Qırmızı Qəsəbə

Qırmızı Qəsəbə, tõlgitud kui "Punane linn" (; heebrea keeles העיר האדומה, ha-'Ir ha-'Adumá) on küla Quba rajoonis, Aserbaidžaanis. 2010. aasta seisuga elas külas 3598 inimest, kellest enamik olid juudid. Arvatakse, et tegemist on ainukese väljaspool USA-d ja Iisraeli asuva täielikult juudite asulaga. Samuti on see maailma viimane štetl.

See asub Quba linnast üle Qudyali jõe ja on Aserbaidžaani Kaukaasia juudi elanikkonna peamine asula. Enim räägitakse külas juuditaadi keelt.

Küla nimi aserbaidžaani, vene ja heebrea keeles tähendab "punane linn" või "punane küla", mis viitab väidetavalt hoonetel kasutatud punastele plaatidele. Teised allikad omistavad Qırmızı Qəsəbə nimele kaitstud staatuse, mille see sai Teise maailmasõja ajal, kui selle elanikke kaitsti võimaliku tagakiusamise eest seoses Natsi-Saksamaa sissetungiga Nõukogude Liitu.

Ajalugu

Juudid Qubas ja Aserbaidžaanis 
Esimene juudi asula selles piirkonnas kandis nime "Kulgat" ning asus Gudjalchay vasakul kaldal, vaid mõne kilomeetri kaugusel tänapäevast Qırmızı Qəsəbə'st. Kulgati piirkonna vanad hauakivid ja muud tõendid, mis 18. sajandi alguses Nadir Shahi rünnakute käigus osaliselt hävisid, näitavad, et seal elasid juudid.

Juudite asula Quba vastas 
Kui mägismaa juudid olid Quba ümbruses olnud vähemalt 13. sajandist, siis asula ametlik loomine pärineb 18. sajandist. Aastal 1742 andis Quba khaan Huseynali Khan juutidele loa rajada tagakiusamisest vaba kogukond üle jõe Quba linnast. Algselt nimetati seda Jevreiskaja Sloboda "Juudi asunduseks", nõukogude võimu ajal muudeti selle nimeks Krasnaja Sloboda "Punane asundus".

Massiliselt asusid juudid külla elama alates 1731. aastast. Pärast Huseynali-khaani surma aastal 1758 oli tema poeg Fatali-khaan Quba khaaniriigi valitseja. Fatali-khaan, kes hindas kõrgelt mägijuutide lojaalsust, tarkust ja töökust, andis neile võimaluse tegeleda põllumajanduse, aianduse, kaubanduse ja käsitööga. Juutidele Qubas loodud soodsad elamistingimused põhjustasid juutide kolimise teistest küladest, nagu Qusar, Uçgün, Şuduq, Griz ja isegi Bakuust, Iraanist, Türgist ja mujalt Qubasse.

Siia kolinud juudid olid varem elanud üheksas erinevas asulas. Juudid Gilanist kolisid asulasse 1780. aastatel. Asula keskel asus Gilani juutide Gilaki asula. Inimesed, kes tulid Bakuust ja Qubast, elasid Mizrahi (heebrea keeles: "ida") asulas. Ränne erinevatest kohtadest mõjutas tööhõive mitmekesisust. Näiteks mägistest piirkondadest liikunud juudid tegelesid erinevate põllumajandusvaldkondadega ja Iraanist sisserännanud inimesed tegelesid kaubandusega.

Lõpuks ühinesid rünnakutest ja tagakiusamisest pääsenud mägijuudid Husseynanli-khaani peavarjuga Qubas. Hussein-khaani (1722–1758) ja tema poja Fatali-khaani (1758–1789) valitsemisajal kujunenud Quba khaaniriik koosneb Aserbaidžaani põhjapoolsetest maadest Lankaranini. Alates 1722. aastast on Gudyalchay territooriumile elama asunud mägijuudid.

Vene juutide seas oli küla kunagi tuntud kui "väike Jeruusalemm".

Linna on rahaliselt toetanud kohalike Iisraelis elavad sugulased. Kuid pärast Aserbaidžaani iseseisvumist 1991. aastal emigreerusid paljud elanikud Iisraeli, USA-sse ja Euroopasse ning rahvaarv langes tuntavalt.

Demograafia 
Algselt kogu mägipiirkonnas levinud mägismaa juudi elanikkond koondus üha enam Quba ümber.

1881. aastal registreeriti Kaukaasia 34 asulas ametlikult 213 138 juuti. Viimase saja aasta jooksul elas Aserbaidžaanis koos mägijuutidega ka teistest etnolingvistilistest rühmadest või nende päritolupiirkonna järgi määratletud juudid: aškenazi juudid, krõmtšakid, kurdi juudid ja Gruusia juudid. Alates 19. sajandist moodustavad vabariigi juudi elanikkonnast aga enamuse mägijuudid.

Juutide religioossed tavad 
Qırmızı Qəsəbə linnas on kaks sünagoogi: kuue kupliga sünagoog, mis ehitati 1888. aastal ja renoveeriti 2000. aastal, ja "Giləki" (Hilaki) sünagoog, mis ehitati 1896. aastal ja renoveeriti hiljuti.

Elanikud räägivad kolmes keeles: juuditaadi, mida räägivad mägijuudid igapäevaelus, vene ja aseri keeles. Ühes kahest siinsest koolist õpetatakse aseri või vene keeles.

Märkimisväärsed elanikud 

 Jevda Abramov (1948–2019) – poliitik, Aserbaidžaani parlamendi liige
 Jakov Agarunov (1907–1992) – luuletaja ja näitekirjanik
 Zarakh Iliev (sündinud 1966) – miljardärist kinnisvaraarendaja, sündinud Krasnaja Slobodas
 Yagutil Mišijev (sündinud 1927) – publitsist
 God Nisanov (sündinud 1972) – miljardärist kinnisvaraarendaja, Maailma Juudi Kongressi asepresident 
 German Zahharyayev (sündinud 1971) – ärimees, Venemaa Juudi Kongressi asepresident 
 Albert Agarunov – Aserbaidžaani juudi rahvuskangelane

Viited 

Aserbaidžaani asulad
Juudid