Avesnes-sur-Helpe

Avesnes-sur-Helpe ([avɛn syʁ ɛlp]) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. See on Nordi departemangu alamprefektuur. See paikneb 14 km Belgia piirist ja 18 km lõunas lähimast suurest linnast Maubeuge'ist. Sambre'i lisajõgi Helpe Majeure voolab läbi linna. Avesnes'ist ülesvoolu on jõel tehisjärv Val-Joly.

Ajalugu 

Avesnes asutati 11. sajandil. Esimene teadaolev isand oli Wedric I de Morvois' poeg Wedric II d'Avesnes (sündis 990. aasta paiku). Avesnes'i perekond mängis olulist rolli Madalmaades, sealhulgas mitu Hollandi krahvi. Paik purustati Louis XI poolt 1477. aastal pärast tema võitu Burgundia sõdades. Ajaloolise Hainaut' krahvkonna osana sai see 1659. aastal Pürenee rahu tulemusena Prantsusmaa osaks ja kindlustati Vaubani poolt, kuigi vallutati Preisimaa poolt 1815. aastal.

Avesnes oli tugevalt kindlustatud (kindlustustega, mida pidevalt uuendati) 11. sajandist kuni 1867. aastani, kui selle kindlustusi, nagu ka teisi isoleeritud bastionide kindlustusi, peeti ülearuseks. 1870. aastal lammutati osa kindlustustest, et linnale hõlpsamini ligi pääseda.

Kultuur 

Paljud peatänavate ehitised selles linnas on tehtud looduskivist, näiteks Püha Nikolause peakiriku kellatorn, mis pärineb 16. sajandist.

Tour de France'i osavõistlus läbis linna 1999. aastal.

Avesnes-Sur-Helpe'i piirkond on tuntud oma eriliste juustude poolest: Maroilles' juust ja ka paprikaga kaetud kohalik koonusekujuline punane juust "boule d'Avesnes".

Piirkonnas on keskkool Lycée Jesse de Forest, mis on saanud nime Avesnesi põliselaniku järgi, kes vastutas hollandlaste ja hugenottide varaseima asustamise eest praegusesse New Yorki.

Viited 

Nordi departemangu vallad