Türkmenistani president

Türkmenistani president (türkmeeni keeles Türkmenistanyň prezidenti; ametlikult Türkmenistani ministrite kabineti president ja esimees) on Türkmenistani Vabariigi riigipea ja valitsusjuht. Ta on ka Türkmenistani relvajõudude ja Riikliku Julgeolekunõukogu kõrgem ülemjuhataja.

Alates 2022. aasta on ametis Serdar Berdimuhamedow, kes on riigi kolmas president pärast iseseisvumist Nõukogude Liidu lagunemisega 1991. aastal. Serdar Berdimuhamedow võitis 2022. aasta märtsis toimunud presidendivalimised. Enne teda oli 15 aastat presidendikohal tema isa Gurbanguly Berdimuhammedow, kes astus 2022. aasta märtsis tagasi. Gurbanguly Berdimuhamedow sai presidendiks, kui eluaegne president Saparmyrat Nyýazow 2006. aastal suri. Aastal 2007 toimunud valimistel osales üheksa kandidaati, Berdimuhamedow kogus 98% häältest. Aastal 2016 muudeti seadusi: kaotati piirangud presidendi ametiaja pikkusele ja vanuse ülemmäär (varem pidi president olema alla 70-aastane) ning pikendati ametiaja pikkust viielt aastalt seitsmele.

Nõuded presidentidele ja ametist tagandamine
Türkmenistani president peab:
 olema Türkmenistanis sündinud;
 oskama türkmeeni keelt;
 olema vähemalt 40-aastane;
 olema vähemalt 15 aastat järjest Türkmenistanis elanud;
 töötama.

Türkmenistani presidendi tagandamist reguleerib Türkmenistani põhiseaduse artikkel 57. Türkmenistani presidendi volitused võib peatada, kui:
 ta ei ole enda kohustusi terviseprobleemide tõttu võimeline täitma;
 ta rikub seadust;
 ta kaotab usaldushääletuse.

Kui president tagandatakse, võtab tema kohustused kohusetäitjana üle parlamendi esimees ning valimised korraldatakse 60 päeva jooksul. Türkmenistani presidenti ei ole kunagi ametist tagandatud, presidendi koht jäi vabaks pärast Nyýazowi surma 2006. aastal, siis otsustas Julgeolekunõukogu ad hoc, et kohuseid hakkab täitma ministrite kabineti esimene aseesimees. Siis kaotati ka presidendi kohusetäitja keeld kandideerida ise uueks presidendiks.

Residents
Oguz hani palee Iseseisvuse väljakul Aşgabatis on presidendi peamine elu- ja töökoht. Seal võtab president vastu ka välisriikide riigipäid ning allkirjastab dekreete. Saparmyrat Nyýazowil oli peale selle ka eraresidents Arshabilis, 28 kilomeetrit pealinnast väljas.

Transport ja julgeolek

Välisvisiitideks ja riigi kaugematesse piirkondadesse minemiseks kasutab Türkmenistani president eritellimusel valminud rahvusvärvides Turkmenistan Airlinesi lennukeid Boeing 777. Pealinnas liigub ta ringi Mercedes-Benzi S-klassi autoga. Tihti saadab tema autot sõjaväejulgestus. Türkmenistani presidendid kasutavad transpordiks ka rongiliiklust.

Riigipea julgeoleku eest vastutab 1990. aastal asutatud otse temale alluv Presidendi Turvateenistus (Prezidentiniň howpsuzlyk gullugy). Üheksakümnendatel eemaldati Turvateenistus Riikliku julgeoleku ministeeriumi haldusalast ning anti presidendi haldusalla. Septembris 1994 jõustus Operatiivotsingu tegevuste seadus, millega seati Turvateenistuse põhiülesandeks presidendi julgeoleku tagamine. Välisvisiitidel saadab Türkmenistani presidenti vähemalt kümme turvameest.

Presidendi Turvateenistuse struktuur:
 sekretariaat;
 tööteenistuse osakond;
 1. osakond (presidendi ihukaitse);
 2. osakond;
 3. osakond;
 4. osakond;
 erioperatsioonide rügement;
 1. pataljon;
 2. pataljon;
 3. pataljon.

Turvateenistuses töötab ligi 2000 inimest.

Turvateenistuse juhid

Pärast Khojaberdiyevi ametist vabastamist ei teatatud uue juhi ametisse nimetamisest.

Türkmenistani presidentide loend

Türkmenistani presidentide loend ametiaja pikkuse järgi

Vaata ka
 Türkmenistani juhtide loend
 Türkmenistani peaminister
 Türkmenistani asepresident
 Türkmenistani Riiklik Julgeolekunõukogu
 Türkmenistani Vabariiklik Partei

Viited

Välislingid
 USA Välisministeerium Türkmenistanist
 Türkmenistani Vabariiklik Partei