August Georg Simpert (Baden-Baden)

August Georg Simpert Baden-Badenist (14. jaanuar 1706 – 21. oktoober 1771) oli valitsev Badeni markkrahv 1761. aastast kuni oma surmani. Ta oli oma venna Ludwig Georgi järglane ja Orléansi hertsoginna vend. Ta oli hertsog Leopold Philippi väimees.

Elu 

Sündinuna Rastatti palees oli ta Ludwig Wilhelmi ja Franziska Sibylla Augusta von Sachsen-Lauenburgi noorem poeg.

1707. aastal tema isa suri ja tema vanem vend Ludwig Georg sai riigi valitsejaks oma ema eestkoste all. Ema eestkostevalitsuse ajal otsustati, et August Georg peaks ühinema kirikuga. Sellisena andis ta 20-aastaselt usutõotused ning oli hiljem 1726. aastal Kölni kanoonik ja 1728. aastal Augsburgi diakon.

1727. aastal jõudis tema vend täisikka ja tema ema andis riigivalitsemise talle üle. Ema suri 1733. aastal, olles olnud populaarne valitseja.

1735. aastal lahkus ta kirikust ja abiellus Arenbergi hertsogi Leopold Philippi tütre Maria Viktoriaga. Paar abiellus 7. detsembril 1735 Rastatti palees, kuid abielu jäi lastetuks.

Kui tema vend 1761. aastal 59-aastaselt suri, järgnes talle markkrahvina August Georg, kuna Ludwig Georgil ei olnud meessoost pärijaid ja Baden-Badenis kehtis saali tavaõigus. Kuna ta ise oli lastetu, sai selgeks, et riik peab minema üle Zähringite Baden-Durlachi liinile, mida tol ajal juhtis tema kauge nõbu Karl Friedrich.

Pärast tema surma 1771. aastal järgnes talle markkrahvina Karl Friedrich ning Baden-Badeni katoliiklikud valitsejad lõppesid temaga, kui protestantliku Baden-Durlachiga ühendati katoliiklik Baden-Baden, võimaldades seega usuvabadust. Baden-Durlachi pärimist kirjeldav leping sõlmiti 1765. aastal, kuus aastat enne August Georgi surma.

Ta suri Rastatti palees 65 aasta vanusena.

Švaabimaa ajalugu
Badeni markkrahvid