Poggersdorf

Poggersdorf (sloveeni: Pokrče, murdes Poča ves) on vald, 2013. aastast alev (Marktgemeinde) Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas.

Poggersdorf asub Klagenfurdi tasandiku (saksa: Klagenfurter Feld, sloveeni: Celovško polje) kesk-idaosas, u. 10 km Klagenfurdist (Celovec) idas. Põhjas ja läänes moodustab valla piiri Gurk (Krka) ning lõunas Gurker Brücke/Muta ja Kreuthi/Rute vaheline Packi viiv maantee. 1920. aastal Kärnteni lõunaosade kuuluvuse referendumi puhul kas Austriale või äsjaloodud riigile (hilisem Jugoslaavia) tähistas Gurki/Krka jõgi hääletustsoonide A ja B piiri (mälestustahvlid on pandud kahele sillale), kus tsooni A, mis koosnes Poggersdorfist (Pokrče), peeti suures osas sloveenikeelseks.

Vallaosad on Leibsdorf (Ličja vas), Linsenberg (Lečja gora), Pubersdorf (Pobreže) ja St. Michael ob der Gurk (Slovenji Šmihel).

Ajalugu 

Klagenfurdi tasandiku (Klagenfurter Feld / Celovško polje) idaosa kuulus ajaloo jooksul erinevatele keskvõimudele. Kuni ulatusliku keskaja perioodini olid iidse Karantaania sotsiaalsel slaavlaste rühmal ehk sloveenidel nimega "Edlinger" (sloveeni: "kosezi") konkreetsed sotsiaalsed privileegid. See asus feodalismi ja talunike vahel ning omas autonoomset õigusemõistmist. Selle traditsiooni kaudu arenesid näiteks madalamad aristokraatlikud domeenid Eibelhof (Ovčjak) või Wutschein (Bučinja vas), mis andsid oma nimed vallaosadele.

Poggersdorfi/Pokrče valla territoorium kuulus Maria Saali (Gospa Sveta) kõrgema kohtu piirkonda. Tänapäevaste poliitiliste valdade loomise käigus loodi 1850. aastal "Windisch St. Michaeli" (Slovenji Šmihel) vald. Etnopoliitilistel põhjustel – valda ja kogu piirkonda peeti sloveenikeelseks – nimetati vald 1896. aastal ümber ja selle halduskeskus viidi Poggersdorf/Pokrče külla, mis oli ka lähemal piirkonna peamisele maanteele. 1973. aasta haldusreformi käigus liideti sellega osa endisest Hörtendorfi (Trdnja vas) vallast.
		
Austria-Ungari viimasel rahvaloendusel 1910. aastal märkis u 59% Pokrče (Poggersdorf) valla rahvastikust oma igapäevakeeleks sloveeni keele, mis viis järeldusele, et isegi suurem osa pidas sloveeni keelt oma emakeeleks.

Sajandite jooksul iseloomustas valda põllumajandus ja alles viimastel aastakümnetel muutus piirkonna pealinna sõitjate nähtus üha olulisemaks. 2013. aastal anti vallale alevi ("Marktgemeinde") staatus.

Viited 

Kärnteni liidumaa vallad