Māris Liepa

Māris Rūdolfs Liepa (vene keeles Марис Эдуардович Лиепа Maris Eduardovitš Liepa; 27. juuli 1936 Riia – 26. märts 1989 Moskva) oli läti ja Nõukogude Liidu balletitantsija.

Māris Liepa alustas oma karjääri balletitantsijana 1955. aastal Riia Ooperi- ja Balletiteatris. Aastatel 1956–1960 töötas ta Vladimir Burmeisteri kutsel Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Muusikateatris.  1960. aastal sai temast Moskva Suure Teatri solist. Kui Juri Grigorovitš määrati 1964. aastal Suure Teatri peaballettmeistriks, tekkis neil alguses hea koostöö. Aja jooksul Liepa suhted Grigorovitšiga halvenesid, eriti pärast 1979. aastal ajalehele Pravda antud intervjuud, kus Liepa rääkis kriitiliselt Grigorovitši balletijuhtimismeetoditest. Kahe aasta jooksul ei saanud Liepa Suure Teatri laval enam ühtki uut rolli. 1982. aastal oli Liepa viimane esinemine Suure Teatri laval. Grigorovitši survel langetas teatri kunstinõukogu otsuse "professionaalse kõlbmatuse" kohta ja Liepa oli sunnitud 45-aastaselt pensionile jääma. 

Pärast seda jätkas Liepa tööd balletiõpetajana Moskva Riiklikus Koreograafia Akadeemias. Aastatel 1983–1985 oli ta Sofia Rahvusooperi peaballettmeister.

Tunnustus
1964 – Vene NFSV teeneline kunstnik
1968 – Läti NSV rahvakunstnik
1969 – Vene NFSV rahvakunstnik
1976 – NSV Liidu rahvakunstnik

Isiklikku
Māris Liepa oli neli korda abielus. Esimese abikaasa Maia Plissetskajaga kestis kooselu kolm kuud. Teisest abielust oli Liepal kaks last: Andris Liepa ja Ilze Liepa.

Välislingid

Nõukogude Liidu balletitantsijad
Nõukogude Liidu balletipedagoogid
Läti inimesed
Vagankovo kalmistule maetud
Sündinud 1936
Surnud 1989