Langobardide kuningate loend

Langobardide kuningad või reges Langobardorum (ainsuses rex Langobardorum) valitsesid seda germaani rahvast 6. sajandi algusest kuni langobardide identiteedi kadumiseni 9. ja 10. sajandil. Pärast aastat 568 kutsusid langobardi kuningad endid mõnikord Itaalia kuningateks (rex totius Italiae). Pärast aastat 774 ei olnud nad langobardid, vaid frangid. Lombardia raudkrooni (Corona Ferrea) kasutati langobardi kuningate ja hiljem Itaalia kuningate kroonimisel sajandeid.

Esmased allikad langobardide kuningate kohta enne frankide vallutusi on anonüümne 7. sajandi Origo Gentis Langobardorum ja Paulus Diaconuse 8. sajandi Historia Langobardorum. Origos loetletud esimesed kuningad (Letingite-eelsed) on peaaegu kindlasti legendaarsed. Nad valitsesid arvatavasti Suure rahvasterände ajal. Esimene langobardide traditsioonist sõltumatult tõendatud on valitseja Tato.

Varajased valitsejad

Legendaarsed valitsejad 
Sceaf
Agelmund
Lamissio
Ybor ja Agio, vennad, üheskoos oma ema Gambaraga, kes juhtis väljarännet Skandinaaviast
Agilmund, Agio poeg
Laiamicho

Letingite dünastia 
Letingid olid esimene dünastia Lethuci ajast alates. Viimane Lethuci järglastest valitseja oli Walthari, kelle poja kõrvaldas Audoin Gausi perekonnast.

Lethuc (tegutses u 400), valitses umbes 40 aastat.
Hildeoc (5. sajandi keskpaik)
Godeoc (480. aastad), viis langobardid tänapäeva Austria territooriumile
Claffo (tegutses u 500)
Tato (6. sajandi algus, suri võib-olla aastal 510), tema poeg Ildichis suri maapaos
Wacho (510–539), Unichuse poeg
Walthari (539–546), Wacho poeg

Gausi dünastia 
Audoin (546–565), viis langobardid Pannooniasse

Itaalia kuningad

Gausi dünastia 
Alboin (565–572)

Nimetu dünastia 
Klef (572–574)
 Hertsogite valitsemine (kümme aastat interregnumit)
Authari (584–590), eelmise poeg
Agilulf (591 – u 616), eelmise nõbu

Baieri dünastia 
Adaloald (u 616 – u 626)

Mittedünastiline kuningas 
Arioald (u 626 – 636)

Harodingid 
Rothari (636–652)
Rodoald (652–653)

Baieri dünastia, esimene restauratsioon 
Aripert I (653–661)
Perctarit ja Godepert (661–662)

Benevento dünastia 
Grimoald (662–671)
Garibald (671)

Baieri dünastia, teine restauratsioon 
Perctarit (671–688) (maapaost tagasi kutsutud)
Alahis (688–689), mässaja
Cunincpert (688–700)
Liutpert (700–701)
Raginpert (701)
Aripert II (701–712)

Mittedünastilised kuningad 
Ansprand (712)
Liutprand (712–744)
Hildeprand (744)
Ratchis (744–749)
Aistulf (749–756)
Desiderius (756–774)

Karolingide dünastia 
Karl Suur vallutas langobardid aastal 774 paavst Hadrianus I kutsel.

Karl Suur (774–781), personaalunioonis, andis kuningavõimu kolmandale pojale, Pippinile
Pippin (781–810), kuningas Karl Suure võimu all
Bernhard (810–818)
Lothar I (818–839)
Ludwig II (839–875)

Tiitel rex Langobardorum, sünonüümne tiitliga rex Italiae, kestis kõrgkeskajani, kuid hilisemad valitsejad olid juba Itaalia kuningad.

 
Loendid