Liivahiir

Liivahiir on väike imetaja, kelle alamperekond on Gerbillinae ja klass on Närilised. Nad on tuntud ka kui liivarotid.

Liivahiire alamperekond sisaldab umbes 110 liiki Aafrika, India ja Aasia närilisi, sealhulgas liivarotte ja jird-de, kes kõik on kohanenud, et hakkama saada kuivades elupaikades. Peaaegu kõik tegutsevad peamiselt päevasel ajal, seega on nad päevase eluviisiga närilised (väljaarvatud mõni liik, kuhu kuuluvad ka kodus peetavad liivahiired, on öise eluviisiga) ja peaaegu kõik on kõigesööjad. Liivahiired on seotud hiirte ja rottidega; nad kõik kuuluvad perekonda Muridae.

Mongoolia liik Meriones unguiculatus, tuntud ka kui küüntega jird, on õrn ja vastupidav loom, kes on muutunud populaarseks väike lemmikloomaks. Algselt toodi ta Hiinast Pariisi 19. sajandil. Ameerika Ühendriikidesse toodi ta palju hiljem, 1954. aastal, Dr. Victor Schwentkeri uurimistööks. Californias ja Uus-Meremaal on liivahiirte pidamine ebaseaduslik.

Liivahiir on nimetuse saanud pisikese vormi "jerboa" nimetuse järgi, mitte suguluses oleva rühma näriliste järgi, kellel on sarnane ökoloogiline nišš. Liivahiirte saba moodustab umbes poole looma kogupikkusest. Keskmine täiskasvanud liivahiir kaalub umbes 71 grammi.

Käitumine 
Liivahiired on sotsiaalsed loomad ja elavad looduses rühmadena. Nad toetuvad oma lõhnatajule, et teha kindlaks oma klanni liikmed, nii et on oluline kasutada erinevatest pesakondadest liivahiirte tutvustamiseks niinimetatud "split tank" meetodit. Liivahiired võivad rünnata ja isegi tappa oma liigikaaslasi, kellel on võõras lõhn.

Lemmikloomadena 
Liivahiiri tutvustati esmakordselt kui lemmikloomi 1964. aastal. Need olid mongoolia liivahiired (Meriones unguiculatus). Nad muutusid kiiresti menukateks lemmikloomadeks ja tänapäeval leiab neid paljudest kauplustest.

Siiski ohu tõttu, mida kujutavad liivahiired põlis ökosüsteemidele ja olemasolevale põllumajanduslikule tegevusele, on ebaseaduslik osta, importida või omada liivahiiri lemmikloomadena USA-s Californias. Samuti on ebaseaduslik importida looma sisse Uus-Meremaale.

Vangistuses elavad Liivahiired 
Ühine valearusaam, lemmikloomadena peetavatele liivahiirtele puuri leidmine on, et nad võivad elada samadel eluasemetel, mis on mõeldud hamstritele ja hiirtele. See ei ole õige, kuna neil peab olema võimalus kaevata tunnelite süsteeme. Tavalised plastikust struktuuriga puurid, hamstritele ja hiirtele mõeldud puurid, ei sobi liivahiirtele, nende võime tõttu närida läbi plastiku väga kiiresti. Plastik võib põhjustada tõsiseid tervise probleeme kui loom selle alla neelab, mistõttu paljud omanikud hoiduvad, panemast mis tahes plastikust valmistatud mänguasju ja kasutavad ainult täielikult puidust valmistatud mänguasju. Tähtis on kindlasti valida õige suurusega akvaarium või terraarium, kuhu oma liivahiir majutada. Minimaalne akvaariumi suurus ühe liivahiire jaoks on 45l (10 gallonit).

Paaritumine 
Liivahiirte paaritumine kestab mitu tundi,koosnedes sagedatest lühikestest kokkupuudetest, millele järgnevad lühikesed tagaajamised.. Kui isane püüab emase kinni, hakkab viimane piiksuma ja püüab isast oma juurest eemale peletada Isane ei ründa emast, välja arvatud harvadel juhtudel, mis võivad olla tingitud sellest, et kas isane on eraldatud oma esialgsest paarilisest või ta on lesestunud. Emane võib rünnata Isast, kuid tavaliselt on viimane rohkem kui sobiv.

Populaarsuse põhjused 
On mitmeid põhjusi miks liivahiired kuuluvad populaarsete kodumajapidamises peetavate lemmikloomade hulka: loomad ei ole tavaliselt agressiivsed ja hammustavad harva. Nad on väikesed ja neid on lihtne käes hoida, kuna nad on seltsivad olendid, naudivad nad väga inimeste ja teiste liivahiirte seltsi. Nende neerud on kohanenud tootma minimaalselt jäätmeid, mille tõttu on nad väga puhtad ja vähe lõhnavad loomad.

Tervise probleemid

Hammaste probleemid 
Lõikehambad võivad vigastuda alatoitumise ja ülekasvu tõttu. Sümptomite hulka kuuluvad langenud või täielikult kadunud isu, kaalulangus, või ebameeldiv hingeõhk. Hambaid peab viilides lühendama veterinaararst regulaarselt nii palju kui vajalik.

Trauma 
Levinumad vigastused on põhjustatud kui liivahiired kukuvad kõrgest kohast mahavõi kui neid hoitakse hamstri palli sees, mis võib põhjustada murtud jäset või murdunud lülisammast (mis ei ole ravitav).

Hooletus 
Ühine probleem kõigile väikestele närilistele on unustada neid toita ja vahetada nende vett, mis võib põhjustada tõsiseid tervise probleeme,nagu veepuudus, nälg, maohaavandid, allapanu materjali söömise või kannibalismi.

Epilepsia 
Umbes 20-50% liivahiirtel võib esineda epilepsia. Selle põhjusteks on arvatavasti hirm, käsitsemine või uus keskkond. Hood varieeruvad kergetest rasketeni, kuid tavaliselt ei ole mingit pikaajalist mõju, välja arvatud harvadel juhtudel, kui väga tõsiste hoogude tagajärjeks on surm. Nende vältimiseks, tuleb vältida loomale näkku puhumist(mida kasutatakse, selleks, et õpetada looma mitte hammustama. Seda tehnikat on kasutatud laborites, et esile kutsuda krampe ja teha meditsiinilisi uuringuid.

Kasvajad 
Kasvajad, nii hea- kui ka pahaloomulised, on üsna levinud liivahiirte hulgas, ja on kõige sagedasemad emastel vanuses üle kahe aasta. Tavaliselt kaasavad kasvajad munasarjad, põhjustades laiendatud kõhu või naha kasvajad, kõige sagedamini arenevad ümber kõrvade, jalgade, kõhu kesk paiga, ja saba alguse, ilmudes punni või mädanikuna. Lõhnavaba nääret (mis asub kõhul) tuleb regulaarselt kontrollida; veterinaararstil on võimalik opereerida punni ja mädanikku.

Saba mahajätmine 
Liivahiired võivad kaotada oma saba vale käsitlemise läbi, teise looma rünnaku tõttu, või saba kinni jäämise läbi. Esimene märk on karva kadu saba tipust, siis kaob karv tervel sabal, lõpuks sureb saba välja ja tuleb küljest. jättes kännu, mis tavaliselt terveneb ise ilma tüsistuteta.

Tyzzeri tõbi 
Kõige levinum nakkav haigus liivahiirtel on Tyzzeri tõbi, bakteriaalne haigus, millele stress võib muuta loomi rohkem vastuvõtlikuks. Ta toodab sümptomid nagu ruffled karusnaha, letargia, küürus kehaasend, isutus, kõhulahtisus, ja tihti ka surma. See levib kiiresti, kui liivahiirte vahel on tihe kontakt.

Kurtus ja sisekõrva probleem 
Liivahiirel on sisekõrva probleem, kui tal esineb tasakaaluhäireid ning ta käib ja istub ühele poole viltu. Vedelik kõrvas mõjutavad tasakaalu. Siiski ei mõjuta see liivahiiri väga palju, nad on kiired õppima, kuidas selle probleemiga elada. Üleni valgetel (albiino) liivahiirtel on kurtusesoodumus väga suur, see on arvatavasti tingitud puudulikust pigmendist.

Vangistuses kasvatatud liivahiired 

Palju värvi, sorti liivahiired on saadaval lemmiklooma poodides täna, üldiselt tulemus aastate selektiivne aretus.

Üle 20 erineva värvi mantel esineda mongoolia liivahiir, kes on vangistuses kasvatatud pikim.

Hiljuti on maailmale tutvustatud ka teist liiki liivahiiri. Fat-tailed liivahiir ehk duprasi. Nad on väiksemad kui mongoolia liivahiired,neil on pehme karv ja lühikene paks saba. Nad meenutavad rohkem hamstreid. Normaalne duprasige karv on rohkem halli värvi, mis võib olla mutatsiooni tulemus või see võib olla tingitud Egiptuse ja Alžeeria alamliikide hübriididest.

Valget värvi on esinenud mitte ainult mongoolia liivahiirtel, aga ka kaametel liivahiirtel ja ka Sundervall Jirdidel.

Pikakarvalist mutatsiooni, grey agoutit, chinchilla mutatsiooni, valget karva, on leitud ka Shaw ' s jirdide hulgast ja valget kasukat on nähtud ka Koheva sabaga Jirdide hulgas.

Liigitus 
Alamperekond Gerbillinae

 Tribe Ammodillini
 Genus Ammodillus
 Ammodile, Ammodillus imbellis
 Tribe Desmodilliscini
 Genus Desmodilliscus
 Pouched gerbil, Desmodilliscus braueri
 Genus Pachyuromys
 Fat-tailed gerbil, Pachyuromys duprasi
 Tribe Gerbillini
 Subtribe Gerbillina
 Genus Dipodillus
 Botta's gerbil, Dipodillus bottai
 North African gerbil, Dipodillus campestris
 Wagner's gerbil, Dipodillus dasyurus
 Harwood's gerbil, Dipodillus harwoodi
 James's gerbil, Dipodillus jamesi
 Lowe's gerbil, Dipodillus lowei
 Mackilligin's gerbil, Dipodillus mackilligini
 Greater short-tailed gerbil, Dipodillus maghrebi
 Rupicolous gerbil, Dipodillus rupicola
 Lesser short-tailed gerbil, Dipodillus simoni
 Somalian gerbil, Dipodillus somalicus
 Khartoum gerbil, Dipodillus stigmonyx
 Kerkennah Islands gerbil, Dipodillus zakariai
 Genus Gerbillus
 Subgenus Hendecapleura
 Pleasant gerbil, Gerbillus amoenus
 Brockman's gerbil, Gerbillus brockmani
 Black-tufted gerbil, Gerbillus famulus
 Algerian gerbil, Gerbillus garamantis
 Grobben's gerbil, Gerbillus grobbeni
 Pygmy gerbil, Gerbillus henleyi
 Mauritanian gerbil, Gerbillus mauritaniae (sometimes considered a separate genus Monodia)
 Harrison's gerbil, Gerbillus mesopotamiae
 Darfur gerbil, Gerbillus muriculus
 Balochistan gerbil, Gerbillus nanus
 Large Aden gerbil, Gerbillus poecilops
 Principal gerbil, Gerbillus principulus
 Least gerbil, Gerbillus pusillus
 Sand gerbil, Gerbillus syrticus
 Waters's gerbil, Gerbillus watersi
 Subgenus Gerbillus
 Berbera gerbil, Gerbillus acticola
 Agag gerbil, Gerbillus agag
 Anderson's gerbil, Gerbillus andersoni
 Swarthy gerbil, Gerbillus aquilus
 Burton's gerbil, Gerbillus burtoni
 Cheesman's gerbil, Gerbillus cheesmani
 Dongola gerbil, Gerbillus dongolanus
 Somalia gerbil, Gerbillus dunni
 Flower's gerbil, Gerbillus floweri
 Lesser Egyptian gerbil, Gerbillus gerbillus
 Indian hairy-footed gerbil, Gerbillus gleadowi
 Western gerbil, Gergbillus hesperinus
 Hoogstraal's gerbil, Gerbillus hoogstraali
 Lataste's gerbil, Gerbillus latastei
 Sudan gerbil, Gerbillus nancillus
 Nigerian gerbil, Gerbillus nigeriae
 Occidental gerbil, Gerbillus occiduus
 Pale gerbil, Gerbillus perpallidus
 Cushioned gerbil, Gerbillus pulvinatus
 Greater Egyptian gerbil, Gerbillus pyramidum
 Rosalinda gerbil, Gerbillus rosalinda
 Tarabul's gerbil, Gerbillus tarabuli
 Genus Microdillus
 Somali pygmy gerbil, Microdillus peeli
 Subtribe Rhombomyina
 Genus Brachiones
 Przewalski's gerbil, Brachiones przewalskii
 Genus Meriones
 Subgenus Meriones
 Tamarisk jird, Meriones tamariscinus
 Subgenus Parameriones
 Persian jird, Meriones persicus
 King jird, Meriones rex
 Subgenus Pallasiomys
 Arabian jird, Meriones arimalius
 Cheng's jird, Meriones chengi
 Sundevall's jird, Meriones crassus
 Dahl's jird, Meriones dahli
 Moroccan jird, Meriones grandis
 Libyan jird, Meriones libycus
 Midday jird, Meriones meridianus
 Buxton's jird, Meriones sacramenti
 Shaw's jird, Meriones shawi
 Tristram's jird, Meriones tristrami
 Mongolian jird (Mongolian Gerbil), Meriones unguiculatus
 Vinogradov's jird, Meriones vinogradovi
 Zarudny's jird, Meriones zarudnyi
 Subgenus Cheliones
 Indian desert jird, Meriones hurrianae
 Genus Psammomys
 Fat sand rat, Psammomys obesus
 Thin sand rat, Psammomys vexillaris
 Genus Rhombomys
 Great gerbil, Rhombomys opimus
 incertae sedis
 Genus Sekeetamys
 Bushy-tailed jird, Sekeetamys calurus
 Tribe Gerbillurini
 Genus Desmodillus
 Cape short-eared gerbil, Desmodillus auricularis
 Genus Gerbilliscus
 Cape gerbil, Gerbilliscus afra
 Boehm's gerbil, Gerbilliscus boehmi
 Highveld gerbil, Gerbilliscus brantsii
 Guinean gerbil, Gerbilliscus guineae
 Gorongoza gerbil, Gerbilliscus inclusus
 Kemp's gerbil, Gerbilliscus kempi
 Bushveld gerbil, Gerbilliscus leucogaster
 Black-tailed gerbil, Gerbilliscus nigricaudus
 Phillips's gerbil, Gerbilliscus phillipsi
 Fringe-tailed gerbil, Gerbilliscus robustus
 Savanna gerbil, Gerbilliscus validus
 Genus Gerbillurus
 Hairy-footed gerbil, Gerbillurus paeba
 Namib brush-tailed gerbil, Gerbillurus setzeri
 Dune hairy-footed gerbil, Gerbillurus tytonis
 Bushy-tailed hairy-footed gerbil, Gerbillurus vallinus
 Genus Tatera
 Indian gerbil, Tatera indica
 Tribe Taterillini
 Genus Taterillus
 Robbins's tateril, Taterillus arenarius
 Congo gerbil, Taterillus congicus
 Emin's gerbil, Taterillus emini
 Gracile tateril, Taterillus gracilis
 Harrington's gerbil, Taterillus harringtoni
 Lake Chad gerbil, Taterillus lacustris
 Petter's gerbil, Taterillus petteri
 Senegal gerbil, Taterillus pygargus
 Tranieri's tateril, Taterillus tranieri

Viited

Kirjandus 
 Eespool viidatud kohtuotsus, M. ja C. S. K. Bell. 1997. Klassifikatsiooni alusel Imetajate eespool nimetatud Liigi Tasandil. Columbia University Press, New York.
 Musser, G. G. ja M. D. Carleton. 1993. Pere Muridae. pp. 501–755 Imetajate Liigid Maailma Taksonoomiline ja Geograafiline Viide. D. E. Wilson ja D. M. Reeder toim. Smithsonian Institution Press, Washington D.C.
 Nowak, R. M. 1999. Walker on Imetajad Maailmas, Vol. 2. Johns Hopkins University Press, London.
 Pavlinov, I. Ya., Yu. A. Dubrovskiy, O. L. Rossolimo, E. G. Potapova. 1990. Liivahiired maailma. Nauka, Moskva.
 http://www.research.usf.edu/cm/CMDC/C111_Normative_Biology_Diseases_Gerbils_7_03.pdf

Välislingid 

 ÜHENDKUNINGRIIGI Riikliku Liivahiir Ühiskond
 Euroopa Gerbils.com - Kõike liivahiir
 eGerbil - kõike liivahiir!
 Ameerika Liivahiir Ühiskond

Närilised