Popasna lahing

Popasna lahing oli sõjaline võitlus Vene-Ukraina sõja idarinde ajal Donbassi lahingu osana, lahing algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 7. mail 2022.

Taust
Popasna on oluline piirkondlik sõlmpunkt, kus on palju maanteede ristmikke, mis oli separatistlike vägede jaoks olulised Donbassi sõja ajal ja Venemaa edasitungi Ida-Ukraina kampaania ajal osana Venemaa sissetungist Ukrainasse. Donbassi konflikti aastate jooksul toimusid pikad lahingud, Ukraina ja separatistide vägede kokkupõrked olid sagedased igal aastal. Enne Venemaa täiemahulist sissetungi 2022. aasta alguses hoidsid Ukraina väed linnastu ümber mitmeid asulaid, see hõlmas linna ennast, Trojitske ja Novooleksandrivka külasid ning Hirske, Novotoškivske ja Zolote linna. Enne invasiooni elas linnas ligikaudu 22 000 inimest.

Lahing
 
Vene-Ukraina kokkupõrked tugevalt kindlustatud linna pärast algasid umbes 3. märtsil 2022. Piirkondlikult tungisid Luhanski Rahvavabariigi (LPR) ja Venemaa relvajõudude väed edasi ja vallutasid 18. aprillil Kreminna kaugemal põhjas. Hiljem hakkasid nad edasi liikuma lõunateljel Popasna ja lõunateljel Rubižne suunas.

Aprilli keskel andsid Venemaa ja LPR väed Popasna piirkonnas suurtüki- ja õhurünnakuid Ukraina positsioonidele. Kokkupõrgete ja mürskude jätkudes põgenesid rindepiirkondades elavad tsiviilisikud keldritesse varjupaika otsima. Kuid 18. aprilliks oli sõjauuringute instituudi andmetel Vene sõjaväelastel kohapeal vähe edusamme. Venemeelsete allikate sõnul käivitasid Vene-LPR väed pärast öiseid Ukraina vasturünnakuid piirkonnas 20. aprillil rohkem suurtüki- ja raketirünnakuid. Samal päeval väitis Tšetšeenia liider Ramzan Kadõrov, et Popasnas tapeti Hennadi Štšerbak, "Ukraina natsionalisti, kes tegi koostööd NATO instruktoriga."

21. aprillil väitis Ukraina 24. üksik mehhaniseeritud brigaad, üks peamisi sektorit kaitsvaid üksusi, et tappis üleöö Popasnas ja selle ümbruses toimunud kokkupõrgetes 25-mehelise venemeelsete välispalgasõdurite üksuse. Ukraina riikliku julgeolekunõukogu juht Oleksi Danilov ütles, et üksuse surnukehadest leiti väidetavalt Liibüa ja Süüria isikut tõendavad dokumendid. 24. mehhaniseeritud brigaad teatas, et on edukalt tõrjunud nende rünnaku ja oletas, et võitlejad olid erasõjaväeettevõtte Wagneri grupi välisvõitlejad ja maapiirkondadest pärit Venemaa kodanikud. Danilov ütles, et Popasna jäi Ukraina täieliku kontrolli alla, kuid Luhanski oblasti administratsiooni esimees Serhi Haidai ütles, et linna pärast jätkuvad rasked lahingud.

22. aprillil teatas Serhi Haidai, et Vene armee on Popasnas ja Rubižnes läbi kukkunud. Samal ajal ütles Haidai, et Vene ja LPR väed kontrollisid 80 protsenti Luhanski territooriumist.  Kuid kaks nädalat hiljem, 7. mail, vallutasid linna Wagneri grupi Vene palgasõdurid. Linn oli lahingutest laastatud ja tšetšeeni kadõrovlasi kahtlustati lahingu viimases faasis osalemises. Haidai kinnitas, et Ukraina väed olid tagasi tõmbunud.

7. mail ütles Haidai alguses oma Telegrami kanalis, et venelased kontrollivad vaid poolt linnast, kuid hiljem tunnistas, et Ukraina väed on Popasnast lahkunud. Lääne hinnangud pidasid Popasnat täielikult Venemaa kontrolli all olevaks. Venemeelse Telegrami kanali RIA FAN teatel alustasid Vene ja LPR väed linnas uue Venemaa toetatud valitsuse moodustamist ning jätkasid suurema pealetungi osana edasiliikumist läände.

Järelkaja
Augustis ilmus video ja fotod postidele otsa torgatud Ukraina sõjavangi peast ja kätest. Videol oli näha vangistatud sõduri moonutatud surnukeha maja esises aias, siis tema pead, mis oli puuposti otsas kinni, käed kahel pool metallorade otsas. Kaadrid tehti näiliselt juuli lõpus ja geolokatsioon näitas, et see asus Popasna kesklinna lähedal; ühe foto seinal oli silt "Nahirna tänav 21". Video ja fotod avaldas Haidai oma Telegrami kanalis koos kommentaaridega "Nad on tõesti orkid. Kahekümne esimene sajand, okupeeritud Popasna, inimese pealuu aias" ja "Venelastes pole midagi inimlikku. Me oleme sõjas. mitteinimestega." Reaktsioonid videole sotsiaalmeedias olid karmid. Paguluses viibinud Vene ärimees Mihhail Hodorkovski kirjeldas pilti kui näidet "Vene maailmast", propagandaterminist, mida Venemaa võimud kasutavad venekeelsete kultuurilise ja poliitilise liidu tähistamiseks. Ukraina endine suursaadik Austrias Oleksander Štšerba kirjeldas sündmust kui sõjakuritegu.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)