Harvjalgsed

Harvjalgsed kuuluvad hulkjalgsete alamrühma ja on küllaltki vähe uuritud klass. Teadaolevalt on neid maailmas umbes 830 liiki. Harvjalgsed elutsevad peamiselt mullas, vanas puidus ja lagunenud lehtede all.

Anatoomia
Harvjalgsed on umbes 0,5-2 mm pikad, silindrilise kehaehitusega ja enamasti kas pruuni või valget värvi. Iseloomulikuks tunnuseks on lihtsustatud kehaehitus ehk neil puuduvad silmad ja süda. Pea on allapoole suunatud ning väike, kus paiknevad meeleorganid, mis on valguse suhtes tundlikud. Olemas on ülalõuad ja alahuul, tavaliselt 10 paari jäsemeid ja 5 paari meelekarvu, mis on pikad ja paiknevad keha külgedel.

Harvjalgsed tehakse kindlaks enamasti nende tagumiste päraku plaatide järgi. Plaadi omadusi nagu suurust, kuju ja struktuuri kasutatakse liikide eristamiseks.

Käitumine ja toitumine
Harvjalgsetel esineb omamoodi liikumismuster, mida iseloomustavad energilised sööstud ja äkilised suunamuutused. Nad toituvad peamiselt hallitusest, seentest ja taimede juurekarvadest. Nende kehad on kaevamiseks ja uuristamiseks liiga pehmed ja seetõttu liiguvad harvjalgsed juurte ja lõhede järgi pinnases, mõnikord kuni põhjavee pinnani välja.

Elutsükkel
Harvjalgsete munad arenevad läbi lühikese arengupausi embrüonaalse arengu lõpus ja enne esimest vastsestaadiumi. Vastsed kasvavad mitmete koorumiste kaudu, mis üldiselt sarnanevad täiskasvanud isenditega, välja arvatud väiksem suurus, väiksem keha segmentide arv ja erinevate meelekarvakeste arv. Esimese vastsestaadiumiga kaasnevad kolm või kuus jalgade paari, kuid see arv suureneb iga koorumisega nii, et täiskasvanud isenditel võib olla 9 kuni 11 jalgade paari.

Süstemaatika
Maailmas on harvjalgseid kirjeldatud umbkaudu 700 liiki, kes kuuluvad kahte seltsi: Hexamerocerata ja Tetramerocerata ning viide perekonda.

Viited 

Lülijalgsed