Pärg

Pärg oli võrukujuline pidulik peaehe, mida neiud kandsid lahtistel juustel.

Ajaloost 
Keskajal oli pärg levinud Kesk-Euroopas, eriti Saksamaal. Sealt Baltikumi jõudnuna olid pärjad siinmail kasutusel mitmes variandis. 

Eestis kanti pärgi peamiselt Põhja- ja Kesk-Eestis. Lõuna-Eestis ja Saaremaal oli levinud peapael.
Hiiumaal kanti erilaadsete pärgadena pruudipärgasid, milleks lõuna pool oli seppel ja põhja pool penik.

Kirjeldus 
Tüüpiline eesti pärg oli papist, puukoorest või laastudest käänatud võru laiusega 4–10 cm. Võru kattis värviline siid- või villane riie, kaunistatud litrite ja karraga. 18. sajandil hakati pärjale lisama kuklast rippuvaid siidilinte. Kaunid olid pruudipärjad, mis oli kaunistatud lisaks klaashelmeste, rahade ja rosettidega.

Vändras, Lääne-Virumaal ja Harjumaal kanti ka nn kõrvadega pärgi. Setumaa neidudel olid kuklasse köidetavad vanikud.

Viited

Välislingid 

Pärg, Eesti Rahva Muuseum

Peakatted
Eesti etnograafia
Eesti rahvakultuur