Zymoseptoria tritici

Zymoseptoria tritici on kottseente (Ascomycota) hõimkonda kuuluv hemibiotroofne seen, mis põhjustab helelaiksust nisul. Haigus mõjutab peamiselt talinisu saagikust, põhjustades saagikadu Euroopa Liidus keskmiselt 5-10%. Helelaiksuse tõrjumiseks kasutatavad fungitsiidid moodustavad Euroopas umbes 70% kõikide fungitsiidide kasutamise hulgast.

Patogeeni elutsükkel

Suguline paljunemine 
Zymoseptoria tritici on heterotalne seen, mis paljuneb nii sugulisel kui ka mittesugulisel teel. Sugulistes viljakehades ehk pseudoteetsiumites arenevad eoskotid ehk askused, milles omakorda kotteosed ehk askospoorid. 

Askuste valmimisel paiskuvad askospoorid keskkonda ning tuule abil kanduvad need laiali järgmistele peremeestaimedele.

Mittesuguline paljunemine 
Jõudnud uuele peremeestaime lehele, idaneb haploidne askospoor ning siseneb hüüfidega läbi õhulõhede lehe sisse. Hüüfid ümbritsevad klorenhüümi ja suudavad seejärel rakuväliselt mõjutada peremeestaime. Järgneb pükniidide kasv, mille sees arenevad diploidsed mittesugulised püknospoorid. Pükniidide täisküpsuse saabumisel väljuvad püknospoorid geelja massina laiali. Vihmaga levivad püknospoorid hõlpsasti taime alumistele lehtedele, et neid omakorda nakatada.

Talvitumine 
Zymoseptoria tritici talvitub mütseeli, pükniidide ja pseudoteetsiumitena taimejäänustel. Kevadel ilma soojenedes toodab seen uusi püknospoore või askospoore ja nakatab nendega uute kasvavate taimede alumisi lehti.

Haiguse sümptomid 
Zymoseptoria tritici poolt tekitatud helelaiksuse sümptomid võivad ilmuda juba taime kasvu algul ning kesta kogu hooaja. Kuigi esmased tunnused on klorootilised laigud lehtedel, mis on talvitumisperioodil kokku puutunud mullaga, võib helelaiksusele viitavaid märke leida ka pähikutel ja kõrtel. Klorootilised kahjustused ilmuvad taimele pärast pükniidide arengut, optimaalsel temperatuuril 10-12 päeva pärast nakatumist. Hiljem muutuvad laigud keskelt pruuniks ning näha võib musti eoslate täpikesi ehk pükniide. Haiguse edenedes suurenevad klorootilised laigud peamiselt piki lehte ning levivad taime lehel laiali. Järgneb lehtede kolletumine, kuivamine ja surm.

Haigustõrje 
Haiguse tõrjumiseks kasutatakse külviseemne puhtimist ning kasvuajal (kasvufaasis BBCH 30-69) erinevaid fungitsiide peamiselt triasoolide, SDHI ja strobiluriinide rühmast.  

Ennetavate meetoditena aitab õigeaegne ja optimeeritud väetamine, sügisel nakatunud taimejäänuste hävitamine, hiljem valmivate sortide valik ja minimeeritud harimisest loobumine.

Viited 

Taimepatogeenid