Raiejäätmed

Raiejäätmed on oksad, ladvad, raielangile jäetud tüvepuit, raiutud järelkasv ja maha võetud alusmets.  Raiejäätmeid on võimalik varuda juba valgustusraiel, kuid veelgi rohkem saab neid harvendus- ja uuendusraiel.

Käitlemine 
Andmed Lõuna-Soome metsade kohta näitavad, et kogu raieringi jooksul on hektarilt võimalik koguda 155–310 m3 (puistekuupmeetrit) jäätmeid. Raiejäätmed koristatakse uuendusraie langilt ühe aasta jooksul, et tagada metsauuendus. Raiejäätmete käitlemise põhieesmärk on tagada, et metsa uuendamine kulgeks võimalikult kiiresti ja ohutult. Raiejäätmete käitlemiseks on mitu võimalust, näiteks põletamine ja kompostimine. Metsamajandamisest tekkivaid raiejäätmeid kasutatakse elektrijaamade alternatiivkütusena põlevkivi ja maagaasi asemel.  Igat tüüpi metsa raiejäätmete kasutamine vähendab süsinikdioksiidi heitkoguseid pikas perspektiivis miljoneid kordi.

Mõju elupaikadele 
Raiejäätmete kogumisel on elurikkusele kahjustav mõju. Raiejäätmed on elupaigaks putukatele ja seeneliikidele. Väike osa neist liikidest kuuluvad punasesse raamatusse ja nende liikide elupaiku peaks säilitama. Kui kõik raiejäätmed on langilt kõrvaldatud, kaovad nende liikide elupaigad ja liigid ei pruugi jääda püsima.

Põletamine 
Üks võimalus raiejäätmete kogumisel on nende põletamine. Raiejäätmete põletamist on harrastatud niisama kaua kui raiet. Põletamine võib vähendada metsakahjurite puhanguid ja metsatulekahjusid. Tänapäeval ei ole põletamine enam kuigivõrd kasutusel.

Viited 

Metsaraie
Jäätmed