Fortune'i hosta

Fortune'i hosta (Hosta fortunei) on liilialiste sugukonda hosta perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Fortune'i hosta põhiliik on hävinud ja iluaianduses kasutatakse sorte.

Iseloomustus 

Mullasisesteks organiteks on lühikesed risoomid, millel arenevad lihakad juured. Lehed paiknevad taimel juurmise kodarikuna. Lehed on enamasti olenevalt sordist lainjad või tekstuursed, sügavrohelised, kujult südajad kuni odajad, teravatipulised ja sageli ka valge-rohelise, valge-kreemja või valge-kollasekirjud. Kahvatulillad kuni lavendliroosad õied on lehterjad, valged või helelillad, asetsevad varre tipus olevas ühekülgses kobaras. Õiekate on lihtne, kuue perigoonilehega. Vili on kupar.  Õisikud võivad saavutada õitsedes kuni 100 cm kõrguse. On aretatud palju haljastuses kasutatavaid ja hinnatud sorte. ’Albomarginata’ – laiuvad rohelised valgete servadega lehed; ’Aureamarginata’ – tekstuursed südajad lehed kollaste ebakorrapäraste äärtega, ’Gold Standard’ – lavendliroosade õitega, lehed keskel ebakorrapäraste kollaste üleminekutega sügavroheliseks ; ’Minuteman’ – säravrohelised laisüdajad lehed ebakorrapäraste kreemikate rantidega; ’Obscura’ – piklike, sooniliste lehtedega ; ’Spinners’ – lehed südajad, matid, tumerohelised ebakorrapäraste hallikasroheliste ja kreemikasvalgete rantidega, mis hiljem valgeks pleekivad, õied lavendlisinised ; ’Whirlwind’ – tekstuursed värskerohelised laiuvad lehed keskel kollaka laia märgisega.

Levik ja kasvukoht 

Hosta on ka Eesti iluaianduses levinud, enamasti lehtdekoratiivse taimena kasvatatav püsilill. Varjuaedade üks põhilisi taimi. Kasvatatakse peamiselt varjulistel aladel, et säiliks nende lehtdekoratiivsus. Väga mõjuv on ta suuremates rühmades korraga. Hea taustataim varjulistel piiridel, varjuaedades või metsaaladel. Hostad on külmakindlad ja väga hea kohanemisvõimega. Nad kasvavad hästi nii mõõduka kliimaga piirkondades kui ka lähistroopikas, kuid vajavad talvist puhkeperioodi, kus temperatuur oleks alla +4,5 °C vähemalt 3-4 nädalat aastas. Hostad vajavad toitainerikast ja vett hästi läbilaskvat mulda.

Kahjurid ja haigused 
 
Varjulise ja niiskema kasvukoha tõttu ahvatleb lehestik nälkjaid ja tigusid, kes närivad lehtedesse sakilisi auke, mis võivad kontrolli alt väljudes tekitada lühikese aja jooksul tõsiseid kahjustusi. Nematoodid, kes toituvad lehtedest, põhjustavad lehtede pruuniks minemist. Harvemini põhjustavad probleeme lehelaigud ja võramädanik. Rahetormid võivad tugevalt kahjustada lehti, eriti katmata taimedel. Lehti söövad metsloomad võivad tekitada taimedele kahjustusi.

Viited 

Liilialised