka emasõied, seega on edukaks tolmeldamiseks vaja mõlemat. Kui Arnoldi raitlill on paljundamiseks valmis, moodustub peremeesjuurest või -varrest väljapoole väike pung, mis areneb aasta jooksul. 
Mädaneva liha haisev lõhn meelitab ligi kärbseid ja mardikaid. Peamised tolmeldajad on putukad, kes maanduvad esmalt isaslillele ja kannavad seejärel õietolmu emaslillele. Tolmlemise korral annab lill kerakujulise kuni 13 cm läbimõõduga sileda koorega vilja.

Lõhnav lillelõhn meelitab ligi mitmeid raipesööjaid putukaid nagu Drosophila colorata, Chrysomya megacephala ja Sarcophaga pernix.

Ohud 
Paljud Arnoldi raitlille kasvukohad on nüüd turistide seas populaarsed, pakkudes kohalikele elanikele sissetulekut ja stiimulit liikide säilitamiseks. Kahjuks on selle ökoturismi ja sellega kaasnenud inimese sekkumise tulemusena paljudes kohtades iga-aastased õienupud oluliselt vähenenud.

Viited 

Raitlillelised