Põldrõigas

Põldrõigas (Raphanus raphanistrum) on õistaim, mis kuulub ristõieliste sugukonda. Arvatakse, et harilik redis pärineb põldrõikast. 

Looduslikult esineb põldrõigast Lääne-Aasias ja Euroopas ning osaliselt ka Põhja-Aafrikas. Ta on levinud enamikus maailmajagudes ning paljudes kohtades, näiteks Austraalias, on võetud arvele kui invasiivne liik. Ta levib kiiresti ning kasvab sageli teeäärtes või mujal, kus maapind on tihenenud.

Kirjeldus 
Põldrõigas on Eestis tavaline umbrohi, kes kasvab ühe- või kaheaastase taimena. Tal on üksik peajuur, mis sarnaneb redise omaga, kuid mitte samal määral paksenenud.  

Lehed on piklik-elliptilised, juurekaelalt sulgjalt lõhestunud, varrel olevad lehed on lühemad ja terveservalised.

Vars on karvakestega, harunev ning kasvab 20–80 cm pikkuseks.  

Õied sarnanevad merikapsa omadega (merikapsas kasvab Ameerikas samal alal, kuid tema vars on peenem ning vars ja lehed ei ole sukulentsed). Õiel on neli kroonlehte, 3–4 cm, värvus varieerub valgest lillakani (valkjaskollane violetsete soontega), harva heleoranžist kollaseni, sageli värvivarjunditega ühel kroonlehel. Tupplehed püstised, õiekrooni ligi hoidvad. Õitseb Eestis juunist oktoobrini, Inglismaal maist septembrini, Ameerikas juunist augustini.

Vili on lülikõder – kuni 8 omavahel ühenduses olevat kambrikest, igaühes 1 ümar või ovaalne seeme.

Taksonoomia 
Esimesena mainis seda taime Rootsi botaanik Carl von Linné teoses "Species plantarum" lk-l 669 aastal 1753.   

Sellel on 3 teadaolevat alamliiki: 

 Raphanus raphanistrum subsp. landra (Moretti ex DC.) Bonnier & Layens
 Raphanus raphanistrum subsp. rostratus (DC.) Thell.
 Raphanus raphanistrum subsp. sativus (L.) Domin   

Sageli aetakse teda segi valge sinepiga. 

Taim levib Põhja-Aafrika parasvöötmepiirkondades, Euroopas ja osas Lääne-Aasiast.

Levila 
Põldrõigast leidub Põhja-Aafrikas, Makaroneesias, Madeira saartel, Kanaari saartel, Alžeerias, Egiptuses, Liibüas, Marokos ja Tuneesias. Lääne-Aasias leidub teda Kaukaasias, Armeenias, Aserbaidžaanis, Küprosel, Gruusias, Iraanis, Iraagis, Iisraelis, Jordaanias, Liibanonis, Süürias ja Türgis. Ida-Euroopas Valgevenes,, Moldovas ja Ukrainas. Kesk-Euroopas kasvab ta Austrias, Belgias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Ungaris, Hollandis, Poolas, Slovakkias ja Šveitsis, Põhja-Euroopas Taanis, Eestis Soomes, Iirimaal, Leedus, Lätis, Norras, Rootsis ja Suurbritannias, Kagu-Euroopas Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Horvaatias, Kreekas, Itaalias, Montenegros, Põhja-Makedoonias, Rumeenias, Serbias ja Sloveenias, Edela-Euroopas Prantsusmaal, Portugalis ja Hispaanias.

Ökoloogia 

Taim on külmakindel ja isegi kõvad külmad katkestavad õitsemise ainult ajutiselt. 

Austraalias peetakse teda paljudes piirkondades invasiivseks liigiks. Kanadas on ta naturaliseerunud liik ja ristub mõnikord hariliku redisega. Ta on osutunud vastupidavaks mitmele herbitsiidile. USA kaguosas on levinud kahvatukollane vorm ning mõnikord võtab see põllud täielikult üle isegi talvel. Taim on märkimisväärne õietolmu ja nektari allikas mitmesugustele tolmeldajatele, eriti mesilastele varakevade alguses.

Viited

Välislingid 
 Raphanus raphanistrumi genoomi ja transkriptoomi ressursid NCBI-l 
 Jepsoni manuaalne ravi 
 USDA PLANTS andmebaasi kirje 
 Põhjalik profiil Raphanus raphanistrum saidilt MaltaWildPlants.com 
 Washingtoni Burke'i muuseum 
 UC Davise IPM 
 Pildigalerii 
 Raphanus raphanistrum Iisraeli õistaimed 
 Wild radish 
 Põldrõigas 

Eesti taimed
Ristõielised