Cibla vald

Cibla vald (läti keeles Ciblas pagasts) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Blonti, Līdumnieki, Zvirgzdene, Isnauda ja Briģi vallaga.

Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 815 inimest. Aastal 2011 elas vallas 617 lätlast, 125 venelast, 17 valgevenelast, 11 ukrainlast, 6 poolakat ja 3 leedulast. Valla keskus on Cibla küla. Vallavanem on Miervaldis Trukšāns (ühine Līdumnieki vallaga).

Ajalugu 

Vald kandis aastani 1925 nime Eversmuiža vald'''. Aastal 1935 oli selle pindala 231,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Cibla, Franapole, Istalsna, Jasenci, Līdumnieki ja Ozupiene külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Cibla külanõukoguga  Franapole külanõukogu, aastal 1975 aga Ozupiene külanõukogu. Aastal 1979 liideti selle Istalsna külanõukogu ja osa Brigi külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Cibla vald.  Aastatel 2000–2021 kuulus vald Cibla piirkonda.

 Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Eversmuiža katoliku kirik, selle altari retaabel, mensa ja tabernaakel, Voloji muinaskalmed, Cibla ehk Djatlovka muinaskalmed, Cibla Kalmemäe muinsakalmed ja linnamägi, Tjabki muinaskalmed ja Degteri linnamägi ehk Silene.

 Loodus 

Vald asub osalt Latgale kõrgustikul, osalt ka Velikaja madalikul. Kõrgemad kohad on Vabaļi mägi (175 m) ja Kaļveišumkalns (172,7 m). Tähtsaim jõgi on Ludza jõgi.

Looduskaitse all on Silene mänd, Kapukalnsi männid, Kapukalnsi haab, Kapukalnsi künnapuu (tegelikult jalakas), Barisi künnapuu, Ozupiene park, Ozupiene saar, Ozupiene haab, Ozupiene tammed, Ozupiene Peenike tamm, Ozupiene Kõhnunud tamm ja Ūdeņi hiidmänd, lisaks kasvab vallas neli looduskaitsealust nimetut põlispuud.

 Külad 

Vallas on kolmkümmend neli küla. Valla keskuse Cibla (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 165. Kaks valla küla on veel sama staatusega  – Felicianova 274 elanikuga aastal 2020 ja Ozupine 39 elanikuga aastal 2020. Üks valla küla on staatusega mazciems – Zeļteņi 16 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega skrajciems'' – Balalaiki 2 elanikuga aastal 2020, Barisi 11 elanikuga aastal 2020, Degteri 35 elanikuga aastal 2020, Eversmuiža 9 elanikuga aastal 2020, Greči 17 elanikuga aastal 2020, Gribnīki, Jurāni 3 elanikuga aastal 2020, Kaļveiši 8 elanikuga aastal 2020, Kondrati 18 elanikuga aastal 2020, Kozlovski 5 elanikuga aastal 2020, Lielie Trukšāni 3 elanikuga aastal 2020, Lopsti 1 elanikuga aastal 2020, Marenpole 1 elanikuga aastal 2020, Meža Kocki 8 elanikuga aastal 2020, Mjaiši 14 elanikuga aastal 2020, Morozovka 6 elanikuga aastal 2020, Pekšova 1 elanikuga aastal 2020, Puncuļi 9 elanikuga aastal 2020, Skrini 7 elanikuga aastal 2020, Sokāni 1 elanikuga aastal 2020, Speģi, Stocinova 3 elanikuga aastal 2020, Ščastļivi 7 elanikuga aastal 2020, Tridņa 5 elanikuga aastal 2020, Tumova 7 elanikuga aastal 2020, Ūdeņi, Vabaļi, Vacumnīki 2 elanikuga aastal 2020, Voiti 4 elanikuga aastal 2020 ja Voloji 15 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Ludza piirkond