Žemieji Paneriai

Žemieji Paneriai (tõlkes Alumine Paneriai) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna edelaosas Vilkpėdė valla territooriumil, osalt ka Paneriai vallas. Žemieji Paneriai piirneb idas Riovonysiga, kirdes Vilkpėdėga, edelas Aukštieji Paneriaiga, lõunas Užusienisega, loodes Jankiškėsega ja põhjas üle Nerise jõe asuva Bukčiaiga.

Linnaosa on Vilniuse tähtsaim tööstuspiirkond. Žemieji Paneriai asub Vilniuse ja Kaunase vahelise raudtee ääres, sellelt hargneb sealseid tööstusettevõtteid teenindav raudteeharu.

Žemieji Paneriai jääb osaliselt Paneriai erosiooniküngaste maastikukaitsealale. Seal asuvad Žemieji Paneriai parkmets, Paneriai parkmets ja Žemieji Paneriai park.

Linnaosas asub katoliku kabel, mille juures on kalmistu. Haridust annab sealne põhikool. Seal asus varem Leedu Teaduste Akadeemia Füüsikainstituut.

Tööstusettevõtetest paiknevad seal plastitöötlemisettevõte Plasta, metallurgiaettevõte AB „Vilniaus Vingis", logistikafirma Transimeksa, mitmed mööblitehased.

Praeguse linnaosa aladel asus aastast 1390 Vilniuse piiskoppide mõis, mille juures tegutses telliselööv. Selle aladel paiknesid ka benediktlaste ja jesuiitide valduses olevad karjamõisad. Ala kujunes Vilniuse eeslinnaks, kust viis läbi linna Trakai, Kaunase ja Grodnoga ühendav tee. Novembriülestõusu ajal leidis seal 19 juunil 1831 aset lahing Antanas Gelgaudase juhitud ülestõusnute ja tsaariarmee vahel.

Aastal 1950 suleti Paneriai tunnel ja rajati uus raudtee. Ühtlasi ühendati Paneriai alad Vilniusega.

Aastal 1954 rajati sinna silikaattoodete tehas, aastal 1855 esimene raudbetoondetailide tehas, aastal 1959 lihakombinaat ja raadiodetaile valmistav tehas. Hiljem rajati sinna veel tehaseid, nii et piirkond kujunes Vilniuse tähtsaimaks tööstuspiirkonnaks.

Muinsuskaitse all on Paneriai linnamäed, Paneriai lahingu toimumispaik, vana Vilniuse–Kaunase maanteetrass ja sealse kalmistu kabel.

Viited 

 

Vilnius