Grimming

Grimming (2351 m) on isoleeritud tipp Austrias Dachsteini mägedes ja üks vähestest Alpide ülisilmapaistvatest mägedest.

Asukoht 

Grimming kõrgub Ennsi oru ja Salzkammerguti vahel, Hoher Dachsteinist idas, olles eraldatud selle idaservast Salza kuristikuga.

Geoloogia 

Vaatamata topograafilisele eraldatusele Dachsteinist koosneb Grimming peamiselt Dachsteini lubjakivist ja on tegelikult Dachsteini ploki plaat, mis on sellest lahti murdunud.

Peatipust edelas on Grimmingtor, u. 50 m kõrgune ja 15 m laiune süvend kaljuseinas, mida katab 10 m paksune üleulatuv kalju. Idast piirab seda suur kiviriba, mistõttu on see teatud valgustingimustes värava välimusega (saksa: Tor). Legendi järgi on selle "värava" taha peidetud rikkalikke aardeid.

Ajalugu 

Tänu oma muljetavaldavale välimusele kirjeldati seda pikka aega kui mons Styriae altissimus, kõrgeim mägi Austria Steiermargi liidumaal.

Väga varakult kasutati Grimmingit maamõõtmismärgina. 1822. aastal püstitas leitnant Carl Baron Simbschen tipule puidust mõõdistusmärgi ja selle alla kivimajakese varjualuseks.

Juurdepääs 

Mägi on mägironijate seas populaarne sihtkoht.

Hütid 

 Grimmingi hütt (966 m): ainus hütt sellel mäel ei asu orust kaugel ja sinna jõuab Trautenfelsist umbes tunni ajaga.
 Grimmingi tipust põhja pool asub 1949. aastal ehitatud onnike, mida võib halva ilma korral kasutada hädavarjuna.

Mäkketõusud 

 Trautenfelsist Schneegrube (kagus) kaudu: populaarseim marsruut Grimmingi hüti kaudu. Seda marsruuti kasutas esmakordselt 1888. aastal Heinrich Heß.
 Kulmist (loodes): alustades suusahüppemäe tagant, läbi Gipfelkari tsirkusoru, kus asub onnike.
 Trautenfelsist Kasteni ja Multerecki kaudu: see marsruut ületab esialgu idapoolse alamtipu (2176 m), enne kui jõuab peatippu.
 Niederstutternist Grimmingi hütini, siis vasakule piki kagupoolset mäeharja või paremale Kasteni ja Multerecki kaudu tippu.

Galerii 

Austria mäed