Vagranka

Vagranka on metallitööstuses kasutatav šaht- või kaevusahi, kus sulatatakse malmi. Vagranka on silindrikujuline ahi, millel on terasest kere ja šamott-tellistest sisevooder. Selle tootlikkus sõltub ahju suurusest. Mida suurem on ahi, seda rohkem sulamalmi toodetakse. Ahju kõrguseks on tavaliselt 9–12 m ja läbimõõduks kuni 3 m. Vagrankat täidetakse ahju ülemises osas olevalt suudmeplatvormilt täiteava kaudu malmkangide, koksi ja räbustiga. Täitekihtide ligikaudne suhe on 1,0 : 0,1 : 0,03. Malmi sulatamiseks kuumutatakse ahi umbes 1100–1200 ℃. Koksi paremaks põlemiseks suunatakse ahju suruõhku, mis võib olla ka hapnikuga rikastatud. Seejärel vajub sulamalm ja räbu vagranka põhja ehk koldesse, kus asuvad avad sulamalmi ahjust välja laskmiseks. Mõnel ahjul on küljes kogurid, kuhu sulamalm mööda kaldpinda voolab. Kogurist lastakse sulamalm koppa või otse vormi. Malmi väljalaskmiseks kasutatakse malmirenni ning selle peal oleva räbu eemaldamiseks räburenni.

Ajalugu
Esimene teadaolev vagranka on pärit Hiinast, kus seda kasutati juba 403-221 eKr. Peamiselt sulatati tol ajal selles rauda, mis valati vormidesse. 

Moodsa vagranka leiutas prantsuse teadlane René Antoine Ferchault de Réaumur 1720. aastal.

Viited

Metallurgia
Metallitööstus
Malm
Ahi