Kolmiklill

Kolmiklill (Trillium) on liilialaadsete seltsi upsuõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond, milles on 43 liiki. Kolmiklilled on valdavalt levinud Põhja-Ameerikas, ent mõningad liigid kasvavad ka Aasias. Kõige suurem liigiline mitmekesisus asub  Ameerika Ühendriikides Apalatšide lõunaosas. Taimed on väga kõrgelt hinnatud ilutaimedena, ent aianduses vähelevinud.

Taime kirjeldus  
Kolmiklille nimetus tuleneb taime ehitusest – nii lehed, tupplehed kui kroonlehed paiknevad kolmekaupa. Kolmiklille eri liikide kõrgus varieerub 15–45 cm-ni. Pealsed tärkavad risoomist umbes aprillis ning kuhtuvad suve teisel poolel või sügisel.

Õielehtede värvus varieerub valgest roheliste, kollaste, punakate, roosade, purpurjate toonideni. Dekoratiivsed on ka taimede lehed ja viljad. Paljude liikide õied lõhnavad. Kollase kolmiklille (Trillium luteum) õied on sidrunilõhnalised, renja kolmiklille õied lõhnavad aga seente järgi. Talbjas ja rait-kolmiklill lõhnavad vürtsikalt, roosilõhnaliste õitega on valkjas, longus ja rohekas kolmiklill. Ebameeldivalt lõhnavad näiteks Trillium foetidissimum ja püstine kolmiklill.

Kasvatamine 
Kolmiklilled eelistavad varjulisi kasvukohti ja rammusat mulda. Aias kasvatades võiks mulla pH olla pigem nõrgalt happeline. Taimed on külmakindlad, aga meeldivad tigudele. Taimed istutatakse ühele kohale pikemaks ajaks, sest ümberistutamist kolmiklilled ei armasta. Kuigi niiskuslembesed, on kolmiklilled tundlikud lisaks pinnase läbikuivamisele ka liigniiskuse suhtes. 
Paljundatakse kolmiklilli jagamisega ja seemnetega, kuigi viimaseid tekib harva. Taim laieneb võrdlemisi aeglaselt. 

Levinumad liigid on näiteks suureõieline kolmiklill (Trillium grandiflorum), püstine kolmiklill (Trillium erectum), kollane kolmiklill (Trillium luteum) ja raotu kolmiklill (Trillium sessile). 

Kanadas on suureõieline kolmiklill Ontario provintsi sümboliks.

Galerii

Viited 

Upsuõielised