Poola–Türgi sõda (1620–1621)

Poola–Türgi sõda (1620–1621) oli Rzeczpospolita ja Osmanite riigi vaheline konflikt Moldova kontrolli üle. See lõppes sellega, et Rzeczpospolita võttis tagasi nõuded Moldovale, ja lõpuks sultan Osman II surmaga.

Taust 

Traditsiooniliselt oli Moldova olnud Poola kuningriigi ja hiljem Rzeczpospolita alam. Kui Osmanite mõju 16. sajandil kasvas, hakkasid nad selle piirkonna vastu üha enam huvi tundma. 16. sajandi lõpust ja 17. sajandi algusest sekkusid Rzeczpospolita magnaadid Moldova asjadesse, mida Osmanite riik pidas oma mõjusfääriks. Lisaks ärritasid Osmaneid kasakate, tollal nimeliselt Rzeczpospolita alamate pidevad rüüsteretked üle piiri Osmanite aladele. Teine sõja põhjustanud põhjus oli hiljutine Kolmekümneaastase sõja puhkemine ja Böömimaa protestantlike mässuliste juhtide abipalve.

Sel ajal möllas üle Euroopa Kolmekümneaastane sõda. Transilvaania vürst Gábor Bethlen nägi võimalust ühendada kaks Ungari vürstiriiki, Transilvaania ja Kuningliku Ungari, ning rüüstas 1619. aasta novembris Viini. Ta palus abi ka sultan Osman II-lt, kuid see ei õnnestunud. Rzeczpospolita ei olnud selles sõjas suhteliselt seotud, kuid Poola kuningas Zygmunt III Waza saatis oma Habsburgidest liitlastele appi halastamatu palgasõdurite eliitüksuse Lisowczykid. Nad võitsid 1619. aastal Humenné lahingus Ungari isandat György Rákóczit ja lõikasid sellega läbi Transilvaania vägede varustusliinid. Siis vahetas Moldova valitseja Gaspar Graziani poolt ja ühines Poolaga.

Seega nõustus sultan Bethlenit aitama, kogudes suure Osmanite armee kavatsusega Rzeczpospolitad karistada.

Sõda 

1620. aastal purustasid Osmanite väed Rzeczpospolita armee Ţuţora lahingus. Sõjakäik peatati talveks, kuid 1621. aastal jätkasid mõlemad pooled vaenutegevust.

Pärast võitu Ţuţora lahingus olid türklastel suured lootused vallutada Ukraina (siis Poola osa) ning võib-olla isegi Rzeczpospolita täielikult kukutada ja Läänemereni jõuda. Seekord aga peatas nad Hotõni lahingus Rzeczpospolita armee, keda aitas suur kasakate üksus. 65 000 poolakat ja kasakat suutsid kogu septembrikuu jooksul Osmanite armeele vastu seista. Kui Poola ratsavägi oktoobris kogunes, murdsid nad piirajate tahte ja sultan otsis rahu. Sellele järgnenud rahulepingu tulemusel piiri ei muudetud, kuid Rzeczpospolita nõustus lõpetama oma sekkumise Moldovas. Mõlemad pooled väitsid võitu, kuna Rzeczpospolita nägi Hotõni lahingus Osmanite sissetungi edukat peatamist oma maadele ja Osmanite riik saavutas oma eesmärgi kõrvaldada eelseisev oht Moldova maadele.

Poola–Osmanite piir jäi suhteliselt rahulikuks kuni Poola-Türgi sõjani (1633–1634) ja Poola–Türgi sõjani (1672–76).

Vaata ka 

 Moldova magnaadisõjad

Osmanite riigi sõjandus
Rzeczpospolita sõjandus