Traakia kiirtee

Traakia kiirtee (bulgaaria keeles Aвтомагистрала "Тракия") tähisega A1 on Bulgaarias asuv kiirtee, mis moodustab osa Portugalis algavast ja Türgi-Iraani piiril lõppevast maanteest E80. Kiirtee ühendab pealinna Sofiat Plovdivi linna ja Musta mere rannikul asuva Burgase linnaga.

Ülevaade
Kiirtee on saanud nime ajaloolise Traakia piirkonna järgi: maantee läbib läänest itta selle põhjapoolset Bulgaaria osa. Maantee kogupikkus on 360 kilomeetrit ja selle viimane osa avati 2013. aasta 15. juulil pärast 40 aasta pikkust ehitustööd.

Traakia kiirtee läänepoolne ots on ühendatud Sofia ringteega, võimaldades seeläbi kiiret ligipääsu osaliselt valminud Hemuse kiirteele (A2) ja Kreekasse suunduvale Struma kiirteele (A6). Tulevased ristumised planeeritava Euroopa kiirtee lõikudega peaksid leevendama transiitliikluse olukorda Sofia linna ümbruses.

Tee idapoolses otsas, Burgase lähedal, ühineb Traakia kiirtee planeeritava Musta mere kiirteega (A5), pakkudes lõuna poolt kiiret ligipääsu Varna linnale ja Musta mere ääres asuvatele rannakuurortidele.

Kiirtee 169. kilomeetril asuvas Orizovo eritasandilisel ristmikul hargneb teest Maritsa kiirtee (A4), mis ühendab Traakia kiirtee Türgiga.

Ajalugu
Kiirtee ehitus algas 1973. aastal ja selle esimesed 10 kilomeetrit Sofiast Novia Hani asulani võeti kasutusele 1978. aastal. Aastal 1984 jõudis maantee riigi suuruselt teise linna Plovdivini. Aastal 1995 valmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kaasrahastuse toel 32 kilomeetri pikkune lõik Plovdivi linnast Plodovitovo eritasandilise ristmikuni. Aastal 2000 saadi Euroopa Investeerimispanga garantii laenule kahe järgmise osa ehitamiseks (esimene neist Orizovo eritasandilise ristmiku ja Stara Zagora linna vahel ning teine Karnobati linna ja riigi suuruselt neljanda linna Burgase vahel). Esimene lõik jõudis Stara Zagora linnani aastal 2007 ja teine lõik võeti kasutusele 2006. aastal.

Aastal 2005 allkirjastati vastuoluline kontsessioonileping Bulgaaria valitsuse ja Portugaliga seotud konsortsiumi vahel. Sellega anti konsortsiumile 35 aasta pikkune kontsessioon ilma pakkumiskonkursita ja see hõlmas 433 kilomeetrit maanteid Serbia piirist Burgaseni. Ent leping tühistati aastal 2008 ja Stara Zagora ning Karnobati vaheliste lõikude ehitustööde rahastamiseks saadi tuge Euroopa Liidu struktuurifondidest.

Aastatel 2009 ja 2010 viidi läbi hanked ning allkirjastati lepingud järgmise kolme teelõigu ehitamiseks Stara Zagorast Karnobatini (kogupikkusega 116,8 kilomeetrit). Neist lõikudest esimesed avati liiklusele 2012. aasta keskpaigas ja viimase osa ehitustööd lõppesid 2013. aasta 15. juulil.

Mahasõidud

Galerii

Viited

Bulgaaria geograafia
Maanteed