Going am Wilden Kaiser

Going am Wilden Kaiser on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas Sölllandli piirkonnas, 773 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1870 inimest. Vald paikneb 8,5 km Kitzbühelist loodes ja 5 km Sankt Johann in Tirolist läänes. Küla koosneb viiest osast ja seda on esmamainitud 1160. aastal kui Gouwingen. Selle peamine sissetulekuallikas on turism. See on ühendatud suurema Ski Welti suusapiirkonnaga Asitzbahni köisteega, mis viib suusatajad kiiresti Goingist orus üles ulatuslikule suusamaastikule mäeküljel.

Asend 

Going asub Sankt Johann in Tirolist läänes Kitzbüheli Alpide (lõunas) ja Wilder Kaiseri (põhjas, Sölllandlis) vahel. Teised valla asundused on: Schwendt, Aschau, Prama, Sonnseite ja Schattseite.

Naabervallad: Ellmau, Oberndorf in Tirol, Reith bei Kitzbühel, Sankt Johann in Tirol, Kirchdorf in Tirol

Ajalugu 

Küla on esmamainitud 1160. aastal Baumbachi kloostri dokumendis kui Gouwingen. Nimi tuleb bajuvaari aadlimehe nimest Guowo või Gauwo. See näitab, et see asutati bajuvaaride poolt. Külakirik on üks kõige muljetavaldavamaid rokokoo kirikuid Tiroolis. See on pühitsetud Pühale Ristile ja märter Laurentiusele. Selle arhitekt oli Andrä Hueber ja freskod maalis Matthias Kirchner, mõlemad Kitzbühelist. Altarid ja pühakujud nikerdas Goingi skulptor Thomas Blieml. Vasakpoolse altari nišis on huvitav jumalaema kuju, nikerdatud 1480. aasta paiku.

Vaske ja hõbedat kaevandati Goingi ja Oberndorfi vahel Rehrobichlis 16. sajandi esimesel veerandil. Kaevurid (Bergknappen) elasid Prama asunduses. Prama tuleb keldi keelest ja tähendab "kohta, kus kasvavad põldmurakad (Brombeeren)". See on vihje, et see oli keldi asula. Keldid kaevandasid selles piirkonnas vaske ja hõbedat 800. aasta paiku eKr. Kaevandus suleti 1773. aasta paiku. Oma õitseajal saadi igal aastal umbes 12 000 kg vaske ja 7000 kg hõbedat. Sulatusahi oli Bärenstätten von Sankt Johanni asunduses. Kõige sügavam vertikaalne kaevandusešaht oli umbes 880 m sügav.

Majandus 
Täna domineerib Goingis lisaks paljudele käsitöö-, tööstus- ja kaubandusettevõtetele põllumajandus ning tali- ja suveturismitööstus.

 Suveüritused ja rajatised: matkarajad, ronimine, mägironimine, looduslik suplusjärv, milles on pikim vabaõhu veeliumägi Tiroolis, rannavõrkpall, tenniseväljakud ja -saalid, squash'i-saal, 27 auguga golfirada, ratsasaal ja ratsarada, jalgrattarajad, Asphaltstockbahnen, Zimmergewehri lasketiir, vabaõhu ronimissein, laste ja perede programmid, nõmmeelamuse maailm, jne.
 Talvised tegevused ja rajatised: Skiwelt Wilder Kaiser-Brixental, Going-Ellmau suusapiirkond, murdmaasuusarajad, kelgurajad, talvised matkarajad, tennisesaal, squash'i-saal, liuväli, Zimmergewehri lasketiir, Asphaltstockhalle, siseruumis ronimissein.

Tuntud inimesi 

 Johann von Sieberer (1830–1914), kindlustuse peainspektor ja filantroop

Viited

Välislingid 

 www.going.tirol.gv.at
 Goingi infoamet
 Goingi panoraam
 Külakroonika
 www.geschichte-tirol.com: Going am Wilden Kaiser

Tirooli liidumaa vallad