Venemaa Ukrainasse sissetungi kronoloogia (24. veebruar – 7. aprill 2022)

Käesolevas artiklis käsitletakse 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa Ukrainasse sissetungi sündmusi alates 24. veebruarist kuni 7. aprillini 2022.

See ajajoon on dünaamiline ja muutuv loetelu, mis ei pruugi kunagi vastata täielikkuse kriteeriumidele. Lisaks sellele võib mõnda sündmust täielikult mõista ja/või tuvastada alles tagantjärele.

2022. aasta veebruar

24. veebruar 
 24. veebruari varahommikul teatas Venemaa president Vladimir Putin eelsalvestatud videolõigus Venemaa sõjalisest sissetungist Ukrainasse, Putin lisas, et Venemaa tegevuse takistajad kutsuvad esile vastutegevuse, mida maailm pole eelnevalt näinud. Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov väitis, et Venemaa presidendi Vladimir Putini eesmärk sissetungil olevat Ukraina "demilitariseerimine ja denatsifitseerimine", mis "kujutavat endast ohtu meie riigile ja rahvale". Samuti otsustavat sissetungi kestuse Putin ainuisikuliselt.

 Venemaa alustas relvastatud rünnakut umbes kell viis hommikul. Ligikaudu 90 kaug-, keskmaa- ja ballistilist raketti (kl 18.00 seisuga) tabasid mitmeid eri piirkondi ja sõjalisi objekte Ukrainas, sealhulgas Odessat, Kiievit, Mariupolit ja Kramatorskit. Hukkus vähemalt kümmekond tsiviilisikut, vigastada sai 20 ja hukkus vähemalt 40 sõdurit. Kinnitamata andmetel jätkus põhja- ja lõunasuunalt alanud rünnak Kiievi suunas ka pärastlõunal, andmed poolte (inim)kaotuste kohta olid vasturääkivad.
 Venemaa ründas Ukrainale kuuluvat Zmijinõi saart, mida valvanud 13 piirivalvurit võeti sõjavangi.

 Õhtuse seisuga jätkusid ägedad lahingud Tšornobõli tuumaelektrijaama ja Mariupoli ümbruses. BBC andmetel langes Tšornobõl vaenuväe kätte õhtuks. Ukraina oluline mahajäämus õhuväe osas, õhuväetõrjeväe rünnakute tõrje osas, võrreldes vaenuväega, raskendas vastupanu. Ühendkuningriik kehtestas piirangud Arkadi ja Boriss Rotenbergi vastu.
 Rünnakule järgneval ööl teatasid ELi liidrid vastumeetmete kasutusele võtmisest.
 Sel päeval hukkus kokku kümneid tsiviilisikuid. Surma sai 137 Ukraina kaitsjat, haavata sai 316.
 Venemaa kasutas Ukrainas kobarlaskemoona, mille kasutamine on rahvusvahelise kokkuleppe kohaselt keelatud, kuna see ohustab valimatult kõiki, nii kaitseväge kui ka tsiviilelanikkonda ning mida võib seetõttu pidada sõjakuriteoks.

25. veebruar 
 Venemaa välisminister Lavrov kordas Moskvas korraldatud pressikonverentsil Venemaa varasemaid väiteid, mille kohaselt vallutava väe eesmärk on Ukraina demilitariseerimine ja denatsifitseerimine, mis võimaldaks ukrainlastel vabaneda rõhumisest ja otsustada ise oma saatuse üle.

 Ekspertide hinnangul võinuks Venemaa relvajõud lõpetada erioperatsiooni viie päevaga.

26. veebruar 
 Sõja kolmandal päeval on kontroll nii Ukraina pealinnas kui ka mujal olulistes keskustes olnud jätkuvalt Ukraina käes. Briti kaitseministeeriumi teatel asuvad Vene väed Kiievi keskusest 30 kilomeetri kaugusel.
 Rahvusvaheline häkkerite kollektiiv Anonymous teatab, et nad ründasid Vene telekanaleid.
 Ukraina andmetel on laupäeva, 26. veebruari hommikuks hukkunud 3500 Vene sõdurit, vahendas BBC Ukraina sõjaväe Facebooki postitust. Ligi 200 venelast on vangi võetud. Samuti on Ukraina sõjaväe teatel Venemaa kaotanud 14 lennukit, 8 helikopterit ja 102 tanki. Rahvusvahelisel meedial pole olnud võimalik neid arve sõltumatult kontrollida, lisas BBC. Venemaa pole seni hukkunuid tunnistanud.
 Ukraina luureohvitseri teabe kohaselt Riho Terrase vahendusel on Putin raevunud, sest arvas, et sõda läheb lihtsasti ja on 1–4 päevaga tehtud. Rakette peaks jaguma kõige rohkem kolmeks kuni neljaks päevaks. Järgmiste rakettide tootmine võtab aega 3-4 kuud, kuid Venemaa on toormaterjalide hankest kõrvaldatud.
 Ukraina president Zelenskõi lubas pressile, et Ukraina lööb Vene väed tagasi. Zelenskõi kutsus väljaspool Ukrainat elavaid mehi võitlusele: "Kõik, kes kaitsevad Ukrainat, on kangelased."
 Kiievi linnapea Vitali Klõtško kehtestas laupäeval, 26. veebruaril komandanditunni, mis kestab laupäeva õhtust esmaspäeva, 28. veebruari hommikuni. Kiiev valmistub järjekordseteks öisteks rünnakuteks.
 Venemaa Riigiduuma esimees Vjatšeslav Volodin kinnitas, et president Zelenskõi on koos kaaskonnaga põgenenud Lvivi.

27. veebruar 

 Venemaa öised rünnakud keskendusid lisaks lennuväljadele Kiievi ümbruses kütusehoidlatele ja torujuhtmetele: raketirünnakud tabasid Vassõlkivi naftahoidlat, Kiievi lähedal radioaktiivsete jäätmete hoidlat, samuti plahvatas Harkivis gaasitoru. Suurlinnad on Ukraina kontrolli all, kuid 27. veebruari hommikul sisenesid Vene väed Harkivi kesklinna.
 USA kaitseametnike hinnangul on Venemaa vägedel logistilisi probleeme ja ei suudeta vägesid kütusega varustada: enam kui pool Ukraina piiri taha koondatud relvajõududest on sisenenud riiki ning Moskval on vägede kütuse ja muu kulumaterjali logistikaga rohkem raskusi kui alguses näis plaanis olevat. Ekspertide hinnangul polnud Venemaa nii tõhusaks tõrjeks valmis ning suudab samal moel rünnakuga jätkata ligi nädala, olles seejärel sunnitud taganema või alustama rahuläbirääkimisi.
 Ukraina asepeaminister ja digisiirde minister teatas Ukraina IT-armee loomisest Venemaa küberrünnakute tõrjumiseks.
 Kell 12:46 teatas Zelenskõi, et Ukraina esitas Rahvusvahelisele Kohtule hagi Venemaa vastu.
 Pärastlõunal tuleb teade, et on kokku lepitud läbirääkimisdelegatsioonide kohtumine Valgevene piiril. Venemaa oli varem välja pakkunud läbirääkimised Valgevenes, Zelenskõi on öelnud, et keeldub vastaspoolega Valgevene territooriumil kohtumisest.
 27. veebruari seisuga oli Ukraina tervishoiuministeeriumi andmetel rünnakute tõttu hukkunud kokku 352 tsiviilisikut (nende hulgas 14 last), vigastatud 1684 inimest (nende hulgas 116 last).
 Ukraina presidendi kantselei nõuniku Oleksi Arestovõtši andmetel oli Venemaa vägede kaotusteks 27. veebruari õhtu seisuga elavjõudu 4500 inimest, nende seas 1500 hukkunut ja 3000 haavatut ning arvukalt tehnikat.
 Häkkerid ründavad Venemaa ministeeriumite, ametite ja telekanalite veebilehti, mitmete tegevus on blokeeritud. Väidetavalt pandi häkitud telekanalid edastama Ukraina laule.
 Ööl vastu 28. veebruari hävis lahingutegevuse tulemusel tekkinud tulekahjus Ivankivi muuseum, mille kogudesse kuulus arvukalt Marija Prõmatšenko teoseid. Hiljem selgus, et osa kunstiteostest jõudsid kohalikud elanikud päästa.

28. veebruar 

 Valgevenest anti Žõtomõri lennuvälja pihta öösel löök Iskanderi ballistiliste rakettidega – see on vastuolus Valgevene lubadusega esmaspäeval algavate relvarahukõneluste eel ja ajal hoiduda oma territooriumi kasutamisest õhu- ja raketirünnakuteks. Samal ajal väidavad allikad, et Valgevene valmistub esmaspäeval Venemaaga invasioonis ühinema.
 Vene väed üritasid öö jooksul Kiievi kaitsest läbi murda, kuid edutult.
 USA kaitseametnike hinnangul muutis Venemaa taktikat, asudes nüüd piirkondi pigem piirama, neid samas valimatult pommitades.
 28. veebruari hommikuks olid Venemaa väed Ukraina kaitseministeeriumi hinnangul kaotanud elavjõudu 5300 inimest ning hulgaliselt tehnikat.
 28. veebruaril hukkus Mariupoli piiramise käigus Ukraina snaipri käe läbi Venemaa kindralmajor Andrei Suhhovetski
 28. veebruaril toimus Ukraina-Valgevene piiril vaenupoolte delegatsioonide vahel ligikaudu 5 tundi kestnud läbirääkimiste I voor.
 Türgi nõustub Vene laevade ligipääsu Mustale merele osaliselt piirama.
 Ukraina president allkirjastas Ukraina ametliku taotluse Euroopa Liiduga liitumiseks.
 Ukraina suursaadik USA-s Oksana Markarova väitis, et Venemaa kasutas vaakumpommi, mis on Genfi konventsiooni järgi keelatud.
 Rahvusvaheline Kriminaalkohus alustab Ukrainas ametlikku juurdlust uurimaks sõjakuritegusid ja inimsusvastaseid kuritegusid.

2022. aasta märts

1. märts 
 USA ei toeta Ukraina kohale lennukeelutsooni kehtestamist, kuna see tähendaks otseselt Venemaaga sõjalisse konflikti minemist.
 1. märtsi (teisipäeva) hommiku seisuga olid Venemaa väed kaotanud Ukraina kindralstaabi andmetel elavjõudu 5710 isikut (surnud ja haavatud), lisaks 198 tanki, 29 lennukit ja arvukalt muud tehnikat.
 Vene väed tegelevad endiselt pikaks veninud varustusliinide põhjustatud logistiliste probleemidega, jätkates samal ajal vägede koondamist Kiievi ümbrusse. Hoogustunud on kaudtuletegevus, eelkõige Harkivis, kus kasutatakse järjest enam mitmikraketiheitjaid.
 1. märtsi pärastlõunal tulistasid Venemaa väed Kiievi teletorni, mis viis teadmata ajaks rivist välja telekanalite edastamise. Raketirünnakus hukkus viis inimest. Presidendi kantselei juhataja Andri Jermaki sõnul sai tabamuse ka lähedal asuv Babõn Jari memoriaal.
 Venemaa on suurendanud vägede kohalolekut Ukrainas 40 protsendilt umbes 75 protsendini.
 Harkivi oblastivalitsuse hoonet tabas raketirünnak. Ka 1,5 miljoni valdavalt venekeelse elanikuga suurlinna teised osad olid pidevalt kaugtule all. Vähemalt 21 inimest on rünnakutes surma saanud ja 112 haavatud, teatas linnavalitsus.

2. märts 

 2. märtsi (kolmapäeva) varahommikul alustasid Vene väed Harkivi ründamist. Väidetavalt ründasid Vene sõjaväelased Harkivis sõjaväehaiglat. Harkivi kuberner Oleh Sõnegubov ütles, et venelased kannavad märkimisväärseid kaotusi.
 Vene väed on sisenenud Hersoni ja piiranud ümber Mariupoli. Viimast peetakse üheks tähtsamaks sihtmärgiks, seal on toimunud ägedad lahingud alates Vene vägede Ukrainasse sisenemisest. Mariupoli haaramine aitaks luua maismaakoridori Krimmi poolsaare ja oma mandriosa vahel.
 Putin allkirjastas dekreedi, millega Venemaa keelab eraisikutel viia riigist välja välisvaluutat sularahas või rahalistes instrumentides rohkem kui 10 000 dollarit.
 Venemaa ähvardab blokeerida venekeelse Vikipeedia artikli pärast, mis käsitleb Venemaa invasiooni Ukrainas.
 Lõunas on väed sisenenud Hersoni (oluline transpordisõlm, kus on jõesadam ja raudteeühendus).
 Kiievit pommitatakse, kuid lahinguid pole, väed seisavad samas kus päev varem. Oletatakse toidu- ja kütusepuudust. Sõja kuuendaks päevaks on Venemaa Ukrainasse viinud USA hinnangul 80% oma eelpositsioneeritud vägedest.
 Euroopa Liidu välispoliitika juht Josep Borell ning Bulgaaria, Poola ja Slovakkia teatavad, et vaatamata varasemale lubadusele ei anta oma sõjalennukeid Ukrainale.
 Ukrainasse jõudis kohale uus partii Eestist saadetud Javeline.
 Õhtul toimus plahvatus Kiievi raudteejaama kõrval. Raudteejaamas viibinud inimesed olid rünnaku ajal varjendis, mistõttu hukkunutest ja vigastatutest esialgu teateid pole. Raudteejaama kaudu toimub pidev tsiviilisikute evakueerimmine lääne poole. Kui esialgsetel andmetel oli tegemist mürsuplahvatusega, siis hiljem täpsustati, et tegemist võis olla õhutõrje poolt alla tulistatud raketi jäänustega, raketi sihtmärgiks võis olla Kaitseministeeriumi hoone.
 ÜRO peaassamblee mõistis Venemaa sissetungi Ukrainasse resolutsiooniga hukka. Resolutsiooni poolt oli 141 riiki, 34 erapooletud, viis (Venemaa, Valgevene, Põhja-Korea, Eritrea, Süüria) vastu.

3. märts 

 Mitmed Ukraina linnad said öösel Vene vägede rünnakute tõttu suuri kahjustusi. Kiievile maavägede pealetungi ei toimunud, kuid kaugtulega rünnati pealinna, Harkivit, Ohtõrkat ja Mariupolit. Kahjustada või otsetabamuse said teiste hulgas koolimajad, elumajad, katedraal.
 USA endise luurejuhi David Petraeuse hinnangul puudub Vene sõjaväel kontroll Ukraina õhuruumi üle tänu teiste riikide saadetud õhutõrjerelvadele.
 Ukraina riigiraudtee teatas, et saatis 20 külmutusvagunit Fastivi, Odessa Zastava, Podilski, Merefa ja Zaporižžja jaama vaenlase sõjaväelaste laipade transportimiseks. Kokku on võimalik nende vagunitega transportida ligikaudu 10 000 surnukeha. President Zelenskõi taunis 3. märtsi pärastlõunal antud pressikonverentsil teravalt vastaspoole praktikat seoses mobiilsete krematooriumide kasutamisega.
 Kuna Venemaa vägede raadioside on osaliselt avalik ja seda on võimalik pealt kuulata, salvestab Briti luureala ettevõte ShadowBreak kümneid tunde vägede suhtlust, mille põhjal väidab, et juhtimine on vilets, segadust palju, moraal madal, kõnedes valitseb kaos, mõned sõjaväelased kaebavad toidupuudust, nutavad ja tülitsevad, kohati keelduvad alluvad käskude täitmisest. Kritiseeritakse Vladimir Putinit, sh sageli ebatsensuursete väljenditega. Olevat komandöre, kes plaanivad kohe sõjast naastes armeest lahkuda.
 Õhtupoolikul toimus Valgevene piiril vastaspoolte vaheliste läbirääkimiste II voor, lepiti kokku humanitaarkoridoride loomises tsiviilelanikkonna evakueerimiseks.
 Eesti ettevõttele kuuluv, Panama lipu all sõitev kaubalaev uppus Mustal merel Odessa sadama lähedal pärast plahvatust.
 Venemaa on alates sissetungi algusest Ukraina vastu korraldanud rohkem kui 480 raketirünnakut.
 Venemaa väed saavad enda valdusse Hersoni linna koos sealse telejaamaga.

4. märts 

 Öösel sai tabamuse Zaporižžija tuumajaama juures olev õppehoone, puhkes põleng, vene väed said tuumajaama enda valdusse.
 Ukraina võimude hinnangul on Venemaa oma teise ešeloni juba käiku lasknud, samuti hinnatakse vene vägede kaotusi enam kui 10 000 sõjaväelaseni. Peamiselt keskendutakse Kiievi sissepiiramisele ja blokeeritud asulate vastupanu mahasurumisele, selle käigus on Vene armee ammendanud suurema osa oma operatiivreservist ning alustanud täiendavate vägede ja tehnika sissetoomist Lõuna ja Ida sõjaväeringkondadest Venemaal.
 Venemaa peatab gaasi pumpamise Jamal-Euroopa gaasitorusse, mille kaudu transporditakse gaasi Poola kaudu Saksamaale.
 Venemaa on riigis blokeerinud sõltumatud meediakanalid (näiteks raadiojaam Ehho Moskvõ ja telekanali Dožd) ning takistab venelastel ka sotsiaalmeedia (Twitter, Facebook, Instagram) kaudu Ukraina sõja kohta teabe hankimist. Lisaks on tõkestatud ligipääs lääne meediakanalitele (nt BBC, Deutsche Welle). Reedel kiidab Venemaa parlament heaks seaduseelnõu, mis kriminaliseerib riigis Ukraina sõjaga seotud valeuudiste levitamise, karistuseks süüdimõistmisel 10–15 aastat vangistust. Eelnõu kavatsetakse seadusena kehtestada laupäeval.
 Kuna nii Venemaa kui Ukraina on olulised nisueksportijad, hakkab nisu hind turgudel järsult tõusma, Chicago nisuhinnad tõusid kolmapäeval 7,1 protsenti ja jõudsid 11,34 dollarini buššeli kohta.
 Ukraina presidenti on üritatud kolm korda tappa, kuid tänu vihjetele on suudetud palgamõrvareid ennetada. Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri Oleksi Danilovi sõnul saadakse infot FSB-lt. Presidenti on tapma saadetud Kremli rahastatud Wagneri palgasõdurid ja Tšetšeenia eriüksuslased.

5. märts 

 Venemaal kehtima hakanud seadusmuudatus, mis kriminaliseerib valeuudiste levitamise, sunnib mitmed lääne meediaväljaanded Venemaal tegevuse peatama, kuna ei saa sõltumatult uudiseid edastada. Washington Post ei lisa enam artiklitele autorite nimesid. Venemaa föderaalne infojärelevalve agentuur Roskomnadzor nõuab, et meediaväljaanded tohivad Ukraina sõja kohta avaldada ainult riigi allikatest saadud informatsiooni.
 Jätkub Kiievi ümber piiramine, Vene väed liiguvad teise, tõenäoliselt Južnoukrajinski tuumajaama suunas. Venemaa teatab ajutisest relvarahust Mariupolis ja Volnovahhas.
 Briti luure andmetel kontrollib Ukraina endiselt Harkivit, Tšernihivit ja Mariupolit. Tänavalahingud Sumõ linnas. Tõenäoliselt on need neli linna Vene vägede poolt ümber piiratud. Vene väed liiguvad lõunas sadamalinna Mõkolajivi poole.
 Vahemere idaossa saabub Prantsusmaa lennukikandja Charles de Gaulle. Tuumajõul liikuv laev kannab 40 lennukit, nende seas hävituslennukeid ja ründekoptereid, millega hakatakse heidutuse eesmärgil Mustal merel patrullima.
 Hersoni võimude teatel ei täida Venemaa läbirääkimistel antud lubadust humanitaarkoridore luua: Ukraina abiveokeid ei lase Vene väed oblastisse ja soovivad selle asemel enda masinatega sinna pääseda.
 Vene väed lasid Irpinis õhku tühja evakuatsioonirongi ja raudteerööpad, mis tegi võimatuks inimeste evakueerimise lääne poole raudteed mööda.
 Õhtul (sabat) külastas Putinit erinevatel andmetel 2,5 kuni 3 tundi kestnud lühivisiidil sõja algusest esimese lääneriikide liidrina Iisraeli peaminister Bennett, kes sõitis seejärel edasi Saksamaale.

 Naistepäevaeelsel kohtumisel Aerofloti naispersonaliga kinnitas Putin, et Ukraina demilitariseerimine jätkub peastaabi kavandatud plaani kohaselt. Putini sõnul seab Ukraina tegevus ohtu Ukraina riikluse säilimise.
 President Zelenskõil oli õhtul ligikaudu pool tundi kestnud virtuaalkohtumine videosilla vahendusel Ameerika Ühendriikide Kongressi enam kui 200 liikmega.
 Venemaa hoiatas Soomet ja Rootsit (Vene sõjalennukite tungimine Rootsi õhuruumi) NATO-ga liitumise eest.

6. märts 

 President Zelenskõil oli ligikaudu pool tundi kestnud telefonivestlus president Bideniga.
 Ukraina vägede peastaabi hinnangul on vastasvägede üks uus sihtmärk Kanivi hüdroelektrijaama ala. Viimase ööpäeva jooksul Vene väed suuri pealetunge ei korraldanud, küll aga korraldasid Ukraina väed vastupealetungi Harkivi lähedal, kus jõuti Venemaa piirini.
 Venemaal Belgorodis toimus võimas plahvatus. Linn asub Harkivist paarikümne kilomeetri kaugusel, see on üks Venemaa baase sõjas.
 USA ja Poola peavad läbirääkimisi Ukraina varustamiseks hävitajatega: Poola peaks andma oma Vene päritolu hävitajad Ukrainale ning USA oma F-16 lennukid Poolale.
 USA riigisekretär Blinken andis keskpäeval Moldova pealinnas Chișinăus koos Moldova peaminister Gavrilițaga asjakohase pressikonverentsi, kus mõlemad vastasid ajakirjanike küsimustele.
 Kõige raskem on olukord Mariupolis: see on ümber piiratud ja päevi kestnud Vene vägede poolt rusudeks pommitatud, palju on tsiviilohvreid. Kuigi tsiviilelanike linnast lahkumiseks on kahel korral kokku lepitud vaherahu, on Vene pool tule avanud ja evakueerimiskatsed ebaõnnestunud. Mariupoli elanikud on veeta, elektrita, kütteta ja pideva suurtüki- ning raketitule all.
 Vene väed ründavad endiselt tuumajaamu ja kasutavad neid vahebaasina, sest tuumaohu tõttu neid seal ei rünnata.
 Suleti viimane sõja kohta vaba infot edastanud Vene päritolu kanal, punkbändi Pussy Riot liikmete asutatud Mediazona.

7. märts 

 Venemaa valmistub Kiievi massiivseks ründamiseks, koondab vägesid ja kaasab selleks linnalahingute kogemusega Süürias võidelnud palgasõdureid, samal ajal valmistutakse pealetungiks Polissjas, Siverskis, Donetskis ja Tavrias. Polissja piirkonnas püüab Venemaa saavutada kontrolli Butša ja Irpini linna üle, jõuda sel moel Ukraina pealinnale lähemale. Valgevene territooriumilt varustatakse Tšornobõli keelutsooni kaudu Vene vägesid. Põhjas püüavad Venelased jõuda läbi Brovarski ja Borõspili rajooni Kiievi idaserva, saada kontroll Tšernihivi ja Sumõ linna üle. Vene väed rikuvad jätkuvalt humanitaarõigusi, ründavad tsiviilisikuid, võtavad naisi ja lapsi pantvangi ning paigutavad elurajoonidesse lõhkekehi.
 Ameerika Ühendriikide riigisekretär Antony Blinken külastab Leedut, Lätit ja Eestit.
 Türgi välisminister teatas kavast korraldada 10. märtsil Antalyas Ukraina ja Venemaa välisministri kohtumine.
 Valgevene piiril toimus vaenupoolte läbirääkimiste III voor.
 Ukraina mereväe erioperatsiooni tulemusena hävitati Vene mereväe patrull-laev "Vassili Bõkov", mis varem osales Maosaare ründamisel.

8. märts 

 Vene väed pole ööpäevaga oluliselt edasi liikunud, püüavad jätkuvalt luua maismaakoridori Krimmi poolsaare ja Venemaa mandriosa vahele. Ukraina relvajõudude hinnangul keskenduvad Vene väed Kiievile, Mariupolile ja Harkivile. Vene väed on ebaedust demoraliseeritud, kipuvad rüüstama ja rikkuma sõjakonflikte käsitlevat rahvusvahelist õigust: Harkivi, Sumõ, Tšernihivi ja Kiievi regioonis toimub Vene ajutiselt okupeeritud territooriumidel röövimine, vägivald kohalike vastu, eluruumide hõivamine, tsiviilobjektide mineerimine. Ukraina humanitaarkoridorid on jätkuvalt tule all, elanikele pakutakse võimalust lahkumiseks ainult Venemaa või Valgevene territooriumile.
 Kütuseettevõte Shell lõpetab Venemaal äritegevuse ning ei osta enam Venemaa naftat ega gaasi. Nädal varem loobus BP osalusest Vene kütuseettevõttes Rosneft. Venemaa asepeaminister Aleksandr Novak hoiatas, et Vene naftast loobumisel hind maailmaturul kahekordistub ning ähvardas samas, et Euroopat gaasiga varustav Nord Stream 1 võidakse sulgeda.
 Jaapani valitsus teatab soovist taastada kontroll Kuriili saarte üle – piirkonna valdamise pärast on toimunud vaidlused Venemaaga alates teisest maailmasõjast.
 Kuna Euroopa Liit tarnib suure osa kütusest (40% gaasist, 27% naftast) Venemaalt, ei toeta Saksamaa Venemaale naftaembargo kehtestamist. USA soovib Vene naftale impordikeeldu.
 President Biden teatas Valges Majas antud ennelõunasel pressikonverentsil ühinemisest Venemaa vastase naftaembargo jm sanktsioonidega; Biden märkis muu hulgas, et vene rubla väärtus on langenud alla ühe penni.
 President Zelenskõi esines videosilla vahendusel Ühendkuningriigi parlamendi alamkojale. House of Commons vastas presidendi pöördumisele püstitõusmise, kestva aplausi ja toetusavaldustega.

9. märts 

 Alates Venemaa vägede koondamisest piirile on Ukraina saanud 1,5 miljardi dollari väärtuses militaarabi.
 Sumõst õnnestus evakueerida 5000 inimest Poltavasse.
 Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) kaotas teisipäeval kontakti Vene vägede kontrolli alla langenud Tšornobõli tuumajaama kiirgusvaatlusseadmetega. Ukraina energeetikaministri Herman Haluštšenko väitel piinavad Vene sõjaväelased Zaporižžja tuumajaama töötajaid, et sundida neid tegema avaldusi, neid on neli päeva hoitud pantvangis. Tuumajaamas on ligi 500 Vene sõdurit ja 50 üksust rasketehnikat.
 Vaatamata kõigi rünnakuks kogutud vägede viimisele Ukrainasse edenevad Vene väed NATO ametniku sõnul väga vaevaliselt ning NATO luurehinnangu järgi ei muutu vägede edenemine kiiremaks ka lähitulevikus. Lisaks võib lähipäevil arktiline õhumass tingimusi raskendada, kuna Vene väed pole selleks valmis, raskendatud tingimused ei tule võitlusvaimule kasuks.
 Venemaa vägedes hukkunute arv on proportsionaalselt suurem kui 10 aastat kestnud Afganistani sõjas: Ukraina võimude hinnangul on Venemaa vägedes ligi kahe nädalaga 12 000 hukkunut, Afganistani sõjas langes 10 aastaga ligi 15 000 Nõukogude Liidu sõdurit.
 Mariupoli kesklinnas asunud laste- ja sünnitushaiglat tabanud õhurünnak oli Vene poolele tulemuslik. Mariupoli tsiviilelanike evakueerimine oli üks kuuest Vene poole välja pakutud humanitaarkoridorist. Järgmisel päeval Türgis antud pressikonverentsil kinnitas Lavrov, et sünnitushaigla näol oli tegemist Ukraina armee baasiga.
 Washingtonis algas ennelõunal ligikaudu tund aega kestnud Ameerika Ühendriikide riigisekretäri ja Suurbritannia välisministri pressikonverents.
 ÜRO hinnangul on sõjapõgenike arv ületanud 2 miljoni piiri.

10. märts 

 Ukraina kiireloomulise maksebilansi vajaduse rahuldamiseks kiidab Rahvusvaheline Valuutafond heaks 1,4 miljardi dollari suuruse erakorralise abi. Ka USA Esindajatekoda määrab Ukrainale toetuse suuruses 13,6 miljardit dollarit, mis on mõeldud humanitaarabiks ja sõjaliseks toetuseks.
 Türgis toimuvate läbirääkimiste eel nõuab Ukraina Venemaa kapituleerumist ning keeldub Venemaa ultimatiivsest nõudest tunnustada Krimmi Venemaa osana ning separatistlikke Donetski ja Luhanski rahvavabariike iseseisvate riikidena. Läbirääkimised relvarahu ei toonud.
 Keskpäeval andsid Venemaa ja Ukraina välisminister Türgis pressikonverentsi. Lavrov kinnitas ajakirjaniku küsimusele vastates järjekordselt, et Mariupoli sünnitusmaja oli tegelikult Ukraina rahvuslaste (Azovi pataljon jt) militaarbaas, mille pommitamine oli õigustatud.
 USA asepresident nimetas Varssavis toimunud pressikonverentsil eelmisel päeval Mariupolis toimunut kuriteoks. Harris kinnitas MIM-104 Patriot süsteemide tarnet Poolale.
 Vene väed on enda väitel vallutanud osa Mariupolist.
 Ukraina peastaabi hinnangul on Vene väed osaliselt lahinguvõime kaotanud ning võtnud kasutusele reservid. Kaotusi on raske täpselt hinnata: Venemaa teatel on hukkunud 500, USA võimude hinnangul ligi 6000 ja Ukraina teatel 12 000 Vene sõjaväelast.

11. märts 
 Vene väed laiendasid pealetungi Lääne-Ukrainale, võttes sihikule Ivano-Frankivski ja Lutski.
 Ukraina ametnike sõnul röövisid Vene sõdurid Melitopoli linnapea Ivan Fedorovi, lisaks teatati, et on hukkunud Venemaa kõrge komandör kindralmajor Andrei Kolesnikov. Vaadatud 30.01.2023.
 Võitlused hoogustusid Kiievist kirde ja ida pool.
 Putin kiitis heaks kuni 16 000 vabatahtliku toomise Lähis-Idast Ukrainasse. Wagneri grupp teatas, et on värvanud üle 4000 süürlase, nende hulgas on linnalahingu kogemustega Süüria sõjaväelased, milleks saadi Süüria presidendi Bashar al-Assadi nõusolek. 
 Kesk-Aafrika Vabariigi võitlejad teatasid, et valmistuvad Ukrainas Venemaa eest sõdima.
 Väidetavalt tulistas Vene tank Kreminna hooldekodu, tappes 56 elanikku.
 YouTube blokeeris kõik Venemaa valitsuse rahastatavad meediaga seotud kanalid.

12. märts 
Ukraina relvajõudude peastaap teatas, et Venemaa edasitung on aeglustunud ja paljudes kohtades peatatud.
Briti luure teatas, et Vene vägede põhirühm asus umbes 25 km kaugusel Kiievi kesklinnast ja osa sõjaväest üritas linna sisse piirata.
Ukraina ametlikud esindajad süüdistasid Venemaa relvajõude Popasna linna pommitamisel keelatud fosforpommide kasutamises.
Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba süüdistas Venemaa valitsust lavastatud referendumi kavandamises Hersonis, et luua "Hersoni Rahvavabariik", mida juhiks Venemaale sümpaatne valitsus.
Bloomberg L.P. arvutas välja, et Venemaa majanduskahjud kahe sõjanädala jooksul ulatusid 30 miljardi dollarini sisemajanduse kogutoodangust. Sanktsioonide tõttu vähenes toodang 2%. Forbes hindas seni hävitatud Vene sõjatehnika maksumuseks 5,1 miljardit dollarit.
/.../

16. märts 
Venemaa õhurünnakus Mariupoli draamateatrile sai surma ligi 300 inimest, vahendas The Guardian linnavalitsuse esindaja sõnu.
/.../

20. märts 
Ukraina lükkas tagasi Venemaa ultimaatumi, millega pakuti ümberpiiratud Mariupoli linna elanikele allaandmise korral sadamast ohutut väljapääsu. Venemaa ettepaneku kohaselt lubataks tsiviilisikud lahkuda, kui linna kaitsjad panevad relvad maha. Arvatavasti oli 300 000 inimest seal lõksus ning varud on lõppemas ja abi juurdepääs on blokeeritud.
Ukraina suurematest linnadest evakueeriti humanitaarkoridore pidi 7295 inimest, teatas uudisteagentuur Reuters. Ümberpiiratud sadamalinnast Mariupolist õnnestus Zaporižžjasse evakueerida 3985 inimest.
Venemaa linnades jätkuvad meeleavaldused Putini alustatud sissetungi vastu Ukrainasse, eile peeti 37 Venemaa linnas kinni teadaolevalt 936 inimest, teatab inimõiguste alane veebiväljaanne OVD Info.
Moldova välisministri Nicu Popescu sõnul on sõja algusest alates riiki jõudnud üle 360 000 Ukraina sõjapõgeniku. Praegu on Moldovas ligikaudu 100 000 sõjapõgenikku, pooled neist on lapsed.
Valdav osa ukrainlastest ehk 93 protsenti usub, et Ukraina on suuteline tõrjuma Venemaa sissetungi ning saavutab võidu riigi kõigis regioonides, näitavad täna avaldatud arvamusküsitluse tulemused.

21. märts 
Artikkel Vene vägede kaotustest ilmus esmaspäeval korraks Vene ajalehe Komsomolskaja Pravda veebilehel. Selles märgiti, et Ukrainas on sõjategevuse käigus hukkunud 9861 Vene sõjaväelast ja saanud haavata 16 153. Sealjuures viidati Venemaa kaitseministeeriumi andmetele. Mõni minut hiljem artikkel eemaldati veebilehelt.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi rõhutas täna, et Ukraina ei saa täita Venemaa ultimaatumeid ning süüdistas Moskvat katses hävitada Ukraina riik. Zelenskõi sõnul tahtis Moskva, et Ukraina annaks Harkivi, Mariupoli ja Kiievi üle Venemaale.
USA saadab Nõukogude õhutõrjerelvastust Ukrainasse, väidab The Wall Street Journali üks anonüümne allikas USA valitsuses. Tegu on õhutõrjesüsteemidega, mille USA aastakümnete eest saladuskatte all ostis. USA antava õhutõrjesüsteemiga paraneb ukrainlaste võimekus tõrjuda Vene õhu- ja raketirünnakuid.
Vene okupatsiooniväed viisid 19. märtsil ajutiselt okupeeritud Donetski ja Luhanski oblasti alalt Venemaale ebaseaduslikult 2389 last, teatas täna Ukraina välisministeerium.
Moskva kohus keelustas esmaspäeval sotsiaalmeedia platvormid Facebook ja Instagram ning nimetas neid äärmuslikeks organisatsioonideks.
Eesti välisministeeriumile teadaolevalt on Ukrainast lahkunud ning Eesti poole teel või juba Eestis kokku üle 150 Eesti kodaniku, kes on oma viibimise Ukrainas registreerinud, kuid jätkuvalt on Ukrainas 40 Eesti kodanikku.
/.../

24. märts 
 Ukraina merevägi teatas Vene sõjalaevastiku suure aluse hävitamisest okupeeritud Berdjanski linna sadamas. Ukraina telekanali 24tv.ua andmeil sai tabamuse dessantlaev Orsk (teistel andmetel Saratov) ning veel kaks Vene sõjalaeva.

/.../

29. märts 
 Türgi pealinnas İstanbulis toimusid enam kui kahenädalase pausi järel pooltevahelised rahukõnelused, millel osales vaatlejana ka Roman Abramovitš.
Tingimused Prantsusmaa taotletud humanitaarmissiooni korraldamiseks, et aidata Vene vägedest sissepiiratud Ukraina sadamalinna Mariupoli elanikke, ei ole praegu täidetud, teatas president Emmanuel Marconi kantselei pärast seda, kui Prantsuse liider rääkis telefoni teel oma Vene ametivenna Vladimir Putiniga.
Mariupoli linnavolikogu teatel viisid Vene väed linna läbiva Kalmiuse jõe vasakul kaldal asuvast sünnitusmajast nr 2 kokku 70 patsienti ja töötajat jõuga Venemaa territooriumile. Linnavõimude teatel on praeguseks küüditatud Venemaale enam kui 20 000 Mariupoli elanikku, nende seas 600 inimest, kes olid linna haiglas nr 1.
Umbes pooled 3,8 miljonist Ukraina sõja eest Euroopa Liitu (EL) põgenenud inimesest on lapsed, teatas esmaspäeval ühenduse siseasjade volinik Ylva Johansson muu hulgas telekanali CNN vahendusel.
Venemaa paigutab oma vägesid Kiievi juures ümber, kuid ei tõmba neid tagasi ja Ukraina pealinn on endiselt ohus, teatas teisipäeval USA kaitseministeerium.
/.../

2022. aasta aprill

1. aprill 
 Vene väed okupeerisid Harkovi oblasti kaguosas Izjumi linna.
 Ukraina Ülemraada võttis vastu seaduse sõda toetavate venelaste varade natsionaliseerimise kohta.

2. aprill 
 Ukraina ainsat töötavat naftatöötlemistehast Krementšukis tabas Venemaa raketirünnak, mille tagajärjel tehas Ukraina võimude teatel täielikult hävis.
 Paljudes meediakanalites ilmusid teadaanded Vene vägede poolt maha jäetud Butša linnas okupatsiooni ajal kohalike elanike kallal toimunud veresauna jälgede avastamise kohta.

3. aprill 
 Venemaa kaitseministeerium teatas, et nende raketid hävitasid Odessa oblastis naftatöötlemistehase ja kolm kütusehoidlat.

4. aprill 
 Ukraina võimud teatasid enam kui neljasajast Butša veresauna ohvrist ja võimaldasid ajakirjanikele juurdepääsu tragöödia sõltumatuks kajastamiseks.
 Ukraina juhtkond teatas toimunud tapatalgutest ka Irpenis, Vorzelis, Borodjankas, Motõžõnis ja teistes Kiievi oblasti asulates. Venemaa kaitseministeerium väitis, et tragöödia oli lavastatud ja provokatsioon, kuid selle seisukoha lükkasid New York Timesi ajakirjanikud ja teised uurijad ümber satelliidifotode abil.

Vaata ka
Vene-Ukraina sõda
Vene-Ukraina sõja idarinne
Vene-Ukraina sõja lõunarinne
Pealetung Kiievile
Maosaare lahing

Viited

Välislingid 

 26. veebruar 2022, 14.03, Kaitseväe luurekeskuse ülevaade olukorrast Ukrainas, 26. veebruar 2022 hommikuse seisuga jätkub ulatuslik Venemaa Föderatsiooni sõjaline agressioon Ukrainas.
 Aktualisiert am 26.02.2022-19:41, Von Konrad Schuller und Peter Carstens, Ampel ändert Kurs : Berlin schickt Kiew 500 Stinger-Raketen und weitere Waffen, faz.net
 Russia-Ukraine War: Drone shots of British forces arriving at Estonia, YouTube'i video (1:11), 25. veebruar 2022
 Ukraine live updates: Putin puts nuclear deterrent on 'special alert' - BBC News, 27. veebruar 2022
 Paul Kirby. Why is Russia invading Ukraine and what does Putin want? BBC News, 27. veebruar 2022
 Live Briefing: Ukraine Under Attack. RFE/RL, 28. veebruar 2022.

2022. aasta Ukrainas