Slovjanski rinne

Slovjanski rinne kujutas endast rida sõjalisi kokkupõrkeid Izjumi linnast lõuna pool asuvates Bohorodõtšne, Dovhenke ja Krasnopillja külades Ukraina relvajõudude ja Venemaa relvajõudude vahel Donbassi lahingus, mis algas pärast Venemaa võitu Izjumi lahingus. See pealetung oli osa Venemaa pikemaajalisest liikumisest Slovjanski suunas ja Ukraina Donbassi suuremast piiramisest.

Taust

Dovhenke on küla Harkivi ja Donetski oblasti piiril. 24. veebruaril 2022 tungis Venemaa Ukrainasse 2014. aastal alanud Vene-Ukraina sõja järsu eskalatsiooni käigus. Sissetung põhjustas Euroopa kõige kiiremini kasvava põgenikekriisi pärast Teist maailmasõda, enam kui 6,5 miljonit ukrainlast põgenes riigist ja kolmandik elanikkonnast on ümberasustatud. 1. aprillil kinnitas Ukraina sõjavägi, et Izjum on Venemaa kontrolli all. Järgmisel päeval väitis Izjumi aselinnapea Volodõmõr Matsokin Ukrinformile antud intervjuus, et 80% linna elamutest on hävinud ning linnas ei olnud elektrit, kütet ega vett.

Vene väed vallutasid Izjumi, strateegilise linnaraudtee ristmiku Ida-Harkivi oblastis. Järgmisel päeval Ukrinformile antud intervjuus väitis Izjumi aselinnapea Volodõmõr Matsokin, et 80% linna elamutest on hävinud ning hiljutise lahingu tõttu polnud linnas elektrit, kütet ega vett. Mõni päev hiljem, Donbassi lahingu ajal, mille poole nii Venemaa kui ka Ukraina oma ressursse suunasid, sai Kreminnast esimene linn, mis langes 18. aprillil venelaste ja separatistide kätte. Luhanski oblasti kuberner Serhi Haidai teatas, et hukkus 200 tsiviilisikut, kuigi hukkunute arv võib olla teatatust palju suurem. Ukraina ametiisikud teatasid 25. aprillil, et Vene väed hukkusid gaasiplahvatuses Venemaa poolt okupeeritud Kreminna raekojas.Vastavalt 27. mail ja 8. juunil langesid viimased Ukraina kontrolli all olevad linnad Donetsi jõest põhja pool Lõman ja Svjatohirsk Venemaa ja separatistide vägede kätte. Pärast nende linnade üle kontrolli saavutamist nihkus lahinguväli Izjumi ja Slovjanski vahel asuvatesse metsadesse ja küladesse, kuhu kuuluvad Dovhenke, Bohorodõtšne ja Krasnopillja külad.

Bohorodõtšne ja Krasnopillja on oma asukoha tõttu Donetsi jõest lõuna pool strateegilise tähtsusega. Alates mai lõpust olid Vene väed suutnud vallutada kõik Ukraina valduses olevad linnad jõest põhja pool, kuigi nende katsed jõest üle silda saada nurjasid Ukraina väed. Bohorodõtšne ja Krasnopillja vallutades suudaksid Venemaa ja separatistide väed tungida lõuna poole Slovjanskisse ja Kramatorskisse, mis on kaks viimast suuremat Ukraina käes olnud linna Donetski oblastis ja mis on Donbassi lahingus olulisel kohal. Slovjanski linnapea Vadõm Ljak kutsus 6. juulil elanikke üles evakueeruma, kuna tsiviilpiirkondades sagenes pommitamine ja linnas võib tekkida lahingutegevus.

Lahingut

Venemaa pealetung
11. aprillil alustasid Vene väed rünnakut Dovhenke ja Dmõtrivka vastu, mille Ukraina väed tõrjusid.

15. mail teatasid Ukraina sõjaväelased, et Venemaa alustas küla vallutamiseks uut rünnakut.

Ukraina uudisteagentuuri andmetel tõrjusid Ukraina sõdurid 6. juunil uue rünnaku Dovhenkele ning Vene väed viisid kantud kaotuste tõttu osa oma üksustest Izjumisse.. Umbes sel ajal sõitis Venemaa riigiduuma asetäitja Aleksandr Borodai väidetavalt Dovhenkesse, et osaleda koos Donbassi vabatahtlike liiduga külale pealetungis.

Esimene pealetung Krasnopillja suunas algas 7. juunil, kui ühendatud Vene ja LRV väed alustasid pealetungi läbi metsade lõuna pool Izjumist, Svjatohirskist, Sõnõtšõnest ja Studenokist Slovjanski linna suunas, kuid peatati Bohorodõtšne ja Krasnopillja juures.

12. juuniks teatas Ukraina, et Vene armee korraldab Dovhenkest pealetungi Mazanivka ja Dolõna suunas, mis näitab, et küla on vallutanud Vene väed.

17. juunil alustasid Venemaa ja LRV väed uuesti pealetungi, püüdes seekord tõsisemat läbimurret linnade lähedal, kuigi Ukraina vastupealetung lükkas selle tagasi.

24. juunil võttis Vene suurtükivägi sihikule tsiviiltaristu Bohorodõtšne lähedal Krasnopilljas ja seda ümbritsevates külades. Vene ja LRV väed üritasid kuus päeva hiljem, 30. juunil uut läbimurret, kuid see ei õnnestunud.

25. juuni seisuga jätkusid lahingud Dovhenke lähedal, kuid kuu lõpus liikusid Vene operatsioonid külast lõunasse, kus Vene väed üritasid Dovhenkest Mazanivka suunas edasi liikuda.

Järgmine Venemaa pealetung toimus 7. juulil, kui Vene väed alustasid ebaõnnestunud rünnakut Bohorodõtšnele, Krasnopilljale ja lähedalasuvale Dolõna külale. Samal päeval üritasid Vene väed edutult ka idast Barvinkovest mööda minna, eesmärgiga läbi lõigata E40 Izjumi-Slovjanski maantee, mis on Ukraina vägede peamine varustustee. 11. ja 12. juulil toimus Krasnopilljas suur pealetung, ägedad pommitamised toimusid Dibrivnes, Mazanivkas, Adamivkas ja Kurulkas, kõigis külades Bohorodõtšne ja Krasnopillja lähedal. Järgmisel päeval, 13. juulil, tõrjuti edasised Venemaa rünnakud Krasnopillja ja Dolõna põhjaosast, väidetavalt üritades Izjumi-Slovjanski maanteed veelgi ära lõigata.

Venemaa pealetungi Bohorodõtšne ja Krasnopillja vastu jätkus edutult 17. ja 18. juulil, linnade ja lähedalasuvate asulate vastu toimusid suured pommitamised. Krasnopilljas Bohorodõtšnes ja seda ümbritsevates külades jätkusid pommitamised uuesti 21. juulil. 26. juulil alustasid Vene väed järjekordset pealetungi Krasnopillja ja Bohorodõtšne vastu, kuid see ei õnnestunud taas. Rünnakud algasid uuesti 31. juulil, kui Vene väed alustasid Bohorodõtšnet, Krasnopilljat ja ümbritsevaid külasid venelaste valduses olevast Dmõtrivka külast.

Ukraina vasturünnak
5. augustil teatas presidendi nõunik Oleksi Arestovõtš, et Ukraina armee alustas Izjumi lähistel uut vastupealetungi Vene vägede vastu ja Dovhenkes algasid taas lahingud. Järgmisel päeval toimus piirkonnas, sealhulgas Dovhenkes, tugev Venemaa pommitamine;[37] see jätkus 7. augustil. 8. augustil ütles Arestovõtš, et mõnede allikate kohaselt on Ukraina relvajõud Dovhenke tagasi vallutanud ja Ukraina liigub edukalt Izjumi poole. Sel päeval avaldatud Venemaa kaitseministeeriumi aruandes öeldakse, et Vene väed hävitasid erinevates külades, sealhulgas Dovhenkes, seitse drooni. 9. augustil ütles Arestovõtš, et "mõnedel andmetel on Dovhenke juba meie selja taga. Oleme nad teisaldanud." Sel päeval teatas Ukraina relvajõudude peastaap, et Dovhenke ja mitut teist küla ründavad Vene väed. 9. augustil vallutasid Ukraina väed Mazanivka tagasi.

Vene väed pommitasid Dovhenke ja selle ümbruse külasid 10. augustil. Võitlused soikusid kuni 6. septembrini, mil vastupealetung ajas Venemaa Dovhenkest välja. Hiljem tõrjus see Venemaa suuremast osast Harkivi oblastist välja.

Venemaa maapealsed pealetungid algasid uuesti 21. augustil Izjumist lõunas ja kagus, eesmärgiga vallutada tagasi külad, mille Ukraina oli tagasi vallutanud eelmistel nädalatel. Ukraina allikad teatasid 22. augustil, et Vene väed üritasid edasi tungida Dmõtrivkale ja Nova Dmõtrivkale ning korraldasid täiendavaid rünnakuid Krasnopilljale. Ukraina vägedel õnnestus neil vasturünnakutel vallutada ka Dibrivne ja Dmõtrivka külad.

Ukraina teine vasturünnak ja Izjumi langemine

9. septembril andis Venemaa toetatud administratsioon korralduse elanikkond "evakueerida" Izjumist, Kupjanskist ja Velõkõi Burlukist. Hiljem samal päeval jõudsid Ukraina väed Kupjanskisse, mis on oluline transiidisõlm mitmete peamiste Vene vägesid rindel varustavate raudteeliinide ristumiskohas. Sõjauuringute instituut teatas, et usub, et Kupjansk langeb tõenäoliselt järgmise 72 tunni jooksul. Vastuseks Ukraina edasitungile saadeti Vene reservüksused abivägedeks nii Kupjanskisse kui ka Izjumisse.

10. septembril vallutasid Ukraina väed tagasi Kupjanski ja Izjumi ning väidetavalt suundusid Ukraina väed Lõmani poole. Harkivi oblastinõukogu juhi nõunik Natalja Popova postitas Facebooki fotod Ukraina lippu hoidvatest sõduritest Kupjanski raekoja ees. Ukraina julgeolekuametnikud ja politsei kolisid tagasivallutatud asulatesse, et kontrollida Vene okupatsiooni alla jäänud inimeste isikuid. Hiljem samal päeval väitis Luhanski oblasti kuberner Serhi Haidai, et Ukraina sõdurid tungisid Lõssõtšanski eeslinnadesse, samas kui Ukraina partisanidel õnnestus väidetavalt vallutada osa Kreminnast. New York Times ütles, et "Ukraina idaosas asuva strateegiliselt tähtsa Izjumi linna langemine on Venemaale kõige laastavam löök pärast selle alandavat taganemist Kiievist." Venemaa kaitseministeeriumi pressiesindaja Igor Konašenkov vastas neile arengutele. väites, et Vene väed Balaklija ja Izjumi piirkonnas "koonduvad ümber" Donetski piirkonda, "et saavutada Donbassi vabastamise sõjalise erioperatsiooni püstitatud eesmärgid". Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles, et "Vene armee on nendel päevadel demonstreerida parimat, mida ta teha suudab – oma selja näitamist. Ja loomulikult on see hea otsus, et nad jooksevad.” Ta väitis, et Ukraina on pärast vastupealetungi algust tagasi vallutanud 2000 ruutkilomeetrit.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)