Fritz Zwicky

Fritz Zwicky (14. veebruar 1898 Varna, Bulgaaria vürstiriik – 8. veebruar 1974 Pasadena, California, USA) oli Šveitsi astronoom, tumeaine avastaja.

Ta sündis Varnas šveitslasest Bulgaaria töösturi ja diplomaadi Fridolin Zwicky perekonnas. Ema oli tšehhitar Františka Vrček. Kuueaastaselt saatsid vanemad Fritzu 1904. aastal isa ajaloolisele kodumaale Šveitsi. Fritzu nooruspõlv möödus saksakeelses Glaruse kantonis vanavanemate kodus. Küpsustunnistuse sai ta Zürichis. Seejärel õppis matemaatikat ja füüsikat Konföderatsiooni Zürichi Tehnikakõrgkoolis. Tema diplomitöö juhendaja oli Hermann Weyl, 1922. aastal kaitstud füüsikaalase doktoritöö juhendaja oli Peter Debye, hilisem nobelist. 

1925. aastal kutsus kaks aastat varem Nobeli füüsikaauhinna saanud Robert Andrews Millikan Zwicky enda juurde tööle Pasadenas asuvasse California Tehnoloogiainstituuti. Seal tegutses ta esimestel aastatel füüsikateoreetikuna, hiljem jätkas astrofüüsikuna. Astronoomilisi vaatlusi teostas ta Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumis. 1942. aastal sai Zwicky California Tehnoloogiainstituudi astronoomiaprofessoriks.

Zwicky, kes emigreerus 1925. aastal USA-sse, elas seal üle 40 aasta, kuid ilma Ameerika kodakondsuseta – ta jäi elu lõpuni Šveitsi kodanikuks.

Teadus
Zwicky, uurides 1933. aastal galaktikate ruumijaotust ja liikumiskiirusi Berenike Juuste galaktikaparves, näitas, et parve kogumass on palju kordi suurem kui liikmesgalaktikate masside summa ning tegi sellest järelduse, et galaktikaparves peab olema palju mingit tundmatut mittehelenduvat ainet (tumeainet). 1933. aastal ennustas Zwicky koos Walter Baadega neutrontähtede olemasolu, samuti neutrontähtede ja kosmilise kiirguse tekkimise supernoova plahvatuste tagajärjel. Koos Baadega olid nad esimesed, kes 1930. aastate keskel demonstreerisid Bernhard Schmidti leiutatud uut tüüpi suure vaateväljaga teleskoobi tõhusust. 1937. aastal esitas Zwicky gravitatsiooniläätsede hüpoteesi. Aastatel 1961–1968 ilmus Zwicky kuueköiteline 30 000 galaktikat ja 9700 galaktikaparve sisaldav kuueköiteline kataloog.

Tunnustus
 1972 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

Teoseid
1957 – Morphological Astronomy. Springer-Verlag
1966 – Entdecken, Erfinden, Forschen im Morphologischen Weltbild. Droemer Knaur
1969 – Discovery Invention, Research Through the Morphological Approach. McMillan
1971 – Jeder ein Genie

Viited

Välislingid

 

Ameerika Ühendriikide astronoomid
Šveitsi astronoomid
Sündinud 1898
Surnud 1974