Entsefaliit

Ajupõletik ehk entsefaliit (ladina ja inglise keeles encephalitis) on põletikuline ajuaine haigus, mida põhjustab haigusetekitaja otsene tungimine ajukoesse või immuunsüsteemi ülitundlikkusreaktsioon (autoimmuunne entsefaliit) viiruse või võõrvaigu suhtes.

Riskirühma kuuluvad nõrga immuunsüsteemiga inimesed, vanemad täiskasvanud (üle 60-aastased) ja väga noored lapsed, teatud piirkonnas elavad elanikud (sääskede või puukide kaudu levivad haigused) vastavalt aastaajale (suvel suurem võimalus haigusse nakatuda Eestis).

Entsefaliiti on võimalik ennetada vaktsiinidega.

2015. aastal hinnati, et entsefaliiti põdes või selle tagajärgede all kannatas 4,3 miljonit inimest ning see haigus põhjustas 150 000 surmajuhtumit kogu maailmas.

Sümptomid 
Sümptomid on järgmised:

 kõrge palavik,
 peavalu,
 krambid,
 teadvushäire,
 süljenäärme turse (mumps),
 nahalööve (leetrid),
 lihasevalu, jõuetus,
 tasakaaluhäired,
 tundlikkushäired,
 ühe kehapoole halvatus.

Tekkepõhjused 
Tekkepõhjusteks võivad olla puugid (puukentsefaliit), herpesviirus, leetrid, mumps.

Tüsistused 

 krambid,
 hallutsinatsioonid,
 kõnehäired,
 mäluprobleemid,
 kuulmisprobleemid.

Ravi rakendamine 
Prognostiliselt on tähtis kiire haiglaravi alustamine ja haige seisundi stabiliseerimine. Kõige raskemini kulgeb haigus tavaliselt lastel, neil esineb ka rohkem entsefaliidijärgseid jääknähte. Keskmiselt 1/3 entsefaliiti haigestunutest terveneb täielikult.

Ravi 
Ravima hakatakse sümptomeid:
spetsiifiline ravi haiglas herpesviiruse vastu
mõned vajavad kunstlikku hingamist
voodirežiim
palaviku alandamine
vedeliku tasakaalu jälgimine
krampidevastane ravi.

Viited

Välislingid 
 "Entsefaliidil on puukide kõrval teisigi tekitajaid" ERR Novaator, 22. veebruar 2022

Närvisüsteemihaigused
Peaaju