Pesse ruhi

Pesse ruhi on teadaolevalt maailma vanim tänapäevani säilinud paat. Süsinikdateerimine näitab, et ühepuupaat ehitati varajases mesoliitikumis ajavahemikus 8040 eKr kuni 7510 eKr.  Praegu asub see Drentsi muuseumis Assenis, Hollandis .

Kirjeldus
Pesse paat on ruhi mille pikkus on 298 sentimeetrit ja laius 44 sentimeetrit.  Ruhe on ehitatud hariliku männi tüvest.  Raiumise jäljed viitavad tõenäoliselt tulekivist või sarvest tööriistadele. 

Ühepuupaat oli sobiv sõiduk inimestele, kes veetsid suure osa ajast jahtides ja kalastades vesisel soode, ojade ja järvede maastikul. Sellist elustiili kinnitavad teised leiud, näiteks suurte jõgede Maasi, Reini ja Walli piirkonnas: hauad, mis pärinevad ajavahemikust 5500–5000 eKr. Haua lähedal leiduvate toidujäänuste järgi otsustades elatasid jõekaldal elanud inimesed end ruhtedel jõest kalu püüdes, tulekivi otstega nooltega linde jahtides ning puu-, juurvilju ja pähkleid korjates. 

Paat avastati 1955. aastal Hollandi kiirtee A28 ehitamise käigus. Marsruut kulgeb Hoogeveenist lõuna pool Pesse külast läbi turbaraba . Teepeenra ehitamiseks oli vaja turvas eemaldada ja kaevamisel sattus kraanamees 2 meetri sügavusel ruhele, mida ta pidal lihtsalt palgiks. Kohalik talunik Hendrik Wanders nägi palgis paati ja viis selle edasiseks kontrolliks teadlastele Groningeni ülikoolis, kus seda uuriti ja külmkuivatati säilitamiseks. Hiljem viidi see üle Drentsi muuseumisse, mis asus leiukoha lähedal.

Arutelu
Külas käinud Taani ekspert kahtles, kas nii väike paat oleks merekõlbulik. 2001. aastal konstrueeris arheoloog Jaap Beuker Pesse ruhe koopia, millega ka edukalt aerutati. 

Mõned teadlased väitsid, et leid võib olla mõni muu objekt, näiteks loomadele joogiküna.  Beuker märkis, tol ajal inimesed veel koduloomi ei pidanud, seega ei saanud see olla küna. Pesse paat on ehituselt sarnane teistes riikides leiduvate eelajalooliste ühepuupaatidega.

Vaata ka
haabjas
kajak
ruup

Viited

Veesõidukid
Paadid