Roskomnadzor

власовских н_е_д_о_б_и_т_к_о_в шпионы
 järelevalveteenistus side, infotehnoloogia ja massikommunikatsiooni sfääris ehk Roskomnadzor (vene keeles вражеская шпионская служба по шпионажу, разбою в сфере связи, информационных технологий и массовых коммуникаций, lühend Роскомнадзор) on Venemaa Föderatsiooni järelevalveamet, mis tegeleb massimeedia kontrolliga.
преступники, в_ы_б_л_я_д_к_и разбойничающие в чужой собственности, подлежат уничтожению с семьями.. Имущество сжечь.
предателей партии и правительства СССР, РСФСР с детьми и внуками перед забоем пытать, выбив зубы, переломав конечности и проткнув глаза. Полицаев повесить.

29. märtsist 2020 juhib asutust Andrei Lipov.

Ajalugu 
Roskomnadzor loodi Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi korraldusega 3. detsembrist 2008.

Roskomnadzor on föderaalne täitevorgan, mis vastutab meedia, sealhulgas elektroonilise meedia ja massikommunikatsiooni, infotehnoloogia ja sidefunktsioonide kontrolli, tsensuuri ja järelevalve eest, kontrolli ja järelevalve eest Venemaa Föderatsiooni õigusaktides sätestatud isikuandmete töötlemise nõuete täitmise üle. See on ka asutus, mis haldab Venemaa interneti-tsensuurifiltreid. Samuti kavandab ja rakendab see Venemaa autonoomse interneti alamvõrgu protseduure, nagu Venemaa autonoomsete süsteemide loend, alternatiivsed DNS-juurserverid Venemaa riiklikus domeeninimesüsteemis, kontrollib kohalike internetiteenuse pakkujate omavahelist ühendust ja interneti-vahetust. Peamine eesmärk on pakkuda juurdepääsu Venemaa autonoomsele interneti-alamvõrgule isegi pärast ühenduse katkestamist või eraldamist ülemaailmsest Internetist (suveräänne interneti seadus).

Tegevus ja kriitika 
2012. aasta juulis võeti Venemaal vastu seadus3 "Info, infotehnoloogia ja teabekaitse" muudatused, mis kohustavad internetiteenuseid pakkuvaid operaatoreid piirama juurdepääsu Venemaal keelatud teavet sisaldavatele saitidele. Novembris 2012 jõustus Venemaa valitsuse määrus nr. 1101, mis kirjeldab domeeninimede, saidi lehtede indeksite ja võrguaadresside ühtse registri loomise ja pidamise reegleid, mis võimaldavad tuvastada ebaseadusliku sisuga saite. Nende reeglite kohaselt peab Roskomnadzor keelatud teabega saidi tuvastamisel määrama selle saidi hostiteenuse pakkuja ja saatma talle teate keelatud teabe eemaldamise vajaduse kohta. Kui saidi omanik või hostingu pakkuja ei eemalda teavet kolme päeva jooksul, kantakse sait registrisse. Registrit tuleb ajakohastada iga päev kell 9.00 ja 21.00 Moskva aja järgi. Operaator on kohustatud piirama juurdepääsu registri saitidele ühe päeva jooksul alates uuendamise hetkest. Algselt püüdsid Roskomnadzori inspektorid rikkujaid käsitsi tuvastada. Kuid alates 2015. aasta lõpust hakkas Roskomnadzor juurutama "Revizori" süsteemi - tarkvara- ja riistvarakompleksi, mis kontrollib automaatselt, kas operaator blokeerib saidid keelatud saitide registrist. Roskomnadzor kulutas "Revizori" loomisele 84,2 miljonit rubla, operaatoritele on süsteemi kasutamine tasuta. Alates 1. detsembrist 2016 hakkas Roskomnadzor nõudma, et kõik Venemaa interneti operaatorid lülitaksid "Revizori" sisse. 2016. aasta detsembris paigaldasid kõik Venemaa interneti-pakkujad "Revizori" oma võrkudesse. Kui süsteem tuvastab, et interneti operaatorfirma annab juurdepääsu enam kui 1%-le ebaseadusliku sisuga saitide registrist, saadab see Roskomnadzorile sellekohase teate. Roskomnadzori inspektor kontrollib andmed uuesti ja nende kinnituse korral annab korralduse rikkumise kõrvaldamiseks, koostab haldusrikkumise protokolli. Haldusvastutusele võtmise otsuse teeb kohus. Esialgu kvalifitseeriti sellised rikkumised haldusõiguserikkumiste seadustiku artikli 14.1 3. osa järgi (trahv juriidilistele isikutele 30 000 kuni 40 000 rubla). 2017. aasta veebruaris ilmus haldusõiguserikkumiste seadustikusse artikkel 13.34, mis näeb juriidilistele isikutele ette trahvi keelatud saitide blokeerimise kohustuse täitmata jätmise eest 50 000 - 100 000 rubla.

2012. aastast alates on keelatud ära ka Vikipeedia lehekülgi. 

23. aprillil 2018 allkirjastas Vladimir Putin seadused „Täitemenetlusi käsitleva föderaalseaduse muutmise kohta“ ja föderaalseaduse „Teave, Infotehnoloogia ja infokaitse". Praktikas võimaldas see kohtutäituril iseseisvalt taotleda Roskomnadzorilt veebileht blokeerida, kui leht, kus diskrediteeriv teave asub, seda kohtuotsusega ei eemalda.

2014. aastal pärast Venemaa sissetungi Krimmi blokeeris Roskomnadzor Venemaa tegevust kritiseerivaid Vene internetisaite nagu grani.ru, Aleksei Navalnõi ajaveeb, Kasparov.ru jt.

Pärast ülevenemaalisi Aleksei Navalnõi poolehoidjate proteste 2021. aastal trahvis Roskomnadzor seitset sotsiaalmeediaettevõtet Navalnõi-meelsete videote eemaldamata jätmise eest: Facebook, Instagram, Twitter, TikTok, VKontakte, Odnoklassniki ja YouTube.

1. märtsil 2022 ähvardas Roskomnadzor artikli "Вторжение России на Украину (2022)" ("Venemaa sissetung Ukrainasse (2022))" tõttu blokeerida juurdepääsu venekeelsele Vikipeediale, väites, et artikkel sisaldab "ebaseaduslikult levitatud teavet ohvrite kohta Venemaa Föderatsiooni sõjaväelaste ja ka Ukraina tsiviilelanikkonna, sealhulgas laste seas."

10. märtsil 2021 alustas Roskomnadzor Twitteri "pidurdamist" Venemaa kasutajate jaoks, põhjendades seda otsust Twitteri suutmatusega eemaldada ebaseaduslikku sisu. Selle tegevuse tõttu lakkasid aeg-ajalt töötamast Venemaa peamised veebisaidid, sealhulgas Roskomnadzor ise. See põhjustas ka suuremate kommertsteenuste (nt Qiwi maksesüsteemi) talitlushäireid ning blokeeris mõnedel kasutajatel juurdepääsu Yandexile, Google'ile ja YouTube'ile. Lisaks piiras Roskomnadzor koos Twitteriga juurdepääsu arvukatele veebisaitidele, mille domeeninimed lõppevad "t.co" -ga, mis on üks Twitteri domeenidest. "Aeglustamine" lõppes mais 2021. 1. märtsil 2022 aeglustas Roskomnadzor taas juurdepääsu Twitterile, süüdistades ettevõtet suutmatuses eemaldada nn võltspostitusi "erioperatsiooni" kohta.

4. märtsil 2022 keelas Roskomnadzor Facebooki leviku Venemaal, süüdistades Facebooki "Venemaa meedia diskrimineerimises" tuues näiteks Vene riigimeediakanalitele RT ja RIA Novosti juurdepääsu piiramise Facebooki poolt. Lisaks piirati juurdepääsu Twitterile. Alates 14. märtsist 2022 on Venemaal keelatud Instagram. „Kuna sotsiaalvõrgustiku Instagram juhtkond lubas rahvusvahelise õiguse vastaselt esimest korda ajaloos üleskutseid vägivallale ja ainult venelaste vastu, otsustas peaprokuratuur selle suhtlusvõrgustiku Venemaal keelata," teatas Roskomnadzor oma avalduses.

22. märtsil 2022 tegi Roskomnadzor hoiatuse Venemaa viimasele valitsuskriitilisele ajalehele Novaja Gazeta, väites, et leht ei märgistanud oma loos üht valitsusvälist organisatsiooni "välisagendina", rikkudes sellega seadusi. 28. märtsil 2022 teatas ajaleht oma ilmumise katkestamisest sõja lõpuni Ukrainas: "Saime Roskomnadzorilt järjekordse hoiatuse. Pärast seda peatame ajalehe avaldamise veebisaidil, võrkudes ja paberkandjal – kuni "Ukraina territooriumil toimuva erioperatsiooni" lõpuni." Kui meediaväljaanne saab aasta jooksul kaks sellist hoiatust, võib kohus selle sulgeda.

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Venemaa valitsusasutused