Friedrich (ertshertsog)

Friedrich Maria Albrecht Wilhelm Karl (4. juuni 1856, Židlochovice–30. detsember 1936, Mosonmagyaróvár) oli Habsburg-Lotringi dünastiast pärinev Austria-Ungari ertshertsog, Tescheni hertsog ja feldmarssal. Ta oli Esimese maailmasõja ajal Austria-Ungari vägede ülemjuhataja.

Elulugu 

Ertshertsog Friedrich sündis 4. juunil 1856. aastal Gross Seelowitzi lossis (tänapäeval Židlochovice). Tema vanemad oli Karl Ferdinand ja Elisabeth Franziska Maria. Friedrichi vanaisa oli kuulus Austria väejuht ertshertsog Karl. 

Friedrich alustas oma sõjaväekarjääri 1871. aastal ning oli alguls Tirooli jäägrirügemendis leitnant. 17. aprillil 1873 autasustati teda Kuldvillaku ordeniga. Kuus päeva hiljem ülendati ta vanemleitnandiks. 1875. aasta novembris sai ta kapteni auastme. Mais 1876 viidi ta üle 42. jalaväerügementi ja järgmine aasta majorina 25. jalaväerügementi. 1878. aastal viidi Friedrich ooberstleitnandina üle 13. jalaväerügementi, lisaks sai tast 23. oktoobril 1879 52. jalaväerügemendi ooberstinhaber. 20. septembril 1880 sai ta 18. jalaväerügemendi, 1. novembril 1882 27. jalaväebrigaadi ja 31. juulil 1886 14. jalaväediviisi ülemaks. Selleks ajaks oli ta jõudnud ka feldmarssal-leitnandi auastmesse. Sama aasta (mõne allika järgi alles 1889) 1 novembris võttis ta Pressburgis üle V armeekorpuse juhtimise. 9. novembril 1893 autasustati Friedrichit Püha Istvani ordeni suurristiga. 1. mail 1894 ülendati ta feldzeugmeisteriks. 

Friedrich oli Viini sõjaväemuuseumi suur toetaja. Peale ertshertsog Rudolfi 1889. aastal sooritatud enesetappu võttis Friedrich muuseumi loomise komitee esimehe koha üle. Muuseum avati 1891. aastal, avamisel osales ka keiser Franz Joseph I.

1895. aastal ehitati Cieszyni linna sõjaväekasarmud, mis said endale Friedrichi auks nimeks "Ertshertsog Friedrichi kasarmud." Sellel ajal alustas Friedrich ka oma äritegevust. Ta omas oma eluajal nii kaevandus-, brändi, suhkru- kui ka piimaettevõtteid. Väidetavalt sai tema järgi nime võitoode "Teschener Erzherzogliche Butter."

1905. aastast alates oli ta Austria-Ungari vägede kindralinspektor ning 1907. aastast Austria sõjaväe ülemjuhataja. 1910. aastal sai ta armee inspektoriks.

Tegevus Esimeses maailmasõjas 

Ertshertsog Franz Ferdinandi mõrva järel määrati Friedrich juulis 1914 ametlikult Austria-Ungari vägede ülemjuhatajaks. Oma positsiooni poolest oli Friedrich armee ja mereväe ülem, kuid tõeline võim oli staabiülem Franz Conrad von Hötzendorfi käes (nad olid ka koos 11. jäägripataljonis teeninud). Franz Joseph oligi just tema sellisele ametikohale määranud, kuna teadis, et Friedrich ei sekku Hötzendorfi plaanidesse.8. detsembril 1914 ülendati Friedrich feldmarssaliks. Ta uskus, et tavasõdurid peaksid tundma, et nende juhid on nendega. Kuna keiser Franz Joseph oli rinde külastamiseks liiga vana, tegi seda Friedrich. Nii käis ta tihti rindel sõdureid üle vaatamas. Sellise tegevuse eest sai ta tunnistust ka Saksa keiser Wilhelm II-lt.

Karl I troonile tulekuga kuulutas ta, et võtab keisririigi vägede ülemjuhataja koha endale. Levisid kuulujutud, et Friedrich polnud sellega nõus ning hoidis keisri peale vimma. See aga eriti tõsi ei olnud, kuna ta oli juba varem tahtnud armeest erru minna, et oma eraeluga tegeleda. Siiski olevat uudis ülemjuhatajakoha kaotusest Friedrichile meelehärmi tekitanud. 

11. veebruaril 1917 vabastati Friedrich ka oma armee ülemjuhataja asetäitjakohalt. Siiski oli Friedrich armee jaoks tähtis, kuna oli oma eduka äritegevuse tõttu üks sõjaväe suurimaid varustajaid ja toetajaid.

Hilisem elu 
Kuigi varem oli Friedrich olnud üks rikkamaid Habsburge, kaotas maailmasõja järel ta suurema osa oma maavaldustest ning varast. 1922. aastal oli ta sunnitud Austrias maksma 530 miljoni krooni pärandimaksu. 1926. aastal proovis ta Poola valitsuselt kätte saada oma 40 000-hektarilist maavaldust, kuid edutult. 1933. aastal oli ta sunnitud suurema osa oma kunstikogust maha müüma. 

Ertshertsog Ferdinand suri 80. aastaselt 30. detsmebril 1936 südamerikke tõttu. Ta maeti Mosonmagyaróvári Püha Gottharti kirikusse. Tema matustele tuli peale ertshertsog Eugeni ka mitmeid välismaa valitsejaid, näiteks Hispaania Alfonso XIII, Preisimaa prints Oskar, Baierimaa kroonprints Rupprecht, Austria valitsuse esindaja Wilhelm Zehner, Miklos Horthy ja Gerd von Rundstedt (Adolf Hitleri esindaja).

Perekond 
8. oktoobril 1878 abiellus Friedrich Isabelle de Croÿga. Abielust sündis kümme last: Maria Christina (sünd. 1879), Maria Anna (sünd. 1882), Maria Henrietta (sünd. 1883), Natalie (sünd. 1884), Stephanie (sünd. 1886), Gabriele (sünd. 1887), Isabella (sünd. 1888), Maria Alice (sünd. 1893) ja Albrecht Franz (sünd. 1897).

Viited 

Sündinud 1856
Surnud 1936
Austria sõjaväelased
Austria-Ungari Esimeses maailmasõjas
Austria-Ungari inimesed
Ertshertsogid
Habsburgid-Lotringid
Esimese maailmasõja sõjaväelased