Kaseiin

Kaseiin on piimatoodetes sisalduv valk. Piimavalk koosneb 80% ulatuses kaseiinist ja 20% ulatuses vadakust. Kaseiini kasutatakse nii toiduaine- ja ravimitööstuses, mitmesuguste kemikaalide sideainete koostisena kui ka toidulisandina.

Koostis 
Kaseiin koosneb mitmest kaseiinitüübist (α-s1, α-s2 , ß, ja 6). Neil on oma aminohappeline koostis, geneetilised variatsioonid ja funktsionaalsed omadused. Kaseiini suur fosforisisaldus võimaldab tal sisaldada palju kaltsiumi, mis teeb kaseiini väga heaks kaltsiumiallikaks. Puhtal kujul on kaseiin valge, tahke, maitsetu ja lõhnatu aine. Kaseiin talub ka hästi kuumust. Kõrge temperatuuriga lühiajalised pastöriseerimistingimused ei mõjuta valgu funktsioone ega toiteväärtust.

Ajalugu 
Kaseiini kasutasid iidsed egiptlased maalimispigmentide kinnitajana. Kuni 19. sajandi lõpuni oli kaseiin kasutusel tahkete plastmasside algkoostisainena. Keemik Adolf Spitteler tegi formaldehüüdiga laboris eksperimente, et piima tahkeks muuta. Kogemata kukkus üks formaldehüüdipudel ümber ning ainet tilkus põrandal olevasse kassi piimanõusse. Hommikuks oli nõus olev piim tahkunud. Spitteler hakkas meetodit täiustama ning koos Wilhelm Krischega asutati firma, kus toodeti kaseiinist valmistatud plaste juba suuremas koguses.

Kasutusalad 

Kaseiini kasutatakse valmistoitudes, ravimites, toidulisandites ja ka kosmeetikas. Samuti on see vajalik liimide, värvide ja plastmassi koostamisel. Kaseiini põhjal valmistatud liimi kasutatakse puitdetailide liimimisel, kuna see aitab neil niiskust taluda. Kaseiinist valmistatud plastik sarnaneb elevandiluule ja marmorile ning seda kasutatakse peamiselt nööpide valmistamisel. Kõige rohkem leidub kaseiini suurema valgusisaldusega piimatoodetes, näiteks rasvavabas piimas, jogurtis, keefiris, juustus ja jäätises. Suurema rasvasisaldusega piimatooted, näiteks või ja koor, sisaldavad kaseiini väga vähe.

Kaseiin toidulisandina 
Jõutreeninguga tegelevate inimeste seas on kaseiin populaarne toidulisand, kuna see seedub kehas aeglaselt ning varustab lihaseid vajalike aminohapetega ligi seitsme tunni jooksul. Kaseiin aitab keharakkudel valke sünteesida ning aitab seetõttu kaasa lihaste kasvule ja rasva põletamisele. 2010. aastal tehtud uuring tõestas, et 12 nädala jooksul aitas kaseiinivalk rohkem lihasmassi kasvatada ja jõunäitajaid parandada kui vadakuvalk. Samal aastal tõestati, et kaseiini tarbimine võib vähendada ka hammaste emaili erosiooni teket.

Kaseiiniallergia 
Kaseiiniallergia on enim levinud imikute ja noorte laste seas. Allergia saab alguse, kui immuunsüsteem peab kaseiini ohtlikuks ning peab selle vastu võitlema, mis käivitab allergilise reaktsiooni. Enamasti kaob kaseiiniallergia 3–5 aasta vanuselt. Allergia sümptomiteks võivad olla huulte, suu, keele, näo või kurgu paistetus, nahalööve, aevastamine, nohu, köhimine ja hingeldamine. Et allergiat ravida, tuleks järgida kaseiinivaba dieeti ning vältida piimatooteid, margariini ja vadakut.

Viited 

Valgud