Alpi puia

Alpi puia (Puya alpestris) on bromeelialiste sugukonda puia perekonda kuuluv õistaimeliik, mis kasvab Kesk- ja Lõuna-Tšiili kuivadel mäenõlvadel, olles üks lõunapoolsema levikuga liike oma perekonnas. Liigiepiteet tähistab selles kontekstis lihtsalt mäestikku. Kasvatatakse ka Euroopas dekoratiivtaimena.

Kirjeldus 
Alpi puia on kuivalembene püsik. Tugevad jäigalt püstiseisvad paralleelsete soontega teravatipulised lehed on kodarikus lühikesel varrel, 2-2,5 cm laiused ja kasvavad kuni meetripikkusteks. Leheserv on varustatud konksjalt kõverdunud poole sentimeetri pikkuste ogadega. Lehe allkülg on kaetud tihedate valgete soomusjate karvadega.

Iga mõne aasta tagant moodustub püstine tihe pöörisjas õisik, mis koosneb paljudest kobarjatest osaõisikutest. Selles on säravpunased kõrglehed ja palju üksikuid õisi. Osaõisikute tipmised osad on viljatud. Õisikuvars on ligi 7 meetrit kõrge. Õied on kolmetised, kolme roheka 2,3 cm pikkuse palja või karvase tupplehega ja kolme 4,5 cm pikkuse metalselt läikiva türkiis- kuni tumesinise teravatipulise kroonlehega, mis pärast äraõitsemist spiraaljalt kokku keerduvad. Kuus tolmukat on säravoranžide tolmukapeadega. Õied on nektaririkkad ja taime õitsemise ajal liiguvad selle ümber koolibrid ja teised nektarist toituvad linnud.

Viljad on kapseljad, neis leiduvad rohked seemned levivad tuulega.

Pildid

Viited

Välislingid 
Puya alpestris (Sapphire Tower). - World of Succulents

Bromeelialised