Heinike Heinsoo

Heinike Heinsoo (sündinud 5. mail 1956 Tartus) on eesti keeleteadlane, Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte emeriitdotsent.

Ta lõpetas 1973. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 1987. aastal kaitses väitekirja "Vadja keele subjekti ja predikaadi suhted".

Töökohad 
Heinike Heinsoo on olnud aastatel 1979–2019 Tartu Ülikooli õppejõud: 1990. aastast soome-ugri keelte kateedri (hiljem õppetooli) dotsent, 2020. aasta veebruarist emeriitdotsent. Alates 2019. aasta sügisest on ta Lvivi Ivan Franko nimelise Rahvusliku Ülikooli eesti keele ja kultuuri lektor. Töötanud õppejõuna Soomes, Saksamaal, Rootsis, osalenud paljudel rahvusvahelistel teadusüritustel. Juhendanud bakalaureuse- ja magistritöid ja kahte doktoritööd. 

Mitme projekti raames korraldanud aastail 2010–2019 vadja keele kursuseid vadjalastele ja nende järglastele. 

Alates 2019. aasta sügisest Lvivi ülikooli eesti keele ja kultuuri lektor, kirjutanud õppevahendeid ukrainlastele ja tutvustanud eri väljaannetes Eestit ja Ukrainat.

Teoseid 
 "Suomea oppimaan" (1991, 1997)
 Viron ja suomen yleispuhekielen nykyinen tilanne. (1996)
 "Mā ja pūd lēväd, meid eb lē: the subject and the predicate in Votic"(2010)
 Vadja kirjakeele loojaid, kirjutanud esimese vadjakeelse lugemiku "Vad´d´a sõnakopittõja" (2015), esimese ilukirjandusliku teose "Suuri päive" (2018) ja mitmeid vadja keele õppevahendeid.
 Kogumikus "Soome ja soomlased: fennid Tacitusest tänapäevani" (2005) peatükid "Religioon", "Haridus ja teadus", "Soome keel", "Saun, sisu ja Sibelius".
 Heiinike Heinsoo, Maksõm Kasainczuk "Розмовляємо естонською. Räägime eesti keelt” Мініграматика з тематичним словником. Minigrammatika temaatilise sõnastikuga 2021
 Естонська мова з пів слова. Eesti keel ja eesti meel. 2022
 “33 küsimust ja vastust Ukraina kohta. 2022
 75 teadusartiklit vadja keelest ja kultuurist, soome keelest ja kultuurist. eesti ja soome keele kontrastiivgrammatikast, läänemeresoome keeltest

Tunnustus 
 2014 Inkeriläisten Sivistyssäätiön ansiomerkki – teenetemärk ingerimaalaste heaks tehtud töö eest.

Isiklikku 
Tema isa oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia taimekasvatuse dotsent (uuris suhkrupeedi kasvatamist) Jüri Heinsoo (1920–1990). Vend on keemiakandidaat ja finantskonsultant Enn Heisoo (s 1950).Tema tütar on Jaanika Merilo.

Viited

Välislingid 
 

Eesti fennougristid
Eesti keeleteadlased
Tartu Ülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1956