Piskõ lahing

Piskõ lahing oli rida sõjalisi võitlusi Donetski linna lähedal Piskõ kummituslinna kontrollimiseks Ukraina relvajõudude ja Venemaa relvajõudude vahel Ida-Ukraina rindel Donbassi lahingus. Venemaa relvajõud vallutasid Piskõ täielikult 24. augustil 2022.

Taust

Piskõ oli Donetski oblasti rindeasula, mida peetakse kummituslinnaks ja kus alates 2014. aastast ei olnud märkimisväärset tsiviilelanikkonda. Ukraina 56. motoriseeritud brigaad tegeles aastaid linna kindlustamiseks, keldritest ja kaevikutest garnisoniga sõdides ning kasutades peatusaladena kiirtee viadukte. Donetski Rahvavabariigi (DRV) võimud süüdistasid Ukrainat rünnakute sooritamises Donetski linnale Piskõ ja Krasnohorivka piirkonnast.

Kokkupõrked Piskõ ümber intensiivistusid 2022. aasta aprillis, kui algas lahing Donbassi juures. Ukraina leitnant Denõss Gordejev väitis, et Venemaa pommi- ja raketirünnakud on linnas igapäevane nähtus. Kohapeal olevad Ukraina väed kasutasid umbes sel ajal nõukogudeaegseid relvi koos väikese koguse välisrelvastusega. 2022. aasta aprilliks oli linna jäänud vaid 11 inimest, võrreldes sõjaeelse 2160 inimesega.

Ööl vastu 18. aprilli alustasid Vene väed intensiivset pommitamist Ukraina positsioonide vastu Luhanski, Donetski ja Harkivi oblastis, alustades Donbassi lahingut. Venemaa pommitamine Piskõle jätkus kogu juulis ning Ukraina väitis, et Venemaa väed kandsid juuli lõpus toimunud pealetungi ajal Ukraina mundrit. Ööl vastu 28.–29. juulit süüdistasid venelased ukrainlasi rünnakus ameeriklaste tarnitud HIMARS raketisüsteemidega Piskõ, Marjinka ja Vuhledari piirkonnast ning samal päeval otsustati alustada üldpealetungi nende kolme koha suunas.

Lahing
Venemaa ja DRV separatistide jõud alustasid 28. juulil rünnakut, kusjuures DRV väitis, et kasu on täpsustamata, ja Ukraina väitis, et lõi rünnakud tagasi. Venemaa ja DRV väed tegid järgnevatel päevadel edasiminekuid, DRV teabeminister Daniil Bezsonov väitis, et DRV vallutas Piskõ kaguosa. 5. augustil väitis DRV ekslikult, et nad võtsid Piskõ üle täieliku kontrolli, kui Donetski oblasti kuberner Pavlo Kõrõlenko väitis, et kontroll Piskõ üle on endiselt vaidlustatud. Venemaa ja DRV väiteid linna vallutamise kohta korrati 5. augustist 2. septembrini veel kolm korda.

Augusti alguses väitis Ukraina, et tõrjub iga päev Venemaa rünnakud Piskõ vastu, kuigi Vene väed saavutasid linnas üha rohkem edu. 7. augustil ilmusid geograafiliselt kindlaksmääratud lahingumaterjalid, mis näitavad Vene vägesid Piskõ kesklinnas. Ukraina sõdurid kirjeldasid Piskõ lahinguid kui "mõttetut hakklihamasinat", viidates suurte kaotuste ja vasturünnaku tulevõime puudumisele vastuseks Venemaa suurtükiväe pommitamisele. Lahingu ajal väitis Ukraina komandör Volodõmõr Reheša, et linnas peeti lahinguid, "surudes [ukrainlasi] 1 meeter, 10 meetrit välja". Lahingumaterjalid ja satelliidipildid näitasid 11. augustil, et Vene suurtükiväe pommitamine, mis väidetavalt hõlmas ka TOS-1A termobaarilisi suurtükiväe süsteeme, oli suure osa Piskõst maatasa teinud.

USA-s asuv mõttekoda ja sõjavaatleja Institute for the Study of War (ISW) hindas, et DRV ja Vene väed kontrollisid 24. augustiks suurt osa Piskõst ning linna põhjapoolses äärelinnas käisid lahingud. Internetis postitatud geolokatsiooniga kaadrid näitasid, kuidas DRV väed heiskasid Piskõ keskuse lähedal Nõukogude võidu bänneri, kes näiliselt ei hoolinud Ukraina suurtükitulest.
Avdijivka juht Vitali Barabaš väitis 29. augustil, et Ukraina kontrollis poolt Piskõst. Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu kinnitas aga 2. septembril, et Piskõ on Venemaa kontrolli all.

Ohvrid
Ukraina komandör Volodõmõr Reheša väitis 28. augustil, et Piskõ lahingus hukkus Ukraina poolel 500 inimest ja määramata arv sai haavata.

Tagajärjed
2022. aasta augustis kindlustasid Vene väed Piskõs saavutatud edu ning viimased Ukraina üksused linnas taganesid Pervomaiske suunas, moodustades kaitseliini Nevelske, Krasnohorivka ja Pervomaiske linnade vahel. Pärast Piskõ kindlustamist alustasid venelased edenemist läände Pervomaiske suunas, kus venelased vallutasid mägise ala Piskõ piirkonnas ja DRV 11. rügement vallutas Vene allikate kohaselt linnale lähenedes silla. DRV president Eduard Bassurin väitis, et rünnakud Piskõ lähedal olid osa suuremast katsest Avdijivka ümber piirata.

Vaata ka
Vene-Ukraina sõja ülevaade

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)