Püramiidtamm

Püramiidtamm (Quercus robur 'Fastigiata') on hariliku tamme sort.

Püramiidtamm avastati vormina Saksamaa loodusest ja poogiti esmakordselt aastal 1783.

Nimetus 
Perekonna nimetus Quercus tuleb keldikeelsetest sõnadest quer ('ilus'), ja cus ('puu') ja kultivari nimetus fasgiata ladina keelest sõnast fastigo, mis tähendab "püstine".

Kirjeldus 
Puu on sambakujuline. Kasvab kuni 20 m kõrguseks. Tüvi osa on enamasti lühike, ühekojaline, mille koore värvus ulatub tume hallist kuni mustani. Tamme viljadeks on tammetõrud. Tõrud on ovaalsed, kuni 2,5 cm pikkused. Lehed on tumerohelised, teravatipulised, lehealused enamasti sinakas-rohelised, lühikese varrega, kasvult 7,5–13 cm.

Kasvutingimused 
Puu on jõulise kasvuga ning on sobiv kasvama karmides tingimustes. Püramiidtamm on sügavate juurtega ning talub ka keskmisest tugevamaid tuulepuhanguid. Kasvutingimusete suhtes on püramiidjas tamm vähenõudlik. Ta tuleb toime nii kuivades kui ka savistes muldades. Pruunjaid lehti võib tamm hoida mõnikord isegi kogu talveperioodi. Meeldivad päiksepaistelised kohad. Kasutatakse iluaianduses.

Haigused 
Püramiidtamme peetakse lihtsasti hooldavaks taimeks väheste probleemidega. Võib esineda seenhaigust (jahukaste) aga peamiselt niisketes kliimades. Tammed üldiselt on vastuvõtlikud paljudele haigustele: tamme närbumistõbi, võrsevähk, juuremädanik, antraknoos, äkksurm ning samuti kahjustavad püramiidtamme ka mitmed kahjurid.

Kasutus 
Püramiid tamm sobib hästi kasutamiseks linna aladel ja parkides. Puu on leplik linna tingimuste suhtes ning tänu sellele saab ta kasvada ka tänavaäärsetel kitsastel aladel.

Puu hoiab ise vormi, kärpida ei ole vaja.

Pilte

Viited 

Pöögilised