Mārciena vald

Mārciena vald (läti keeles Mārcienas pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ļaudona, Arona, Bērzaune, Kalsnava, Prauliena ja Lazdona vallaga.

Valla pindala on 90 km². 2016. aasta seisuga elas seal 970 inimest. Valla halduskeskus on Mārciena küla. Vallamaja asub aadressil Jaunā iela 1, vallavanem on Edgars Lācis.

Ajalugu 

Vald on kujunenud Mārciena mõisa maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 74,5 km² ja seal oli 1359 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Mārciena ja Pilskalnsi külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Mārciena külanõukoguga likvideeritav Pilskalnsi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sovhoosi Gaiziņš alad Bērzaune külanõukoguga. Aastal 1973 liideti külanõukoguga osa Arona külanõukogust, aastal 1977 aga osa  Ļaudona ja Lazdona külanõukogude alasid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

Loodus 

Valla lääneosa asub Vidzeme kõrgustikul, idaosa Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht (177 m) asub valla lääneosas, idaosa läbib Krustkalni nime kandev Madonast Trepeni ulatuv küngaste vöönd. Tähtsam jõgi on Arona jõgi. Vallas asuvad Svēte järv pindalaga 49 ha, Dūkase järv pindalaga 39,7 ha, Labone järv pindalaga 26 ha, Puduli järv pindalaga 20,4 ha, Diņķēni järv pindalaga 11,3 ha ja Spridzēni tiik pindalaga  20,4 ha.

Looduskaitse all on Pilskalnsi tamm, Ozolkalnsi tamm, Ozollejase tamm, Krāka ehk Svētes Dreimaņi allikad, Dreimaņi tamm, Rogaiņsi tammed, Kabiņsala pärn, Ranka järve tamm ja üks nimetu põlispuu. Valda jääb  osalt Krustkalni looduskaitseala.

Kultuurimälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mārciena ja Pilskalnsi linnamäed, Mārciena mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka park, keskaegsete kindlustiste vöönd Plekšēni Rootsi kants, Oliņi muinaskalmed, Blieķukalni muinaskalmed ehk Kalmunõmm ja Aronmūrnieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Mārciena mõisa kasvuhooned, Jaunandrāni muinaskalmed, Lejnieki muinaskalmed ehk Kalmeküngas ja Viļumi keskaegne kalmistu.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 776 lätlast, 125 venelast, 18 valgevenelast, 13 ukrainlast, 15 poolakat ja 10 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Madona piirkond