Hostilianus

Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus (? – 251 pKr) oli 251. aastal valitsenud Rooma keiser.

Elulugu 
Hostilianus sündis teadmata aastal Sirmiumis. Tema isa oli tulevane keiser Decius ning ema Herennia Cupressenia Etruscilla. Ta oli keiser Herennius Etruscuse noorem vend.

249. aastal sai keisriks Decius, kes kuulutas Caesariks ('troonipärija, nooremkeiser') Herenniuse, Hostilianus jäi Rooma. Roomas jäi Hostilianus tagaplaanile ning pidi leppima Herenniuse, vanema venna ja troonipärija, tähtsama positsiooniga Rooma riigis. Peale Herenniuse nooremkeisriks kuulutamist sai Hostilianus princeps iuventutis'e (noorte prints) tiitli. 251. aastal kuulutati Herennius Deciuse kaaskeisriks (vanemkeisriks ehk Augustuseks) ning Hostilianus nooremkeisriks. Decius ning Herennius asusid 250. aastal sõjakäigule kuningas Cniva juhitud gootide vastu. Hostilianus jäi oma kogematuse tõttu Rooma ning Herennia Etruscilla määrati tema regendiks. Roomlased ja gootid võitlesid paar väiksemat lahungut Nikopolise ja Philippopolise juures. Mõlemad armeed kohtusid lõpuks Abrituse lahingus, kus roomlaste väed lüüa said ning Decius ja Herennius hukkusid. Pärast lahingut kuulutas Danube armee keisriks Trebonianus Galluse, kes siiski Hostilianuse adopteeris.

Surm 
251. aastal lõi välja Cyprianuse katk, mis tappis ka noore Hostilianuse. Ta oli esimene keiser viimase 40 aasta jooksul, kes loomulikku surma suri, kokku oli selliseid keisreid vaid 13.

Tagajärjed 
Pärast Hostilianuse surma sai Gallus koos oma poja Volusianusega ainuvalitsejaks. Hostilianus oli ilmselt adopteeritud selleks, et järgmist kodusõda ära hoida ning, et Gallus saaks end eelmiste keisritega dünastiliselt siduda.

Viited

Vana-Rooma keisrid
Surnud 251