Pūre vald

Pūre vald (läti keeles Pūres pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. 

Vald piirneb sama piirkonna Zentene, Jaunsāti, Tume, Sēme, Kandava ja Cēre vallaga.

Valla pindala on 102,2 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1482 inimest. Valla keskus on Pūre küla. Vallavanem on Santa Heimane (ühine Jaunsāti vallaga).

Ajalugu

Vald on kujunenud Daigone mõisa (Deguhnen), Putnēni mõisa (Puttnem), Pūre mõisa (Puhren) ja Lamiņi mõisa (Lievenhof) maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Puhren. Pūre vald moodustati aastal 1866, kuigi vallamaja sai see alles aastal 1889. Aastal 1935 oli Pūre valla pindala 39,1 km² ja seal oli 791 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Pūre ja Rasa külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Pūre külanõukoguga likvideeritav Daigone külanõukogu, aastal 1955 aga likvideeritav Rasa külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Cēre külanõukogu kolhoosi Dzintars maad. Aastal 1975 liideti osa Zentene külanõukogu maid Pūre külanõukoguga, osa Pūre külanõukogust liideti aga Kandava linna maapiirkonnaga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustikul, seda läbib Abava jõe ürgorg. Kõrgeim koht (89,2 meetrit) asub valla põhjaosas. Suurim jõgi on Abava jõgi.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lamiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, piirdemüür, tõllakuur, suguvõsa hauakabel ja häärber, Lamiņi katoliku kirik, Pūre luteri kiriku kantsel ja altar, Reiņi muinaskalmed ehk Sarapuumägi, Zviedri muinaskalmed ja Pūre Muulamäe linnamägi. Looduskaitse all on kuus nimetut põlispuud.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1369 lätlast, 45 venelast, 23 valgevenelast, 18 ukrainlast, 13 poolakat ja 6 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond