Lumevarblane (perekond)

Lumevarblane (Montifringilla) värvuliste seltsi lindude perekond sugukonnast varblaslased (Passeridae). Perekonnas on 3 liiki. Tegemist on kõrgel mäestikes elavate lindudega, kes on levinud Lõuna-Euraasia mäestikupiirkondades Püreneedest Himaalaja, Tiibeti ja Lääne-Hiinani.

Kirjeldus 
Lumevarblased on jässaka kehaga ja tugeva koonilise nokaga varblased kehapikkusega 13,5–17 cm. Nende ülakülg on kahvatupruun, alakülg valge ja tiibadel säravvalged laigud, mis moonutavad lennul lindude kuju. Täiskasvanud lindudel võib olla musti laike noka all ja silmade ümber. Emas- ja isaslinnud on enamasti väga sarnased, ehkki Euroopas elava lumevarblase (Montifringilla nivalis) isaslinnul on iseloomulik hall pea. Noorlinnud on tuhmimat värvi kui täiskasvanud. Laul on lühike ja korduv, esitatud kas kivi otsas istudes või iseloomulikul ringleval demonstratsioonlennul.

Pildid

Levik ja eluviis 
Enamik lumevarblasi asustab piirkondi, mis on kõrgemal kui 3500 m merepinnast. Vaid Euroopas elav lumevarblane võib esineda juba 1800 m kõrgusel ja kõrgemal. Linnud tegutsevad avatud mägiaasadel. Lumevarblane pole rändlind, kuid võib talviti liikuda allapoole, inimasulate lähedusse, moodustades suuri parvesid. Lumevarblased toituvad eelkõige maapinnal seemnetest, kuigi nad võivad süüa ka väikesi lülijalgseid, eriti pesitsusperioodil. Nad on tüüpiliselt kartmatu loomuga, uidates uudishimulikult suusakuurortide, inimasulate ja prahipaikade ümbruses.

Lumevarblased pesitsevad kaljulõhedes või näriliste (näiteks pika) mahajäetud urgudes. Kurna suurus on tüüpiliselt 3–6 muna.

Taksonoomia 
Varem paigutati Montifringilla perekonda ka Pyrgilauda ning Onychostruthus liigid, kes nüüd on eristatud omaette perekondadesse DNA molekulaarsete uuringutega kindlaks tehtud fülogeneetiliste suhete, erineva eluviisi ja erineva häälitsuse järgi.

Viited 

Varblaslased