Diplomaatiline ametiaste

Diplomaatiline ametiaste on välisteenistuses seadusega kehtestatud välisministeeriumi ja välisesinduste diplomaatiliste koosseisude ametiastmed. Vastavalt neile kehtestab välisasjadega tegeleva ametkonna juht (välisminister) välisteenistuse diplomaatilised ametikohad.

Eesti
Riigiteenistust diplomaatilisel ametikohal käsitlev välisteenistuse seadus hõlmab ka Välisministeeriumi ja välisesinduste koosseisude ametiastmeid, samuti diplomaatidele antavaid diplomaatilisi au- ja teenistusastmeid.

Eestis kasutati diplomaatilise ametiastme mõistet 1936. aastal ja 1995. aastal avaldatud välisteenistuse seaduses. Vastavalt neis toodud ametiastmetele kehtestas välisminister välisteenistuse diplomaatilised ametikohad.

1936. aasta välisteenistuse seaduses

1995. aasta välisteenistuse seaduses

Välisministeeriumi diplomaatilise koosseisu ametiastmed
1) kantsler;
2) osakonna peadirektor;
3) büroo direktor;
4) nõunik;
5) ministeeriumi esimene (I) sekretär;
6) ministeeriumi teine (II) sekretär;
7) ministeeriumi kolmas (III) sekretär; 
8) ministeeriumi atašee.

Välisesinduse diplomaatilise ja konsulaarkoosseisu ametiastmed
Välisesinduse diplomaatilise ametiastmed:
1) erakorraline ja täievoliline suursaadik;
2) minister-nõunik;
3) suursaatkonna nõunik;
4) suursaatkonna esimene (I) sekretär;
5) suursaatkonna teine (II) sekretär;
6) suursaatkonna kolmas (III) sekretär;
7) suursaatkonna atašee.

Välisesinduse konsulaarkoosseisu ametiastmed:
1) peakonsul;
2) konsul;
3) asekonsul.

2006. aasta välisteenistuse seaduses
2006. aastal ilmunud ja tänini kehtivas välisteenistuse seaduses (hakkas kehtima 2007. aastast) diplomaatilise ametiastme mõiste sootuks puudub. Küll aga on loetletud diplomaatilised ametikohad ja palgaastmed.

Vaata ka
Diplomaatiline teenistusaste
Diplomaatiline auaste

Viited

Diplomaatilised auastmed ja teenistusastmed