Rauaskadu

Rauaskadu on energiakulu, mis tekib elektromagnetilises materjalis (nt trafo magnetsüdamikus) ajaliselt muutuva magnetvälja toimel ja eraldub soojusena. Rauaskadu koosneb hüstereesikaost (ümbermagneetimiskaost) ja  pöörisvoolukaost.(põhjustatud induktsioonvooludest südamiku materjalis).  

Rauaskadu iseloomustatakse rauaskao võimsusega. Hüstereesikao võimsus suureneb koos ümbermagneetimise sagedusega ja pöörisvoolukao võimsus koos südamiku materjali elektrijuhtivusega. 
Elektrimasina staatori ja rootori magnesüdamikes tekkivat rauaskao suurust on võimalik mõõta 
tühijooksukatsega.

Hüstereesikadu 
Hüstereesikadu põhjustab töö, mis on vajalik magnetdomeenide nihutamiseks magnetmaterjalis. See kadu on võrdeline hüstereesisilmuse pindalaga ja ligikaudu võrdeline koertsitiivjõu  ning magnetinduktsiooni  korrutisega:

,
kus
  on kujutegur, väärtuselt lähedane 1-le;
  on materjali tihedus;
  on magnetvälja muutumise sagedus.

Eeldusel, et  on võrdeline väärtusega , on hüstereesikadu ligikaudu võrdeline induktsiooni  ruuduga.

Kaovõimsuse vähendamiseks koostatakse magnetsüdamik isoleerkihiga kaetud terasplekkidest. Plekkide stantsimisest tingitult materjali mikrostruktuur halveneb. Seda saab arvesse võtta, korrutades hüstereesikadu teguriga  ehk nn töötlusvaruga. Pöörlevate masinate puhul suureneb hüstereesikadu teatud määral, tingituna magnetvälja ebaühtlusest pooluskingade all.

Pöörisvoolukadu 
Pöörisvoolukadu on seotud kasutatud magnetmaterjali elektrijuhtivuse ja paksusega:

kus
 on pleki materjali elektrijuhtivus;
 on pleki paksus.
Kõrgetel sagedustel suureneb pöörisvoolukadu võrdeliselt väärtusega . Sageduse vähendamisel pöörisvoolukadu väheneb  pidevalt kuni nullisel  sagedusel kaob täielikult.

Kuna pöörisvoolukadu on võrdeline pleki paksuse ruuduga, valitakse paksus sõltuvalt töösagedusest nii, et pöörisvoolukadu oleks  hüstereesikaost väiksem. Võrgusagedusel 50 Hz on pöörisvoolukadu hüstereesikaoga võrreldes tühine veel ka 0,35 mm paksuse pleki korral.

Viited 

Elektrotehnika