Kõrgsageduskuivati

Puidu kõrgsageduskuivatus (dielektriline kuivatus)- olemas veel kõrgsagedus vaakumkuivati, on puidu kuivatamise üks meetodeid.

Ajaloost 
Kõrgsageduskuumutust plaaniti esimest korda kuivatuseks kasutada aastal 1928 Ameerika Ühendriikides (General Electric Co.). Voigt ja teised avaldasid 1940. aastal tehnoloogilise ülevaate sellest, mis oli juba saavutatud. Esimene kõrgsagedus-vaakumkuivatusega seotud patent väljastati 1945. aastal Ameerika Ühendriikides Luthile ja Krupnickile. 1960. aastatel uuriti kõrgsageduskuivatust mitmes riigis. Aastal 1963 projekteeriti Saksamaal esimene sagedusel 13,56 MHz töötav tööstuslik tunnelkuivati 150 mm pikkuste pöögist toorikute kuivatamiseks.

Tööpõhimõte 
Kõrgsageduselektrivälja kasutamine põhineb materjali kuumenemisel muutuva suunaga elektrivälja mõjul. Elektrivälja võnkumisel muutub polaarsus vastavalt sagedusele ja materjali polaarsed molekulid püüavad võnkuda samas faasis elektriväljaga. Seda liikumist aeglustavad hõõrde-, inerts- ja elastsusjõud, mis põhjustavad materjali kuumenemist. Kiirelt muutuva elektromagnetvälja tõttu kuumeneb kogu puit seestpoolt, erinevalt klassikalistest kuumutus- ja kuivatusmeetoditest. Puidu kuivatamisel kuumutatakse niiskus puidus keemistemperatuurini ja auru vaba väljapääsu puudumine põhjustab ülerõhku puidu sisekihtides. Ülerõhk sisekihtides on selle meetodi puhul peamiseks niiskuse eemaldamist põhjustavaks mõjuteguriks, mille toimel vaba niiskus surutakse materjalist välja vedeliku ja auruna. Teiseks kuivamist kiirendavaks põhjustajaks on temperatuurigradient, mille mõju on suunatud väljapoole, kuna sisekihtide temperatuur on kõrgem väliskihtide temperatuurist .

Kõrgsageduselektrivälja tööstuslikul kasutamisel on tavaks eraldada kahte sageduspiirkonda:

 raadiosageduspiirkond allpool 100 MHz (RF)
 mikrolainepiirkond (MW) sagedusel üle 500 MHz.

Rahvusvahelise lepinguga on tööstuslikult lubatud kasutada allpool tabelis toodud sagedusi, mis on seotud lainepikkustega vabas ruumis. Nõuetekohase varjestusega seadmetes aga kasutatakse ka teisi sagedusi.

Kuigi kõrgsageduskuivati on traditsioonilisest konvektsioonkuivatist tunduvalt efektiivsem, on ta materjali mahutavuse poolest mitu korda väiksem. 

Müüdavate kõrgsageduskuivatite mõõdud ja mahud:

 1000 x 1000 x 3000 = 3 m³
 1000 x 1000 x 4500 = 4,5 m³
 1300 x 1300 x 6000 = 10 m³
 1300 x 1300 x 8000 = 13 m³

Levinud puuliikide kuivamisaeg

[https://www.sagahf.com/]

Plussid ja miinused

Kõrgsageduskuivatuse eelised 
 Kuivatuskvaliteet
 puudub või on minimaalne sisepingetest tingitud lõhenemine ja teised

sisepingetest põhjustatud kvaliteedihäired (deformatsioonid)

 vaakumi kasutamisel võimalus kuivatada naturaalvärvuse muudatusteta
 ühtlane lõppniiskus
 Suureneb puidu kapillaarsüsteemi läbitavus
 Vähenevad materjali niiskusdeformatsioonid
 Materjali paremad soojus- ja heliisolatsiooniomadused
 Vaakumi kasutamisel võimalus vältida materjalivirnas vahelippide kasutamist, mis vähendab tööjõukulu ja suurendab kuivati mahutavust
 Võimalus kuivatada koorimata ümarpuitu, kergendades ühtlasi koore eemaldamist
 Puitu kahjustavate seente ja putukate hävimine.

Kõrgsageduskuivatuse miinused 
 Meetod on ülimalt energiamahukas ja kallis.

 Kuivati mahutatavus on väike, mistõttu korraga saab kuivatada võrdlemisi väikest kogust.

Kõrgsageduspress 
Kõrgsageduspressid töötavad samal viisil nagu kõrgsageduskuivatid, kuid lisaks kuivatuse funktsioonile on neil ka pressimise võimekus. Kasutatakse eelkõige suurtööstustes, mis toodavad liimpressitud puittooteid nagu näiteks sõrmjätkatud, pealistatud/lamineeritud ja painutatud vineerist detaile. Antud meetod kiirendab liimi kuivamist märgatavalt, mille tõttu tõuseb tootmisvõimekus. 

Olemas on ka mikrolainekuivati - mikrolainepiirkond üle 500 MHz (MW)

Viited