Ketogeeniline dieet

Ketogeeniline dieet on piisava valgusisalduse, äärmiselt piiratud süsivesikute sisalduse ja energiavajadust katva rasvasisaldusega dieet. See suunab keha põletama rasvu ja mitte süsivesikuid. Süsivesikute puuduse korral hakkab maks rasva muutma rasvhapeteks ja ketoonkehadeks. 
Ketoonkeha koostisosad:
beetahüdroksübutüraat
atsetoatsetaat
atsetoon

Ainsana keha kudedest on ajul siiski tarvis süsivesikuid, täpsemini neist toodetud glükoosi. Rasvade lagundamisest saadud ketoonikogumid asendavad süsivesikute puudusel aga ka ajus ja südamepiirkonnas glükoosi kui energiaallikat.  

Seda dieeti kasutatakse meditsiinis raskestijuhitavate haiguste, peamiselt epilepsia raviks. Vere ketoonkehade kõrgenenud tase vähendab epileptilistest hoogudest tingitud krampide esinemissagedust. Kliinilised testid kinnitavad dieedi tõhusust ka neurodegeneratiivsete häirete puhul nii lastel kui täiskasvanutel.

Ajalugu 
Toitumisrežiime ja erilaadseid dieete on kasutatud meditsiinis alates 500 eKr. Ketogeenset dieeti tutvustasid tänapäeva tohtrid. Algselt kasutati seda toitumiskava epilepsiaraviks 1920. aastatel. Mitme aastakümne jooksul kasutati seda teraapiat maailmas laialdasemalt, kuid kaasaegsemate ravimeetodite ja ravimite väljatöötamisel vähenes dieedi kasutus. 

Viimase 15 aasta jooksul on ketogeenilise dieedi populaarsus uuesti suurenenud. Samuti on ilmutatud ulatuslikku teaduslikku huvi selle dieettoime ja raviomaduste vastu. Alates 1960. aastast on selline toitumine saanud üheks levinumaks rasvumisprobleemide ravimeetodiks. 

Esimest korda viidi läbi uuring kaalulangetamise seisukohalt 2003. aastal Fosteri ja tema kolleegide poolt. Selles katses vaadeldi väikese süsivesikute sisaldusega dieedi mõju kehakaalu alandamisele. Sooritati ka võrdluskatse traditsioonilise toitumiskava alusel. Saadud tulemused paljastasid paljutki. Grupil, kelle kaalulangetuseks kasutati ketogeenilist dieeti õnnestus küll langetada kaalu, kuid pärast erisuguse toitumise lõpetamist jäi kaal püsima. Traditsioonilise dieedi abil kaalu langetanud grupp aga jätkas kaalulangetust ka sel perioodil, mil dieet lõppenuks oli kuulutatud. Teadlased jõudsid uuringute põhjal järeldusele, et kaalukadu ei olnud seoses vähese süsivesikute tarbimisega, vaid pigem vähenenud tarbivate kalorite kogusega. Samale järeldusele jõuti ka viimaste aastate jooksul Xin Liu tehtud teadusuuringus, mis avaldati 2013. aasta märtsis. Samas kasutavad tänapäeval paljud inimgrupid seda dieeti kaalulangetuse eesmärgil, vähese taustauuringu tõttu võivad ekstreemsed toitumiskavad pigem olla negatiivse kui positiivse mõjuga.

Efektiivsus 

Ketogeeniline dieet vähendab krambihoogude sagedust rohkem kui 50% võrra pooltel seda katsetanud patsientidel.  Epilepsiat põdevad lapsed saavad ketogeenilisest dieedist rohkem kasu kui mõnest krampidevastasest ravimist.  Dieeti on hakatud kasutama kehakaalu alandamiseks ülekaalulistel. On uuritud, et dieet toimib kehakaalu alandamise eesmärgil, kuid pikas perspektiivis ei ole see parem kui mitmekülgne toitumine. Ketogeenilisel dieedil on täheldatud võimalikku toimet vähi ja akne vastu, kuid need andmed on siiski veel esialgsed ja väheuuritud.

Mõju 

Ketogeenilisel dieedil on nii negatiivseid kui ka positiivseid külgi. Negatiivsete sümptomite vältimiseks tuleb juua rohkem vett või kasutada toidus rohkem soola.

Negatiivne mõju 

2-3 päeva pärast dieedi alustamist on peamised sümptomid
peavalu
väsimus
uimasus
iiveldus
ärritus

Võivad esineda
krambid jalgades
kõhukinnisus
südamepuperdamine
füüsilise aktiivsuse vähenemine
halb hingeõhk

Harva võib esineda
luuvalu
probleeme sapikividega
juuste väljalangemine
kolesteroolitaseme tõus
alkoholi tarbimise vähenemine
lööve

Positiivne mõju 

Paljudel esineb
kaalulangus
söögiisude kontrollimine
pidev energia ja vaimne jõud
veresuhkru kontrolli all hoidmine
tugev immuunsus
rahulik kõht (vähe gaase, krampe ja valusid)
füüsiline vastupidavus on suurenenud
epilepsia vähenemine (kasutusel aastast 1920; süsivesikurikas toit võimaldab inimestel vähem võtta epilepsiaravimeid ning väldib krambihoogude teket)
 
Veel positiivseid võimalusi:
stabiilne vererõhk
vähem aknet
väheneb migreenihoogude teke
aitab ravida ajukasvajat
vähendab Alzheimeri tõbe
vähem suhkrurikast toitu
vähem kõrvetisi
vähendab munasarja sündroomi

Toitumine 

Mida süüa
liha
muna
kala ja mereannid
juust
juurviljad, mis kasvavad maa peal (kabatšokk, kurk, tomat, paprika, avokaado jne)
naturaalsed rasvad (või, oliiviõli)
pähklid (soovitatavad makadaamia- või pekanipähklid)
marjad (maasikas, mustikas, põldmari, vaarikas)

Mida vältida
puuvili (banaan)
kartul
limonaad ja mahl
šokolaad
nisujahu (sai, pasta jne)
õlu
keedetud riis
sõõrikud
kommid

Viited 

Dieedid