Ardenni hobune

Ardenni hobune (Ardennes horse) on üks vanimaid raskeveohobuse tõuge, mis pärineb Ardennes'i piirkonnast Lõuna-Belgias. Tõug on raske luustikuga, jämedate jalgadega ja on peamiselt kasutusel veotöödel. Turjakõrgus on täiskasvanud hobustel kuni 162 cm ja nad kaaluvad kuni 1000 kg. Neid on kasvatatud Vana-Roomast saadik ja sajandite vältel on ristatud erinevate tõugudega. Kõige suuremat mõju avaldas tõuaretusele Belgia raskeveohobune.

Ajalugu 
Ardenni hobuse ajalugu ulatub Vana-Rooma riiki. Vana-Rooma riigis olid ardenni hobused palju väiksemad ja nende turja kõrgus oli kuni 142 cm. 

Kuni 19. sajandini ei olnud ardenni tõul veel rasket välimust, hobused olid tunduvalt lühema kerega ja neil puudus tänapäeva tõu massiivne luustik. 19. sajandil hakkas tõug meenutama tänapäeval tuntud ardenne. Ardenne ristati Belgia raskeveohobustega, mis andis raskema kehaehituse ja muutis tõu rohkem veohobuseks. Tõuregister loodi 1929. aastal. Tõuraamatud Prantsusmaal, Luksemburgis ja Belgias toimivad tänapäevaste registritena. 

Ardenni hobuse algne tõug oli suure vastupidavuse ja meeldiva iseloomu tõttu populaarne sõjahobune.

Tõutunnused 
Ardenni hobustel on väga tugev, lihaseline ja kompaktne kehaehitus, kuid vaatamata sellele pikk ja vaba samm. Tõu isenditel on lai madal otsmik ja sirge või veidi kaardunud profiil. Neil on suured ilmekad silmad ja väikesed ettepoole suunatud kõrvad. Kael on kaardunud ja jäme, rindkere on sügav ning jalad lühikesed ja hästi väljakujunenud kõõlustega, mis on kaetud pikkade jõhvkarvadega. Kõige tavalisem karvavärvus ardenni hobustel on kõrbkimmel, kastan, hall või palomino. Harvadel juhtudel esineb must värv, kuid enamik registreid neid ei arvesta. Lisaks ühevärvilisele karvastikule võivad neil olla ka valged näomärgised. Need jäävad sageli tagasihoidlikuks ja piirduvad ainult tähe või triibuga. Iseloomult on ardennid kannatlikud ja intelligentsed ning sarnaselt teiste raskeveotõugudega kuulekad ja hea temperamendiga.

Kasutusalad 

11. sajandil kasutati ristisõjas Ardennes'i piirkonnast pärit hobuseid sõjahobustena. Prantsuse revolutsiooni ajal peeti neid parimateks hobusteks nende temperamendi, vastupidavuse ja jõu pärast. Sõdade perioodil kasutati neid raskuste vedamiseks. Esimese Maailmasõja ajal olid ardennid kasutuses suurtükiväe hobustena. Loomi kasutati ka põlluharimiseks. Ardenni hobused suutsid töötada sügavas poris, mida mootorsõidukid tol ajal ei suutnud. Tänapäevalgi kasutatakse loomi rasketel veo- ja põllutöödel. Hobused on tuntud oma oskuse poolest töötada mägedes ja kaljudel. Nad leiavad kasutust ka ratsaspordis ja hipoteraapias ning on hinnatud lihaloomad.

Viited 

Hobusetõud