Rüdinger

Rüdinger (vene keeles Ридингер) on täpselt teadmata päritolu aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Rüdingeride päritolu ei ole teada. XVII sajandi 2. poolest on teateid kapten Heinrich Nikolaus Rüdingeri (suri enne 1711) kohta, kes teenis Daugavgrīva kindluse garnisonis. 1695. aasta 6. juunil (vkj) tõstis kuningas Karl XI ta aadliseisusse, kuid Rootsi rüütelkonda teda ei introdutseeritud. Tema poeg kapten Peter von Rüdinger oli tema ema suguvõsale kuulunud Koorküla mõisa pandivaldaja. Peteri poeg Karl Magnus von Rüdinger (1753−1821) teenis välja kindralmajori auastme, oli Viiburi tsiviilkuberner ja lõpetas karjääri salanõunikuna. Elu lõpul elas Eestimaal. Tema pojad polkovnik Friedrich Wilhelm von Rüdinger (1780−1840) ja kindralmajor Alexander von Rüdinger (1782−1825) rajasid suguvõsa kaks Venemaa liini. Vanemast harust põlvnes Venemaa patriarh Aleksius II.

Rüdingerid rüütelkonna matriklis
Salanõunik Karl Magnus von Rüdinger (1753−1821) võeti 1815. aasta 19. veebruaril (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

Suguvõsa liikmeid
Karl Magnus von Rüdinger (1753−1821), kindralmajor, salanõunik, Viiburi tsiviilkuberner, mõisaomanik
Alexander von Rüdinger (1782−1825), kindralmajor, brigaadikomandör, Wilmanstrandi komandant
Nikolai Aleksandrovitš Ridinger (1825−1894), kindralmajor, politseimeister, mõisaomanik
Nikolai Jegorovitš Ridinger (1846−1904), tõeline riiginõunik
Aleksandr Aleksandrovitš Ridinger (1870−1929), tõeline riiginõunik
Vsevolod Aleksandrovitš Ridinger (1871−1939), tõeline riiginõunik, kammerhärra
Aleksei Mihhailovitš Ridiger (1929−2008), Tallinna ja Eesti metropoliit, Venemaa patriarh Aleksius II

Sugupuu
 Heinrich Nicolaus (Nils) von Rüdinger (suri enne 1711); abiellus Christine Elisabeth von Wickede(n)iga (1680–pärast 1721)
Peter (suri pärast 1754), Koorküla pandivaldaja, kapten; abiellus 3) 1752 Elisabeth Wiesneriga
Karl Magnus (1753–1821), kindralmajor, salanõunik, Viiburi tsiviilkuberner; abiellus 1779 vabapreili Charlotte Margarethe von Maltitziga (1758–1786)
Friedrich Wilhelm (1780−1840), polkovnik; abiellus Sophia Dorothea Jerzhembskaga
Georgi (1811–1848)
Aleksandr (1844-1877); abiellus Jevgenia Germanovna Gizettiga (suri 1905)
Aleksandr (1870-1929); abiellus Aglaida Juljevna von Baltziga (1870–1956)
Mihhail (1902–1962), Lutheri mööblivabriku raamatupidaja, hiljem õigeusu vaimulik; abiellus 1926 Jelena Jossifovna Pissarevaga (1902–1959)
Aleksei Ridiger (1929–2008), Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II
Alexander (1782−1825), kindralmajor
Nikolai (1825−1894), kindralmajor

Rüdingeri suguvõsa mõisavaldused
Liivimaa eesti distrikt:
Koorküla (Korküll) (1725−1732, pandivaldus)
Soome:
Hiitala (1797−1807), Kuokkala (XIX sajandil)

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 412.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 345-346 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2001. Lk 98.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 248 .

Välislingid
Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Eestimaa aadlisuguvõsad
Eestimaa matrikliaadel
Liivimaa aadlisuguvõsad
Rootsi introdutseerimata aadel