Marmelaad

Marmelaad on magus kondiitritoode, mis on valmistatud mahlast, puuvilja viljalihast ja -koorest, puuvilja- või marjapüreest, suhkrust ja veest. Marmelaadi valmistamiseks kasutatakse sageli tsitruselisi. Marmelaadi lisatakse ka toidulisandeid (nt värv- ja maitseained).

Ajalugu 
Marmelaadi ajalugu ulatub Vana-Kreekasse. Kreeklased keetsid küdooniat meega, et see oleks magus. Saadud massi nimetasid nad "melomeli" (õun meega). Sõna "marmelaad" tuleneb portugalikeelsest sõnast "marmelada". Seda maiust said süüa ainult jõukad inimesed. Praegu valmistavad eri riigid oma marmelaadi.

Marmelaadi valmistamine 
Vabrikus segatakse puuvilja- või marjapüree tarretisetaolise ainega ning keedetakse vaakumaparaadis suhkruga. Kui mass jahtub kuni 85 °C-ni, segatakse sisse värv-, maitse- ja teised ained. Saadud mass vormitakse, jahutatakse ja kuivatatakse spetsiaalses masinas. Selleks, et marmelaad paremini säiliks ega jääks niiskeks, puistatakse see suhkruga üle.

Põhilised sordid 
Marmelaadi põhilised sordid on:

Tükiline želeemarmelaad on klassikaline marmelaad, mis on kujundatud pehmeteks  suhkruse pealiskihiga kommideks. Vormid on näiteks suhkruga üle puistatud tsitruseviilud, pallid ja muud kujundid. 

Närimistükiline marmelaad on klassikaline Euroopa marmelaad, millel on kõvem ja venivam konsistents, palju maitseid ja vorme. Vormid on näiteks karukesed, oad, lagritsa assortii ja muud närimismarmelaadi kommid.  

Inglismaa traditsiooniline marmelaad on tsitrusedžemm leiva peale määrimiseks. 

Suuretükilise (vene) marmelaadi konsistents meenutab kõva tarretist. See toodetakse tavaliselt suure tükina. Mõnikord valatakse marmelaad kuumalt purki ja lastakse jahtuda. Lõigatakse noaga. Näited on guavamarmelaad (Ladina-Ameerika), küdooniamarmelaad (Itaalia ja Portugal), õuna- või ploomimarmelaad (Venemaa).

Viited 

Toiduained