Venekeelne elanikkond Eestis

Venekeelne elanikkond Eestis on inimesed, kelle emakeel on vene keel ja kes elavad Eesti Vabariigi territooriumil.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 383 118 inimest (29,6% elanikkonnast), kelle emakeel oli vene keel. Vene emakeelega suurimad rahvusgrupid enesemääratluse alusel on venelased, eestlased, ukrainlased, valgevenelased, soomlased, juudid ja poolakad.

Identiteet  

Eesti Inimarengu Aruande kohaselt on Eesti venekeelsete noorte seas probleemiks välja kujunemata selge identiteet.  

Integratsiooni monitooringu aruanne on uurinud venekeelse elanikkonna riigiidentiteeti ning järeldanud, et ühiskonna integratsiooni põhiprobleem on seotud eelkõige hoiakute ja meelsusega. Hoiakute peamiseks näitajaks peetakse riigiidentiteeti, ehk teisisõnu "inimeste kollektiivset meie-tunnet", mille sisuks on Eesti riiki kuuluvuse tähtsustamine ning selle väärtuste ja sümbolite jagamine. Monitooring on järeldanud, et Eestis sõltub integratsiooni edukus sellest, kuidas erinevate identiteetide koos eksisteerimisel õnnestub kujundada ennast Eestiga sidunud inimestele "ühine avalik sfäär", millega on võimalik kõigil end samastada ja turvaliselt tunda.

Eesti Inimarengu Aruanne on täheldanud oma 2016-2017 uuringus järgmist:

Identiteedi alamliigid 

Venekeelne elanikkond määratleb end Eestis erinevate terminitega, olenevalt inimese kuuluvustundest. Levinud näited enesemääratlusest on: venelane, eestivenelane, venekeelne eestlane.

Vene emakeel rahvusliku kuuluvuse lõikes 

Statistikaameti andmetel jagunes vene emakeelega elanikkond Eestis rahvusliku enesemääratluse alusel 31. märtsil 2000 järgnevalt.

Viited

Eesti
Vene keel