Jenbach

Jenbach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 563 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,22 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 7021 inimest.

Nimi 

Paljud Jenbachi asukad usuvad, et nimi "Jenbach" tuleneb "Jenseits des Baches", mis tähendab "üle jõe"; siiski viitavad nime varasemad versioonid, näiteks "Umbach", sellele, et see tuleneb "Um den Bach [herum]", mis tähendab "Jõe lähedal". See on kooskõlas Jenbachi ajalooga, kui küla ehitati Kasbachi äärde. Jenbachi asukaid kutsutakse "Jenbacher". Baieri murret rääkivad inimesed kipuvad "Jenbach" hääldama kui "Jembåch".

Asend 
Naabervallad on Buch in Tirol, Eben am Achensee, Stans ja Wiesing.

Kliima 

Köppeni kliimaklassifikatsiooni alamtüüp sellele kliimale on "Dfb" (Kuuma suvega mandriline kliima).

Majandus 

Jenbach on majanduslikult oluline paik seal asuvate ettevõtete tõttu: GE Jenbacher, Siko Solar, TIWAG, Katzenberger, Gubert ja Holz Binder. 20. sajandi jooksul tootis Jenbacher Werke (tänase GE Jenbacher eelkäija) vaguneid, vedureid, mootoreid ja muid kaupu. Kasbach on energiaallikaks mitmele väiksele veefirmale. Jenbachis on ka mehaanika- ja majandusinseneriharidusele spetsialiseerunud keskkool.

Transport 

Jenbachi raudteejaamas kohtuvad kolm raudteed:

 ÖBB (Austria Liiduraudtee) (standardne rööpmelaius)
 Achensee raudtee (meetrine rööpmelaius) – Euroopa vanim hammaslatt-raudtee, mis kasutab Riggenbachi süsteemi, mis töötab veel auruga
 Zillertali raudtee (760 mm rööpmelaius)

Jenbach on ainus paik Austrias, kus saavad kokku kolme rööpmelaiusega raudteed.

Ajalugu 

Varaseimad elamud Jenbachis pärinevad varajase pronksiaja ja varajase La Tène kultuuri lõpust. Asulat on esmamainitud 1269. aasta dokumendis nimekujuga Ymbach. Alates 1410. aastast ehitas Fugger ahje, millega töödelda Schwazi lähedastest kaevandustest kaevandatud hõbeda- ja vasemaaki. Pärast nende maakide väljakaevandamist mindi üle rauamaagi töötlemisele. 1865. aastani jäi see varatööstuslik taristu erakätesse, kuid siis võttis riik selle üle. 1870. aastal müüdi tehas firmale Salzburg-Tiroler-Montangesellschaft. 1881. aastal ostsid Julius & Theodor Reitlinger tehase ja uuendasid seda. Firma jäi perekonna valdusse aastani 1938, kui Julius Reitlingeri poeg Friedrich Reitlinger sooritas anšlussi (Saksamaa ja Austria ühendamine) tõttu enesetapu. Seejärel võttis riik selle üle ja müüs hiljem arianiseerimisprogrammi raames edasi Ernst Heinkelile. Pärast 1945. aastat ei antud firmat endistele omanikele tagasi, vaid see jäi avalikku haldusse.

Veebruaris 1945 heideti raudteejaamale Operatsioon Clarioni ajal 31 tonni pomme, et takistada Deutsche Reichsbahnil sõjamaterjali transporti. See oli vajalik eelseisvaks sissetungiks Saksamaale ja Austriasse. Õhurünnak Jenbachile hävitas 35 hoonet ja tappis 8 inimest.

Sõja ajal tootsid Heinkeli tehased litsentsi alusel Hellmuth Walter KG-loodud vedelkütusel reaktiivmootoreid Me 163B Komet tarvis, mis oli esimene töötav reaktiivmootoriga lahingulennuk; ja muid osi V2 SRBM rakettidele, mida tulistati Teise maailmasõja viimastel kuudel Lõuna-Inglismaa linnadele.

Aprillis ja mais taandusid SS-üksuste riismed, nende seas SS-Reichsführer Heinrich Himmleri peastaap, kiirelt edenevate Prantsuse üksuste eest, keda juhtis Charles de Gaulle, Tirooli, mida natsipropaganda kujutas kui "kindlust Alpides". SS-komandörid julgustasid sõdureid võitlema "viimase padrunini", kuid hoidusid suuresti otsesest vastasseisust. 2. mail taganesid nad Baierisse, jättes Achensee äärde hulga relvi. Major Somweber ja Austria Vastupanuliikumise leitnant Nentwich rääkisid SS-ga läbi nende taandumise ja liitlastega õhurünnakute lõpetamise Jenbachile.

Tänapäeval on GE Jenbacher üks maailma juhtivaid gaasimootorite tootmise ettevõtteid.

Viited

Välislingid 
 Valla koduleht

Tirooli liidumaa vallad