Tezlaw

Tezlaw, ka Tetzlav, Tetzlaw ja Tetislaw (enne 1163 – 1170. ja 1181. aasta vahel) oli Rügeni vürst.

Elu 

Pommeri krooniku Thomas Kantzowi sõnul oli ta ranide kuninga Ratislaus von Rügeni (1105−1140) poeg. Isegi enne Tezlawi esimest kirjalikku mainimist Rügeni saare kuningana 1164. aastal Saxo Grammaticuse poolt oli ranide hõim Taani kuninga Valdemar I ja Saksi hertsogi Heinrich Lõvi mitme kampaania sihtmärk. Tezlaw ja tema kaasvalitsejast vend Jaromar pidid iga kord oma vallutajate süseräänsust tunnistama. Näiteks võtsid nad 1162. aastal osa Valdemari sõjatetkest Wolgasti vastu ja 1163. aastal Lübecki toomkiriku pühitsemisest Heinrich Lõvi poolt.

Pärast seda, kui taanlased 1168. aastal Valdemar I ja piiskop Absaloni juhtimisel Jaromarsburgi vallutasid, alistusid Tezlaw ja Jaromar oma peamises residentsis ja templipaigas Charenzas pärast läbirääkimisi ilma võitluseta. Taani kuninga süseräänsuse tunnistamise ja ristiusku pöördumisega tagasid nad oma võimu Rügenil. See ilmnes eelkõige Svantoviti preestrite vabastamise kaudu, kes seni oli olnud ilmalike valitsejate staatuses. Tezlaw oli edaspidi Rügeni vürst. Taanlaste vasallidena osalesid ranid peagi uuesti sõjakäikudes pomoraanide vastu, sealhulgas Stettini piiramine Valdemar I poolt 1170. aastal.

1170. aastal mainitakse Tezlawit viimast korda kirjalikes ürikutes. 1181. aastal sai tema vend Jaromar I ainsaks Rügeni vürstiks. Tetzlawstraße tänav Stralsundis kannab tema nime.

Rügeni vürstid