Oskar Viikholm

Oskar (Ferdinand) Viikholm (1903 –1977) oli eesti fotograaf ja fotoajakirjanik.

Eluloolist 
Karl Johannes Viikholmi ja Maali Maria Viikholmi poeg, Alide Viikholmi abikaasa ning Erich ja Ida Viikholmi vend. Elas Tallinnas ja Kundas.

Töö 
Viikholm töötas koosseisulise fotoreporterina pildiajakirjale Nädal Pildis (Päevalehe lisa) ja ajalehele Päevaleht 1930ndatel (kuni 1940. a). A-st 1941 tegutses pildi¬ajakirjale Pilt ja Sõna ja a-st 1942 ajalehele Eesti Sõna. Üksikuid V.-i fotosid avaldati ka väljaannetes Rahva Hääl (1940) ning ajakirjas Eesti Pildileht (1943–1944). 1942 teenis sõjaväes Eesti Leegionis, 1942-1944 viibis Viikholm koos ajakirjanik Jüri Remmelgas'e ja pressifotograafi/ raadioreporteri Agu Kask'iga Saksamaal Berliini lähedal sõjakirjasaatjate koolitusel. Esialgu toimus rivialaline ettevalmistus Lichterfelde Westis, kuhu määrati ka Valentin Reose ja Oskar Viikholm. Hiljem, kui Zehlendorfis valmis rohkem barakke, paigutati noored sinna, kuna maastikuõppusel käidi Heinersdorfis. Reose, Viikholm ja Remmelgas värvati seejärel SS-Kriegsberichter-Abteilungi koosseisu (vormilt saksa/ sisult rahvusvahelisse väeossa). Remmelgas iseloomustas Viikholmi kui "vana jänkit", kes sakslastega suhtles vaid inglise keeles.

Põgenemine ja elu Kanadas 
1944. a. põgenes Viikholm naise ja pojaga (kes reisil noorena suri) Rootsi ja sealt edasi Kanadasse, kus elas abikaasaga Pickeringis Toronto (Ontario osariik) lähistel ja töötas koos Bruno Lindre'ga Kanada riiklikus tele-raadiofirmas CBC (Canadian Broadcasting Corporation) tislerina. Vanemas eas oli Viikholm Pickering'is talupidaja, kes tegeles kartuli, spargli ja kanakasvandusega ning tootis vahtrasiirupit. Viikholmi väheste sõprade sõnul oli Viikholmi maamaja täis kaameraid ja fotosid. Fotograafi abikaasa Alide suri 1960 oma Pickeringi talu saunas ja Oskar Viikholm ise 1977 samuti Pickeringis (leiti surnult). Vahetult pärast Viikholmi surma murti sisse tema talusse, rööviti kaamerad ja loobiti fotod mööda maja laiali. Enne politsei saabumist järgmisel päeval põletati maja maani maha. Elsa ja Bruno Lindre tütar Katrin Marley meenutab: "Mäletan tema pilte hästi. Onu Oskar lubas minul kastides tuhnida ja tal oli alati mõni põnev jutt jagada. Oli ka õudsaid pilte, mida ema/isa püüdsid tagasi kastidesse panna, aga onu Oskar ütles alati, et laps peab noores eas juba aru saama, kuidas inimesed võivad üksteise vastu käituda."

Oskar Viikholmi fotode kollektsioon 
Eesti Filmiarhiivis säilitatakse Viikholmi kollektsiooni EFA 446, mis koosneb 4183 fotost aastaist 1939-1944 (pildid tõi arhiivile V. sugulane Johannes Viikholm 1988. aastal). Osa kogust on korrastatud ja arvele võetud 1988, 1993 ja 1994 aastal. 2006.aastast on alustatud ülejäänud kogu korrastamist. Fotode hulgas on sporditeemalisi pilte (Ernst Idla võimlejad, jalgpall, Eesti Mängud jmt), reportaaže sõjaväe ja Kaitseliidu paraadidest, kirbuturgudest, lippude sisseõnnistamisest, kontsertitest, jmt. Viikholmi fotodest on huvitavamad jäädvustused pöördelistest 1939.-1940. aastatest, sh. pildid sakslaste lahkumisest Eestist 1939, tuntud foto Ždanovist Vene saatkonna rõdul koos nn. juunikommunistidega 1940. a. juulis, tööliste nõudmiste ettelugemine Kadrioru lossi juures, fotod uuest nukuvalitsusest, natsionaliseeritud ettevõtetest jpm. Oskar Viikholmi tehtud on ka legendaarsed lavastatud miitingufotod Vabaduse väljakul, mis illustreerisid 1940. aastat ajalooõpikutes läbi kogu ENSV perioodi.

Bibliograafiat 
Ivi Tomingas. "Aasta 1940 Oskar Viikholmi kaamera läbi, Tuna 2012, nr. 4, lk. 105-114.

Jüri Remmelgas, "Mälestused Saksa sõja kirjasaatjate koolituselt Saksamaal".- Rmt Jüri Remmelgas, Kolm kuuske. Tallinn: Olion, 2004 (orig. 1955), lk. 12-13.

Viited 

Eesti fotograafid
Sündinud 1903
Surnud 1977