Kolm tarka ahvi

Kolm tarka ahvi (jaapani keeles 三猿 sanzaru 'kolm ahvi') on Jaapani rahvatarkust väljendav kujund halbade asjadega suhestumisest. Rahvatarkus soovitab mitte halba vaadata, kuulda ega rääkida ja seda maksiimi väljendatakse kolme ahvi kujul, kellest Mizaru (見ざる) hoiab käsi silmil, Kikazaru (聞かざる) kõrvadel ning  Iwazaru (言わざる) suul.

Läänemaailmas on levinud maksiimi negatiivne kuju, millega osutatakse kalduvusele pigistada silm kinni ebaõigluse, korruptsiooni jmt ühiskondlike pahede ees.

Kujundi tõi populaarsesse käibesse 17. sajandi puuskulptuur Tōshō-gū šinto pühamu hobusetalli fassaadil Nikkōs. Kolm ahvi on teisel paneelil kaheksast konfutsiaanlikku moraalikoodeksit väljendavast paneelist. Arvatakse, et ahvid kujutavad inimese elu etappe. Kujundi aluseks olev tendai koolkonna budistlik õpetus aga pärineb ilmselt Nara perioodist 8. sajandil.

Kujund põhineb sõnamängul jaapani keeles, kus さる saru tähendab ahvi ja ざる zaru on eitav sufiks, mis on lisatud verbidele nägema (見る miru), kuulma (聞く kiku) ning ütlema (言う iu).

Hiina mõtteloos esineb sarnase põhimõtte väljendus Kong Fuzi "Vestete ja vestluste" 12. raamatus:

"Ei ole kombekohane
 ära seda vaata
ei ole kombekohane
 ära seda kuula
ei ole kombekohane
 ära sellest räägi
ei ole kombekohane
 ära seda tee."

Vastavalt sellele kujutatakse kolmele lisaks veel mõnikord neljandat ahvi (jaapani keeles 四猿 shisaru 'neli ahvi'), kes hoiab kätt suguelundi ees, nimetusega Shinazaru (しなざる, verbist する 'tegema'). Siiski on nelja ahvi kujutamine tänapäeva suveniiritööstuse lisandus.

Samuti leidub internetis pilte, kus neljas ahv, kes käsitseb nutitelefoni, öeldakse olevat ülejäänud kolme summa - ta ei kuule, näe ega räägi mitte kellegagi.

Kolmel ahvil on oma Unicode-tähistused vahemikus U+1F648 kuni U+1F64A (🙈, 🙉, 🙊).

Motiivi kasutamine Eestis

Motiivi on kasutanud Toomas Kuusing oma maalidel ja linoollõigetel, see on läbiv kujund Kaija M Kalveti lavastuses "Prohvet".

Vaata ka
 Audi, vide, tace, si vis vivere in pace

Viited

Jaapani kultuur