Frederik IV

Frederik IV (11. oktoober 1671–12. oktoober 1730) oli Taani-Norra kuningas alates 1699. aastast kuni oma surmani 1730. aastal.

Taani kroonprints 
Tulevane Taani-Norra kuningas Frederik sündis 11. oktoobril 1671 Christian V ja Charlotte Amalie perre ning kuulutati sünniärgselt kohe Taani kroonprintsiks. Noore poisi haridus jäi paljuski poolikuks. Michael Vibe käe all õppis Frederik taani ja saksa keeltes vaid vigadega kirjutama ning prantsuse keele oskus oli tal väga kehv. Samuti ei antud tulevasele kuningale piisavat ülevaadet ajaloost ning majandusest. Valitsejana rääkis Frederik harva taani keeles, kasutades rohkem saksa ja prantsuse keelt.  

1692.–1693. osales Frederik Lääne-Euroopa ringreisil, mille raames külastas Madalmaid, Saksamaad, Prantsusmaad ja Itaaliat. Frederik sai oma reisidelt suurt inspiratsiooni ning lasi oma eluajal ehitada kaks barokkstiilis lossi: Frederiksborgi ja Fredriksbergi lossid.

Abielu ning armukesed 
1695. aasta 5. detsembril abiellus Frederik Saksimaa kuurvürstinna Anna Sophia soovitusel Mecklenburg-Güstrowi hertsogi tütre, Louisega. Frederikul oli ka mitu armukest. 1703. aasta astus ta kaksikabiellu Elisabeth Helene von Viereggiga. Vieregg suri aga järgmisel aastal sünnituse ajal. Frederik pidas tema surma tõttu leina, kuid astus hiljem suhtusse Charlotte Helene von Schindeliga. Õukondlased takistasid Frederikult temaga abiellumast. 1711. aastal kohtus Frederik Anna Sophia von Reventlowiga, kellesse ta armus. Ta astus temaga 1712. aastal taas kaksikabiellu. 

Abielust Louisega sündis viis last. Neljast sündinud pojast surid kolm varakult, ellujäänud pojast, Christianist, sai hiljem järgmine Taani-Norra kuningas. Abielupaari tütar oli Charlotte Amalie.

Valitsusaeg 

25. augustil 1699 suri Christian V ning tema järel sai järgmiseks kuningaks Frederik. 1700. aastal algas Põhjasõda, millest võttis osa ka Taani, tungides märtsis Rootsi kaitse all olevasse Holstein-Gottorpi hertsogiriiki. Rootsi kuningas, Karl XII, tungis aga peatselt Kopenhaageni alla ning sama aasta 18. augustil sõlmis Frederik temaga Travendali rahulepingu. Taani oli Rootsile sunnitud maksma 200 000 taalrit. 

Peale rahu sõlmimist keskendus Frederik riigisisestele probleemidele ja reformide läbiviimisele. 1701. aastal loodi riigi aladel maaikaitsevägi. 1702. aastal likvideeris ta Vornedskabi (keskajast kehtinud töökohustus talupoegadele). Põhjasõja ajal Taani majanduslik seisund ning põllumajandus halvenesid ja maakaitseväe moodustamise kohustus oli nii talupoegade kui ka maaomanike seas ebapopulaarne. Sõjaaegsete maksukoormuste tõttu polnud Frederiku läbiviidud ümberkorraldustel suurt mõju.

Valitsejana ümbritses Frederik ennast peamiselt välismaalaste ning tsiviilametnikega. Ta ebausaldas vanat Taani ja Holsteini aadelkonda, keda pidas oma võimu ohustajateks.

Frederik arendas oma valitsusajal ka haridust. 1708. aastal andis ta välja korralduse, millega kogukonna preestrid pidid vaesematele lastele haridust andma. 1720. aastal rajati Taani 240 uut kooli. 

1708. aastal reisis Frederik Oldenburgi krahvi nime all Veneetsiasse, kus veetis ligi üheksa nädalat. Reisilt naastes alustas ta läbirääkimisi Preisimaa kuninga Friedrich I ja Saksimaa kuurvürsti August II-ga. 1709. aastal astus Taani taas Rootsiga sõtta. Frederik juhatas 1712. aastal kaotusega lõppenud Gadebuschi lahingus Taani armeed. Kuigi Taani oli Põhjasõja võitjate seas, ei saanud nad oma varem kaotatud alasid (Skåne alad) tagasi.

1703.–1711. aastatel osalesid Taani üksused ka teistes Euroopa sõdades. Frederik toetas Austriat Rakoczi iseseisvussõjas ning saatis oma vägesid Ungarisse.

Hilisem elu ning surm 
1721. aastal suri kuninganna Louise, peale mida abiellus Frederik Anna Sophiaga. Viimane krooniti sama aasta mais uueks kuningannaks. Frederikul ja Anna Sophial sündis kokku kuus last.

Elu lõpus kannatas Frederik ödeemi all. 59-aastane Frederik IV suri 12. oktoobril 1730 Odenses. Ta on maetud Roskilde katedraali.

Viited

Kasutatud kirjandus 

 Bricka, C. F. "Frederik IV." Dansk Biografisk Lexikon. 5. kd. 1887–1905  Lk 300–305.
 Feldbæk, O. Den lange fred. 1700-1800": Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie. 9. kd. Kopenhaagen. 1990.
 Kotšinev, J. Põhjasõda maal, merel ja eesti suulises rahvapärimuses. Grenader. 2018.  

Taani monarhid
Norra monarhid
Elevandiordeni rüütlid
Oldenburgid
Sündinud 1671
Surnud 1730