Vahtramütsik

Vahtramütsik (Mycena alba (Bres.) Kühner, 1938; ka Phloeomana alba (Bres.) Redhead, 2016 ) on mütsikute perekonda kuuluv seeneliik, mis kasvab tavaliselt sügiseti samblaga kaetud lehtpuude tüvedel. Kuulub Norra ohustatud seente punasesse raamatusse (Red List Of Threatened Fungi In Norway) ja on seal 2015. aasta andmete põhjal klassitatud ohustatud liikide lähedusesse (NT – near threatened).  Eriti iseloomulikult leidub teda vahtrate tüvedel.

Levila 
Mycena alba kasvab maailma eri paigus. Teda on leitud näiteks Norrast, Rootsist, Eestist, Saksamaalt, Austriast, Taanist, Sloveeniast, Hispaaniast, Itaaliast, Prantsusmaalt. Lisaks veel Marokost, Mehhikost, Bangladeshist, Ameerika Ühendriikidest jpm.

Eestis 
Eesti seenekogude andmebaasis on selle liigi kohta ainult neli kirjet, mis on korjatud samblaga kaetud elava puu tüve pealt. Eestis kasvab väga sageli vahtratel, harvem teistel lehtpuudel.

Kirjeldus 
Seenekübar on poolkerakujuline ning selle keskkoht on tavaliselt natuke allapoole lohkus. Kübara läbimõõt jääb vahemikku 2–10 mm. Seda katab läbipaistev kiht, mis kaob, kui seen kuivab. Värvus varieerub vastavalt vanusele. Noorena on seen valge või beež, mõnikord koos kollaka tipuga. Vananedes muutub värv määrdunud valgeks ja/või pruuniks ning keskosa ülejäänud kübarast tumedamaks.

Vahtramütsikul on tavaliselt 6–12 valget ja laia eoslehekest, mis on veidi kaarjad ning kinnituvad jala külge horisontaalselt.

Habras seenejalg võib olla kuni 12 mm pikk. Värv on kübaraga sama ehk valge, mis vananedes muutub pruuniks. Spetsiifilist lõhna sel pole.

Vahtramütsiku eosed on peaaegu kerajad kuni veidi ovaalsed. Nende pikkus jääb vahemikku 7–11 ja laius 6,5–9,2 mikromeetrit. Iseloomulikud on lihtsad tsüstiidid.

Sarnased liigid 
Nii välimuselt, kasvukohalt kui ka mikrotunnustelt sarnaneb temaga Mycena hiemalis.

Viited

Välislingid 
 

Mütsikulised