Brunnera

Brunnera on kareleheliste sugukonda kuuluv õistaimeperekond. 

Brunneraid on kolm liiki: 
 siberi brunnera (Brunnera sibirica), 
 suureleheline brunnera (Brunnera macrophylla) ja 
 Brunnera orientalis. 

Brunnera perekond on saanud nime šveitsi botaaniku Samuel Brunneri (1790–1844) järgi. Looduslik kasvuala ulatub Kaukaasiast Siberini. 

Siberi brunnera on Lõuna-Siberi endeemiline rohttaim. Reliktina on siberi brunnera kantud paljude Siberi piirkondade punasesse raamatusse. Sellegipoolest on siberi brunnera tuntud ja populaarne dekoratiivtaim, mis vaatamata reliktsusele kasvab edukalt mitte ainult Lääne-Siberis, vaid ka Euroopa-Venemaa aladel.
Aedades kasvatatakse eelkõige suurelehelist brunnerat ja tema sorte.

Õied sarnanevad aed-lõosilma ehk meelespea (Myosotis alpestris) õitega, lehed on südajad ja karedad.

Kasvatamine
Brunnerad on risoomilised mitmeaastased poolvarju- ja varjutaimed. Juurekava on üsna pinnapealne ja seetõttu tundlik kuivuse suhtes. Liigne päike võib kõrvetada brunnerate lehti. Taimi paljundatakse jagamise teel, juure- või lehepistikute abil või seemnetega.

Kahjurid ja haigused
2004. aasta septembris testiti suurelehise brunnera taime Lõuna-Inglismaal, kuna taimel esinesid lehtedel pruunid kuivad laigud. Testimise tulemusena selgus, et taimel oli parasiit Peronospora myosotidis. Inglismaal oli see esmane juhtum; varem oli seda jäädvustatud vaid korra samal liigil 1927. aastal Nõukogude Venemaal. Tänapäeval on see parasiit levinud üle maailma. Iseloomulikult esineb see taimede lehtedel ja vartel pruunide kuivade laikudena.

Suurelehelise brunnera levinud sorte
 ‘Variegata’ – laiade valgete leheservadega
 ‘Jack Frost’ – südamekujulised, roheliste soontega hõbedased lehed
 ‘Betty Bowring’ – valgeõieline sort
 ‘Hadspen Cream’ – kreemikate kollaste leheservadega

Viited

Karelehelised