Jõuluhalg

Jõuluhalg on jõuludeks välja valitud küttepuu, mida pühade ajal põletatakse.

Jõuluhalu komme pärineb tõenäoliselt Norrast, kus talvisest Pööripäevast algavat päevade pikenemist ja päikese naasmist tähistati halu põletamisega. Algselt põletati valdavalt terve puu, mille tüve üks ots asetati tuleasemele ja põletati see sel moel järk-järgult ära. Hiljem elamistingimuste muutudes polnud terve puu põletamine enam mõistlik ja see asendati haluga.

Variatsioonid 

Jõuluhalu komme on levinud paljude rahvaste juures ning seda järgitakse eri moel.

 Kataloonias on naeratava näoga ning traditsioonilise katalaani punase mütsiga jõuluhalg Caga Tio ('kakahalg' või 'kakaonu'), kes kakab jõulukingitusi. Halgu tuleb enne jõule toita ja tema eest hoolitseda, jõulude ajal pekstakse seda aga vitstega ja lauldakse laule, et ta kinke väljutaks. Sarnaselt Kataloonia jõuludele omase kakava talupojaga on komme tõenäoliselt pärit kristlusele eelnevast ajast ning seotud maaviljakuse riitustega.
 Prantsusmaa Provence'i piirkonnas on tavaks, et perekond langetab ühiselt puu, millest siis igal jõulupühade õhtul tükike ära põletatakse. Kui kaheteistkümnendaks õhtuks puust veel midagi alles on, hoitakse seda piksekaitsena järgmiste jõuludeni. Prantsusmaal kasutatakse tavaliselt haluks kirsipuud, mida pritsitakse enne põletamist veiniga, et head lõhna tekitada.
 Belgias ja Prantsusmaal on jõuluhalust kujunenud šokolaadikook Bûche de Noël.
 Mõnedes Hollandi piirkondades järgitakse Provence'i traditsiooni, kuid allesjäänud puutükki hoitakse voodi all.
 Mõnedel Ida-Euroopa aladel raiutakse jõulupuu jõululaupäeva hommikul ning põletatakse sama päeva õhtul.
 Suurbritannias Cornwallis kooritakse halg enne tuppa toomist ära. Vaadimeistrid kinkisid klientidele jõuluhaluks puid, mida nad ei saanud vaadi tegemisel kasutada. Inglismaal kasutatakse tavaliselt tamme, Šotimaal kaske, Devonis ja Somersetis kasutatakse halu asemel saarepuu oksakimpe. Iirimaal on kohati asendatud halg suure küünlaga, mida põletatakse ainult jõuludel ja aastavahetusel.
Lätis ja Leedus on külarahval kombeks pööripäeval puunotti läbi küla lohistada (läti keeles bluķa vilkšana; leedu keeles blukio vilkimo) ning seejärel see ära põletada. Serblastel on sarnane komme, kus põletatakse tamme.

Vaata ka 

 jõulud
 traditsioonid
 Caganer
 jõulupuu

Viited 

Jõulud