Štetl

Štetl või shtetel (Jidiši keeles: , shtetl) on jidišikeelne termin Ida-Euroopas enne holokausti eksisteerinud valdavalt aškenazi juutide elanikkonnaga väikelinnade kohta. Shtetlid asusid peamiselt piirkondades, mis moodustasid 19. sajandi Juutide asustuspiirkonna Vene impeeriumis, samuti Kongressi-Poolas, Austria Galiitsias ning Rumeenias ja Ungaris.

Jidiši keeles nimetatakse suuremat linna, nagu Lviv või Tšernivtsi,   ja küla .   on deminutiiv sõnast shtot tähendusega "väike linn". Vaatamata juutide isehaldussüsteemi olemasolule, ametlikult ei olnud eraldi juudi omavalitsusi ja shtetli nimetati 'ks, asulatüüp, mis sai alguse endisest Rzeczpospolitast ja mida ametlikult tunnustati ka Vene impeeriumis. 

Štetl kui aškenazi juutide fenomeni Ida-Euroopas hävitasid natsid holokausti ajal.

Ajalugu 
Vanimate Ida-Euroopa štettlite ajalugu ulatub 13. sajandisse. 

Venemaa tsaari Aleksander III 1882. aastal kehtestatud maikuu seadused keelasid juutidel elada maapiirkondades ja linnades, kus elab vähem kui kümme tuhat inimest. 20. sajandi jooksul hävitasid revolutsioonid, kodusõjad, industrialiseerimine ja holokaust traditsioonilised shtetlid.

Štetlite allakäik algas umbes 1840. aastatel. Soodustavad tegurid olid majanduskliima muutustest tingitud vaesus (sealhulgas industrialiseerimine, mis kahjustas traditsioonilist juudi käsitöötraditsiooni ja kaubanduse liikumine suurematesse linnadesse), korduvad tulekahjud, mis hävitasid puitmaju, ja ülerahvastatus. Samuti muutis juutide elu shtetlis keeruliseks Venemaa keisririigi administraatorite ja Poola mõisnike antisemitism ning hiljem, alates 1880. aastatest, pogrommid. 1880. aastatest kuni 1915. aastani lahkus Ida-Euroopast kuni 2 miljonit juuti. Sel ajal elas štetlis umbes kolmveerand juudi elanikkonnast. Holokausti tulemuseks oli shtetlite täielik hävitamine.

Tänapäeval 
20. sajandi lõpus asutasid hassiidist juudid Ameerika Ühendriikides uusi kogukondi, nagu Kiryas Joel ja New Square, ning nad kasutavad sageli terminit "shtetl", et viidata neile jidiši keeles. 

Euroopas kirjeldatakse Belgias Antwerpenis asuvat ultraortodoksset kogukonda laialdaselt kui viimast shtetlit, mis koosneb umbes 12 000 inimesest.

Qırmızı Qəsəbə Aserbaidžaanis, arvatakse olevat ainus 100% juudi kogukond, mis ei asu Iisraelis ega Ameerika Ühendriikides.

Kirjanduslikud viited 
Chełm on juudi huumoris tuntud kui legendaarne lollide linn.

Kasrilevke, paljude Šolem Alejchemi lugude tegevuspaik, ja Anatevka, muusikalist Viiuldaja katusel on teised märkimisväärsed väljamõeldud štetlid.

Viited 

Juudid
Asulad