Silmusnelinurk

Silmusnelinurk on ruudukujuline kujund, mille nurkadel on ümarad või kandilised silmused. Võib olla kujundatud ruumilisena, moodustatud lõppematust paelast või nöörist. Sellele on omistatud maagilisi omadusi.

Eesti rahvakultuuris on silmusnelinurga kohta kasutatud nimetusi nagu nelinurk, nelikand, nelikant, aasruut, võlusõlm. Silmusnelinurka leiab arheoloogilises materjalis 9.–12. sajandist pärinevatel metallist rinnaehetel, pronksspiraalkaunistustel ja tinulistel. Silmusnelinurk on pisuhänna tõrjeks esinenud viljasalvedel. Seda on tehtud ka muudele esemetele, näiteks viis silmusnelinurka kombineerituna koonlalaual. Samuti on seda laiemalt kasutatud kirstudel perekonnaõnne kaitsvas tähenduses. Rohkem kui puuesemetel on silmusnelinurka kasutatud tekstiilide kaunistustes: kinnastel ja kirisukkadel, Setu vöödel, Lõuna-Eesti tikandites, naastpõimes rahvavaipadel.

Silmusnelinurka on peetud looduse ühtsuse tähiseks, maagiliseks hoiatuseks ja toetuseks, aga ka manala märgiks.

Pildid

Sümboolikas 
Silmusnelinurk on Kultuurimälestiste riikliku registri logol ja kultuurimälestiseks tunnistatud hoonetele jm objektidele paigaldatakse seda märki kandev ümmargune metalltahvel. Kultuuripärandilist vaatamisväärsust tähistab see märkidel ka Soomes, Rootsis, Taanis, Gröönimaal ja Norras.

Silmusnelinurgast oli kujundatud 2017. aasta XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" embleem.

Silmusnelinurk on Kastre valla lipul ja vapil.

Vaata ka 
 Saalomoni sõlm
 põimornament

Viited 

Märgid
Sümbolid
Ornamendid
Rahvakultuur