Andrew Fire

Andrew Zachary Fire (sündinud 27. aprill 1959) on Ameerika Ühendriikide bioloog ning Stanfordi ülikooli meditsiinikooli patoloogia ja geneetika professor. Talle anti koos Craig C. Melloga RNA interferentsi avastamise eest 2006. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. See uurimistöö tehti Washingtoni Carnegie Instituudis ja avaldati 1998. aastal.

Elukäik 
Andrew Fire sündis California osariigis Palo Altos ja kasvas üles Sunnyvales, ta lõpetas Fremonti keskkooli. Ta õppis California ülikoolis Berkeleys, kus ta sai 19-aastaselt 1978. aastal matemaatikas bakalaureusekraadi. Seejärel suundus ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti, kus sai 1983. aastal doktorikraadi bioloogias Nobeli auhinna laureaadi geneetik Phillip Sharpi juhendamisel.

Fire kolis Inglismaale Cambridge'i Helen Hay Whitney järeldoktorantuuri programmi raames. Temast sai Nobeli auhinna laureaadi bioloog Sydney Brenneri juhitud Meditsiiniuuringute Nõukogu molekulaarbioloogia laboratooriumi liige.

Aastatel 1986–2003 oli Fire Marylandi osariigis Baltimore'is Washingtoni Carnegie Instituudi embrüoloogia osakonna töötaja. Esialgne töö kaheahelalise RNA kui geenivaigistuse käivitaja kohta avaldati ajal, kui Fire ja tema töörühm töötasid Carnegie laborites.  Fire sai 1989. aastal Johns Hopkinsi ülikooli bioloogia osakonna abiprofessoriks. 2003. aastal asus ta tööle Stanfordi ülikooli.

Fire on Rahvusliku Teaduste Akadeemia ning Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. Ta töötab ka teadusnõustajate nõukogus ja riiklikus biotehnoloogia keskuses.

Nobeli auhind 
2006. aastal jagasid Fire ja Craig Mello Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda töö eest, mis ilmus esimest korda 1998. aastal ajakirjas Nature.  Fire ja Mello koos kolleegide SiQun Xu, Mary Montgomery, Stephen Kostas ja Sam Driver avastasid, et kaheahelalise RNA (dsRNA) jupid sulgesid konkreetsed geenid, põhjustades Informatsiooni-RNA (mRNA) hävitamist järjestustega, mis sobitusid dsRNA-ga. Selle tagajärjel ei saa mRNA-d valkudeks üle kanda. Fire ja Mello leidsid, et dsRNA oli geenide vaigistamisel palju tõhusam kui varem kirjeldatud meetod RNA sekkumiseks üheahelalise RNA-ga. Kuna vaadeldud efekti jaoks oli vaja ainult väikest arvu dsRNA molekule, pakkusid Fire ja Mello, et kaasatud on katalüütiline protsess. Seda hüpoteesi kinnitasid järgnevad uuringud.

Rootsi Karolinska Instituudi poolt välja antud Nobeli auhinna põhjenduses öeldi: "Selle aasta Nobeli auhinna laureaadid on avastanud alusmehhanismi geneetilise teabe liikumise kontrollimiseks."

Tunnustus 
 Meyenburgi preemia 2002. aastal
 Riikliku Teaduste Akadeemia molekulaarbioloogia auhind 2003. aastal (koos Craig Melloga)
 2003. aastal Rockefelleri ülikooli biomeditsiiniteaduste Wiley preemia (koos Craig Mello, Thomas Tuschli ja David Baulcombe'iga)
 Valiti 2004. aastal Rahvusliku Teaduste Akadeemia ja USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
 Brandeisi ülikooli 2005. aasta Lewis S. Rosenstieli auhind silmapaistva töö eest meditsiiniuuringutes (koos Victor Ambrose, Craig Mello ja Gary Ruvkuniga)
 Gairdneri fondi rahvusvahelise auhind (koos Craig Melloga) 2005. aastal
 Massry preemia 2005. aasta (koos Craig Mello ja David Baulcombe'iga)
 2006. aastal Paul Ehrlichi ja Ludwig Darmstaedteri preemia (koos Craig Melloga)
 2006. aastal füsioloogia või meditsiini Nobeli auhind (koos Craig Melloga)

Vaata ka 
 RNA interferents

Viited 

Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Ameerika Ühendriikide geneetikud
Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmed
Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmed
Sündinud 1959