Autopõleng

Autopõleng tekib auto süttimisel või süütamisel.

2019. aastal registreeriti näiteks USA maanteedel 189 500 autopõlengut. Eestis kutsuti 2017. aasta esimese 11 kuu jooksul päästjad välja 347 sõiduki põlengu juures. Aasta varem registreeriti Eestis 421 transpordivahendite põlengut.

Põhjused 
Süttimispõhjused võivad olla tahtlik süütamine (vandalism, kättemaks, kindlustuspettus), tehniline rike, hooletus või autoõnnetus. Põhiline põlemispõhjus on tehniline rike, näiteks õlilekked mootorist, bensiinileke, blokeerunud piduritega sõitmine, rikkis laager, hõõrduv rihm, elektriseadmestik ning lekkiv kollektoritihend. Tehnilistest riketest peamine tulekahju põhjus on kuumale pinnale sattuv põlevvedelik – õli, bensiin, diislikütus. Süttida võib ka auto last. Mõnikord on teatud automargile omane tüüpviga, mis võib põhjustada masina süttimist.

Elektriauto 
Elektriautod ja nende akud võivad põleda eriti intensiivselt ja pikalt – akud süttivad üha uuesti – ning neid kustutada on seetõttu vahel keerulisem kui vedelkütusel töötavaid sõidukeid. Nii võib Tesla toodetud sõiduk põleda 24 tundi ja selle kustutamiseks kuluda ligi 11 000 liitrit vett. Samas on vähemalt Tesla väidetel nende elektriautode süttimine kümme korda haruldasem kui vedelkütusel töötavate autode süttimine sama arvu läbitud kilomeetrite juures auto kohta.

Kustutamine 

Süttimise korral soovitatakse auto kiirelt teeservas peatada ja sõitjatel autost väljuda, võimalusel akuklemmid lahti ühendada ja tulekustutit kasutada. Tulekahju peatamiseks ja ohutuse tagamiseks peab iga sõiduki lisavarustuses olema tulekustuti, mille omadused varieeruvad vastavalt sõiduki eripäradele. Teisalt piisab sõiduki kustutist vaid kiire reageerimise korral põlengu algusfaasis, suuremaid leeke sellega enam kustutada ei saa.

Vaata ka 
 tuletõrje
 tulekahju

Viited 

Tulekahjud