Ronald Laarmaa

Ronald Laarmaa (sündinud 20. juulil 1991 Kaalepi külas Albu vallas Järvamaal) on eesti hüdrobioloog ja planktoloog.

Haridus 
Ta on õppinud Laekvere põhikoolis aastatel 1997-2005. Ta on lõpetanud 2010. aastal Parksepa Keskkooli ning Eesti Maaülikooli rakendushüdrobioloogia erialal bakalaureusekraadiga 2013. aastal ja magistrikraadiga 2015. aastal. Magistritöö keskendus Eesti väikejärvede seisundi hindamise metoodika täiustamisele. 2015. aastal jätkas ta õpinguid doktorantuuris, keskendudes proto- ja metazooplanktoni ökoloogilise seisundi indikaatorväärtustele.

Töö 
Asus tööle laborandina Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskuses 2014. aastal professor Ingmar Otti väikejärvede töögrupis. Peamised uurimisvaldkonnad olid siseveekogude ainebilansi ja koormustaluvuse hindamine ning loomse hõljumi ehk zooplanktoni ökoloogilise seisundi hindamine. 2015. aastast on ta üks väikejärvede hüdrobioloogilise seire põhitäitjatest. Hiljem töötas ka nimetatud nooremteaduri ja peaspetsialistina.

2017. aastal Viljandi järvest kogutud proovidest tabas koos töörühmaga trematoodivastsed, kes põhjustasid suplejatele tserkaarset dermatiiti.

2020. aasta sügisest kuni 2023. aastani töötas Tartu Veeriku Koolis keemia- ja bioloogia ning inimeseõpetuse õperajana 2021. aasta sügisest alustas lisaks klassijuhatajana ja loodusainete õppetooli juhina.

2023. aastast alates töötab Viljandi Jakobsoni Koolis keemia- ja loodusõpetuse õpetajana.

Liikmesus 
2015. aastal astus ta Eesti Loodusuurijate Seltsi ja kuulub järvekomisjoni.

Lööb kaasa keskkonnaharidust edendavas organisatsioonis Globe Eesti. GLOBE-is on tal samuti mitu rolli: Globe treener ja 2021. aastast ka Globe õpetaja, sest Tartu Veeriku Kool liitus samuti programmiga.

Poliitiline tegevus
2018. aastast kuulub erakonda Eesti 200. Kandideeris 2019. aastal Riigikogu valimistel Jõgeva- ja Tartumaa valimisringkonnas. Sai 114 häält ega osutunud valituks.

Põhipublikatsioonid 
Populaarteadusliku raamatu "Eesti järved" üks põhiautoritest. Raamat ilmus kirjastus Varrak sarjas "Roheline Eesti" 2019. aastal.

2021. a ilmus Globe Eesti 25 raames õppemetoodiline kogumik “Maa kui süsteem. Globe 25 õppekogumik”, milles koostas hüdrosfääri osa.<ref>

Viited 

Eesti bioloogid
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vilistlased‎
Eesti Looduseuurijate Seltsi liikmed
Erakond Eesti 200 poliitikud
Sündinud 1991