Jakob Heinrich von Schwengelm

Jakob Heinrich von Schwengelm (1669–1710) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas ja oli Pärnu garnisoni komandant.

Elulugu 
Jakob Heinrich von Schwengelm sündis 1669. aastal Liivimaal, tema isa oli Gustav von Schwengelm ja ema Eva von Taube.

Pärast teenistust Pistolkohrsi jalaväerügemendis, asus Schwengelm teenima nii Prantsusmaale kui ka Poola, kus ta sai ka ooberstleitnandi auastme.

Tegevus Pärnu komandandina Põhjasõjas 
1702. aastal nõudis Schwengelm, et Pärnu elanikud peaksid linna kindlustustöödel vähemalt kolm päeva töötama. 1703. aastal sai ta Liivimaa jalaväerügemendi ülemaks, millega ta viibis kogu Eestis toimuva sõjategevuse ajal Pärnus. Samal aastal sai ta ka Pärnu komandandiks, selle positsiooni päris ta oma isalt.

Rootsi võimu lõpu poole laastas venelaste piiratavat Pärnut katk. Schwengelm kutsus 11. augustil 1710 kokku sõjanõukogu, kuhu kutsuti linna tähtsamad ametnikud ja ohvitserid. Selle nõukogu ajal loeti talle ette kindral Baueri koostatud kiri, milles ta palub linna alla andma. Ta ei tahtnud sellele kirjale enne vastata, kui kõik koosolekul olijad on oma arvamust avaldanud. Peale kõikide koosolekul olijate sõnavõttu, koostati kirjale vastus, millega linn venelastele üle anti. 

12. augustil sõlmis Schwengelm Baueriga Pärnu kapitulatsiooniakti, mille punktides ta soovis seisuslike eesõiguste, kiriku, koolide jms säilitamisest Liivimaa aadlile ja linnale.

Samal päeval olevat Jakob Heinrich von Schwengelm ka katku surnud.

Isiklik elu 
Jakob Heinrich von Schwengelm abiellus Juliane Elisabeth von Pistohlkorsi ja Margaretha Elisabeth von Aderkasega. 

Tema teisest abielust sündis üks poeg: Jakob Heinrich von Schwengelm (1704–1794).

Jakob Heinrich von Schwengelm oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kauge sugulane.

Viited 

Põhjasõja väejuhid
Rootsi sõjaväelased
Sündinud 1669
Surnud 1710