Ummik (nõu)

Ummik on puutüvest õõnestatud, silindri kujuga ning ühe või kahe sisse pandud põhjaga nõu. Eri piirkondades on seda nimetatud ka umbpuunõu, ükspuine nõu jne.

Kasutamine
Ummikud on laudnõudest ilmselt kõige vanemad. 19. sajandil kasutati Eestis erineva suuruse ja otstarbega ummikuid: väiksematest lähkrid, lassid, ankrud, piimapütid, kirnud ja tõrred; suurematest kuni 1 meetri kõrgused viljakummid, tünnid ja vaadid. Aidas hoiti suuremates ummikutes vilja ja jahu, väiksemates herneid, linaseemneid, mett, tangu, söögisoola jne.

Valmistamine
Väiksemad nõud valmistati peamiselt sanglepast, vähem kasutati saart, tamme, kaske ning pärna. Õõnestatava paku otsale joonistati sirkliga ring, mille järgi uurdesae abil ummik ringikujuliselt õõnestati. Kere valmistati toorest puust, põhi seevastu kuivast puust. Ummiknõu keret kuumutati kuumas vees, mille tulemusena see paisus ning põhi saadi varem tehtud uurdesse vabalt sisse lükata. Põhjad kinnitati puupulkadega ning peale pandi 1–2 vitsa.

Viited

Välislingid 
 Kaanega ummik. Eesti Põllumajandusmuuseum
 Ummikud ehk ühetüvetünnid Raplamaa Sõnumid 24.11.2020.

Anumad
Etnograafia
Eesti etnograafia
Eesti rahvakultuur