Sekundaarvärvus

Sekundaarvärvused on teise astme värvused, mis saadakse kahe põhivärvuse segamisel teatud värviruumis. Sekundaarvärvusteks loetakse subtraktiivses värvisünteesis oranži, rohelist ja violetti, aditiivses värvisünteesis kollast, magentapunast/fuksiaroosat ja tsüaansinist.

Värviõpetuses

Üldist 
Värviring, mida kasutatakse kaasaegses värviõpetuses, seob nii aditiivse kui ka subtraktiivse värvisünteesi primaarvärvid samasse mudelisse, kuid terminid lähtuvad sagedamini subtraktiivsest meetodist, mis on lähedasem inimese värvide segamise kogemusele. Kujundusprogrammides toimub värvuste segunemine subtraktiivsel meetodil ka digitaalses, see tähendab aditiivse värvisünteesi režiimis töötades.

Võrreldes pigmendibaasiliste primaarvärvustega on sekundaarvärvused alati kromaatilisuselt nõrgemad. Ükskõik millise toonide segamisega ei õnnestu saavutada puhta ultramariinsinise või kaadmiumpunase värviküllasust.

Sekundaarvärvused põhivärvuste segamisel vabalt valitud pigmentvärvide korral (RYB) 
 sinise ja kollase segamisel saadakse roheline 
 sinise ja punase segamisel saadakse violett
 kollase ja punase segamisel saadakse oranž

Sekundaarvärvused neljavärvitrüki põhivärvuste segamisel (CMY) 
 tsüaansinise ja kollase segamisel saadakse roheline
 tsüaansinise ja magentapunase segamisel saadakse violettsinine
 kollase ja magentapunase segamisel saadakse punane

Sekundaarvärvused aditiivses värvisünteesis (RGB) 
 punase ja rohelise valguse segamisel saadakse kollane
 rohelise ja sinise valguse segamisel saadakse helesinine/tsüaansinine/veesinine (Cyan, Aqua)
 sinise ja punase valguse segamisel saadakse fuksiaroosa/magentapunane (Fuchsia)

Aditiivse värvisünteesi magentapunane ja tsüaansinine erinevad toonilt tugevasti samanimelistest neljavärvitrüki protsessvärvidest ja nende nimetamine ühe ja sama värvinimetusega on tinglik.

Vaata ka 
 Värviteooria
 Värviring
 Värvisüsteem
 Värvide segamine
 Värvuste loendid
 Primaarvärvus
 Tertsiaalvärvus
 Akromaatiline värvus

Viited 

Värviõpetus