Alaska haski

Alaska haski ei ole ühegi kennelliidu poolt tunnistatud tõug, vaid koeratüüp, mis on loodud spetsiaalselt veospordiks. Tema aretuses on tähtsuselt esikohal mitte välimik, vaid tööomadused.

Ainult kõige paremate omadustega koerad lähevad aretusse. Alaska haski on geneetiliselt eristatav teistest tõugudest. Tema aretuses on kasutatud puhtatõulisi koeri nagu siberi husky, alaska malamuut, saksa lühikarvaline linnukoer, vene hurt ja veel teisi tõuge. Iga alaska haski pidaja võib oma koeri aretada enda vajadustele vastavalt ja selle pärast ei saa kindlalt määratleda, milline peaks tüübi esindaja välja nägema.

Kirjeldus 
Alaska haski on keskmist kasvu koer, kelle kaal jääb isastel vahemikku 18–27 kg ja emastel 16–25 kg. Turja kõrgus varieerub. Alaska haskisid eristatakse kahte tüüpi: pikamaa- ja sprindikoerad. Pikamaakoerad võivad välimuselt meenutada siberi haskit ja on enamjaolt tihedama ja pikema karvaga kui sprindikoerad. Sprindikoerte aretuses on kasutatud linnukoeri ja hurtasid. Nad on tavaliselt pikkade jalgadega, saledad ja lühikese karvaga.

Karvkattel võivad esineda kõik värvid ja mustrid ning silmadel on kõik värvused lubatud. Karvkate on lühikese või keskmise pikkusega. Esineb nii aluskarvaga kui ka aluskarvata koeri. Lühike karv aitab paremini vabaneda joostes tekkivast soojusest.

Väga külmades oludes kannavad alaska haskid tihti jopesid. Pikkadel distantsidel või kui rajal on olud halvad, kannavad nad jalanõusid, et käppasid kaitsta.

Tervis 
Alaska haski on tavaliselt terve koer. Neil võib esineda samu haigusi, mida esineb ka puhtatõulistel koertel. Keskmine eluiga jääb vahemikku 10–15 aastat.

Iseloom 
Alaska haskit on aretatud olema sõbralik inimeste ja teiste koertega. Neil on suur töötahe ja hea söögiisu.

Viited 

Ameerika Ühendriikide koeratõud