Franz von Knorring

Franz von Knorring (ka Frans Knorring, Frantz Knorre) oli Eestimaa aadlikust Rootsi sõjaväelane (ooberst).

Knorringite suguvõsast Franz von Knorring sündis Pädaste mõisniku Heinrich Knorri ja Gertruda von Vietinghoffi pojana.

Oktoobris 1629 teenis lipnikuna oma ooberst Antoni Jörgenreichi Turu lääni jalaväerügemendis oma sugulase kapten Göran Knorringi kompaniis. Samal positsioonil jätkas ta ka järgmise aasta septembris. Oktoobris 1631 oli Franz von Knorring leitnandi auastmes ning paiknes oma rügemendiga Riias, aastatel 1635–1636 teenis ta samas rügemendis kaptenina.

Märtsis 1638 juhatas ta ooberstleitnandina tragunieskadroni, mis oli paigutatud Stralsundi garnisoni. Juuniks oli tema eskadron juba rügemendiks ümber nimetatud ning Greifswaldi üle viidud. Augustis on tema väeüksus taas eskadronina kirja pandud ja paiknes siis juba Löcknitzis. Seal paiknes eskadron veel ka järgmise aasta märtsis.

Aastatel 1645–1647 teenis krahv Magnus Gabriel De la Gardie alluvuses Kuningliku ihukaardiväerügemendi ooberstleitnandi ja kompaniiülemana. Jaanuarist juunini 1645 viibisid neli Ihukaardiväe kompaniid ooberstleitnant Knorringi juhtimisel Pärnu garnisonis. Tema alluvuses teenis tollal kapteni ja kompaniiülemana ka hilisem kindralmajor Reinhold Liwe (1621–1665).

Hiljemalt 1647. aastaks oli ta ülendatud ooberstiks ning oli 1647–1662 Ida-Uusimaa lääni (Östra Nylands län) jalaväerügemendi ülem. 1654.–1655. aastal on teda munsterrollis nimetatud Häme lääni (Tavastehus län) rügemendi ülemana. 1659. aasta munsterollis on teda mainitud Häme ja Uusimaa lääni rügemendi ülemana. Munsterolli järgi teenisid tema alluvuses ka väimehed Mårten Fock (major) ja Johann von Patkul. 1660. aastal ja edaspidi on Knorringi väeosa jälle Ida-Uusimaa rügemendiks nimetatud.

1661. aastast oli Franz von Knorring Narva komandant ning pidas seda ametit 1671. aastani. Narva komandandina sai ta juunis 1660 Ingerimaa kubernerilt Simon Grundel-Helmfeltilt (1617–1677) korralduse eskortida Ivangorodis vangistuses hoitud Kuramaa hertsog Jakob (1610–1682) ühes kaaskonnaga Tallinnasse eskortida.

Veel 7. juunil 1662 oli ta Ida-Uusimaa rügemendi ülem, kuid juba 3. juulil oli väeosa juhtimine läinud üle ooberst Anders Zögele. 

Rootsi riigiarhiivis leidub toonastele Rootsi sõjaväelastele ja riigitegelastele (krahv Magnus Gabriel De la Gardie, krahv Claes Tott) saadetud kirju, mis võimaldavad saada ülevaate Knorringi asukohast aastate jooksul:
märts 1645, Tallinn
juuni 1645, Pärnu
oktoober-detsember 1645, Halmstadt
jaanuar, aprill-juuni, detsember 1647, Minden
jaanuar 1665, Stockholm 
august 1668, Narva

Perekond
Franz von Knorring abiellus Catharina Schütziga (1616–1687), kes oli Keila-Joa mõisniku Gert Schützi ja Christina Freytag von Loringhoveni tütar. Catharina emapoolne vanavanaisa oli Eestimaa asehaldur Hans Björnsson Lejon (surnud 1572). Abielust sündisid:
Gertruda Christina von Knorring (suri 1660 Narvas), oli abielus ooberst Mårten Fockiga (1614–1691), kes teenis Knorringi alluvuses Ida-Uusimaa rügemendis
tütar, oli abielus Wilhelm Klickiga, Rootsi sõjaväelane (kapten)
Anna Sofia von Knorring (1638–1711), oli abielus kapten Johann von Patkuliga, kes teenis Knorringi alluvuses Ida-Uusimaa rügemendis
Johann Friedrich von Knorring (suri 1726)
tütar (suri 6. juulil 1693 Ivangorodis), oli abielus Jakob Johann Bandemeriga

Esivanemad

Viited

Knorringid
Narva komandandid