Aniliinlilla

Aniliinlilla ehk Perkini lilla (inglise keeles mauveine ja Perkin's purple) oli esimene sünteesitud aniliinvärv ajaloos, millega sai kangastele anda püsiva erklilla värvitooni.

Ajaloost 
Keemiaüliõpilane William Henry Perkin lõi värvaine juhuslikult 1856. aastal, kui püüdis sünteesida aniliinist malaariaravimit hiniini. Perkin sai avastuse tähtsusest aru ja patenteeris värvaine valmistamise protsessi. Aniliinlilla läks masstootmisse ja elas moemaailmas üle tohutu populaarsuse. Perkin algul ristis oma värvaine kuulsa ajaloolise eeskuju Tüürose purpuri järgi, kuid otsustas hiljem moodsa prantsuskeelse sõna mauve 'kassinaerililla' kasuks.

Et moekaup jõudis ruttu ka Eestimaale, näitab 1870. aasta novembrikuu Postimehes avaldatud Krameri apteegi kuulutus. Kuulutuse tekst teatab, et apteegist saab osta igasuguseid värve, sealhulgas "anilini lilla wärwi; anilini wärw saab pulwris, kui ka weddelalt müdud".

Omadused 
Värvaine on peaaegu musta värvi pulber, vees lahustumatu, kuid lahustub etanoolis. Aine CAS-number on 6373-22-4. Aluste ja hapete toimele vastupidav. Värvimisomadused väga head, eriti puuvilla- ja siidikiududel.

Vaata ka 
 Fuksiin

Viited

Välislingid 
 W. H. Perkin. LXXIV.– On mauveine and allied colouring matters. –  J. Chem. Soc. Trans. 1879: 717–732
 J. Prisco. The color purple: How an accidental discovery changed fashion forever. CNN, 29th August 2017
 B. García Visos. Mauve: the History of the Colour that Revolutionized the World. – BBVA Open Mind (blog)
 J. Hicks. William Henry Perkin and the World's First Synthetic Dye. – Science and Industry Museum (blog)
 Sirelilillat saatis tohutu edu. Tartu Postimees, 12. veebruar 2007
 M. Kärginen-Kivi. Aniliinlilla kümnend rannakülas: Anna Leedu kostüümi lugu. – Rannarahva Muuseumi ajaloo blogi
 Aniliinlillaga värvitud kangast päevakleit 1873. aastast Victoria ja Alberti Muuseumis

Värvained