Šagrään-helerai

Šagrään-helerai  (Leucoraja fullonica), tuntud ka kui vanutaja rai, on rai liik, kes kuulub railaste sugukonda. 

Šagrään ise on karestatud päevitamata nahk, tüüpiliselt on see värvitud roheliseks ning on tehtud haide või raide nahast. Kohalik nimi, "vanutaja rai", tuleb instrumendist, mida kasutavad vanutajad, et töödelda riiet, viidates tema karmile, karedale ja okkalisele seljale.

Morfoloogia 
Šagrään-helerai seljauime plaat on pigem laiem kui pikem. Eesmine marginaal on nõgus ning lainetamatu ning umbes kolmandiku võrra pikem tagumisest. Ninamik on tal koonusekujuline ning terav. Saba on plaadist lühem ning sellel asetsevad kaks väikest, ühesuurust seljauime koos algelise sabauimega. Silmad ja suu on suured, hambad on teravad ning neid on ülalõualuul umbes 64 ja alalõualuul umbes 56. Ülemine kehapind on kareda ja karmi tekstuuriga koos suurte ogadega ninamikul, silmade ümbruses ning õlal. Alates selja keskosast jookseb kaks viiekümnelist selgroolülide rida, mis ulatuvad esimese seljauime taha, Selgroolülid puuduvad esimese ja teise seljauime vahel. Alumine pind on sile, väljaarvatud plaadi eesmine äär, saba alus ning saba ise. Tema värvus on ülikonna hall või pruun, väikeste tumedate täpikestega ülemisel kehapinnal ning valgemad täpikesed alumisel kehapinnal.Maksimaalselt kasvab 120 cm pikkuseks.

Levik ja elupaik 
Seda liiki esineb suhteliselt külmades vetes mandrinõlvadel 30-550 m sügavusel. Kõige sagedamini leidub teda 200 m sügavuselt, aga lõunapoolsemates piirkondades leidub teda sügavamalt. Ta eelistab liivaseid ja ilmselt ka kiviseid elupaiku. Teda leidub Atlandi ookeani idaosas, Venemaal, Murmanskist läbi Norra, Lõuna-Islandi, Fääri saarte, Keldi mere, Põhjamere põhjaosa ja Skagerraki, Maroko põhjaosani, kaasaarvatud (harva) Vahemere lääneosas ning Madeira saarte lähistel. Inglismaa ja Walesi madalatest vetest ta aga puudub.

Toitumine 
Šagrään-helerai toitub mitmetest erinevatest bentos loomadest, enamjaolt kaladest, aga ka koorikloomadest. Nagu teisedki raid on tema paljunemine ovipaarne; munakapslid on merevaigu värvi ning pikliku kujuga, pikkade jäikade sarvedega igas nurgas. Üks sarvepaaridest on pikem kui kapsel ise. Kapsel on 7,5-9,9 cm pikk ja 4,5-4,7 cm lai.

Majanduslik tähtsus 
Ajalooliselt on seda raid hinnatud tarbimise jaoks madalama väärtusega. Kommertsiaalselt püütakse teda õngejadadega ning traalnootadega.

Viited 

Railaadsed