Heinrich IV (Holstein)

Heinrich IV (1397 – 28. mai 1427) oli Holstein-Rendsburgi krahv ja Schleswigi hertsog 1404. aastast kuni oma surmani.

Elu 

Heinrich oli Gerhard VI ja selle naise Elisabethi poeg. Tema isa langes lahingus 4. augustil 1404 katses vallutada Dithmarschen. Heinrich oli sel ajal seitsmeaastane; tema ema oli eestkostjaks, kui regendiks oli tema onu Heinrich III.

Heinrich III oli Schleswigi hertsogkonna pärast 1408. aastast Taaniga sõjajalal. Heinrich III väitis selle pärilikuks lääniks; Taani Margrete I ja hiljem Erik Pommerist tahtsid hertsogkonda endale. 1413. aastal lõppes regentlus. Heinrich IV, koos oma nooremate vendade Adolf VIII ja Gerhard VII, jätkas sõda Taaniga. 1417. aastal lepiti kokku relvarahus, vahendajaks oli Lübecki linn. 1423. aastal sõda jätkus.

28. juunil 1424 otsustas keiser Sigismund Budas taanlaste kasuks; kuid see ei lõpetanud vägivalda. Heinrich IV pöördus keisri otsuse tühistamiseks paavst Martinus V poole. Kuid see pöördumine oli edutu. 1426. aastal okupeerisid Taani väed alasid Schleswigi ja Flensburgi linnade ümbruses. Heinrich IV püüdis saada toetust Saksimaa hansalinnadelt, friislastelt Eiderstedtis ja isegi vitaalivendadelt.

Taani-Holsteini-Hansa sõja ajal langes Heinrich IV 28. mail 1427 lahingus Flensburgi piiramise ajal. Ta maeti Püha Laurentiuse kirikusse Itzehoes.

Pärand 

Heinrichi valitsemise ajal Schleswigi hertsogina kogunesid Põhja-Friisi kihelkondade esindajad 17. juunil 1426 Föhri saarele, et kirja panna friisi õigus Siebenhardenbeliebung. See on vanim säilinud sõnastus või friisi õigus.

Holstein