Soju

Soju (hääldus so-džu; korea keeles 소주) on värvusetu alkohoolne jook, mis on pärit Lõuna-Koreast. Jook on üks mitmest niinimetatud Lõuna-Korea rahvuslikust alkohoolsest joogist, mida võiks olemuselt ning joomisviisilt võrrelda Ida-Euroopa viinaga: seda juuakse üldiselt pitsi kaupa või segatakse teiste vedelikega. Soju alkoholisisaldus jääb üldiselt alla 20%. Sageli müüakse seda jooki 360-milliliitristes rohelistes pudelites, mis maksavad Lõuna-Korea toidupoodides alla 2000 vonni (1,38 €, 11.04.2023).

Etümoloogia 
Sõna soju (소주) on Sino-Korea ehk Hanja sõna ehk koreakeelne sõna, millel on hiinakeelne päritolu. Sõnaosa so (소) tähendab põlemist ja ju (주), mis tähendab alkoholi. Seega viitab juba sõna sisu joogi ajaloolisele tegemisviisile.

Ajalugu 
Soju alkoholi eelkäijateks arvatakse olevat Lähis-Idas leiduvaid destilleeritud alkohoolseid jooke, mida Ida-Aasia piirkondades on kutsutud araabiapärase nimega arak, mis tähendab otsetõlkes higistamist. Arkhi on Mongoolias ja Kesk-Aasias populaarne alkohol, mis sarnaneb olemuselt ja valmistamisviisilt Lähis-Ida arakijookidega, kuid see levis Aasias jõudsalt tänu mongolite võimuperioodile 13. sajandil. Jook jõudis läbi Hiina Korea poolsaarle, kus hakati mongolite eeskujul destilleerimise kaudu alkohoolseid jooke valmistama. Joogipoolis sai nimetuse Hiinas valmistatava sarnase joogi shaojiu (燒酒) järgi. Lisaks Koreale jõudis joogivalmistamise kunst Jaapanisse, kus hakati tootma peaaegu identse nimetusega – shōchū (焼酎) – joovastavat jooki. Kolme eri joogi olemasolu, kuid nende sarnane olemus ja sarnased nimetused kinnitavad mongolite mõjusfääri suurust Aasias, aga ka Lähis-Ida kultuuride jõudmist Ida-Aasiasse rahvaste rändamise ning maade vallutamisega.

Joogi koostis 
Soju on alkohol, mida tehakse mitut liiki tärklistest. Esialgu kasutati joogi valmistamiseks ainult riisi, kuid Korea sõja ajal tekkis riisipuudus ning selle kasutamine muuks otstarbeks kui rahva toitmiseks keelati ära. Pöörduti muude tärkliste, näiteks bataadi-, odra- ja tapioki ehk maniokitärklise poole. Kuigi see keeld ei kehti enam aastakümneid, valmistatakse siiski alkoholi eri koostisosadest lisaks traditsioonilisele riisile. Alates 2015. aastast on toodud turule ka maitsestatud sojujoogid, millele on lisatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid. Neist populaarseimad on rohelise viinamarja ja greibi maitsega versioon.

Populaarsus tänapäeval 
Korea rahvusalkohol on viimaste aastatega saanud üle maailma populaarseks tänu Korea meelelahutussektori tuntuks saamisele, mida nimetatakse Hallyu ehk Korea laine. Korea kultuur on K-popi muusika ja K-draamade abil jõudnud kõikjale üle maailma ning sellega on kogunud omale fänne ka rahvuslikud toidud ja joogid, sealhulgas soju. Jook on jõudnud müüki poodidesse rohkem kui 80 riigis ning aastal 2013 oli see enim müüdud alkohol maailmas, edestades isegi viina müüki.

Joomiskultuur 
Maailma Terviseorganisatsiooni 2018. aastal tehtud uuringu andmetel joob keskmine korealane aastas peaaegu 8 liitrit puhast alkoholi. Suur alkoholi tarbimine tuleneb sellest, et Lõuna-Koreas nähakse alkoholi joomist pigem sotsiaalse ettevõtmisena kui üksinda ajaveetmise viisina. Tihti võib isegi töövestlustel tulla ette olukordi, kus tööandja küsib tööle kandideerijalt tema alkoholitaluvuse kohta või viiakse vestlus läbi koos alkoholi juues. See tuleneb korealaste uskumusest, et töötaja, kes suudab suure koguse alkoholiga säilitada kainet mõistust, oskab ka firmat hoida.

Korea joomiskultuuri tähtis osa on niinimetatud põhjani ning „pommide“ ehk poktanju (폭탄주) joomine, mis kujutab endast segatud alkohoolsete jookide, nagu näiteks õlu ja viski või õlu ja soju, joomist. Pommijoogi nimi tuleneb selle valmistamise viisist: pits soju või viskit kukutatakse koos pitsiga suuremasse klaasi õllesse ning seejärel juuakse see korraga põhjani tühjaks. Selline alkoholi tarbimine põhjustab suurtes kogustes, aga ka kiiresti joomist ning purju jäämist, mistõttu proovib Lõuna-Korea valitsus inimeste harjumusi muuta. Alates 2012. aastast on tehtud kampaaniad, mis on suunatud tööga seotud meelelahutusele. Kampaaniatele on pandud lihtsad nimed nagu „119“, mis kannab sama numbrikoodi nagu riiklik hädaabiliin ning mille eesmärk on edastada töötajatele infot nagu „joo ainult ühte tüüpi alkoholi, joo ühes kohas ja lõpeta joomine enne kella üheksat“, ning „222“, millega tuletada inimestele meelde mitte segada kahte erinevat alkoholi, mitte juua rohkem kui kaks pitsi järjest ja mitte minna järgmisesse pubisse jooma.

Tootjad ja brändid 
Korea populaarseim sojutootja on Hite-Jinro (edaspidi lihtsalt Jinro), kelle müüduim toode on Chamisuli soju. Jinro hakkas sojut valmistama 1924. aastal ning on nüüdseks maailma suurim alkoholitootja. 2014. aastal teatas Jinro, et langetab sojujookide alkoholisisaldust 18,5% pealt 17,8% peale ja tõi põhjenduseks, et nende klientuuri jõuab aina rohkem naisi, kes eelistavad väiksema alkoholisisaldusega jooke. Selline teadaanne riigi suurimalt tootjalt vallandas jookide muutmise trendi, mida peaaegu kõik populaarseimad brändid järgisid; näiteks tootja Lotte Liquour vähendas oma tuntuima soju Chum-Churumi alkoholisisaldust ühe protsendi võrra. Lisaks tuli müügile selliseid väiksema alkoholisisaldusega soju variante nagu Chum-Churum Cool ja Hana Soju, mis on tuntud kui lahjad sojud.

Reklaamid 
Sojut, nagu ka teisi alkohoolseid jooke, nähti alguses väga mehelikuna ning seepärast olid reklaamid suunatud ainult meestele. Reklaamides innustasid ülikondades ärimehed üksteist töötama, taustaks lõke ja elektrikitarril tunnusmeloodia. Isegi 1980. aastate ühe populaarsema brändi Bohae Liqours tunnuslause oli „Kui oled mees, siis ära esita küsimusi“ (tähenduses: ära mõtle, lihtsalt joo).

Viimaste aastakümnetega on soju reklaamimine täiesti muutunud: fookusesse on ilmunud ilusad noored naised, üldiselt kuulsad lauljad või näitlejad, taustal mängib tuntud poplaul ning reklaamteksti loeb maheda häälega neiu. Jook on aastatega muutunud ja saanud uue kuue – kangest mehelikkuse näitajast kõigile sobivaks peomeeleolu tekitajaks.

Viited 

Alkohoolsed joogid