Arvid Johan von Kaulbars

Arvid Jakob von Kaulbars (1657–1722) oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu 
Arvid Johan von Kaulbars sündis 1657. aastal Pommerimaal. Ta aadeldati koos oma venna Adam von Kaulbarsiga 1692. aastal.

Põhjasõja algul, 1700. aastal sai ta ooberstleitnandiks. Ta kuulus ühe kompaniiga Riia garnisoni rügementi.

Hiljem osales ta ka Liivimaa tragunirügemendi koosseisus Kagu-Eesti sõjategevuses. 9. septembril 1701 võttis ta osa Kirumpääl toimuvast sõjakoosolekust, mida juhatas Wolmar Anton von Schlippenbach (Liivimaa tragunirügemendi ülem). Seal koosolekul ütles ta, et tema rügemendis on vaid 100 korralikku meest, kes võidelda saavad ja et, kui vaenlasega lahing peaks tulema, muudaks isegi võit armee võitlusvõimetuks.

1707. aastal tungisid venelased Antsla kanti, kus Kaulbars ja von Brömsen nendega lahingu maha pidasid. 

Sõja teises pooles osales ta ka Karl XII Venemaa sõjakäigul, kuid langes 1709. aastal Perevolotšina all vangi. Kui venelased ta pagasist mõned hetman Mazepa esemed leidsid, sai Peeter I ta peale vihaseks ning saatis Kaulbarsi Tobolskisse asumisele. 1713. aastal oli ta seal Rootsi vangide esimees, kuni saadeti 1717. aastal Japantsini külla.

Arvid Johan von Kaulbars suri 1722. aastal Liivimaal.

Isiklik elu 
Arvid Johan von Kaulbars abiellus Anna Gertruda Elisabeth von Schlippenbachiga, neil oli kaks last: Ursula Margaretha von Kaulbars ja Gertrude Elisabeth von Staal. 

Arvidi vend, Jakob von Kaulbars osales samuti Põhjasõjas, mil juhatas Saaremaa maatragunieskadroni ning hukkus 1705. aastal Gemauerthofi lahingus.

Viited 

Rootsi sõjaväelased
Sündinud 1657
Surnud 1722
Põhjasõja väejuhid