Tallinna kiirtramm

Tallinna kiirtramm on seni ehitamata kergeraudtee linnatranspordi võrgustik Tallinnas, mis oli kavandatud NSV Liidu ajal.  

Ehitus pidi algama 1988. aastal ning viimane lõik pidi valmima 2005. aastaks. Eriliseks muutis selle kahe paralleelselt kulgeva liini kasutamine samades linnaosades (Lasnamäe ja Mustamäe), mis polnud ette nähtud NSV Liidu normatiividega.

Ajalugu  

Korrusmajade ehitamisega Mustamäel, Õismäel ja Lasnamäel tekkis ka transpordivajadus – Tallinnas prognoositi 2000. aastaks 500 000 elanikku. Arhitektide eesmärk oli reisijate suure hulga vedamine ja ajakulu vähendamine. Paljudes suurtes maailmalinnades oli juba metroo, kuid Tallinna otsustati ehitada kiirtramm odavuse tõttu - metroo rajamise eelduseks oli Nõukogude Liidus miljon elanikku. Kiirtrammi võrgustik oli võetud arvesse kompleksses transpordiskeemis ja üldplaneeringus. Teostatavusuuringutega on töötanud nii Eesti Projekti insenerid kui ka teiste NSV linnade spetsialistid 1970.–1980. aastail. Oli kaalutud mitut marsruuti, kuid lõplikult valiti variant kolme laiarööpmelise trammiliiniga: kaks neist oleksid ühendanud Lasnamäe teiste linnaosadega ning kolmas liin Kakumäe ja Peetriküla. 
 1978. aasta detsembris algas tulevase Oktoobri tee süvendi (tänapäeval Laagna tee) ehitamine. Paepinnase süvendamiseks kasutati lõhkamist. 
 1984. aastal sai süvendis asuv tee valmis ning sõitjate voog Lasnamäe ja kesklinna vahel oli 15 000 inimest tunnis. Täitevkomitee sai õiguse ettevalmistustöödeks. 
 1988. aasta algul hakkas trammitee ehitus ning trammirööpad paigaldati Seli asumi ja Väo trammipeatuse vahele (tänapäeval Raadikusilla), aga sama aasta märtsis trammitee ehitus peatus: 4. märtsil oli rööpmelaius ja tunnelivajadus pandud kahtluse alla. Projekt konserveeriti üheks aastaks. 
 1989. aastal keeldus NSV Liidu keskvalitsus projekti rahastamisest: põhjuseks nimetati ebasõbralikku meeleolu Eestis ning vajalike trammivagunite mittesaadavust.
 1990. aastail kaeti Laagna tee asfaldiga ja korraldati autoliiklus maksimaalse lubatud kiirusega 70 kilomeetrit tunnis. Kiirtrammi idee oli edasi lükatud kõrgema hinna tõttu.
 2000. aastail on Tallinna linnavalitsus mitu korda kaalunud trammitee ehitamise võimalust Laagna teele, kuid 2008. aastal ütles majandusminister Juhan Parts, et Lasnamäe tramm ei ole õigustatud.
 2010. aastail lubas Tallinna valitsev Keskerakond trammi ehitamist Lasnamäe ja kesklinna vahel 2017. aastaks. Esimene plaanide tühistamine oli 2013. aastal, kui majandusministeerium pidas Lasnamäe trammi ebaratsionaalseks. Kui paar aastat hiljem sai majandusministriks keskerakondlane Kadri Simson, siis Tallinnas valitsevad Keskerakonna liikmed ütlesid meedias, et Laagna teel puudub vajadus trammi järele.

Projekti kirjeldus  

Projektis oli kavandatud kolm laiarööpmelist (1524 mm) trammiliini: 
 A. Seli–Kadaka (vajadusel oli võimalus pikendada Väike-Õismäeni)
 B. Priisle–Kopli
 C. Kakumäe–Peetriküla

Kuna projekt oli pikaajaline, siis viimase laiarööpmelise trammiliini ehitamise lõpuni (2005. aastani) Tallinnas pidid samal ajal sõitma nii laiarööpmelised kui ka kitsarööpmelised trammid, mistõttu laiarööpmeliste trammiliinide nimetamiseks olid ladina tähed "A", "B" ja "C". Pärast viimase trammiliini ehitamist Tallinnas kavatseti likvideerida kõik kitsarööpmelised trammiliinid. Uus trammidepoo koos dispetšerijaamaga pidi valmima Varraku tänava ja Laagna tee nurgale. Veeremiks nähti liinidel A ja C ette trammirong kolmest Tatra T5C5 vagunist ning liinil B Tatra KT8D5 vagunid. Kvartalisiseseks vedamiseks nähti ette bussi radiaalliinid trammipeatuste vahel. Näiteks bussiliin 39 pidi ühendama Tiigiveski, Mäekalda, Majaka ja Maarjamäe trammipeatusi kõigil kolmel trammiliinil). Projektis nähti ette ka kesklinnaalused tunnelid: 
 Bussijaama ja Sõpruse puiestee vahel (trammiliinil A);
 Lootsi ja Volta tänava vahel (trammiliinil B). 
 Juhkentali asumi ja Kolde puiestee vahel (trammiliinil C).

Projekteerimisel selgitati, et kõigi kolme plaanitava trammiliini soovitaval teekonnal voolab Härjapea jõgi ning Kesklinna linnaosas pole võimalik tunnelit kaevata. Näiteks plaanitava trammiliini C trass langes kokku Härjapea jõega Juhkentali asumis. Ajutiseks lahenduseks otsustati ehitada trammitee Gonsiori tänavale, sest tunneli rajamine Tartu maanteel pidi võtma palju aega (sõelafiltrid tol ajal polnud veel head ning tunneliehituseks kasutati NSV liidus lämmastikjahutust, mistõttu töö läks aeglaselt). Esimene ehitusjärk (aastail 1988–1989) oli kavandatud Seli asumi ja Türnpu tänava vahele. Teine ehitusjärk oli kavandatud 1990. aastaks. Siis tulnuks ümber ehitada Tartu maantee lõik Liivalaia ja Lubja tänava vahel et seal valmiks trammi jaoks tunnel. Trammiliini A viimane ehitusjärk pidi lõpetatama 1992. aastal. Teisena oli plaanis trammiliin B, mis pidi valmima 1998. aastaks ning tagama ühistranspordiühenduse Priisle ja Kopli asumi vahel. Viimasena pidi valmima trammiliin C, mis taganuks ühistranspordiühenduse Rae valla ja Kakumäe asumi vahel 2005. aastaks.

Tänapäeval  
 2017. aasta kevadel kritiseeris Keit Pentus-Rosimannus Tallinna linnavalitsuse otsust Lasnamäe trammist loobumise kohta.  Sama aasta augustis enne KOV valimisi Rainer Vakra lubas Tallinna trammivõrgusti laiendamist. Samal ajal lubas Edgar Savisaare valimisliit ehitada trammiliinid kõigisse Tallinna linnaosadesse.
 30. mail 2017 ütles Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva, et Lasnamäe elanikud ise ei taha trammi. Artikli kommentaarides oli palju kriitikat selle väite kohta ning kommenteerijad avaldasid arvamust, et keegi pole andnud talle õigust nii öelda. 
 13. juunil 2017 väitis Taavi Aas, et umbes 120 000 elanikuga linnaosas trammi ei ole vaja, kuid tramm tuleb tulevikus umbes 44 700 elanikuga Haaberstis. Tema sõnul on trammi korral vaja kvartalisisest vedu bussidega (Tallinnas kiirtrammi kvartalisisene vedu bussidega toimib täies mahus sellele vaatamata, et kiirtrammivõrgustikku polnud ehitatud), kuid buss on mobiilne, mistõttu Laagna teel kavandatakse trammi asemel metroobussi (BRT) kasutuselevõttu.
 20. juunil 2017 kritiseeris Taavi Aasa väidet transpordianalüütik Hannes Luts, kes leiab, et tegelikult on BRT jaoks vaja samu tingimusi kui rööbastranspordile ning paljudel Tallinna tänavatel pole piisavalt ruumi eraldatute radade ehitamiseks (autodele ja muule tavatranspordile on pääs bussiradadele keelatud, mistõttu tänavakoridori laius suureneb). Hannes Lutsu sõnul on BRT sobiv ainult neis paikades, kus ühistransport on arendamata ning rööbastranspordi ehitamiseks pole aega.
 10. augustil 2017 ütles Tallinna kiirtrammi võrgustiku projektijuht Eduard Šergalin intervjuus, et alates 1991. aastast oli Kesklinna linnaosas kiirtrammi plaanitud trassile ehitatud tihehoonestus ning Tartu maantee alla on tänapäevaks ehitatud maa-alused parklad. Tema sõnul pole sügav kaevamine Tartu maantee parklate all majanduslikult õigustatud ning viimase võimalusena näeb ta tavalise trammi kasutamist Laagna teel kiirtrammi asemel.
 22. augustil 2017 küsitles Delfi reporter Ellina Katšan 5 Lasnamäe elanikku (Uuslinna, Pae ja Laagna asumis) trammi vajalikkuse kohta Laagna teel. Neli neist on vastanud, et Laagna teel on vaja trammi, ning viies vastas, et Laagna teel on trammi asemel vaja metrood. Paar nädalat hiljem kirjutas AS TLT juhataja Enno Tamm oma blogis, et ükski Tallinna elanik ei taha trammivõrgu laiendamist ning rahva hääl on tema jaoks jumala hääl.

Vaata ka  
 Trammiliiklus Tallinnas
 Helsingi metroo
 Riia metroo
 Vilniuse kiirtramm

Viited

Välislingid 
 Projekt EI: Tallinna kiirtramm
 Tallinna kommunaalmajandus 1940–2011

Tallinna ühistransport