Rauna vald

Rauna vald (läti keeles Raunas pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blome, Branti ja Launkalne vallaga ning Cēsise piirkonna Dzērbene, Priekuļi, Veselava, Liepa ja Mārsnēni vallaga.

Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2603 inimest.  Valla keskus on Rauna küla. Vallavanem on Māris Lazdiņš.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli valla pindala 210,9 km². 1945. aastal moodustati valda Rauna ja Mežole külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Rauna külanõukoguga Baižkalnsi külanõukogu, aastal 1954 aga Mežole külanõukogu, Aastal 1968 liideti külanõukoguga Dzērbene külanõukogu kolhoosi  "Sarkanais oktobris" (Punane oktoober) maad, ent Rauna külanõukokku kuuluvad Dzērbene sovhoosi maad liideti Dzērbene külanõukoguga. 

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks.  Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rauna piirkonda.

Loodus 

Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul, kirdeosas ka Tālava madalikul. Tähtsamad jõed on Rauna jõgi ja Lisa jõgi. Suurim kõrgus on 221,5 meetrit.

Looduskaitse all on Rozese mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid Rauna ümbruskonnas. Valda jääb ka 25 hektari suurune Raunas Staburagsi hoiuala.

Muinsusmälestised 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Rauna luteri kirik ja kirikaed (sealhulgas selle kantsel, orel, altar, maalid "Kolgata" ja "Aadam ja Eeva" ning G.Grāve hauaplaat), Raunas asuv arsti maja, Rauna vesiveski, Rauna muinaslinnus, Rauna piiskopilinnus, Tanīsa linnamägi, Vilciņi muinaskalmed, Upmaļi muinaskalmed, Mūri muinaskalmed ja Jaundānieli muinaskalmed ehk Kuradikalmistu. 

Kohaliku kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu, Rauna keskaegne kalmistu ja sealsed ristikivid,  Stuķi kantsi keskaegsed kindlustised, Rimša muinaskalmed, Pakuļi keskaegne kalmistu, Strīķeļi keskaegne kalmistu, Lielķipji keskaegne kalmistu, Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad, Jaunlaiviņi keskaegne kalmistu ning sealsed ristikivid ja Baložkalni keskaegne kalmistu.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 2403 lätlast, 98 venelast, 71 valgevenelast, 15 ukrainlast, 43 poolakat ja 5 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Smiltene piirkond