Holstein-Pinneberg

Holstein-Pinnebergi krahvkond oli väike territoorium aastatel 1290–1640, keskusega Pinnebergis tänapäeva Schleswig-Holsteinis Saksamaal.

Krahvkonna tõus ja langus 

Holstein-Pinneberg oli üks Holstein-Itzehoe krahvkonnast pärast Gerhard I surma eraldatud territooriume (teised olid Holstein-Rendsburg ja Holstein-Plön). Sellega tekkis Schauenburgi ja Holsteini krahvide Pinnebergi liin, mida kutsuti Holstein-Pinnebergiks või Holstein-Schauenburgiks. Schauenburgid (hiljem Weseri ääres Schaumburgid) valitsesid Schaumburgi krahvkonda (mis sai 1620. aastal vürstkonnaks) ja Holstein-Pinnebergi.

1375. aastal pantis Bremeni vürstlik peapiiskop Albert II Haseldorfi soo Adolf VII-le. Hiljem ei õnnestunud vürstlikul Bremeni peapiiskopil panti lunastada ja Haseldorfi soo on sellest ajast alates kuulunud Holsteinile. Kui Taani Christian III juurutas 1537. aastal reformatsiooni kõigis oma neljas valduses: Taanis, Holsteinis, Norras ja Schleswigis, jäi Holstein-Pinneberg 1559. aastani katoliiklikuks. Pärast Schaumburgide hääbumist 1640. aastal (teised liinid Holsteinis olid hääbunud juba aastaks 1459) jaotati Schaumburgi krahvkond ja Holstein-Pinnebergi krahvkond sulandati Holsteini hertsogkonda (varem Holstein-Rendsburgi krahvkond). 1650. aastal loodi territooriumi põhjapoolsest kolmandikust Rantzau krahvkond.

Holstein-Pinnebergi krahvid 

Järgmised krahvid valitsesid Schaumburgi ja Holstein-Pinnebergi üle:

 1290–1315 Adolf VI (1256–1315)
 1315–1354 Adolf VII
 1354–1370 Adolf VIII
 1370–1404 Otto I
 1404–1426 Adolf IX
 1426–1464 Otto II (1400–1464)
 1464–1474 Adolf X (1419–1474)
 1474–1492 Erich (1420–1492)
 1492–1510 Otto III (1426–1510)
 1510–1526 Antonius (1439–1526)
 1526–1527 Johann IV (1449–1527)
 1527–1531 Jobst I (1483–1531)
 1531–1560 Johann V
 1531–1581 Jobst II
 1533–1576 Otto IV (1517–1576)
 1576–1601 Adolf XI (1547–1601)
 1601–1622 Ernst (1569–1622)
 1622–1635 Jobst Hermann (1593–1635)
 1635–1640 Otto V (1616–1640)

Holstein