Ludwig I (Baden)

Ludwig I (9. veebruar 1763 – 30. märts 1830) sai Badeni suurhertsogiks 8. detsembril 1818. Ta oli oma eelkäija Karl Ludwig Friedrichi onu ja tema surm tähistas Badeni koja Zähringite liini lõppu. Talle järgnes tema poolvend Leopold.

Ta kindlustas 1820. aastal Freiburgi Ülikooli püsimajäämise, pärast seda kutsuti ülikooli Albert-Ludwigi ülikooliks. Ta asutas 1825. aastal ka Polytechnische Hochschule Karlsruhe. See on vanim tehnikakool Saksamaal.

Ludwigi surm 1830. aastal tekitas palju kuulujutte. Tema surm tähendas ka tema Badeni suguvõsa väljasuremist. Pärand läks seejärel suurhertsog Karl Friedrichi ja Luise Karoline von Hochbergi (morganaatilise) abielu lastele; Luisele loodi Karl Friedrichi isiklikul palvel Austria aadlis Hochbergi krahvinna tiitel.

Pärast Ludwigi surma arutati palju salapärase 17-aastase Kaspar Hauseri üle, kes oli 1828. aastal otsekui eikusagilt välja ilmunud. Seitseteist aastat tagasi oli tulevase suurhertsog Karli ja tema prantslannast naise Stéphanie de Beauharnais' esimene poeg surnud asjaoludel, mida hiljem kujutati salapärastena. Sel ajal ja praegugi (2007. aastal) spekuleeriti, et Hauser, kes suri (võib-olla mõrvati) 1833. aastal, oli see laps.

Koos arhitekt Friedrich Weinbrenneriga hoolitses Ludwig I enamiku klassitsistlike hoonete ja püramiidi ehitamise eest Karlsruhe kesklinna.

Ludwigil oli oma armukese Katharina Werneriga (1818. aastast Langensteini ja Gondelsheimi krahvinna) üks ellujäänud vallastütar, krahvinna Louise von Langenstein und Gondelsheim (1825–1900), kes abiellus 1848. aastal Rootsi aristokraadi Douglase krahvi Carl Israeliga (1824–1898).