Marjinka lahing (2022–)

Marjinka lahing on Marjinka linnas käimasolev lahing Venemaa relvajõudude ja Ukraina relvajõudude vahel. Linna pommitamine intensiivistus 17. veebruarist 22. veebruarini 2022, kui Venemaa tunnustas DRV-i iseseisvana, ja lahingud algasid linnas 17. märtsil. 2022. aasta novembriks oli suur osa linnast hävinud, tsiviilelanikke ei olnud alles ja lahingutest jäi alles vähe hooneid.

2015. aasta juunis toimus Marjinkas ühepäevane lahing, mis oli esimene tõsine konflikt pärast veebruaris Minski II lepingu allkirjastamist, kus Ukraina väed hoidsid tagasi DRV-d ründamast.

Eellugu
Marjinka esialgne pommitamine algas 17. veebruaril, kui DRV väed vigastasid abitöötajat.Pommitamine algas umbes kell 9.30 ja lõppes kell 14.30, kokku toimus umbes 20 plahvatust. Pommitamised intensiivistusid 2022. aasta Venemaa invasioonile eelnenud päevadel, tappes kaks Ukraina sõdurit ja vigastades veel neli.

Lahing
30.-31. märtsil kustutasid Ukraina päästeteenistused linnas Vene vägede valge fosforiga laskemoona tõttu alguse saanud "kümneid tulekahjusid". 

Aprilli keskel, Donbassi lahingu alguses, alustasid Vene ja DRV väed pealetungioperatsioone, alustades mitmeid rünnakuid Marjinkale. 17. aprillil sai Vene vägede linna pommitamise järel kaks inimest surma ja neli vigastada. Kaks päeva hiljem, 19. aprillil saavutasid Ukraina väed pärast eelmisel päeval toimunud ebaõnnestunud Venemaa rünnakut Marjinka üle täieliku kontrolli. Ukraina väed tõrjusid Venemaa rünnakud linnale 23., 25. ja 26. aprillil.

Pärast Mariupoli piiramise lõppu teatas ISW 20. mail, et Vene ja DRV väed suunasid oma jõupingutused ümber Marjinka poole, eraldades pärast Mariupoli piiramise lõppu rohkem vägesid. Terve mai jooksul vahetus Lõuna-Marjinka lahingute intensiivistumisel kontroll Ukraina ja Venemaa vahel. Venemaa 25. juunil toimunud edasised rünnakud tõrjus Ukraina tagasi. Venemaa kaitseministeerium väitis 3. juulil, et Ukraina 54. mehhaniseeritud brigaad on Marjinkas toimunud kokkupõrgete käigus kaotanud "rohkem kui 60% oma isikkoosseisust ja varustusest", kuigi neid väiteid ei suudetud kontrollida.

Võitlused intensiivistusid juuli lõpust augusti alguseni, alustades Venemaa ebaõnnestunud rünnakuga Marjinkale 11. juulil. Veel kaks rünnakut toimusid 30. juulil ja 1. augustil, kuid vähese eduga. 5. augustil väitsid DRV ja Wagneri väed, et kontrollivad poolt Marjinkast. Vene väed ründasid Marjinkat uuesti 25. augustil, kuid ei saavutanud edu. Terve augusti jooksul saavutasid Vene väed Marjinkas üha suuremaid edusamme. ISW teatas, et Marjinka rindejoon jäi kogu septembri jooksul suures osas seisma. Oktoobris näitasid geolokatsiooniga kaadrid, et Vene väed olid edasi liikunud ümber maantee C051101 Marjinkast põhja pool.

Alates novembri algusest hoogustus taas võitlused ja venemeelsed allikad väitsid, et linnas on saavutatud marginaalset edu, kuigi visuaalseid tõendeid ei esitanud. 13. detsembriks kontrollisid Vene-DRV väed 70% Marjinkast, Ukraina väed aga linna läänepoolset poolt alates Družba tänavast. Isehakanud DRV president Denis Pušilin väitis, et Vene väed võtavad "peagi" kontrolli Marjinka üle. Donetski oblasti kuberner Pavlo Kõrõlenko teatas 22. detsembril, et Marjinka ja seda ümbritsevad alad on "elamiskõlbmatud" ning "pole säilinud ühtki maja". 24. detsembril väitis Venemaa kaitseministeerium, et on saavutanud edu Marjinkas, kuigi Ukraina väed on linna keskuses sügavalt juurdunud. Ukraina väitis, et tõrjus Vene rünnakud Marjinkas.

2023. aasta jaanuaris väitsid intervjueeritud Ukraina sõdurid, et võitlus Marjinkas oli "põrgulik" ja suur osa lahingutest toimus 10–20 meetri kaugusel. Kuna suur osa linnast on hävinud, toimuvad võitlused rusude, majapidamisesemete ja keldrites. Pressikolonel Jaroslav Tšepurnõi teatas, et 79. õhurünnakbrigaad kandis Marjinkas paiknevatest Ukraina üksustest "kõige rohkem kaotusi". 1. veebruaril väitis Ukraina, et on tekitanud "märkimisväärseid kaotusi" Venemaa rünnakul Marjinka suunas. 8. veebruaril selgitas Vitali Kiselevi endine siseministri asetäitja, et 150. motoriseeritud laskurdiviisi elemendid kindlustavad positsioone Lääne-Marjinka osades. Ukraina kindralstaabi andmetel intensiivistusid kokkupõrked 2. veebruaril kolmeteistkümne kahetunnise lahinguga Marjinkas. 21. veebruaril löödi Marjinka lähedal veel Vene vägede rünnakuid tagasi. 

Briti kaitseministeeriumi analüüs väitis, et Venemaa talvise pealetungi tagajärjed olid Marjinkas ebaselged, hoolimata "oluliste ressursside kulutamisest" saavutati vaid minimaalne edu. Vene meedia teatas aprillis, et Venemaa armee tõrjus Ukraina väed tagasi Marjinka lääneservale, kus jätkuvad kokkupõrked. 15. aprillil 2023 avaldas Ukraina kindral Oleksandr Tarnavskõi video kuuest vangistatud Vene sõdurist Marjinka lähedal.

24. mail ütles Ukraina kindralstaap, et Marjinka jääb sõja ajal käimasolevate kokkupõrgete üheks epitsentriks. 31. mail teatas Ukrainas sõdivate tšetšeeni kadõrovlaste vägede juht Ramzan Kadõrov, et tema väed viidi üle Marjinka rindele, sealhulgas "Akhmati" eriüksus ja "Sever-Akhmati" eriotstarbeline rügement. Juunis Marjinka rindel viibinud Ukraina sõdurid väitsid, et vene sõdurid ületasid ukrainlasi inimjõu osas 4:1 ja suurtükiväe osas 6:1. Enamik lahinguid toimus lähedalt ja keldrites.

14. juulil 2023 teatati, et Ukraina väed vallutasid venelaste käes oleva positsiooni Avdijivka–Donetski liinil Marjinka lähedal asuvates "Zverinetsi" kindlustustes.

Humanitaarmõju
Kogu Marjinka hävis lahingutes. 2022. aasta maiks hävis täielikult Marjinka linnaväljak, osaliselt sulas sealse kiriku kullatud kuppel ja hävis Marjinka kultuurikeskus. Linna algkool, Marjinka kool nr.1 ja lähedal asuv noortekeskus hävisid millalgi enne 15. aprilli 2022, püsti oli vaid üks sein. Politseiülem Artem Stšus väitis, et kõik linna hooned on kannatada saanud.

3. novembril 2022 väitis Ukraina, et evakueeris Marjinka tsiviilelanikkonna, kokku umbes 9400 inimest enne sõda. Evakueerimistööd tegi Ukraina parameedikute rühmitus White Angels. Seda kinnitas Stšus, kes väitis, et linnas elamine on võimatu.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)