Aprill 2019

Aprill 2019, kroonika.

2019. aasta aprill algas esmaspäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast teisipäeval.

1. aprill

 Alžeeria president Abdelaziz Bouteflika teatas pärast nädalaid kestnud meeleavaldusi ja sõjaväe juhtkonna survet, et astub veel enne oma ametiaja lõppu presidendi ametist tagasi.
 Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium teatas, et kuni Türgi ei loobu Venemaa raketitõrjesüsteemide S-400 ostust, ei tarnita Türgile enam Türgi õhujõudude koosseisu kuuluvate hävituslennukite Lockheed Martin F-35 Lightning II tarvikuid ja varustust.
 Guatemala kõrgem valimiskohus rahuldas taotluse presidendikandidaat Thelma Aldana kandidatuuri tühistamiseks, kuid Aldana teatas, et vaidlustab selle otsuse riigi ülemkohtus ja vajadusel ka konstitutsioonikohtus.
 Jaapani valitsus avalikustas, et 1. mail algava keiser Naruhito võimuperioodi (ajastu) nimeks saab Reiwa.
 San Marino kaptenregentidena astusid ametisse Nicola Selva ja Michele Muratori.
 Suurbritannia parlamendi alamkoda hääletas nelja alternatiivse Euroopa Liidust lahkumise (Brexit) kava üle, kuid ükski nendest ei kogunud parlamendis vajalikku toetust. Pärast tema esitatud kava läbikukkumist teatas parlamendi liige Nick Boles oma lahkumisest Konservatiivse Partei liikmeskonnast.
 Uruguay president Tabaré Vázquez vabastas ametist kaitseministri Jorge Menéndeze ja nimetas tema asemele José Bayardi.
 Venezuela president Nicolás Maduro vabastas riigis aset leidnud massiliste elektrikatkestuste tõttu ametist elektriministri Luis Motta ja nimetas tema asemele riikliku elektrifirma endise presidendi Igor Gaviria.
 Eesti president Kersti Kaljulaid nimetas Andres Unga Eesti suursaadikuks Samoas.
 Tallinnas Alexela Kontserdimajas toimus Eesti filmi- ja teleauhindade gala. Parima mängufilmi auhinna sai "Seltsimees laps", parima telesarja auhinna "Litsid", parima tõsielusaate auhinna "Osoon", parima uue saate auhinna "Esimene stuudio" ja parima erisaate auhinna "Arvo Pärdi Keskuse avamine".

2. aprill

 Alžeerias astus ametist tagasi president Abdelaziz Bouteflika. Presidendi kohuseid asus täitma parlamendi ülemkoja esimees Abdelkader Bensalah.
 Komooridel asus taas presidendiametisse sellele ametikohale tagasi valitud Azali Assoumani.
 Malta parlament valis riigi uueks presidendiks ainsana sellele kohale kandideerinud George Vella.
 Senegalis alustas oma teist ametiaega president Macky Sall.
 Eestis teatas teatri Ugala nõukogu, et on valinud teatri uueks juhiks Garmen Tabori. Tema ametiaeg teatri juhatuse liikmena algab 1. juulil 2019.
 Jõhvi vallavanem Martin Repinski teatas vallavolikogule oma tagasiastumisest seoses sooviga alustada tööd XIV Riigikogu liikmena.

3. aprill

 Ameerika Ühendriikide juhtiv tehnikaülikool Massachusettsi Tehnoloogiainstituut teatas koostöö lõpetamisest Hiina elektroonikafirmadega Huawei ja ZTE. Mõlemad firmad on Ameerika Ühendriikides sattunud föderaaluurimise alla seoses majandussanktsioonide väidetavate rikkumistega.
 Bruneis hakkas kehtima islami õigusel ehk šariaadil põhinev karistusseadustik, mis näeb näiteks abielurikkumise ja meestevahelise seksuaalvahekorra eest ette kividega surnuks loopimise.
 Saalomoni Saartel toimusid parlamendivalimised. 21 kohta 50-liikmelises parlamendis läks parteitutele kandidaatidele, parteidest saavutasid parima tulemuse Saalomoni Saarte Kadere Partei ja Saalomoni Saarte Demokraatlik Partei, mis said mõlemad 8 kohta.
 Suurbritannias lahkus ametist Brexiti nooremminister Chris Heaton-Harris, kes ei toetanud peaminister Theresa May seisukohta taotleda Euroopa Liidult lisaaega lahkumiskõneluste pidamiseks. Hilisõhtul kiitis Suurbritannia parlamendi alamkoda May ettepaneku lisaaja taotlemiseks häältega 313:312 heaks.
 Eestis andis Finantsinspektsioon AS Koduliisingule panga tegevusloa. Ettevõte hakkab pangana tegutsema ärinime ja kaubamärgi Holm Bank all.
 Rootsi mööblitootja IKEA teatas, et avab sügisel 2019 Eestis e-poe ja koos sellega ka Tallinnas kauba väljastuspunkti koos näidistesaaliga.
 Eesti Keskerakonna juhatus kinnitas Tallinna linnapea kandidaadiks senise Tallinna linnavolikogu esimehe Mihhail Kõlvarti. Senine linnapea Taavi Aas oli varem teatanud kavatsusest alustada tööd XIV Riigikogu liikmena.

4. aprill

 Ameerika Ühendriikides Washingtonis toimus NATO välisministrite kohtumine, millega tähistati ühtlasi NATO asutamise 70. aastapäeva.
 Horvaatia endine peaminister, korruptsioonis süüdi mõistetud Ivo Sanader alustas vanglakaristuse kandmist. Sanader viidi kodust vanglasse pärast seda, kui Horvaatia ülemkohus oli tõstnud talle madalamas kohtuastmes määratud karistuse 4,5 aastalt 6 aastale – alla viieaastast vangistust on selles kuritegude kategoorias Horvaatias lubatud kanda ka tingimisi või koduarestis.
 Liibüas andis riigi idaosa kontrolliva, Tobrukis asuva valitsuse relvajõudude ülem feldmarssal Khalifa Haftar oma vägedele korralduse alustada pealetungi Liibüa pealinnale Tripolile.
 Läti keskkonna- ja regionaalarenguminister Juris Pūce tagandas ametist Riia linnapea Nils Ušakovsi. Ušakovsi süüdistati tema ametiajal Riia ühistranspordiettevõttes toimunud ulatuslikes rikkumistes. Ušakovs ise lubas ministri otsuse kohtus vaidlustada.
 Maltal astus presidendina ametisse George Vella.
 Eestis pidas esimese istungi XIV Riigikogu. Avaistungil valiti ka Riigikogu uus juhatus koosseisus: esimees Henn Põlluaas (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond), esimene aseesimees Helir-Valdor Seeder (Isamaa Erakond) ja teine aseesimees Siim Kallas (Eesti Reformierakond).
 Eestis esitas seoses Riigikogu uue koosseisu kokkutulekuga tagasiastumispalve Jüri Ratase valitsus.

5. aprill

 Maailmapanga uueks presidendiks nimetati David Malpass, kelle ametiaeg algab 9. aprillil.
 Rootsis teatas rahapesukahtlustuste alla sattunud Swedbanki nõukogu esimees Lars Idermark, et astub ametist tagasi. Tema kohuseid asus täitma nõukogu aseesimees Ulrika Francke.
 Senegali peaminister Mohamed Dionne astus seoses president Macky Salli uue ametiaja algusega ametist tagasi, kuid järgmisel päeval, 6. aprillil nimetas president Dionne'i uuesti peaministriks.
 Suurbritannia peaminister Theresa May pöördus Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski poole ametliku taotlusega pikendada Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise (Brexiti) tähtaega 30. juunini 2019.
 Türgi valitsev Õigluse ja Arengu Partei esitas keskvalimiskomisjonile taotluse kohalike valimiste tulemuse tühistamiseks riigi suurimas linnas İstanbulis, kus opositsioon oli saavutanud napi valimisvõidu. Õigluse ja Arengu Partei põhjendas oma taotlust ulatuslike rikkumistega mitmetes valimisjaoskondades.
 Eesti president Kersti Kaljulaid tegi uue valitsuse moodustamise ülesandeks 2019. aasta Riigikogu valimised võitnud Reformierakonna esimehele Kaja Kallasele.
 XIV Riigikogu liige Raimond Kaljulaid lahkus Keskerakonnast, sest ei nõustunud Keskerakonna osalemisega võimalikus valitsuskoalitsioonis, kuhu kuulub ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakond. Ühtlasi teatas Kaljulaid kavatsusest osaleda Euroopa Parlamendi valimistel, mida ta varem oli eitanud.
 Sotsiaaldemokraatlik Erakond kinnitas oma kandidaadid Euroopa Parlamendi valimistel. Erakonna valimisnimekirja kuuluvad Marina Kaljurand, Sven Mikser, Ivari Padar, Eiki Nestor, Katri Raik, Triin Toomesaar, Marianne Mikko, Monika Haukanõmm ja Indrek Tarand.
 Rahvusooper Estonia teatas, et rahvusballeti kunstilise juhina alustab 1. augustist 2019 tööd Linnar Looris.

6. aprill

 Brasiilias Pará osariigis varises osaliselt kokku Moju jõel asuv sild, olles saanud tabamuse selle alt läbi sõitnud laevalt. Kuna tegemist oli sillaga, mis ühendas Brasiilia põllumajanduslikke piirkondi riigi põhjaosas asuvate sadamatega, võib silla varing mõjutada Brasiilia põllumajandustoodangu eksporti.
 Iisraeli peaminister Binyamin Netanyahu lubas, et oma koalitsiooni valimisvõidu korral annekteerib ta need Jordani Läänekalda alad, millel asuvad juudi asundused.
 Kreeka piiril Põhja-Makedooniaga Diavata lähistel puhkesid kokkupõrked Kreeka politsei ja riigis viibivate immigrantide vahel, kes üritasid pääseda üle piiri, et jätkata teekonda põhjapoolsemate Euroopa riikide suunas. Politsei oli sunnitud vägivaldseks muutunud migrantide ohjeldamiseks kasutama pisargaasi.
 Maldiividel toimusid parlamendivalimised. Absoluutse enamuse saavutas Maldiivide Demokraatlik Partei, mis sai 65 kohta 87-liikmelises parlamendis. Valimisaktiivsus oli 73,5%.
 Türgis İstanbulis avati ametlikult rahvusvaheliseks lennuliikluseks uus İstanbuli lennujaam.
 Venezuelas osalesid kümned tuhanded inimesed meeleavaldustel, millel nõuti elektri- ja veevarustuse tagamist, president Nicolás Maduro tagasiastumist ja parlamendi esimehe Juan Guaidó tunnistamist seadusliku riigipeana.
 Eestis teatas toitumisnõustaja Erik Orgu, et osaleb üksikkandidaadina Euroopa Parlamendi valimistel.
 Elurikkuse Erakond kinnitas oma kandidaatide nimekirja Euroopa Parlamendi valimisteks. Erakonnast kandideerivad Euroopa Parlamenti Artur Talvik, Lauri Tõnspoeg ja Mihkel Kangur.
 Isamaa Erakonna volikogu kinnitas koalitsioonilepingu ja oma erakonna ministrikandidaadid. Isamaa otsustas esitada kaitseministriks Jüri Luige, justiitsministriks Raivo Aegi, välisministriks Urmas Reinsalu, rahvastikuministriks Riina Solmani ja kultuuriministriks Tõnis Lukase.
 Eesti Keskerakonna volikogu kinnitas koalitsioonilepingu ja oma erakonna ministrikandidaadid. Keskerakond otsustas esitada peaministriks Jüri Ratase, haridus- ja teadusministriks Mailis Repsi, majandus- ja taristuministriks Taavi Aasa, regionaalministriks Jaak Aabi ja sotsiaalministriks Tanel Kiige.
 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu kinnitas koalitsioonilepingu ja oma erakonna ministrikandidaadid. EKRE otsustas esitada siseministriks Mart Helme, rahandusministriks Martin Helme, keskkonnaministriks Rene Koka, maaeluministriks Mart Järviku ning väliskaubandus- ja IT-ministriks Marti Kuusiku.

7. aprill

 Ameerika Ühendriikides teatas oma tagasiastumisest sisejulgeolekuminister Kirstjen Nielsen.
 Andorras toimusid parlamendivalimised. Valimistel oli edukaim erakond Demokraadid Andorra Eest, mis sai 35,8% häältest ja 11 kohta 28-liikmelises parlamendis, paremuselt teise tulemuse sai Sotsiaaldemokraatlik Partei, mis kogus 30,6% häältest ja sai 7 kohta parlamendis. Valimisaktiivsus oli 68,3%.
 Jaapani 11 prefektuuris toimusid kuberneride valimised.
 ÜRO Julgeolekunõukogus kukkus Venemaa vastuseisu tõttu läbi avalduse vastuvõtmine, mis oleks kutsunud Liibüa feldmarssalit Khalifa Haftari üles peatama pealetungi riigi pealinnale Tripolile.

8. aprill

 Ameerika Ühendriikide Salateenistuse juht Randolph Alles teatas ametist lahkumisest. Alles jätkab oma ametis aprilli lõpuni, alates maist saab organisatsiooni uueks juhiks James Murray.
 Lätis astus ametist tagasi Läti Televisiooni juhatuse esimees Einārs Giels, kelle ametisse nimetamise vastu oli protesti avaldanud Läti Ajakirjanike Liit. Samuti olid mitmed poliitikud avaldanud rahulolematust Gielsi ametisse nimetamisega, kuna ta ei vastanud ametikohale korraldatud konkursil kehtestatud nõuetele.
 Venemaal vabastas kohus koduarestist teatri- ja filmilavastaja Kirill Serebrennikov, kuid tal keelati Moskvast lahkuda. Serebrennikov viibis koduarestis alates 2017. aastast, teda süüdistatakse teatriprojektile eraldatud riiklike vahendite omastamises.
 Eestis teatati, et Tallinna Kammerorkestri peadirigendiks alates 2019./2020. aasta hooajast on valitud Tõnu Kaljuste. Ühtlasi saab temast samast ajast Tallinna Filharmoonia kunstiline juht.
 Eestis allkirjastasid Eesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa Erakond koalitsioonilepingu.
 Eesti ametlik peaministrikandidaat, Reformierakonna esimees Kaja Kallas alustas kõnelusi valitsusliidu moodustamiseks Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.
 Narva linnavolikogu valis uueks linnapeaks fraktsiooni Kodulinn Narva kuuluva Aleksei Jevgrafovi.

9. aprill

 Alžeeria parlament kinnitas parlamendi ülemkoja esimehe Abdelkader Bensalahi ametlikult presidendi kohusetäitjaks. Samal päeval lubas Bensalah 90 päeva jooksul läbi viia vabad presidendivalimised.
 Ameerika Riikide Organisatsioon otsustas häältega 18:9 tunnustada Venezuela suursaadikuna organisatsiooni juures Gustavo Tarre Briceñot, kelle on ametisse nimetanud president Nicolás Maduroga opositsioonis olev parlamendi esimees, ennast Venezuela ajutiseks riigipeaks kuulutanud Juan Guaidó.
 Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk tegi ülemkogule ettepaneku anda Suurbritanniale Euroopa Liidust lahkumiseks (Brexit) täiendavalt aega kuni üks aasta. Tuski ettepaneku kohaselt võib Suurbritannia valmisoleku korral lahkuda Euroopa Liidust ka varem.
 Haiti president Jovenel Moïse esitas senise peaministri kohusetäitja Jean Michel Lapini ametlikult peaministrikandidaadiks.
 Iisraelis toimusid parlamendivalimised. Valimised võitis peaminister Binyamin Netanyahu erakond Likud, mis sai 26,5% häältest ja 36 kohta 120-liikmelises Knessetis. Napilt jäi teiseks liberaalsete opositsioonierakondade valimisliit Sinine ja Valge, mis sai 26,1% häältest ja 35 kohta parlamendis. Valimisaktiivsus oli 68,4%.
 Kasahstani presidendi kohusetäitja Kasõm-Žomart Tokajev kuulutas 9. juuniks välja ennetähtaegsed presidendivalimised.
 Maailmapanga presidendina astus ametisse David Malpass.
 Eestisse saabus kolmepäevasele riigivisiidile Läti president Raimonds Vējonis.
 Eestis teatas haridus- ja teadusministeerium, et Kohtla-Järve riigigümnaasiumi direktorina alustab 15. aprillil tööd endine Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor Hendrik Agur.
 Eestis valis Haljala vallavolikogu uueks vallavanemaks Ivar Lillebergi, volikogu esimeheks valiti uuesti sellelt ametikohalt kolm nädalat varem tagasi astunud Vello Väinsalu.

10. aprill

 Alžeeria presidendi kohusetäitja Abdelkader Bensalah määras presidendivalimiste toimumise kuupäevaks 4. juuli.
 Ameerika Ühendriikides jõustus sisejulgeolekuministri Kirstjen Nielseni tagasiastumine. Ministri kohuseid asus täitma Kevin McAleenan.
 Ameerika Ühendriikide asepresident Mike Pence esines ÜRO Julgeolekunõukogus üleskutsega tunnustada Venezuela poliitilise opositsiooni juhti, parlamendi esimeest Juan Guaidód Venezuela seadusliku riigipeana.

11. aprill

 Ameerika Ühendriikide Senat kinnitas häältega 56:41 riigi uueks siseministriks senise ministri kohusetäitja David Bernhardti, kes astus ka samal päeval ametisse.
 Austraalia peaminister Scott Morrison kuulutas 18. maiks välja parlamendivalimised.
 Euroopa Ülemkogu nõustus pikendama Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise (Brexiti) tähtaega kuni 31. oktoobrini 2019, seejuures jäi Suurbritanniale võimalus valmisoleku korral lahkuda Euroopa Liidust ka varem.
 Iisraelil ebaõnnestus katse maandada Kuu pinnale mehitamata kosmoseaparaat Beresheet. Seadet tabas mootoririke ja see langes Kuu pinnale liiga kiiresti, purunedes kokkupõrkel.
 Indias algas parlamendivalimiste esimene etapp.
 Põhja-Korea valitseva Korea Töölispartei kongressil valiti Põhja-Korea riigiasjade komisjoni esimeheks tagasi Kim Chŏng-un. Ülemrahvakogu Presiidiumi esimeheks valiti asemarssal Choe Ryong-hae ja valitsusjuhiks Kim Jae-ryong, kes mõlemad samal päeval ka ametisse astusid.
 Slovakkias astus tagasi rahandusminister Peter Kazimir, tema kohuseid asus ajutiselt täitma peaminister Peter Pellegrini.
 Sudaani sõjavägi kõrvaldas võimult alates 1989. aastast riiki juhtinud president ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīri. Ühtlasi tagandati ametist peaminister Mohamed Tahir Ayala valitsus. Täitevvõimu asus teostama Relvajõudude Kõrgem Nõukogu, mille esimeheks sai senine kaitseminister ja asepresident, kindralleitnant Ahmed Awad Ibn Auf.
 Suurbritannia politsei vahistas Londonis Ecuadori saatkonnas WikiLeaksi asutaja ja juhi Julian Assange'i, kes oli ennast saatkonnas varjanud viimased seitse aastat. Ecuadori valitsus oli varem korduvalt teatanud, et kavatseb Assange'ile varjupaiga pakkumise lõpetada.
 Eestis valis Tallinna linnavolikogu häältega 45:25 uueks linnapeaks senise linnavolikogu esimehe, Eesti Keskerakonda kuuluva Mihhail Kõlvarti.
 Jõhvi vallavolikogu valis Riigikogu liikmeks suundunud Martin Repinski asemel uueks vallavanemaks senise abivallavanema, samuti Eesti Keskerakonda kuuluva Max Kauri.

12. aprill

 Alžeeria pealinnas Alžiiris osalesid sajand tuhanded inimesed meeleavaldustel, millel nõuti valitseva eliidi võimult lahkumist. Üldiselt rahumeelselt kulgenud meeleavalduste taustal puhkesid kokkupõrked mõningate vägivaldseteks muutunud noorukite ja politsei vahel, vigastada sai 83 politseinikku ja kinni peeti 180 meeleavaldajat.
 Ameerika Ühendriikides jõustus president Donald Trumpi määrus, millega keelati transsoolistel teenimine Ameerika Ühendriikide relvajõududes.
 Sudaanis astus Relvajõudude Kõrgema Nõukogu esimehe kohalt tagasi eelmisel päeval võimu haaranud kindralleitnant Ahmed Awad ibn Auf ja nimetas oma järeltulijaks sellel ametikohal kindralleitnant ‘Abd al-Fattāḩ ‘Abd ar-Raḩmān al-Burhāni.
 Suurbritannia rahandusminister Philip Hammond teatas, et tõenäoliselt hakkab Suurbritannia parlament arutama ka uue rahvahääletuse korraldamist Euroopa Liidust lahkumise (Brexit) küsimuses, kuigi valitsus ise mingil juhul uue referendumi läbiviimist ei toeta.
 Suurbritannias toimus poliitik Nigel Farage'i eestvedamisel uue erakonna Brexiti Partei asutamiskongress.

13. aprill

 Palestiinas astus ametisse peaminister Mohammad Shtayyehi valitsus.
 Poola valitsev erakond Õigus ja Õiglus teatas, et Poola ei kavatse lähitulevikus eurole üle minna. Erakonna esimees Jarosław Kaczyński ütles oma kõnes, et Poola võib kaaluda eurole üleminekut alles siis, kui Poola majandus on kasvanud Saksamaa majandusega võrreldavale tasemele.
 Prantsusmaal jätkusid nn kollaste vestide meeleavaldused. Toulouse'i linnas, kus meelt oli kogunenud avaldama 5000–6000 inimest, muutus meeleavaldus vägivaldseks: süüdati sõidukeid ja prügikaste, politseinikke loobiti mitmesuguste esemetega. Vägivalla ohjeldamiseks kasutas politsei pisargaasi, 23 inimest peeti sündmuskohal ka kinni.
 Serbia pealinnas Belgradis avasid tuhanded inimesed meelt president Aleksandar Vučići vastu, süüdistades teda ja tema valitsevat Progressiivset Parteid korruptsioonis ja meediavabaduse piiramises.

14. aprill

 Ameerika Ühendriikides teatas South Bendi linnapea, avalikult homoseksuaalne Afganistani sõja veteran Pete Buttigieg ametlikult, et kavatseb pürgida 2020. aasta presidendivalimistel Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks.
 Austraalias Melbourne'is avati öösel kella 3.20 paiku möödasõitnud autost tuli ööklubi ees seisnud inimeste pihta. Kokku sai vigastada neli inimest, neist kolm olid ööklubi turvamehed. Üks turvameestest suri hiljem haiglas vigastustesse.
 Soomes toimusid parlamendivalimised, mille võitis napi ülekaaluga Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (17,7% häältest, 40 kohta parlamendis). Teiseks ja kolmandaks tulid vastavalt Põlissoomlased (17,5% häältest, 39 kohta) ja Rahvuslik Koonderakond (17,0% häältest, 38 kohta). Valimisaktiivsus oli 68,7%.
 Eestis Tallinna lauluväljakul toimus kontsert Kõigi Eesti Laul, mille eesmärk oli loodava valitsuskoalitsiooni osade liikmete väljaütlemiste kontekstis juhtida tähelepanu vajadusele kaitsta Eesti ühiskonnas üksikisiku ja eri vähemusgruppide vabadusi ning avaldada toetust ideele Eestist kui kõigile avatud ühiskonnast. Ürituse korraldamise taga oli sotsiaalmeediast alguse saanud kodanikuliikumine Kõigi Eesti.

15. aprill

 2019. aasta Notre-Dame'i tulekahju: Prantsusmaal Pariisis puhkes kohaliku aja järgi kella 19 paiku põleng linna ühes tuntuimas sümbolis, Pariisi Jumalaema kirikus. Tulekahju õnnestus lõplikult kustutada alles järgmise päeva hommikuks, kokku kestsid kustutustööd ligi 15 tundi. Suurem osa kunstivarasid õnnestus kirikust evakueerida, samuti jäi tulekahjust puutumata kiriku peaorel, kuid kiriku katus ja selle keskel asunud torn hävisid põlengus. Täpset ülevaadet kahjustada saanud arhitektuuri- ja kunstimälestistest veel ei ole. President Emmanuel Macron lubas avalikus esinemises, et kirik taastatakse täielikult. 
 Eesti taksoteenust vahendav ettevõte Bolt teatas, et alustab aprillikuu jooksul tegevust Venemaa turul.
 XIV Riigikogu ei toetanud Reformierakonna esimehele Kaja Kallasele volituste andmist valitsuse moodustamiseks. Kallase kandidatuuri poolt hääletas 45, vastu oli 53 Riigikogu liiget.

16. aprill

 Kanadas Alberta provintsis toimusid parlamendivalimised. Valimised võitis Ühendatud Konservatiivne Partei, mis sai 54,8% häältest ja 63 kohta 87-liikmelises parlamendis. Valimisaktiivsus oli 71,1%.
 Eesti president Kersti Kaljulaid alustas kahepäevast ametlikku visiiti Portugalis. Visiidi esimesel päeval kohtus ta Portugali presidendi Marcelo Rebelo de Sousaga, peaminister António Costaga, parlamendi esimehe Eduardo Ferro Rodriguesega ning innovatsiooniminister Mariana Vieira da Silvaga.
 Eesti president Kersti Kaljulaid nimetas uueks peaministrikandidaadiks Keskerakonna esimehe Jüri Ratase.

17. aprill

 Iisraeli president Reuven Rivlin tegi peaminister Binyamin Netanyahule ülesandeks moodustada uus valitsus.
 Indoneesias toimusid parlamendi- ja presidendivalimised.
 Peruu endine president, korruptsioonis süüdistatud Alan García Pérez sooritas enesetapu. García Pérez tulistas ennast, kui politseinikud tulid teda vahistama; ta suri saadud vigastustesse mõni tund hiljem.
 XIV Riigikogu andis Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele volitused uue valitsuse moodustamiseks. Ratase nimetamist peaministriks toetas 55, vastu oli 44 saadikut. Kavandatava valitsuskoalitsiooni liikmetest hääletas Ratase vastu Isamaa liige Viktoria Ladõnskaja-Kubits.
 Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu valis organisatsiooni uueks tegevjuhiks Arto Aasa. Seni poliitikas tegutsenud Aas teatas, et lahkub seoses sellega Reformierakonnast ja loobub ka oma kohast XIV Riigikogus. Aasa volitused uuel ametikohal algavad 21. mail.

18. aprill

 Euroopa Parlament võttis vastu otsuse, milles mõisteti hukka Bruneis sisse viidud uus, šariaadil põhinev karistusseadustik, mis näeb mitmete kuritegude eest ette ebainimliku kohtlemise, piinamise ja ka surmanuhtluse. Ühtlasi kutsus resolutsioon Euroopa Liidu institutsioone rakendama Brunei võimude suhtes sanktsioone nagu sissesõidukeelud ja varade külmutamine ning boikoteerima Brunei sultanile kuuluvaid hotelle. 
 Malis teatas tagasiastumisest peaminister Soumeylou Boubèye Maïga valitsus.
 Soome ametist lahkuv välisminister Timo Soini teatas kavatsusest lõpetada pärast ametiaja lõppu poliitikaga tegelemine.
 Ukrainas Kiievis otsustas kohus, et valitsuse 2016. aasta otsus riigistada Ukraina suurim laenuandja, oligarh Igor Kolomoiskõile kuulunud PrivatBank oli seadusvastane.
 Eesti president Kersti Kaljulaid kohtus Moskvas Venemaa presidendi Vladimir Putiniga. Presidentide kohtumine kestis kokku 2,5 tundi, peamiste teemadena arutati kahe riigi suhteid, piiriülest koostööd ja laiemat rahvusvahelist olukorda.
 Eestis valis Tallinna linnavolikogu oma uueks esimeheks Keskerakonna liikme Tiit Teriku. Teriku kandidatuuri toetas 79-kohalises volikogus 41 liiget. Ühtlasi kinnitas volikogu ametisse Mihhail Kõlvarti juhitava linnavalitsuse, kus abilinnapeadeks said Kalle Klandorf, Vadim Belobrovtsev, Eha Võrk, Andrei Novikov, Aivar Riisalu ja Betina Beškina.

21. aprill

 Afganistani ülemkohus pikendas president Ashraf Ghanī volitusi kuni edasi lükatud presidendivalimiste tulemuse selgumiseni. Presidendi ametiaeg peaks lõppema 22. mail, samal ajal kui valimised on edasi lükatud 28. septembrini.
 Põhja-Makedoonias toimusid presidendivalimised. Kuna esimeses voorus ei kogunud ükski kandidaat võitmiseks vajalikku häälteenamust, pääsesid teise vooru edasi Stevo Pendarovski (44,8% häältest) ja Gordana Siljanovska-Davkova (44,2% häältest). Valimisaktiivsus oli väike, ainult 41,8%. Valimiste teine voor toimub 5. mail.
 Sri Lankal toimusid ülestõusmispühade esimesel pühal pommirünnakud neljale luksushotellile ja kolmele kirikule. Lisaks toimus kaheksas plahvatus ühes pealinna Colombo elumajas ja politseil õnnestus kahjutuks teha Colombo lennujaama paigutatud lõhkekeha. Rünnakutes hukkus ligi 300 inimest, vigastada ligi 500 inimest. Hukkunute ja vigastatute seas oli ka mitmeid välisriikide kodanikke.
 Ukrainas toimus presidendivalimiste teine voor, mille võitis ülekaalukalt, 75% häältega Volodõmõr Zelenskõi. Tema vastu kandideerinud senine riigipea Petro Porošenko sai 25% antud häältest. Valimisaktiivsus oli 62,1%.

22. aprill

 Ameerika Ühendriikide Esindajatekojas Massachusettsi osariiki esindav Seth Moulton teatas oma kavatsusest pürgida 2020. aasta presidendivalimistel Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks.
 Egiptuses lõppes kolm päeva kestnud rahvahääletus põhiseaduse parandamiseks. 88,8% hääletusel osalenud inimestest kiitis heaks muudatused, millega presidendi ametiaeg pikenes kahe aasta võrra, võimaldades sellega president ‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsīl ametisse jääda kuni 2024. aastani. Referendumil osalemine oli passiivne, osales vaid 44,3% hääleõiguslikust elanikkonnast.
 Mali president Ibrahim Boubacar Keïta nimetas uueks peaministriks Boubou Cissé, kes astus ametisse järgmisel päeval, 23. aprillil.
 Eesti president Kersti Kaljulaid alustas kohtumisi Jüri Ratase valitsuse ministrikandidaatidega. Kohtumised jätkusid ka järgmisel päeval.
 Eestis teatas piimatööstusettevõtete Tere AS ja Farmi Piimatööstus tegevjuht Katre Kõvask, et lahkub 8. mail ametist.
 Tallinna Ülikooli rektor Tiit Land tühistas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitiku Rainer Vakra bakalaureusekraadi. Varem oli ülikooli akadeemiline komisjon tunnistanud Vakra bakalaureusetöö plagiaadiks. Samast ülikoolist saadud magistrikraad jäeti Vakrale alles tingimusel, et ta esitab ja kaitseb kahe aasta jooksul uue bakalaureusetöö.

23. aprill

 Itaalias Roomas otsustas kassatsioonikohus, et Itaalia võimudel ei ole õigust riigist välja saata neid illegaalseid immigrante, kes on võimudele teatanud oma homoseksuaalsusest ja kelle päritolumaal võib neile seksuaalse sättumuse tõttu osaks saada diskrimineerimine.
 Kanadas Prints Edwardi saarel toimusid parlamendivalimised. Valimised võitis Progressiivne Konservatiivne Partei, mis sai 36,5% häältest ja 12 kohta 27-liikmelises parlamendis. Valimisaktiivsus oli 76,3%.
 Soomes alustas tööd riigi parlamendi (Eduskunta ) uus koosseis.

24. aprill

 Ameerika Ühendriikides Miamis andis kohtunik korralduse vahistada Guatemala presidendikandidaat Roberto Arzú. Tegemist oli juba teise Guatemala presidendikandidaadiga, kes on sattunud Ameerika Ühendriikidega õiguslikesse probleemidesse.
 Saalomoni Saarte parlament valis 34 häälega peaministriks Manasseh Sogavare, kes samal päeval ka ametisse astus.
 Soome parlamendi (Eduskunta ) esimeheks valiti Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees Antti Rinne.
 Venemaa president Vladimir Putin allkirjastas otsuse, millega lihtsustati ja kiirendati Ukraina idaosa mässulistes piirkondades, nn Donetski Rahvavabariigis ja Luhanski Rahvavabariigis elavatele inimestele Venemaa kodakondsuse andmise protsessi. Presidendi korralduse kohaselt tuleb nende taotlused läbi vaadata kolme kuu jooksul.
 Eesti president Kersti Kaljulaid nimetas ametisse Jüri Ratase teise valitsuse.

25. aprill

 Ameerika Ühendriikide endine asepresident Joe Biden teatas, et kavatseb pürgida 2020. aasta presidendivalimistel Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks.
 Ukraina Ülemraada võttis häältega 278:38 vastu keeleseaduse, mille peamine eesmärk on tagada ukraina keele positsioon Ukraina ainsa ametliku keelena. Katsete eest kehtestada ametliku keelena muid keeli ja ukraina keele solvamise eest näeb seadus ette karmid karistused.
 Eestis pidas viimase istungi Jüri Ratase esimene valitsus.

27. aprill

 Ameerika Ühendriikides California osariigis Poway linnas asuvas hassiidi juutide Chabadi liikumisele kuuluvas sünagoogis toimus tulistamine, milles hukkus üks naine. Kolm inimest, nende seas ka hingamispäeva teenistust läbi viinud rabi said vigastada. Politsei pidas tulistamises kahtlustatuna kinni 19-aastase John Earnesti, kes oli enne tulistamist internetis avaldanud ka antisemiitliku ja rassistliku avaliku kirja, milles süüdistas juute "valge rassi hoolikalt kavandatud genotsiidi" läbiviimises.
 Ameerika Ühendriikides astus ametist tagasi mõjuka poliitilise lobiorganisatsiooni, relvaomanike huve kaitsva National Rifle Associationi (NRA) president Oliver North. Samal päeval alustas New Yorgi osariigi peaprokurör Letitia James organisatsiooni suhtes uurimist, mille eesmärk on välja selgitada, kas NRA mittetulundusühingu staatus tuleks tühistada.

28. aprill

 Hispaanias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.

29. aprill

 Eestis andis XIV Riigikogu ees ametivande ja astus sellega ametisse Jüri Ratase teine valitsus.

Viited

 4