Naiste õigused

Naiste õigused (ingl Women's rights) on õigused kogu maailma naiste ja tütarlaste jaoks.

Inimõiguste ülddeklaratsioon kuulutati välja 10. detsembril 1948. aastal kui ühine saavutuste norm kõigile inimestele ja rahvustele. ÜRO rahvad kinnitasid meestele ja naistele võrdsed võimalused. Need õigused on: õigus elada ilma vägivallata ja orjuseta, olla haritud, teenida õiglast töötasu ning omada vara.

Ajalugu 

20. sajandi teisel poolel toimusid maailmas mitmed rahvusvahelised konverentsid, mis on aitasid poliitiliselt kaasa naiste õiguste ja võrdsuse suurenemisele.

 1975. aastal Méxicos (rahvusvaheline naiste aasta)
 1975–1985 naiste kümnend
 1980. aastal Kopenhaagenis
 1985. aastal Nairobis
 1995. aastal Pekingis
 1993. aastal toimus Viinis rahvusvaheline konverents inimõiguste teemal - pealkirjaga “Naiste õigused on inimõigused“.
 1994. aastal toimus Kairos rahvusvaheline konverents “Rahvastik ja Areng“.
 2012. aastal toimus Rio de Janeiros ÜRO keskkonna- ja arengukonverents, et analüüsida saavutatud edusamme alates 1992. aasta konverentsist “Keskkond ja areng". 2012. aasta konverentsil kinnitati uuesti riikide kohustused.

2015. aastal lepiti globaalselt kokku kestliku arengu eesmärgid kuni aastani 2030. ÜRO kestliku arengu eesmärk nr 5: saavutada sooline võrdõiguslikkus ning tõsta naiste ja tüdrukute otsustusõigust.

25. novembril tähistab kogu maailm rahvusvahelist naistevastase vägivalla vastu võitlemise päeva.

Naiste õigused Eestis 
Enne kristluse tulekut oli Eesti naistel võrreldes sama ajastu muude aladega rohkem õigusi. Eestis hakati patrhiarhaadist rääkima 19. sajandi teises pooles, mil tähtsaimaks pereliikmeks tõusis vanim poeg, kes päris ühtlasi talu.

13. sajandil oli Eesti naistel suured õigused: ta sai pärida maad, mis oli tol ajal mujal haruldane. Kui rannikualadel ja saartel olid mehed meremehed ja viikingid, haris naine maad ja ka vastutas selle eest.

18. sajandil oli naise staatus tugevam kui 19. sajandil ja Eesti inimesed ei võtnud kõiki kirikuvõimu toodud uusi kombeid omaks: nii püüti Eestis keelata vallasemadel  tanu kandmine. Tanu oli tol ajal Eesti kombestikus naise tunnusmärk: naiseks saadi emaduse, mitte abiellumise kaudu. Rahvas hakkas selle kombe muutmisele nii tugevalt vastu, et uut regulatsiooni ei õnnestunud juurutada.

Samuti oli naistel enne 19. sajandit suurem vabadus kaasavara üle otsustamisel, näiteks kaasavaraks saadud lehm kuulus naisele, samuti said Eesti tüdrukud otsustada, kellele mehele minna, samal ajal kui paljudes teistes riikides määrasid selle tema vanemad.

Eesti naised ettevõtluses 
1939. aastal ilmunud "Eesti majanduselu sõnaraamatu" ehk esimese vabariigi ettevõtjate biograafiate kataloogis oli umbes 1400 nime seas 40 naisettevõtjat. Enamik naisettevõtjaid ajas äri Tallinnas, teine keskus oli Võru, kuna seal toetas ärinaisi kohalik naisorganisatsioon Võruhõim. Enamik naisettevõtjaid tegutses nendes sektorites, mida tol ajal peeti naiste jaoks sotsiaalselt  vastuvõetavaks: rõiva- ja kingatööstus, käsitöökodade pidamine, juuksuri-, pagari- ja kondiitritööstus. Näiteks oli Ella Kikas-Tomson Eestis esimene masintootmisel rahvarõivaste valmistaja ning tema 1930. aastal loodud ettevõttes kujunes selle tööstusharu liider Eestis; Linda Möller oli ainus sõjaeelse Eesti Vabariigi metallitootmise naisomanik ja -juht, tema ettevõte, Kassakappide- ja kaalutööstuse L. Möller, tootis tulekindlaid kappe, varguskindlaid teraskappe ja kaalusid ning tegi muid metallitöid, Möller oli Tallinna Metallitööstuse Ühingu ainuke naisliige.

Eesti naiste haridus 
1970. aastal olid 15–24-aastased naised käinud koolis keskmiselt 5,33 aastat, 2015. aastal keskmiselt 11,6. 45 aasta jooksul on 15–24-aastaste naiste õpinguaastate hulk suurenenud 6,27 aasta võrra.

15–24-aastased mehed oli vastavalt 1970. aastal käinud koolis keskmiselt 5,15 aastat. ja 2015. aastal 10,6 aastat. 45 aasta jooksul on 15–24-aastaste meeste koolis veedetud aastate hulk suurenenud 5,45 aasta võrra.

Lapsabielu 
Lapsabielu on abielu, kui tüdruk abiellub enne 18-aastaseks saamist. 2006.–2017. aasta andmetel on lapsabielude protsent kõige suurem Aafrikas. Kõige rohkem on lapsabielusid: Nigeris 76%, Kesk-Aafrika Vabariigis 68%, Tšaadis 67%, Malis 52% ja Lõuna-Sudaanis 52%. Aasias on lapsabielude protsent veidi madalam, kuid enim on neid Bangladeshis 59% ja Nepalis 40%.

Naiste mõjuvõim

Naised parlamendis 
Eesti on 1. novembri 2018 andmete lmaailmas 61. kohal 193 riigist. 2009.–2015. aastal oli maailma kesk- ja tippjuhtidest vähem kui 1/3 naised (67 riigi arvestuses). 2017. aastal oli maailma parlamentides naisi 23,4%. 1. novembri 2018 seisuga on naiste osakaal riiklikes alam-  ja ülemkodades 24%.

Poliitilised eesmärgid soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks 
Euroopa Liidu Nõukogu

 2011. aastal võeti vastu Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakt aastateks 2011–2020.

Euroopa Parlament

 2010. aastal võeti vastu direktiivi.
 2011. aastal võeti vastu naiste ettevõtlust väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes puudutav resolutsioon.
 2011. aastal võeti vastu resolutsioon naiste ja ärijuhtimise kohta.

Euroopa Komisjon

 2008. aastal võttis vastu regulatsiooni, et edendada ettevõtlust naislõpetajate seas.

Euroopa Liit

 Euroopa poliitika naisettevõtluses on suunatud rahalisele toetamisele, kui naine alustab äritegevust, ning ettevõtlusvaimu arendamisele.

Naiste ümberlõikamine 
15–19-aastaste tüdrukute ümberlõikamist (ingl k Female genital mutilation, FGM) tehakse religioossel põhjusel. 2004.–2017. aastate andmetel oli see enam levinud: Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest Eritreas 69% ja Etioopias 47%. Lääne- ja Kesk-Aafrika riikidest Guineas 95%, Malis 83%, Gambias 76%, Sierra Leones 74%, Mauritaanias 63% ja Burkina Fasos 58%, Araabia maadest Somaalias 97%, Djiboutis 90%, Sudaanis 82% ja Egiptuses 70%.

Palgalõhe 

 2006. aastal oli eestlastel soolise palgalõhe erinevus 38,9%.
 2010. aastal oli eestlastel soolise palgalõhe erinevus 32,2%.
 2014. aastal oli eestlastel soolise palgalõhe erinevus 38,4%.
 2016. aastal oli eestlastel soolise palgalõhe erinevus 25%.
 2017. aastal oli eestlastel soolise palgalõhe erinevus 20,9%.

Vaata ka 
 Feminism
 Naiste valimisõigus
 Naiste suguelundite moonutamine

Viited

Välislingid 
 https://feministeerium.ee/
 https://www.globalfundforwomen.org/
 https://www.maailmakool.ee/naised-uhiskonna-sudames/
 https://www.maailmakool.ee/9-peatukk-sooline-vordoiguslikkus/
 https://www.unwomen.org/en

Naised
Inimõigused