Religiooniturism

Religiooni- ehk usuturism on turismi üks alavorme, kus inimesed reisivad üksi või gruppides palverännaku, misjonitöö või vaba aja veetmise põhjusel.

Maailma suurim massiline religiooniturism leiab aset igal aastal Indias Kumbh Mela palverännakuna, milles 2013. aastal osales 120 miljonit palverändurit. Koos siseturismiga on aastane palverändurite hulk ligikaudu 330 miljonit inimest. Peamine usuturismimaht tuleb islamiusuliste ja hindude palverännakutest.

Viimase paari tuhande aasta jooksul on palverännak olnud üks värvikamaid ja dramaatilisemaid püsiväärtusi, mis elavdab hinge ja muudab vaimu sügavamaks.

Tänapäeval on valikuvõimalused reisimise osas väga rikkalikud – ranna-, kultuuri-, eksootika ja paljude teiste reisimise liikide kõrval on usulistel eesmärkidel rändamine jätkuvalt üks rändamise vorme, mille tähtsus siinkirjutaja arvates on tõusuteel. Üha rohkem käiakse maailma avastamas mitte niivõrd uute teadmiste ja kogemuste pärast, vaid ka seepärast, et soovitakse ennekõike kogeda midagi teistsugust – olgu näidetena mainitud turismiettevõtete korraldatavad joogareisid, erinevate mäetippude vallutusretked, eriliste tegutsevate või ajalooliseks vaatamisväärsuseks muutunud pühamute külastused, kohtumised šamaanidega jne.

Religiooniturism on eksisteerinud juba antiikajast.

2011. aastal tehtud uuringus leiti, et 2,5 miljonit inimest külastas aastal 2013 Karbala linna Iraagis arba'eeni päeval, ja leiti, et palverändurid külastasid Jeruusalemma eri põhjustel: mõista ja hinnata enda kultuuri läbi füüsilise kogemuse, usaldada enda religioosseid uskumusi ja siduda end püha paigaga.

Kuulsamad pühapaigad maailmas 
Tänapäeva usuturistidel on võimalik külastada püha linnu ja pühapaiku ülemaailmselt.

Kõige kuulsamad pühapaigad maailmas on Kuldne Tempel Indias, Vatikani linn, Meie Guadalupe Emanda kirik Mehhikos, Jeruusalemma linn, Meka linn Saudi Araabias, Püha Peetruse haud Roomas.

Kuulsamad kirikud Eestis 
Ka Eestis leidub ajaloolisi kloostreid ja kirikuid, mida usuturistid külastavad. 

Kuulsamad on näiteks Tallinna Püha Vaimu kirik, Tallinna Niguliste kirik ja muuseum, Rakvere Jumalaema Sündimise kirik, Viljandi Pauluse kirik, Noarootsi kirik, Tallinna Püha piiskop Nikolause kirik, Kaarma Peeter-Pauli kirik ja Karja Katariina kirik.

Looduslikud pühakohad Eestis 

Inimasustus Eestis on umbes 10 000 aastat vana ning sama kaua on austatud ka pühapaiku. Looduslike pühapaikadena teatakse hiisi, pühasid kive, puid, veekogusid, mägesid ja allikaid. Ka tänapäeval ei ole neid unustatud – pühadest allikatest tuuakse vett, pühadele puudele seotakse paelu ning pühadele kividele jäetakse münte. Looduses tajutakse nii esivanemate lähedust kui looduse enda pühadust, kaaslasteks on mütoloogilised olendid ning iidsed pühapaigad kaitsevad ka täna. Tuntud looduslike pühakohtadega nagu Taevaskoda, Pühajärv, Siniallikas, Panga pank, Kaali meteoriidikraatrid ja 700 aasta vanune Tamme-Lauri tamm on seotud palju muistendeid ja legende, mis elavad ka tänapäeval.

Religiooniturismi näiteid 
Religiooniturism hõlmab mitut turismimajanduse tahku: 
 Palverännakud
 Vaba aja puhkused, nt joogareisid
 Usul põhinevad kruiisireisid
 Ristiretked, konventsioonid ja rahva kokkutulekud
 Rahupaigad
Mungakloostrite külastused ja ööbimised
 Usul põhinevad laagrid
 Usulised vaatamisväärsused

Statistika 

 Maailma Turimisorganisatsiooni andmetel külastab 300 kuni 330 miljonit palverändurit maailma tähtsamaid pühapaiku igal aastal.

 USA reisi- ja turismisektori büroo andmetel Ameeriklaste reisid seoses usu või palverännakuga kasvasid 491 000 reisijalt 2002. aastal 633 000 reisijale 2005. aastal (30% tõus).

 CCCA väidab, et üle 8 miljoni inimese on seotud CCCA liikme laagritega ja konverentsidega, lisaks üle 120 000 kiriku.

 Religioosseid turismisihtkohti nagu Sight & Soundi teatreid külastab aastas 800 000 inimest, Holy Land Experience & Focus Family Welcome'i keskusi keskmiselt 250 000 külastajat aastas.

Vaata ka 
 Palverännak
 Turism

Viited 

Religioon
Turism