Tšernihivi pommitamine 3. märtsil 2022

Tšernihivi pommitamise 3. märtsil 2022 viisib läbi Venemaa väged Tšernihivi linna piiramise ajal osana Venemaa 2022. aasta sissetungist Ukrainasse. Korraldatud õhurünnakutes hukkus 47 inimest. Amnesty International ja Human Rights Watch kirjeldasid rünnakuid sõjakuriteona.

Rünnak
3. märtsil 2022, vahetult pärast kella 12.00, filmiti Tšernihivi elamurajoonis Vjatšeslava Tšornovila ja Kruhova tänavate moodustatud kolmnurksel avalikul väljakul alla kukkumas kuus juhitamata õhupommi. Amnesty Internationali analüüs näitas, et alla kukkus (vähemalt) kaheksa pommi. Ivana Bohuna tänava elanik Alina ütles, et kuulis enne pommide plahvatamist valju suminat.

Rünnaku film salvestati pardakaameraga. Filmis on näha kuue pommi kukkumist ja plahvatust. Teistes veebimeedias avaldati ohvrite surnukehad, ellujäänute kanderaamidel äraviimine, tuletõrjujad, kes üritasid kustutada tulekahjusid kannatada saanud peamises korterikompleksis, ning põlevaid autosid ja puid. Regionaalkuberner Vjatšeslav Tšaus ütles ajakirjanikele, et löögi sai kaks kooli.

Ukrainas sündinud USA kongresmen Victoria Spartz ütles ajakirjanikele, et tema vanaema elas lähedal asuvas hoones ja kõik aknad olid hävinud.

Samal päeval hävis mujal Tšernihivis kaks kooli (nr. 18 ja nr 21) ja 8 eramaja ning veel 7 maja sai tugevalt kannatada.

Ohvrid
Julia Matvienko, samuti Ivana Bohuna tänava elanik, elas pommirünnaku üle peavigastusega. Tema kolm last ei saanud vigastada, kuid pidid pärast plahvatust rusude alt välja roomama. Kohalikud päästeteenistused registreerisid pommirünnakus 38 meest ja 9 naist ning 18 inimest sai vigastada.

Uurimised
Kuna Amnesty International ei suutnud tuvastada läheduses olevat seaduslikku sõjalist sihtmärki, võib rünnak olla 2022. aasta sissetungi sõjakuritegu.

Human Rights Watch (HRW) ei leidnud ühtegi tõendit "märkimisväärse [sõjalise] sihtmärgi kohta ristmikul või selle lähedal, kui seda tabati, ... mis viitab potentsiaalselt tahtlikule või hoolimatule valimatule rünnakule". HRW kutsus üles algatama Ukraina Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimist ja ÜRO uurimiskomisjoni selgitamaks, et kas tegu on sõjakuriteoga ja võtta vastutusele selle eest vastutavad inimesed. HRW uurimine hõlmas telefoniintervjuusid kolme tunnistaja ja veel kahe Tšernihivi elanikuga ning 22 video- ja 12 fotoanalüüsi. HRW küsitletud tunnistajad väitsid, et nad ei teadnud naabruses toimuvatest sõjalistest sihtmärkidest ega operatsioonidest.

Leiti pommikraater, mis vastab 500 kg kaaluvale pommile. FAB-500 pomme kasutati teadaolevalt 2022. aasta Venemaa sissetungil.

Vaata ka
 Tšernihivi leivasaba rünnak 16. märtsil 2022
 Sõjakuriteod Venemaa 2022. aasta sissetungil Ukrainasse

Viited

2022. aasta Ukrainas