Verev viirpuu

Verev viirpuu ehk siberi viirpuu (Crataegus sanguinea Pall.) on roosõieliste sugukonda viirpuu perekonda kuuluv põõsas või madal puu.

Nimetus 
Vereva viirpuu rahvapärased nimetused on ka haukaküüdse, jahumarjapuu, jooksvapuu, leivamarjapuu, luupuu, mähkmarjapuu, okaspihelgas, türnpuu ja ussiviherpuu.

Perekonnanimetuses eesliide viir- tuleb liivi, vadja, soome, isuri või vepsa keelest, kus sarnane sõna tähendab kollast või rohelist värvi, kuna läänemeresoomlased kasutasid viirpuud riide värvimisel rohekate toonide saamiseks.

Liiginimetus verev on otsetõlge ladina keelest, kus sanguinea tähendab veripunast värvi. See nimetus tuleneb sellest, et puu võrsed on punakat värvi.

Kirjeldus 
Verev viirpuu kasvab kuni 4 m kõrguseks. Võrsed läikivad punakaspruunilt või purpurpunaselt. Okste küljes on 2,5–3 cm pikkused pruunid astlad. Lehed on nõrgalt 3–7-hõlmalised, 5–8 cm pikad ja 3–5 cm laiad. Kuju poolest on nad munajad või lairombjad, terava tipuga. Lehed on pealt tumerohelised, alt heledamad ning sageli mõlemalt poolt karvased. Leheroots on 0,5–2 cm pikk. Õied on valged, 1,5 cm läbimõõduga, tihedates 6–10-õielistes kännastes. Emakakaelu on 3 või 4. Vili on veripunane, kerajas või piklik, läbimõõdus 0,8–1 cm, läbipaistev, jahukas, 3–4 luuseemnega. Õitseb mais ja juunis, viljad valmivad septembris.

Levik ja kasvukoht 
Verev viirpuu kasvab looduslikult Venemaal, Hiinas, Kasahstanis ja Mongoolias. Sisse on ta toodud Rootsi, Soome ja Balti riikidesse. Eestisse toodi verev viirpuu sisse 19. sajandi esimeses pooles aeda istutamise eesmärgil. Suurim verev viirpuu kasvab Ameerikas, Seattle'is Volunteer Parkis ning on 11.6 m kõrgune.

Eestis kasvab verev viirpuu vaid elamute juures ja parkides ning nende ümbruses, kuid looduslikult kasvab ta jõgede ümbruses segametsades.

Kasutamine

Rahvameditsiinis 
Ravimina kasutatakse kuivatatud õisi ja vilju. Mõlemad sisaldavad flavonoide, triterpenoidseid saponiine, parkaineid, koliini, karoteeni, C-vitamiini ja muid aineid. Peamisteks toimeaineteks on flavoonglükosiidide segu, leukoantotsüanidiinglükosiidid ja saponiinid. Preparaadiga ravitakse südamehäireid nagu virvendav arütmia, paroksüsmaalne tahhükardia, angioneuroosi ja hüpertooniatõbe.

Söögiks 
Vereva viirpuu marjad on söödavad nagu ka kõigi teiste viirpuude marjad. Marjadest tehakse ka kompotti, siirupit ja kisselli.

Puutööks 
Viirpuu puit on kollast või punast värvi ning kõva ja raske. Seega sobib puit hästi väikeste iluesemete nikerdamiseks ja jalutuskeppide voolimiseks. Juuri, lehti ja juuri saab ka kasutada riide kollaseks värvimiseks.

Viited 

Roosõielised