Lwówi vojevoodkond

Lwówi vojevoodkond (poola keeles województwo lwowskie) oli sõdadevahelise Poola (Teine Poola Vabariik) vojevoodkond pealinnaga  Lwów (täna Lviv, Ukraina). Vojevoodkond eksisteeris aastatel 1920–1939 (de iure ja de facto kuni 1945. aastani). Suurimad linnad vojevoodkonnas olid: Lwów, Przemyśl, Rzeszów, Drohobycz, Borysław, Krosno, Tarnobrzeg, Sambor, Sanok, Rawa Ruska ja Żółkiew. See asus endise Galiitsia territooriumil (Poola endine Austria jaotus), suurem osa Ida-Galiitsias (ca 70–75% vojevoodkonnast), väiksem osa Lääne-Galiitsias (ca 25–30% vojevoodkonnast).

Lwówi vojevoodkond piirnes läänes Krakówi vojevoodkonnaga, loodes Kielce vojevoodkonnaga, põhjas Lublini vojevoodkonnaga, kirdes Volõõnia vojevoodkonnaga, idas Tarnopoli vojevoodkonnaga ja lõunas Stanisławówi vojevoodkonnaga.

Piirkond 

 1921. aastal: 27 024 km²
 1939. aastal: 28 402 km²

Vojevood (vojevoodkonna juht) 

 Kazimierz Grabowski, 23. aprill 1921 – 30. juuni 1924
 Stanisław Zimny, 10. märts 1924 – 4. detsember 1924
 Paweł Garapich, 30. detsember 1924 – 28. juuli 1927
 Piotr Dunin-Borkowski, 28. juuli 1927 – 30. aprill 1928
 Wojciech Agenor Gołuchowski, 9. juuli 1928 – 29. august 1930
 Bronisław Nakoniecznikoff-Klukowski, 29. august 1930 – 6. juuli 1931
 Józef Rożniecki, 22. juuli 1931 – 30. jaanuar 1933
 Władysław Belina-Prażmowski, 31. jaanuar 1933 – 14. aprill 1937
 Alfred Biłyk, 16. aprill 1937 – 17. september 1939

Rahvastik 

 rahvaarv 1921. aastal: 2 718 014, neist 1 537 986 (56,58%) poolakad, 975 268 (35,88%) ukrainlased, 190 368 (7,00%) juudid, 12 436 sakslased, 1956 muud
 rahvaarv 1931. aastal: 3127,4 tuhat, neist poolakad 1802,9 tuhat (57,65%), ukrainlased 1067,0 tuhat (34,12%), juudid 232,9 tuhat (7,45%), sakslased 12 tuhat, 2 tuhat muud.
 Lwówi (Lvivi) elanikkond 1931. aastal oli see 312 231, kellest 63,5% poolakad, 24,1% juudid, 7,8% ukrainlased, 3,5% ruteenlased, 1,1% teised (peamiselt sakslased ja armeenlased)

Ajalugu 
Vojevookond loodi 1919. aastal pärast poolakate võitu Poola-Ukraina sõda. Tegelikult hakkas vojevoodkond toimima 1920. aastal pärast poolakate võitu Nõukogude-Poola sõda.1921. aastal sõlmitud Riia rahu kinnitati, et see ala kuulus Poolale. Samal aastal valiti esimene vojevood (vojevoodkonna administraator).

1. jaanuaril 1923 muudeti Cieszanówi maakonna nimi pärast pealinna viimist Lubaczówisse Lubaczówi maakonnaks. 4. märtsil 1931 nimetati see ümber Lisko maakonnaks (Lesko). 17. aprillil 1931 liideti Turka maakond Stanisławów vojevoodkonda ja 1. aprillil 1932 likvideeriti Starosambori maakond ning selle territoorium jagati Turka ja Sambir' maakondade vahel. Samal päeval likvideeriti Strzyżówi maakond ning see liideti Rzeszówi ja Krosno maakonnaga.

Vojevoodkonnas ja eriti Lwówis (Lvivis) edastas see Poola raadiojaama, mis asutati 1930. aastal Lwówis.

Vastavalt 23. augustil 1939 sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktile viidi läbi Natsi Saksamaa ja Nõukogude Liit rünnak Poolale, poolakate kaitsesõda kestis üle kuu, kuid kahjuks lõppes see kaotusega – Lwówi vojevoodkonna ala oli kahe okupatsiooni all: lääneosa Saksa okupatsiooni all (Generaal Goovernorat) ja idaosa (koos Lvoviga) Nõukogude okupatsiooni all. Mõlema okupatsiooni ajal hävitati ja mõrvati elanikkonda, Saksa okupatsiooni ajal eriti juute ja poolakaid ning Nõukogude okupatsiooni ajal poolakaid ja ukrainlasi.

Pärast Saksamaa agressiooni Nõukogude Liidu vastu 1941. aastal oli kogu Lwówi vojevoodkond Saksa okupatsiooni all. Sakslased lukustasid juudid getodesse ja mõrvasid nad seejärel.

Aastatel 1943–1944 mõrvasid natsionalistlikud ukrainlased (UPA, OUN) Lwówi vojevoodkonnas, eriti Poola külades, mitu tuhat poolakat.

1944. aastal okupeeris vojevoodkonna territooriumi Punaarmee, mille vabastasid osaliselt Poola armee ja Poola koduarmee (näiteks Lvov ise).

Stalini soovil ja Jalta ja Potsdami konverentsi tulemusel liideti Lwówi vojevoodkonna idaosa koos Lvoviga 1945. aastal NSV Liitu (Lvovi oblast), ülejäänu jäi valdavalt Poolasse vastloodud Rzeszówi vojevoodkonda, väike jääk ka 1945. aastal. vojevoodkond Lublin. Poola piirid nihutati läände, ühendades sõjaeelse Saksamaa idaalad Poolaga ja Poola idapoolsed alad NSV Liiduga.

Alates 1991. aastast asub endise Lwówi vojevoodkonna territoorium Poolas (enamik) ja Ukrainas (väiksem idaosa).

Poola endised vojevoodkonnad