Peter von Löwis of Menar

Peter Frommhold von Löwis of Menar (9. veebruar 1768 (vkj) – 28. november (vkj) 1829 Saka) oli baltisaksa päritolu põllumees ja mõisaomanik.

Elulugu
Peter Frommhold von Löwis of Menar põlvnes šoti päritolu aadliperekonnast. Tema isa oli Nurmi mõisnik kindralmajor Reinhold Friedrich von Löwis of Menar (1731–1794), ema Dorothea Elisabeth von Clapier de Colonques (1744–1799). Astus Vene sõjaväeteenistusse, millest läks erru majori auastmes. Edaspidi oli ta tegev põllumehena. 1793. aastal omandas ta Kandle pandimõisa, mille ta 1805. aastal edasi loovutas. 1810. aastal pantis ta Saka mõisa, mis 1827. aastal tema nimele päriseks kirjutati. Valiti Ranna-Viru adrakohtunikuks. 1827. aastal immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse. 

Löwis of Menarit peeti humaansete vaadetega mõisnikuks, mille parimaks väljenduseks oli Kandle eraõigus.

Kandle eraõigus

Löwis of Menar andis 1801. aastal oma Kandle pandimõisa talupoegadele eraõiguse, mida peeti tollal üliradikaalseks. Eraõigus käsitles teemasid nagu maa kasutusõigus, isikliku vabaduse saavutamine, vallakohus jms. Kandle eraseadus nägi ette ka tee isikliku
vabaduse saamiseks. Nimelt pidi peremees, kes oli 15 aastat hoolsalt talu pidanud, korralikult elanud ja polnud mõisale võlgu jäänud, saama isikliku vabaduse, kui ta maksab 60 rubla assignaatides. Ta võis jääda ka sama maa rentnikuks. Nii saadud vabadus pidi laienema ka tema alaealistele lastele, mitte aga täiskasvanutele. Kandle eraseaduses oli talupoegade müük piiratud, see ei võinud toimuda vastu talupoja tahtmist.

Vaata ka
Löwis of Menar

Viited

Löwis of Menarid