Jüri Liiv

Jüri Liiv (sündinud 24. detsembril 1964) on eesti materjaliteadlane, keemik ja leiutaja.

Elulugu 
Ta on õppinud alates 1971. aastast Kohtla-Järve 1. Keskkoolis, seejärel Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna 1. Keskkoolis. Kooli ajal võitis mitmes aines vabariiklikke olümpiaade, teadaolevalt on Jüri Liiv ja Jaan Kalda ainsad eestlased, kellel on õnnestunud võita individuaalarvestuses Nõukogude Liidu olümpiaad füüsikas. Bioloogias saavutas ta NSV Liidu olümpiaadil II koha.

1981 jätkas õpinguid Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuselektroonika-2 erialal (pooljuhtide tehnoloogia). Ülikooli ajal oli üleliidulise üliõpilasmaleva Magadani Eesti rühma komandör ja TPI mälumängumeeskonna kapten. Mälumänguga on tegelenud ka hiljem, on mitmekordne Eesti meister ja Maakilva võitja.

1986 eksmatrikuleeriti ta ülikoolist seoses eriarvamustega KGB-ga. Vahepeal töötas Gunnar Grapsi ansambli helimehena; käidi ka kuuajalisel turneel Tšornobõli ümbruses. Aasta pärast ennistati ta kõrgkooli ning sai kätte inseneridiplomi.

Juba keskkooliõpilasena tegi ta kaastööd mitmele ajalehele (põhiliselt varjunimede all), Eesti Raadiole ja Televisioonile. 1988 kirjutas ta tekste legendaarsele saatele "HTV uudised". Tegu oli esimese telesaatega tollases Nõukogude Liidus, kus avalikult tehti nalja kehtiva korra üle. Saatesari keelustati peatselt, kuid Jüri Liiv sai selle eest televisiooni aastapreemia. Hiljem on ta töötanud lühikest aega BNS-i uudistetoimetajana ja ajakirja "+1" peatoimetajana. Avaldab seni reisikirju ja teadusvaldkonda tutvustavaid artikleid.

1988 aitas käivitada esimest NSV Liidu mitteriiklikku valuutakauplust ELKE Electronics Tallinnas (kuulus EKE süsteemi) ja oli lühidalt ka selle direktor. Samal aastal käivitas oma turismifirma Sarved ja Sõrad, mis korraldas reise Euroopasse, Kagu-Aasiasse ja Lõuna-Ameerikasse. Ka see oli endise NSV Liidu alal esimene omataoline. On ka hiljem olnud reisijuhiks põhiliselt Ladina-Ameerikas ja Vaikse ookeani regioonis.

1998 asus tööle KülaTee programmi juhina, mille eesmärgiks oli internetiseerida Eesti kohalikud omavalitsused ja II etapis rajada avalikud internetipunktid kõigis Eesti raamatukogudes.

Hiljem leiutas patenteeritud painduva e-paberi tehnoloogia Visitret ning oli vastava ettevõtte arendusjuht.

2014 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö keemias (ATRP – polümeerimolekulide aatomhaaval modifitseerimine) ning pärast seda on töötanud põhiliselt seal, kuid osalenud ka Maaülikooli uurimisprojektides.

Põhilised uurimisvaldkonnad:
 makromolekulid
 humiinained
 turvas (ökoloogia ja keemia)
 turbamaterjal elamute 3D-printimiseks
 HTL (hydrothermal liquefaction) – suurte molekulide lõhkumine superkriitilises olekus
 kavitatsioon
 potsolaansed reaktsioonid.

Ta on osalenud mitmes rahvusvahelises projektis, sh Sahara taasmetsastamine (Alžeeria) ja riisitootmisjääkidest majade ehitusmaterjali loomine (Keenia).

Ta on leiutanud patenteeritud tehnoloogia orgaanilise mullaparandaja TURPS tootmiseks. See parandab oluliselt taimede juurdumist, taastab hävinud mulla ning võimaldab kasutada samaväärse saagi saamiseks umbes 30% vähem väetisi.

Ta on kirjutanud populaarsed "Keemia õhtuõpiku" ja "Füüsika õhtuõpiku"; esimese eest anti Jüri Liivile riiklik teaduste populariseerimise auhind trükisõna kategoorias. 

2023. aastal ilmus tema raamat "Suur rohepesu käsiraamat". Raamatu väljaandmiseks sai kirjastus Hea Lugu Eesti Teadusagentuuri toetuse. Kui raamat ilmus, nõudis Teadusagentuur raamatust toetuse kirje eemaldamist, põhjendades nõuet sellega, et raamatu sisu ei vasta toetustaotluses esitatud kirjeldusele. Taotluses toodi raamatu peamise sihtgrupina välja "eestikeelsed loodusainete õpetajad, põhikooli lõpuklasside ja gümnaasiumiklasside õpilased ning nende vanemad ja vanavanemad, kes soovivad ise rohepöörde teemadel lugeda ja oma lastele tutvustada süsteemset, tavapärasest erinevat ja eluliste näidetega käsitlust". Teaduse populariseerimise projektikonkursil kirjastuse taotlust hinnanud komisjoni liikmete sõnul tagas toetuse saamise Jüri Liivi isik, keda oli tema eelmiste õhtuõpikute eest tunnustatud teaduse populariseerija märgiga.  Ka oli raamatu sisutoimetaja tuntud Tartu Ülikooli füüsik Jaak Kikas. Nüüd leiab Teadusagentuur, et OÜ Hea Lugu on taandunud esialgsest õhtuõpiku sarja kaubamärgist ja kuvandist. Samuti ei sobi raamat oma teemapüstituse ja kajastuse poolest enam taotluses väljatoodud sihtrühmale tasakaalustatud rohepöörde käsitluseks. Pealkiri viitab rohepöördele halvustavas kontekstis ja ka sisu ei ole esmasel hinnangul objektiivne teaduslik käsitlus valitud teemal.

Töökäik
 2021–2022 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi keskkonnasõbralike materjalide keemia teadur
 2019–2021 Eesti Maaülikooli metsanduse ja inseneeria instituudi maaehituse ja veemajanduse õppetooli teadur 
 2016–2017 ja 2019–2020 Tartu Ülikooli keemia instituudi kolloid- ja keskkonnakeemia teadur 
 2018–2019 Eesti Maaülikooli teadur 
 2007–2012 Visitret Displays OÜ teadusjuht 
 2008–2009 ja 2011–2012 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi insener 
 1998–2001 Riigikantselei KülaTee projekti programmijuht

Viited 

Eesti keemikud
Eesti leiutajad
Eesti materjaliteadlased
Sündinud 1964