Seķi mõis

Seķi mõis (saksa keeles Seckenhof, läti keeles Seķu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.

Ajalugu
Anna Ivanovna doneeris selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai Seķist taas riigimõis. 1744. aastal doneeriti see krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Temalt ostis mõisa (koos Pučurga mõisaga) tema tütar, kes oli abiellunud Trubetskoide perre. 1762. aastal müüs ta need mõisad edasi von Siversite suguvõsale. 1806. aastal ostis Theodor Heinrich von Schröder Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski pojalt kogusumma 489 120 rubla eest Seķi, Pučurga, Astijärve, Rūte, Zvārte, Ēķini, Briede ja Dūre mõisa.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 1/4 adramaad, sellele allus 135 mees- ja 165 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus 7 ja 1/4 adramaad, aastal 1823 aga 6 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/10, aastal 1881 aga 1 ja 69/80, lisaks allus mõisale 6 ja 19/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 435 hektarit.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Valmiera piirkonna mõisad
Astijärve kihelkond