Põlvpüksid

Põlvpüksid on põlvedeni või veidi allapoole põlve ulatuvate säärtega püksid, harilikult poiste või meeste pealisrõivana.

Ajaloost 
Põhja- ja Kesk-Eestis hakati meeste poolt põlvpükse (murretes ka imalad, kootpüksid, kurepüksid, nikspüksid) kandma alates 17. sajandist Euroopa moe eeskujul. 18. sajandil levis nende kandmine üle kogu Eesti, v.a. saared. Sellega koos tuli tarvitusele ka nimetus püksid.

Algselt olid põlvpüksid seemisnahksed, neid õmblesid kutselised rätsepad ja kandjateks olid jõukamad inimesed. Varasemad põlvpüksid olid meil nööbitava värvelkinnituse ja avara püksiosaga, mis oli põlve all krookesse kogutud. 19. sajandil olid suvisel ajal Põhja-Eestis sellised laiad heledad linased püksid kasutusel veel vaid tööpükstena.
 
19. sajandi esimesel poolel hakati suuremas osas Eestis kandma kintspükse, mis olid rohkem keha ümber liibuvad.

Vaata ka
aluspüksid
dressipüksid
haaremipüksid
kintspüksid
pepuvahepüksid
püksid
teksad

Viited

Välislingid 
 Põlvpüksid. Eesti Rahva Muuseum
  Eesti rahvarõivad. Põlvpüksid. 

Riietus
Eesti etnograafia