Süüria türkmeenid

Süüria türkmeenid (araabia keeles تركمان سوريا‎, türgi keeles Suriye Türkmenleri või Suriye Türkleri) on Türgi päritolu Süüria kodanikud, kelle juured pärinevad peamiselt Anatooliast. Suurem osa Süüria türkmeenidest on Osmanite valitsemise ajal (1516–1918) Süüriasse saabunud migrantide järeltulijad; siiski on palju ka Süüria türkmeene, kes on varasemate Türgi asunike järeltulijad, kes saabusid Süüriasse Seldžukkide (1037-1194) ja Mamelukkide (1250-1517) valitsemise ajal. Tänapäeval moodustavad Süüria türkmeenid araablaste ja kurdide järel Süüria suuruselt kolmanda etnilise rühma; kuigi mõnede hinnangute kohaselt, võttes arvesse arabiseerunud türkmeenlasi (need, kes ei räägi enam oma emakeelt), moodustavad nad riigi suuruselt teise rühma. Enamik Süüria türkmeenidest on sunniidid.

Süüria türkmeenidel on ühised genealoogilised ja keelelised sidemed Türgi türklaste ja Iraagi türkmeenidega ning nad ei samastu Türkmenistani ja Kesk-Aasia türkmeenidega. Nad elavad enamasti Süüria-Türgi piiri lähedal, mis ulatub Idlibi ja Aleppo loodeosa kubermangudest kuni Ar-Raqqah kirdeosa kubermanguni. Osad türkmeenid elavad ka Latakias Bayırbucaki nimelises piirkonnas asuvas Türkmeeni mäestikus, Homsis, Ḥamāhis, Dar‘ās (Jordaania piiri lähedal) ja Ar-Qunayṭrahis (Iisraeli piiri lähedal).

Süüria kodusõja ajal on Süüria türkmeenid osalenud Süüria valitsusvägede vastu suunatud sõjalistes tegevustes ning otsinud tuge ja kaitset Türgilt. 2012. aasta 15. detsembril lõid nad endale ametliku juhtorgani, Süüria Türkmeenide Assamblee, ning moodustasid ka sõjalised tiiva, Süüria Türkmeenide Brigaadid - türkmeenide piirkondade ja elanikkonna kaitsmiseks. Kuid mitte kõik türkmeenid ei toeta Türgi rünnakuid Süürias, mis algasid 2016. aasta augusti lõpus ning on asunud võitlema Süüria Demokraatlike Jõudude ridadesse, moodustades Seldžuki Brigaadi.
Turgi rahvad
Süüria