Klebeck

Klebeck oli Vestfaalist Mindenist pärit aadlisuguvõsa.

Suguvõsa liikmeid
Hinrich von Klebeck (1594−1660), rittmeister, Koknese lossipealik, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik
Vabahärra Wilhelm Ernst von Klebeck (1729−1811), Austria feldzeugmeister (täiskindral), Maastrichti kindluse komandant, mõisaomanik
Georg Heinrich Adrien von Klebeck (1768−?), kindralmajor

Klebecki suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Jõgisoo (Jöggis) (u 1694−pärast 1726)
Kuramaa:
Dandāle (Dannenthal) (XV sajandil), Gali (Endenhof) (1432−1577), Grienvalde (Grünwalde) (XIX sajandil, rendivaldus), Jaunāmuiža (Neuhof) (XVI ja XVII sajandil)
Leedu:
Blau-Pomusch (alates 1805), Pojesmen
Liivimaa eesti distrikt:
Audru (Audern) (pärast 1432−1510), Leebiku (Abenkat) (XVII sajandil ja kuni 1726), Vanamõisa (Althof) (kuni 1729)
Liivimaa läti distrikt:
Akenstaka (Klingenberg) (oli 1630), Bērzaune (Schloß Bersohn) (1803−1807 pandi-, 1807−1834 pärusvaldus), Devēne (Deewen) (1803−1807 pandi-, 1807−1834 pärusvaldus), Glūda (Gluhde) (1818−?), Jaunlazdona (Neu-Lasdohn) (1767−1834), Kniediņi (Kaltenbrunn) (oli 1630), Lazdona (Lasdohn) (1625−1834), Lubeja (Lubey) (1803−1807 pandi-, 1807−1834 pärusvaldus), Prauliena (Praulen) (1625−1845), Sērdiņi (Strömbergshof) (XVII sajandil), Tolka (Tolkenhof) (1806−? pandi-, ?−1834 pärusvaldus)

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 156-157.
Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2015. Lk 319-347.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1987. Lk 255-256.

Aadlisuguvõsad
Kuramaa matrikliaadel