Lindude vägivald



Lindude omavaheline käitumise erinevad aspektid
"Teadus organismide, nende populatsioonide ning koosluste ja keskkonnatigimuste vastastikuseist suhteist" on ökoloogia. "Peaaegu kõikide ressursside pärast võideldakse ja võisteldakse ehk siis konkureeritakse". Ühe piirkonna linnud võistlevad oma liigikaaslaste ning teiste loomariigi esindajatega paremate tingimuste üle. Võistlus võib olla vägivaldne. Peamised põhjused konkurentsile on territoriaalsed konkurents, paaritusmisalane konkurents ja kiskjate lähenemine territooriumile. Enim vaenulikema lindude hulgas on rohkem väikseid linde ja rohkem leiab vägivaldset käitumist aset liigikaaslaste vahel. Konkureeriva antagonistliku kooseksisteerimise kõrval esineb ka kasulikke ja neutraalseid mutualismi, teineteist toetavat käitumist, kommensialismi, protokooperatsiooni.

Lindude konkurentsi vägivaldseid näiteid
"Musträstas võib toidupuudusel süüa oma liigikaaslasi", olla kannibal. Süüakse nii poegi kui vanalinde.

"Rasvatihane lööb vaenlasele oma tugeva nokaga pähe", tappes mõnikord teisi linde, toksides nende kolju puruks ja süües aju.

Ronk võib astuda "mõnikord vahekorda surnud liigikaaslasega", olla nekrofiil. Rongad on tuntud ühele partnerile truuduse poolest, kuid on vaadeldud kuidas rongapaar on paaritunud liigikaaslase korjusega, kes seejärel tükkideks rebiti.

Part tegeleb sageli grupivägistamisega, kus "isaspardid ei küsi emaselt nõusolekut" ja mille tulemusena on emaspardil "kujunenud võime blokeerida isase peenis".   

"Punarind ründab kõike ja kõiki" oma territooriumi nimel, nii "liigikaaslasi, teistest liikidest linde, linnutopiseid ning isegi omaenda peegelpilti". Rünnakud on verised ja võivad lõppeda ühe osapoole surmaga.  

Röövlinnud söövad näriliste, kahepaiksete jt kõrval ka linde, nt. raudkull suure saagiga.

Varblane võivad toidupuuduse tõttu grupiviisiliselt rünnata liigikaaslast ja ta tappa (grupi kannibalism).

Pesitsemisajal linnud kaitsevad oma territooriumi aktiivsemalt. Tuntud on näited kus rünnatakse suurt merelindu pelikani tema lennul pesitseva linnu poolt, viies pelikani lennu tasakaalust välja, mis viib pelikani kukkumiseni vette. Millele pelikanid vastavad vasturünnakutega. Rünnakud võivad ka ründajale endale ohtlikud olla.

Analoogseid käitumisi, võistlemist oma territooriumi üle leiab üle kogu maailma (nt kalakotka ja marabuu , röövlindudest pistrikuliste ja kakuliste, kulliliste ja kakuliste, kulliliste ja haneliste vahel).

Viited

Linnud