Kaasaütlev kääne

Kaasaütlev kääne ehk komitatiiv on kääne, mis väljendab kaasasolu, vahendit, viisi või seisundit või aega.

Verbide juures võib kaasaütlev kääne näidata ka asja, millele tegevus on suunatud.

Eesti keel 
Kaasaütleva käände tunnus on alati ga.

Kaasaütleva käändega väljendatakse:
 koos- või kaasasolu (sageli võib selles funktsioonis kaasaütleva käände vormile eelneda eessõna koos), nt Mari läks (koos) Jüriga kinno;
 vahendit (lähedaselt kaassõnaühendile nimisõna omastava käände vorm + 'abil), nt Mees kaevas labidaga maad.

Lisaks sellele kasutatakse kaasaütlevat näitamaks:
 viisi või seisundit, nt Tüdruk vaatas neid mõtliku näoga;
 aega, nt Selle töö saan ma kahe päevaga valmis.

Kindlate verbide rektsioonilise laiendina väljendab kaasaütlev kääne:
 asja, millele tegevus on suunatud, nt Maril oli raske uue olukorraga harjuda.

Kaasaütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.

 Ajalugu 
Kaasaütleva käände tänapäevane lõpp (-ga) võib olla kujunenud sõnast kansak* 'rahvas' (kansak > kāsak > kāsa > kaas/kahs > ka(h) > -ga'').

Viited 

Eesti keel
Käänded
Vormiõpetus
Morfoloogia