Straupe vald

Straupe vald (läti keeles Straupes pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Stalbe, Raiskumsi, Drabeši ja Līgatne vallaga, Sigulda piirkonna Krimulda ja Lēdurga vallaga ning Limbaži piirkonna Limbaži vallaga.

Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1374 inimest. Valla keskus on Plācise küla.

Ajalugu 

Tänapäeva Straupe valla alad jagunesid aastani 1949 Lielstraupe ja Mazstraupe vallaks. Aastal 1945 moodustati Lielstraupe vallas Straupe külanõukogu, mis aga aastal 1951 likvideeriti ja liideti Lielstraupe külanõukoguga. Aastal 1973 moodustati Straupe külanõukogu taas, sellesse hakkasid kuuluma endise Lielstraupe külanõukogu alad ja osa Mazstraupe külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pārgauja piirkonda.

Loodus 

Suurimaks jõeks on Koiva jõgi, teine tähtsam jõgi on Brasla jõgi. Vald asub valdavalt Idumea kõrgustikul. Kõrgeim koht ulatub 101,7  meetrit üle merepinna. Vallas on ka paar pisikest järve, neist suurim on Sārumsi järv pindalaga 1,89 km².

Looduskaitse all on Klētnieki lehisesalu, Vējiņi koobas ja Elle langatuslehtrid, Katrīna kalju ja Gūdase pank, osaliselt ka Brasla paljandid, vallas asuvad looduskaitsealused põlispuud on nimetud. Valla lõunaosa asub Gauja rahvuspargis.

Muinsusmälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielstraupe loss ja luteri kirik (sealhulgas kaks vitraaži, talade maalingud, kaks hauaplaati, kantsel ja selle maalingud, orel ja orelirõdu maalingud ning lossi kellatorn ja lossis asuv ahi), Lielstrape kiriku keskaegne kalmistu koos selle ristikividega, Lielstraupe vanalinn ja selle kindlustiste süsteem, Lielgaujmaļi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Straupe kirikumõisa uksed, Lielstraupe keskaegne loss, Ērgļi mäed, Zvejnieki muinaskalmed, Pūricase muinaskalmed, Jātnieki muinaskalmed ehk Kalme mägi ehk Vene mägi, ja Patareimägi. 

Regionaalse kaitse all on Lielstraupe hobupostijaama hoone, Panūtase mägi, Mazstraupe keskaegne linnus, Mazstraupe loss ja park, Baukalnsi keskaegne kalmistu ja kirikuase, Vējiņi linnamägi, Lapaiņi keskaegne kalmistu, Imakse keskaegne kalmistu ehk kalmistumägi, Jātnieki muinaskalmed ehk Kalme mägi ehk Vene mägi ja Baukalni muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu.

Kohaliku kaitse all on Jāņkalni keskaegne kalmistu ehk Jaanimägi.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 3 valgevenelast, 6 ukrainlast, 1 poolakas ja 12 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Cēsise piirkond