Český Těšín

Český Těšín (poola keeles Czeski Cieszyn, saksa keeles Tschechisch Teschen) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Karviná ringkonnas. Český Těšín asub Poola piiri ääres, Karvinást ligi 14 km lõunakagus ja Ostravast umbes 27 km idakagus. Teisel pool piiri asub Poola linn Cieszyn.

Ajalugu 
Těšíni lossi on ürikutes esmamainitud 1155. aastal. Linnaks on Těšínit esimest korda nimetatud 1290. aastal. Esialgu olid linnal Lwówi linnaõigused, alates 1374. aastast Magdeburgi linnaõigused. Těšín sai oma vürstidelt palju privileege. Linn arenes kiiresti. Těšíni õitseajaks peetakse 16. sajandi algust. Kolmekümneaastane sõda ja vägivaldne vastureformatsioon kahjustasid aga linna tõsiselt.1653. aastal läks Těšíni hertsogiriik Habsburgide valdusse. 1789. hävis tulekahjus suur osa linnast. Linna areng kiirenes märgatavalt pärast raudteeühenduse saamist 1870. aastal. Těšín mängis olulist rolli Esimese maailmasõja ajal, kui aastatel 1914–1917 asus seal Austria-Ungari armee kindralstaap ja peastaap. Pärast sõja lõppu 1918. aastal tekkis Tšehhoslovakkia ja Poola vahel vaidlus Těšíni territooriumi üle. Tüliküsimus otsustati lahendada rahvahääletusel ning Těšíni saadeti korda hoidma rahvusvahelised komisjonid ja väed. Těšín jagati Poola ja Tšehhoslovakkia vahelise lepinguga 28. juulil 1920. 1938. aasta oktoobris pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist hõivas Poola Český Těšíni. 1939. aasta septembrist vallutasid Český Těšíni Saksa väed ja linn läks Saksamaa koosseisu. Punaarmee hõivas linna 3. mail 1945 ja see läks tagasi Tšehhoslovakkiale.

Rahvastik 
2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid poolakad 16,1% ja slovakid 4,4% linna elanikest.

Sõpruslinnad 
 Cieszyn, Poola
 Rožňava, Slovakkia

Viited 

Tšehhi linnad
Morava-Sileesia maakond