Venemaa konvoi Kiievis

Venemaa konvoi Kiievis oli suur Vene sõjaväemasinate kolonn 2022. aastal Venemaa sissetungil Ukrainasse, mis ulatus Kiievi oblastis Prõbirskist Hostomelini Ivankivi kaudu. See oli suundumas ründama Kiievit, kuid jäi siis ebaselgetel põhjustel seisma. Kommentaatorid on oletanud, et suurel hulgal sõduritel ja sõidukitel võis olla probleeme kütuse- ja toidupuudusega ning kolonni võis peatada ka Ukraina sõjaväe rünnakud.

2. aprillil 2022 kuulutas Ukraina kaitseministeerium pärast Vene vägede piirkonnast lahkumist kogu Kiievi oblasti Vene vägedest vabaks. Kolm päeva varem teatas Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium, et konvoi "oma ülesannet tegelikult ei täitnud." 4. märtsil 2022 teatas The Economist, et aeglane tempo ja näiliselt korrastumata sõjaline formatsioon esindavad Venemaa probleeme sõjas üldiselt.

Taust

3 päeva sõjaplaan
Väidetavalt lootis Venemaa Kiievi kiiresti vallutada ja Ukraina valitsuse tagandada, võimaldades luua venemeelse valitsuse. Venemaa paigutas Valgevenesse suure väe, mis ületas piiri ja tungis Põhja-Ukrainasse, teised väed aga ründasid lõunas Donbassist, Luhanskist ja Krimmist.

Tähelepanekud

Liikumised
Maxar Technologies märkas Kiievi konvoi esimest korda satelliidipiltidelt esmaspäeval, 28. veebruaril 2022. Sõidukite kolonn sisenes Valgevenest Ukrainasse ja liikus lõunasse läbi Prõbirski ja seejärel Ivankivi. Ilmselt suundus konvoi Ukraina pealinna Kiievi poole, et valmistuda kavandatud Kiievi lahinguks, arvatavasti eesmärgiga Kiievit piirata ja ähvardada. Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi 7. märtsi 2022. aasta luureandmete kohaselt jääb aga Kiievisse edeneva suure Vene kolonni põhiosa linnast üle 30 km kaugusele ummikusse Ukraina vastupanu, mehaaniline rike ja ummikute tõttu. " Time teatas, et 1. märtsiks oli see kesklinnast 25 kilomeetrit ja seejärel teatati, et see peatus 25–30 kilomeetri kaugusel Kiievist.

Koostis ja suurus
2. märtsil sisaldas konvoi hinnanguliselt kuni 15 000 sõdurit. Formatsioon ise koosnes mitmesugustest sõjaväesõidukitest, satelliidi kaadrid näitavad, et sõidukid on pargitud laiematel teelõikudel kolmes reas. Konvoi on silma paistnud oma suuruse poolest milleks oli umbes 65 kilomeetrit. Konvoi satelliitfotod näitavad, et kolonn koosneb Vene varustusveokitest, vägedest, relvadest ja suurtükiväest. Reuters muutis konvoi suurust, hinnates seda seni arvatust suuremaks, 64 kilomeetrit pikaks, kusjuures The Independenti hinnangul oli see 1. märtsiks kasvanud 64 kilomeetrini, nende esialgne hinnanguline suurus on 27 kilomeetrit.

Õhukate
Konvoid kaitsti mobiilsete õhutõrjesüsteemidega. Kui tõhusad need olid, pole teada, sest mujal olid Ukraina droonid Bayraktar TB2 edukalt rünnanud ja 1. märtsiks "hävitanud kolm [Venemaa] SAM-raketisüsteemi ja neli 152-millimeetrist suurtükki koos enam kui 10 veoki ja mitme tankiga". Türgis toodetud droonide TB2 tõhusust on osaliselt seostatud Venemaa suutmatusega saavutada sõja algusfaasis õhus ülemvõimu, aga ka Venemaa kehva koordinatsiooni ja kommunikatsiooni tõttu. Seetõttu kaalusid Ukraina komandörid nende kasutamist konvoi vastu, kuid neil oli suhteliselt vähe paigutatavaid TB2 droone, vähe sõjaväelasi oli koolitatud neid tõhusalt kasutama ning Vene väed võivad olla võimelised neid jälgima ja raadioemissioonide kaudu alla tulistama. Veelgi enam, lennundusteadlane Justin Bronk väitis 3. märtsiks, et Vene väed näivad olevat liikunud rohkem õhutõrjesüsteeme edasi, sealhulgas ümber kolonni. Bronk väitis, et konvoi oli seega muutunud "väga-väga keeruliseks". Ukraina õhujõudude sihtmärk", sest see oli Valgevene-Ukraina piiril asuvate raketisüsteemide S-400 käeulatuses, välja arvatud peaaegu kõik konvoi vastu suunatud konventsionaalse meeskonnaga lennukite rünnakud (välja arvatud võib-olla väga madalal tasemel lendamine, visuaalse sihtimise operatsioonid).

Seisak

Konvoi seiskus 8 päeva pärast pealetungi algust umbes 30 kilomeetri kaugusel Kiievi kesklinnast; 7. märtsi 2022 seisuga ei olnud kolonn USA kaitseametnike sõnul mõne päeva jooksul üldse liikunud.

Rikke põhjused
Konvoi seisma jäämise põhjuste üle on palju arutatud. Ühendkuningriigi kaitseministeerium märkis, et 7. märtsiks oli see "seiskunud Ukraina tugeva vastupanu, mehaaniliste rikete ja ummikute tõttu. Kolonn on kolme päeva jooksul vähe märgatavaid edusamme teinud."
Kütuse- ja toidupuudus: paljud kommentaatorid väitsid, et konvoi seiskus kütuse- ja toidupuuduse tõttu. Laiemas konfliktis on ilmnenud kütuse- ja tarneprobleemid, kuna veoautodel ja sõidukitel on kütus otsa saanud, mistõttu on need hüljatud. Mõnel juhul küsisid Vene sõdurid kohalikelt ukrainlastelt oma sõidukite jaoks toitu või kütust.
Ilm, maastik ja ummikud: muu meedia vihjab, et sõidukid jäid mudasse kinni, põhjustades liiklusummikuid. On olnud mitmeid näiteid, et Venemaa sõidukid ei suuda sõita üle mudase või soise maastiku. Sel juhul ei paista maastik selle aasta pehme talve tõttu tahkeks külmunud olevat. Sotsiaalmeedias on laialdaselt avaldatud pilte raskete roomikutega sõidukitest, mille Vene sõdurid pärast mudalõksu jäämist maha jätsid. See probleem oli eriti tähelepanuväärne Põhja-Ukrainas, kus see süvenes, kuna kevadine hooajaline sula bezdorižžja võtab võimust rohkemates piirkondades.
Ukraina rünnakud: teised on väitnud, et konvoi seiskus Ukraina sõjaväe rünnakute tagajärjel, kuigi selle kohta on avaldatud vähe kontrollitud teavet. On oletatud, et kolonni ründasid suurtükivägi, Türgis valmistatud droonid või maapealsed varitsused. 28. märtsil teatati, et konvoi peatasid Ukraina droonirünnakud.
Hooldus: sõiduki kehv hooldus võis kaasa aidata konvoi rikkele. Trent Telenko, varem Pentagoni personalispetsialist ja sõjaajaloo kirjanik, ning valitsuse nõunik ja majandusteadlane Karl Ruth toetasid hooldusteooriat, kusjuures Telko märkis ka, et Vene armee "lihtsalt ei saa nendega [mudahooajal] maastikul riskida]
Ootamine: Teised kommentaarid väitsid, et konvoi ootas lihtsalt operatsioonide baasi loomist.
Üldine halb planeerimine ja organiseerimatus: Janes Information Services väitis, et Venemaa üldine ettevalmistamatus Ukraina invasiooniks, mis on seotud asjaoluga, et Venemaa pole alates II maailmasõjast sellises mahus tegutsenud, on põhjustanud sideprobleeme ja eri üksuste koostöövõimetust, mille tagajärjeks on soomustatud kolonni seiskumine ja ilmselge rikkumine.

Strateegiline analüüs
Kommentaarides, mis käsitlesid kolonni varsti pärast selle ilmumist, eeldati, et see oli algselt kolonn, mis siseneb Ukrainasse, liigub lõunasse Kiievisse ja seejärel piirab selle ümber.

3. märtsil 2022 viitas CNN endise Soome kaitseluure eksperdi Martti Karile, kes ütles, et strateegiliselt kujutas seiskunud kolonn oma käimasolevale kampaaniale kaht peamist ohtu. Esiteks, nüüd seisma jäänud kolonn võib olla lihtne sihtmärk, kes kannatab rünnakute all, mis võivad selle lõpuks hävitada. Teiseks põhjustaks seiskunud kolonn, kuna olukord selles viibijate jaoks halvenes, moraalseid probleeme ilmselgelt mitte ainult kolonnis olijatele, vaid ka teistele Vene vägedele, kes selle raskest olukorrast kuulsid.

Mõned kommentaarid on viidanud, et konvois olnud väed sisaldasid palju varustusveokeid ja konvois viibinud sõdurid jäid ellu, sõid ära veoautodes olevad varud, mille konvoi kavatses teistele üksustele toimetada. Mõned on pidanud selle kiiret tempot ja logistilisi probleeme Venemaa sõjapidamise saamatuse üldiseks sümboliks.

Eeldati, et kolonn moodustab osa kavandatud Kiievi piiramisest, kus sõidukid ja väed lendasid oma positsioonidele, ka võis see olla varustuskonvoi toidu ja laskemoona täiendamiseks juba osalenud vägedele piirkonnas, või oli eesmärk Kiievi vastu suunatud rünnakute operatsioonide baasi loomine.

Ukraina tegevused logistika vallas

"Rünna esimest" meetod
ABC teatas 3. märtsil, et maapealsed rünnakud tankitõrjerelvadega hävitasid arvukalt sõidukeid. Selles märgiti, et ründavad jõud olid tahtlikult rünnanud kolonni algust, hävitades sõidukeid ja tekitades ad hoc teetõkkeid, kusjuures järgmised sõidukid ei saanud mööduda. 11. märtsil teatas USA kõrge kaitseametnik, et Ukraina väed on sooritanud mitu rünnakut konvoi pihta maast tulega, näiteks lääneriikide poolt tarnitud õlalt lastud tankitõrjerakettidega FGM-148 Javelin. Ukraina üksused on oma eeldatavale teele seadnud mitmesuguseid takistusi ja teetõkkeid, sealhulgas "parkivad trammid, bussid ja suured sõidukid".

Ukraina snaiprid on kaasanud vägesid oma positsioonilt ja tapnud üksikuid Vene sõdureid. Ukraina snaiprid tapsid konvois viibinud kõrgetasemelised Vene ametnikud. 3. märtsil hukkus kesksõjaväeringkonna ühendrelvaarmee ülema asetäitja kindralmajor Andrei Suhhovetski Ukraina snaipritules, kui ta seiskunud konvoi etteotsa sattus. Sel hetkel oli ta kõrgeim tapetud Venemaa ametnik.

Ukraina Aerorozvidka rühmitus abistas ka nende enda ehitatud droonidega, millest mõned suutsid visata kuni 1,5 kg pomme ja tulistada rakettmootoriga tankitõrjegranaate.

Ümberpaigutamine ja taandumine
11. märtsiks 2022 olid mõned elemendid purunenud ja asunud laskepositsioonidele. Kui suurem osa konvoist jäi teele, olid mõned osad, sealhulgas suurtükivägi, peakolonnist lahkunud ja asunud Hostomeli lähedal positsioone sisse võtma. Teised lõigud asusid positsioonidele Lubjankas ja lähedalasuvates metsades. 16. märtsil teatas USA kaitseministeerium, et Kiievist põhja pool asuv Vene konvoi on endiselt paigal ja ei ole edasi liikunud, kuid 31. märtsil teatas USA kaitseministeerium, et nad ei saa kinnitada kolonni olemasolu ja märkisid. et lõpuks "[nad] ei täitnud kunagi oma missiooni."

2. aprillil 2022 kuulutas Ukraina kaitseministeerium pärast Vene vägede piirkonnast lahkumist kogu Kiievi oblasti, kus sõjaväekolonn oli paigutatud, sissetungijate vabaks.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Vene-Ukraina sõda