Harilik sinilatv

Harilik sinilatv (Polemonium caeruleum) on mitmeaastane sinilatvade perekonda kuuluv rohttaim. Selle rahvapärased nimetused on heinsinelill, reinvars ja sinised pirdid.

Levik ja kasvukohad 
Hariliku siniladva peamised kasvukohad on niisked aruniidud, luhaniidud, soovõsad, lodumetsad, jõekaldad ja paekalda alused. Metsikult kasvab harilik sinilatv Euroopas ja Aasia põhjaosas. Eestis kasvab ta kõikjal hõredalt, kohati ka tihedamate rühmadena.

Botaaniline kirjeldus

Õis 
Õied on taevassinised või valkjad, õisik on püramiidja kujuga. Õiel on viis korrapärast kroonlehte, enamasti pööristes. Tolmupead on kollakasruuged. Õitseb juunist septembrini.

Leht 
Alumised lehed on rootsulised, ülemised rootsutud. Kõik lehed on vahelduvad, paaritusulgjad ja pikliksüstjate lehekestega. Alumistel rootsudel on lehekesi rootsu küljes 15–20, kuid kõrgemale liikudes on jääb lehti järjest vähemaks.

Vars 
Vars on püstine, 20–100 cm kõrge. Kujult kandiliselt vaoline ning õõnes.

Kasutamine

Rahvameditsiinis 
Hariliku siniladva juurtega risoomist (rhizoma cum radicibus Polemonii) valmistatakse droogi, mis sisaldab suurel määral triterpenoidseid saponiine. Droogi kasutatakse põhiliselt vesileotise või keedisena köha vastu ja röga lahtistamiseks. Siniladva juurika keedist koos soo-kassiurva keedisega kasutatakse ka mao haavandtõve ravimiseks. Siniladva juurikal on rahustav ja uinutav toime.

Viited 

Siniladvalised