Islandi jõulud

Islandi jõuludel külastavad asulaid jõulumehed (jólasveinar), kes ei sarnane eriti tänapäeval levinud jõuluvana tegelaskujuga. Islandi jõulumehed pärinesid trollidest – nad olid algselt kollid, kellega hirmutati lapsi. Jõulumeeste vanemad olid kaks IslandI kõige hirmsamat mäekolli Grýla ja Leppalúði.

Jõulumeeste arv varieerub sõltuvalt piirkonnast, tänapäeval on üldlevinud arvuks 13, sama arv oli esimest korda kirjalikult märgitud 18. sajandi jõulumeeste ema Grýlat kirjeldavas luuletuses ning nende nimed avaldas 1862. aastal Jón Árnason oma folkloorikogumikus. Teada on ligi 60 jõulumehe nime.

Jõulumehed tegid üsna koledaid tegusid, kuid viimase sajandi jooksul on nad leebunud ja hakanud kandma ka jõuluvana klassikalise riietusega sarnaseid punaseid kuubesid, kuid nad kipuvad endiselt asju varastama ja tempe tegema. Lisaks kolmeteistkümnele jõulumehele hiilivad ringi ka Grýla ise ja hiiglaslik jõulukass (jólakötturinn). Grýla püüab pahasid lapsi ning keedab neid elusalt, verejanuline jõulukass ründab neid, kes ei kanna jõululaupäeval mõnd uut riidetükki. Vanasti olid jõulumehed märksa julmemad ning neist räägiti nii hirmsaid lugusid, et näiteks 1746. aastal keelati vanematel lapsi nende tondijuttudega hirmutada.

Tänapäeval on kombeks enne 12. detsembrit panna aknalauale suss ja hoida seda seal 13 päeva, kuna kuni jõuludeni käib igal õhtul akna taga üks jõulumeestest ning paneb heale lapsele sussi kingituse. Halvale lapsele paneb aga näiteks mädanenud kartuli.

Jõulumehed 
 Stekkjastaur (Lambakiusaja käib lambaid kiusamas, aga puujalgade tõttu on piiratud liikumisvõimega) – 12. detsember
 Giljagaur (Lõheluuraja peitub lõhedesse ja pragudesse, ootab võimalust, et laudast piima varastada) – 13. detsember
 Stúfur (Töntsu on lühike ja käib panne varastamas, et nendelt jääke süüa) – 14. detsember
 Þvörusleikir (Lusikalakkuja varastab ja lakub puulusikaid) – 15. detsember
 Pottasleikir (Pajalakkuja varastab pajast toidujääke) – 16. detsember
 Askasleikir (Kausilakkuja varjub voodi alla, et sealt puukausse näpata) – 17. detsember
 Hurðaskellir (Uksepaugutajale meeldib eriti öösiti uksi lõhkuda, et magajate und häirida) – 18. detsember
 Skyrgámur (Skyri õgardile meeldib jogurti sarnast skyrit süüa) – 19. detsember
 Bjúgnakrækir (Vorstivirutaja peidab end lae alla ja näppab suitsutatavaid vorste) – 20. detsember
 Gluggagægir (Aknapiiluja luurab akna taga, et midagi varastada) – 21. detsember
 Gáttaþefur (Uksenuusutaja on hiiglasliku ninaga ja terava haistmismeelega, mida kasutab leiva otsimiseks) – 22. detsember
 Ketrókur (Lihakonks kasutab liha näppamiseks konksu) – 23. detsember
 Kertasníkir (Küünlavaras hiilib laste järel ja varastab nende küünlaid) – 24. detsember

Vaata ka 

 jõulud
 rahvakombed
 põhjala rahvaste jõulud

Viited 

Jõulud
Rahvakultuur