Lili Milani

Lili Milani (sünninimi Vojdani; sündinud 27. novembril 1981 Rootsis) on pärsia päritolu Eesti geeniteadlane.

Tema peamised uurimisalad on farmakogeneetika ja epigeneetika. Milani on avaldanud üle 80 teadusartikli, mis on ilmunud ajakirjades Nature, Science, Nature Genetics, Genome Biology, Nucleic Acids Research jpt. Teda on tsiteeritud üle 8000 korra.

2015. aastal tunnustas Eesti Vabariigi President Lili Milanit noore teadlase preemiaga. Ta on üks Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeid.

Elukäik ja haridus 
Lili sündis 1981. aastal Stockholmi lähistel ühes väikelinnas. Tema vanemad on pärit Iraanist ning Rootsi asusid nad elama 1970ndate alguses. Tema ema on arhitekt ja isa on füüsik. Lili Milanil on ka vanem vend Vesal Vojdani. Pere kodune keel oli pärsia keel, aga kuna pikema aja oma lapsepõlvest veetsid lapsed Rootsis, siis koolis omandasid Lili ja ta vend ka rootsi keele.

1994. aastal kolis pere Eestisse elama, kui Lili isa, kes õpetas Kesk-Rootsis ülikoolis, kutsuti aastaks Tallinna Tehnikaülikooli külalislektoriks. Lili oli siis 13-aastane, kui kolis Eestisse ja asus õppima Tallinna Inglise Kolledži 7. klassi. Algselt aastasest Eestisse jäämisest kujunes aga hoopis pikem lähetus. Selle tulemusena lõpetas Lili gümnaasiumi Eestis ja asus edasi õppima Tartu Ülikooli geenitehnoloogiat. Ta on ise kirjeldanud, et erialavalikus sai määravaks üks gümnaasiumiaegne bioloogiatund, kus ta luges professor Andres Metspalu artiklit tulevikumeditsiinist ja geneetikast.

Ta lõpetas 2004. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonnas bakalaureuseõppe geenitehnoloogia erialal. Bakalaureuseõppe viimasel aastal õppis ta vahetusüliõpilasena Uppsala ülikoolis, kus ta sai tegeleda mutatsioonide analüüsimise ja vähi uurimisega.

Doktorikraadi kaitses ta 2009. aastal Uppsala Ülikoolis Rootsis molekulaarmeditsiini erialal, kus uuris geeniekspressiooni vähirakkudes.

2010. aastal kutsus professor Andres Metspalu Milani Eesti Geenivaramusse, kus ta tegi oma järeldoktori.

Töö 

Lili Milani on juhtinud Eesti Geenivaramus genotüüpimise ja sekveneerimise tuumiklaborit (2011 – aprill 2017). 2012. aastal täitis Milani Eesti Geenivaramu direktori kohusetäitja töökohustusi (september–november 2012). Nüüd töötab ta Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramus juhtivteadurina ja personaalmeditsiini suuna juhina.

Milani on juhendanud magistri- ja doktoriväitekirju. Tema juhendamisel on magistrikraadi omandanud Silva Kasela, Mari-Liis Reim, Liina Pappa, Epp Kaleviste, Kelli Grand, Hanna Rein, Marili Palover ning doktorikraadi Silva Kasela, Riin Tamm ja Kaie Lokk.

Teadustöö

Lõppenud projektid 
"Ravimite metabolismiga seotud geenide põhjalik geneetiline ja epigeneetiline analüüs uue põlvkonna sekveneerimistehnoloogiaga (1.01.2012−31.12.2015)"

Projekti raames uuriti ja tehti kindlaks geneetilisi markereid, mis mõjutavad ravimi toime ja metabolismi erinevusi indiviididel. Uurimistes kasutati kaasaegset sekveneerimist, mikrokiibi tehnoloogiat ja unikaalset maksaproovide kollektsiooni. Koostöös Rootsi teadlastega töötati selles projektis välja uus protokoll bisulfit töödeldud DNA rikastamiseks, mis aitab tulevikus teadlastel hõlpsamini uurida DNA metülatsiooni mustreid genoomses DNA-s. Samuti tegeleti geeni CYP3A4 avaldumise regulatsiooni uurimisega. See geen on oluline ravimite metaboliseerija geen.

Seotud publikatsioonid:
 Ivanov, M., Kals, M., Kacevska, M., Metspalu, A., Ingelman-Sundberg, M., Milani, L. (2013). In-solution hybrid capture of bisulfite-converted DNA for targeted bisulfite sequencing of 174 ADME genes. Nucleic Acids Research. 41:e72
 Ivanov, M., Kals, M., Lauschke, V., Barragan, I., Ewels, P., Käller, M., Axelsson, T., Lehtiö, J., Milani, L., Ingelman-Sundberg, M. (2016). Single base resolution analysis of 5-hydroxymethylcytosine in 188 human genes: implication for hepatic gene expression. Nucleic Acids Research. 44:6756-6769
 Ivanov, M., Kals, M., Kacevska, M., Barragan, I., Kasuga, K., Rane, A., Metspalu, A., Milani, L., Ingelman-Sundberg, M. (2013). Ontogeny, distribution and potential roles of 5-hydroxymethylcytosine in human liver function. Genome Biology. 14:R83

"Tsütokroom P450 süsteemi geneetiline ja epigeneetiline analüüs teise generatsiooni sekveneerimistehnoloogiaga (1.03.2011–28.02.2014)"

Projekti eesmärgiks oli uurida geneetilisi ja epigeneetilisi variatsioone, mis võivad mõjutada ravimi metabolismi. Analüüsis kasutati europiidse rassi esindajate maksaproovide kollektsiooni, mille osas oli teada ravimi metabolism, ensüümide aktiivsuse ja ekspressiooni tase. Toetudes nende variatsioonide põhjalikule fenotüübiinfole, uuriti edasi Eesti Geenivaramu proove, et mõõta leitud variatsioonide esinemissagedust ja mõju suuremas populatsioonis.

"Geneetiline varieeruvus, elustiil ja keskkonnategurid kui peamised tervise mõjurid – EGV (1.01.2008−31.12.2013)"

Antud töös kasutati Eesti Geenivaramu 1500–2000 geenidoonori andmeid. Uuriti, kuidas indiviidi geneetiline varieeruvus on seotud elustiili ning keskkonnamõjuritega. Geneetilise varieeruvuse määramiseks analüüsiti ühenukleotiidsete polümorfismide sagedusi, geenide koopiaarvu variatsioone, mRNA ekspressiooni ning metülatsioonimustrite muutumist kasutades selleks ülegenoomseid kiibi meetodeid. Eesmärgiks oli geenidoonorite andmete põhjal koostada populatsioonipõhine kontrollkohort. Peamised uuritavad fenotüübid olid antidepressantide farmakogenoomika, vaimne alaareng, nikotiinisõltuvuse seos genotüübiga, paanikahäire, kopsuvähk.

Käimasolevad projektid 

"Oomiksi põhised meetodid terviseuuringutes: integreeritud lähenemine haiguste tekkeprotsesside mõistmiseks ja prognoosimiseks (1.01.2014-31.12.2019)"

Projekt on jaotatud viieks uurimisteemaks, mis on jaotatud 23 teaduri ja 5 WP vahel. Kasutades varasemaid teadmisi oomiksiga (transkriptoomika, epigenoomika, metaboloomika, keskkonna ja elustiili faktorid) kogutud infost, püütakse läheneda terviseprobleemidele uue nurga alt. Uurimisteemade hulka kuuluvad näiteks haruldaste geneetiliste variantide mõju Eesti populatsioonis, epigeneetiline varieeruvus ning selle kasutamine haiguste varajaseks mitteinvasiivseks kindlakstegemiseks jne. Saadud teadmisi rakendatakse personaalmeditsiini arendamises.

"Genoomika ja Siirdemeditsiini Tippkeskus (1.01.2016−1.03.2023)"

Eesmärgiks on luua tippkeskus, kus suudetakse tõlgendada haiguste molekulaarseid mehhanisme, kasutades hiliseimaid teadusavastusi. Mõistes haiguste molekulaar- ja rakubioloogilisi protsesse, on tulevikus selle projekti tulemusena võimalik leida uusi biomarkereid, mida oleks võimalik kasutada personaalmeditsiinis.

Teadusstipendiumid 
 2007 Anna Lundinsi stipendium väljapaistvatele doktorantidele
 2008 Hedströmsi stipendium väljapaistvatele vanemdoktorantidele
 2008 Keystone Symposia stipendium vähi genoomika ja epigenoomika konverentsiks
 2008 Anna Lundinsi stipendium väljapaistvatele doktorantidele
 2011 Mobilitase järeldoktori uurimistoetus (kolmeks aastaks)
 2012 Eesti Teadusfondi uurimistoetus (neljaks aastaks)

Isiklikku 
Lili Milani on abielus Frederik Milaniga, kes kaitses doktorikraadi 2015. aastal Tartu Ülikoolis informaatikas. Ta töötab tarkvaratehnika õppetoolis infosüsteemide lektorina. Peres kasvab kaks last: Adrian ja Leona.

Lili Milani räägib viit keelt: rootsi, inglise, eesti, farsi ja prantsuse keelt. Ta on baha'i usku. 2016. aastal võitis Lili Milani Vikerraadio emakeelepäeva e-etteütluse muu emakeelega inimeste kategoorias.

Tunnustus
 2015  noore teadlase preemia 
 2019 Tartu Ülikooli aumärk

Viited

Kirjandus 
Priit Pullerits. "Eesti silmapaistvaim pärslanna". Postimees, 8. veebruar 2015
Ursula Nõu. "Lili Milani, kõva hooga noor teadlane". Eesti Päevaleht, 21. veebruar 2015
"Ma elan siin. Pärslanna Lili Milani". Vikerraadio, 11. aprill 2015
"Toome geenid lauale". Sirp, 10. juuli 2015
Aime Jõgi. "Geneetik Lili Milani: igaühe genoomist võib leida 20 huvitavat mutatsiooni". Postimees, 22. jaanuar 2016
Helen Rohtmets-Aasa. "Geeniteadlane Lili Milani uurib geenide ja ravimite seost". Horisont, 5/ 2016. Lk 40–42
Sissejuhatus informaatikasse – Kuidas geneetikud täppisteadusi kasutavad (Lili Milani). Tartu Ülikooli Televisioon, 10. november 2016
"Plekktrumm: Lili Milani". Eesti Televisioon, 13. veebruar 2017
Kristel Ainsalu. "Geeniteadlane: suhkrut julgen nimetada valgeks mürgiks". Anne & Stiil, 11. juuni 2017
"Uudishimu tippkeskus" 1. saade. Eesti Televisioon, 7. september 2017

Välislingid

Eesti Geenivaramu
In-solution hybrid capture of bisulfite-converted DNA for targeted bisulfite sequencing of 174 ADME genes
Single base resolution analysis of 5-hydroxymethylcytosine in 188 human genes: implication for hepatic gene expression
Ontogeny, distribution and potential roles of 5-hydroxymethylcytosine in human liver function

Eesti geneetikud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1981