Braunschweig-Bevern

Braunschweig-Bevern oli Braunschweigi noorema liini sekundogenituur, Welfide haru. 

Selle esimene liige oli Braunschweig-Lüneburgi Ferdinand Albrecht I (1636–1687), valitseva Braunschweig-Wolfenbütteli vürsti, hertsog August Noorema neljas poeg. Pärast tema isa surma 1666. aastal ja pikaleveninud vaidlust tema vanemate vendadega sai Ferdinand Albrecht I pärandi osana Beverni lossi Holzmindeni lähedal. Omakorda pidi ta loobuma kõigist õigustest ja nõuetest valitseda Welfide Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonda.

Sellegipoolest tuli Beverni liin Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonnas võimule, kui Braunschweigi noorem pealiin hertsog Ludwig Rudolfi surmaga 1735. aastal hääbus. Ferdinand Albrecht I neljas poeg Ferdinand Albrecht II, kes järgnes oma isale Bevernis 1687. aastal, tõusis troonile. Siis andis ta Braunschweig-Beverni apanaaži oma nooremale vennale Ernst Ferdinandile (1682–1746), kellest sai seeläbi Braunschweig-Beverni noorema liini pea. Tema pojad August Wilhelm ja Friedrich Karl Ferdinand pidasid sekundogenituuri 1809. aastani. Braunschweig-Wolfenbütteli pealiin hääbus 1884. aastal hertsog Wilhelmi surmaga.

Braunschweig-Beverni hertsogid 
 1666–1687: Ferdinand Albrecht I
 1687–1735: Ferdinand Albrecht II
 1735–1746: Ernst Ferdinand
 1746–1781: August Wilhelm
 1781–1809: Friedrich Karl Ferdinand

Aadlisuguvõsad