Schwerini piiskopkond

Schwerini diötsees ja vürst-piiskopkond oli katoliiklik diötsees Saksamaal, Mecklenburgis, Schwerinis. Esimene teadaolev piiskop pühitseti diötseesis 1053. aastal ja diötsees lakkas olemast 1994. aastal.

Reformatsioonieelne katoliku (vürst-)piiskopkond 

Roomakatoliku Schwerini diötseesi (saksa: Bistum Schwerin) piiskopid, Bremeni peapiiskopkonna abipiiskopid, olid samaaegselt ilmalikud (poliitilised) vürstiseisuses (vürst-piiskop) valitsejad Schwerini vürst-piiskopkonnas (saksa: Hochstift Schwerin); loodud 1180. aastal ja sekulariseeritud 1648. aastal), otse keisrile alluv Saksa-Rooma riigile osariik. Schwerinis asus kapiitel, Schwerini toomkirik ja 1239. aastani piiskoppide residents. 1180. aastal viidi vürst-piiskopi residents Bützowisse, millest sai peamine residents 1239. aastal.

Schwerini piiskoppide tiitel 

Mitte kõik Schwerini toolil valitsejad ei olnud vürstliku ilmaliku võimuga vürst-piiskopid ja kõiki ei kinnitatud paavsti poolt piiskoppideks. 1180. aastal eraldati osa Schwerini diötseesi territooriumist Saksimaa hertsogiriigist ja sellest sai otse keisrile alluv territoorium nimega Schwerini vürst-piiskopkond, Saksa-Rooma riigi feodaalne liikmesriik, nagu paljud vürst-prelatuurid.

Vürst-piiskopkond oli valitav monarhia, kus valitsevaks vürstiks oli vastav piiskop, mille valis tavaliselt toomkapiitel ja kinnitas Püha Tool, või erandkorras nimetas ainult Püha Tool. Seejärel andis keiser paavsti poolt kinnitatud piiskoppidele vürstlikud regaalid, seega vürst-piiskopi tiitli. Mõnikord ei saanud aga vastav isik paavsti kinnitust, kuid talle anti siiski vürstlikud regaalid. Ka vastupidist juhtus paavsti poolt kinnitatud piiskopiga, keda ei määratud kunagi vürstiks. Mitmed kapiitli poolt valitud võimukandjad ei saavutanud ei paavsti kinnitust ega keisri investituuri, kuid tegelikult kuulus neile sellele vaatamata de facto vürsivõim. Aastatel 1532-1648 olid kõik võimukandjad luterlased.

Tooli vastavad valitsejad kandsid järgmisi tiitleid:

 Mecklenburgi piiskop 1162. aastani
 Schwerini piiskop aastatel 1162-1181
 Schwerini vürst-piiskop aastatel 1181-1516, väljaarvatud aastad 1474-1479 ja 1506-1508
 Schwerin vürst-piiskopkonna administraator aastatel 1474-1479, 1506-1508 ja uuesti 1516-1648. Kas lihtsalt de facto asendades vürst-piiskoppi või kanoonilise õiguse eelduse puudumisel oleks tooli valdaja ametlikult ainult administraatori tiitliga (kuid kõnekeeles nimetati teda siiski vürst-piiskopiks).

Mecklenburgi ja Schwerini katoliku piiskopid (1053–1181)

Katoliku vürst-piiskopid (1181–1474)

Katoliku administraatorid ja vürst-piiskopid (1474–1532) 

Reformatsiooni tõttu suruti katoliku piiskopkond 1555. aastal maha, ilma formaalse järglaseta.

Luterlik Schwerin

Vürst-piiskopkonna luterlikud administraatorid (1532–1648)

Mecklenburgi luterlikud piirkonnapiiskopid 1921. aastast 

Kui Mecklenburg-Schwerini ja Mecklenburg-Strelitzi suurhertsogid tagasi astusid, muutusid luterlikud liidumaakirikud iseseisvateks ja võtsid vastu oma uued kirikukorrad, pakkudes välja funktsiooni Landesbischof (liidumaapiiskop). 1934. aastal ühendati piirkondlikud kirikud Mecklenburgi Evangeelseks Luterlikuks Kirikuks.

 1921–1933: Gerhard Tolzien (Mecklenburg-Strelitzi kirik)
 1921–1930: Heinrich Behm (Mecklenburg-Schwerini Evangeelne Luterlik Kirik)
 1930–1934: Heinrich Rendtorff (Mecklenburg-Schwerin; lõpuks juhtis ka kogu Mecklenburgi ühendatud kirikut)
 1934–1945: Walter Schultz
 1946–1971: Niklot Beste
 1971–1984: Heinrich Rathke
 1984–1996: Christoph Stier
 1996–2007: Hermann Beste
 2007- : Andreas von Maltzahn, alates 2012. aasta ühinemisest Evangeelseks Luterlikuks Kirikuks Põhja-Saksamaal

Uus katoliiklik hierarhia Schwerinis 20. sajandist 

Pärast poolteist sajandit kestnud hülgamist, kui territooriumil viibinud katoliiklaste eest hoolitsesid ainult misjonärid, kes kuulusid Põhja-Saksamaa põhjamisjonite apostellikku vikariaati, asutati esimene reformatsioonijärgne kogudus 1709. aastal (St. Anna, Schwerin).
 
1930. aastast kuulusid katoliku kogudused endises Schwerini diötseesis (ja kogu Mecklenburgis) Osnabrücki diötseesi.

Ent kuna Mecklenburg oli Nõukogude Liidu okupatsioonitsoonis, Osnabrück aga Briti okupatsioonitsoonis (s.t poolitatud Saksamaa ja külma sõja ajal poliitilises maailmas teisel poolel), nii määras Osnabrücki piiskop piiskopliku komissari. 1959. aastast määras Osnabrücki diötsees Schwerini abipiiskopi, kes vastutas Mecklenburgi katoliku koguduste eest:

 Bernhard Schräder, 1946–1959 piiskoplik komissar Schwerini piiskoplikus komissariaadis, 1959–1971 Osnabrücki diötseesi abipiiskop Schwerini piiskoplikus komissariaadis.
 1971–1973: Heinrich Theissing, Osnabrück diötseesi koadjuutor Schwerini piiskoplikus komissariaadis.
 
23. juulil 1974 taastati jurisdiktsioon diötseesieelse 'alalise' Schwerini apostelliku administratuurina, selle territoorium eraldati ametlikult Osnabrücki diötseesist. Sellel on kaks piiskopi ametikohta: 

 Heinrich Theissing, apostellik administraator (23. juuli 1973 – pensionil 5. detsembril 1987), piiskopiõigused Schwerini piiskopiametis elava piiskopina; Mina titulaarpiiskop (13. märts 1963 – surm 11. novembril 1988), algul Berliini diötseesi abipiiskop (13. märts 1963 – veebruar 12, 1970), siis Schwerini koadjuutor (12. veebruar 1970 – 23. juuli 1973), lõpuks emeriit.
 Theodor Hubrich, apostellik administraator (23. november 1987 – surm 26. märts 1992), piiskopiõigustega resideeriv piiskop Schwerini piiskopiametis; varem Auca titulaarpiiskop (5. detsember 1975 – 23. november 1987) Magdeburgi abipiiskopina (Saksamaa) (5. detsember 1975 – 23. november 1987).

Diötsees kaotati 10. oktoobril 1994, selle territoorium määrati ümber juba loodud Hamburgi arhidiötseesile, mistõttu Mecklenburgi katoliku kogudused said osaks uuest Hamburgi arhidiötseesist.

 1992–1994 Norbert Werbs, piiskopiameti diötseesi administraator Schwerinis.
 1994- : Norbert Werbs, Hamburgi arhidiötseesi abipiiskop Schwerini peapiiskopiametis, ka Mecklenburgi peavikaar.

Mecklenburgi ajalugu