Smalt (pigment)

Smalt on pulbriks peenestatud sinine koobalt-kaaliumklaas, mida 15.–18. sajandil kasutati värvipigmendina.

Smaldi koostis: 65% SiO2 + 15% K20 + 5% Al2O3 + 10% CoO

Värvainete indeksis on smaldi tähised PB 32 (Pigment Blue 32) ja CI 77365.

Omadused 
Smalt on hea valguskindlusega ja keemiliselt stabiilne, nagu kõik klaasil baseeruvad pigmendid (kui on õigesti valmistatud). Smalt toimib pigmendina paremini vee baasil värvides, nagu tempera, ja lubivärvides. Ajapikku kipub smaldi värvus siiski tuhmuma. Õlivärvides smaldi sinine värvus kaob, sest värvi andev koobaltiühend liigub klaasist õlisse, omandades oliivja varjundi või lausa oliivrohelise värvuse; edasi võib see manduda plekiliseks hallikaks tooniks smaldi leeliselise komponendi reageerimise tõttu õliga. Smaldi värvikaotust saab ennetada selle segamisel pliivalgega.

Ajaloost 
Lääne-Euroopas kasutati smalti maalipigmendina 15.–18. sajandil. On väidetud, et smaldi leiutas 1540. aasta paiku Böömimaa klaasimeister Christian Schiirrer, kuid koobaltklaasi tunti ja kasutati juba Vana-Egiptuses alates 27. sajandist eKr, hiljem ka Pärsias. Koobalti omadusi klaasis võisid tunda ka Veneetsia klaasimeistrid, sest on säilinud koobaltiga värvitud Veneetsia klaasist nõusid 15. sajandist. Smalti kasutati ka Delfti keraamikas koobaltsinises glasuuris.

Ehkki üksikuid näiteid leiab ka 15. sajandist, hakati smalti Euroopa maalikunstis laialdasemalt kasutama alates 16. sajandi lõpust. Smalt oli populaarne pigment oma odavuse tõttu, võrreldes palju kallima ultramariiniga. 17. sajandil sai selle tootmine eeskätt hollandlaste ja flaamlaste tegevusalaks. Smalt toimib hea sikatiivina ja seda lisati taimsetel värvainetel põhinevatele lakkpigmentidele täiteainena ja kuivamise hõlbustajana.

Vaata ka 
 Koobaltsinine
 Asuriit
 Lasuriit
 Egiptuse sinine

Viited

Välislingid 
 Smalt. Artificial inorganic pigment. - ColourLex
 Smalt. - Pigments through the Ages
 Video: A Study in Blue Pigments Part 4 - Smalt
 Smalt. - CAMEO

Anorgaanilised pigmendid