Zeitz

Zeitz on linn Burgenlandkreisis Saksi-Anhaltis Saksamaal. See asub Weiße Elsteri jõe ääres Saksi-Anhalti, Tüüringi ja Saksimaa liidumaade kolmnurgas. Linna pindala on 87,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 28 381 inimest.

Ajalugu 

Zeitzi on esmakordselt dokumenteeritud Cici nime all Ravenna sinodil 967. aastal. Aastatel 965–982 oli see Zeitzi margi peamine kindlus. Zeitz oli piiskopi asupaik aastatel 968–1028, kuni see koliti Naumburgi. Alates 13. sajandi lõpust asusid piiskopid taas oma Zeitzi lossi. Herrmannsschacht (ehitatud 1889. aastal) on üks vanemaid tellisetehaseid maailmas. See vallutati Rootsi vägede poolt Kolmekümneaastase sõja ajal ja anti 1644. aastal Saksimaa kuurvürstiriigile. See oli aastatel 1657–1718 Saksi-Zeitzi keskus enne tagastamist kuurvürstkonnale (sai 1806. aastal Saksimaa kuningriigiks). 1815. aastal anti see Preisi kuningriigile ja sai kreisikeskuseks Merseburgi piirkonnas Saksimaa provintsis 1944. aastani, mil sellest sai Halle piirkonna osa. See oli aastatel 1901–1950 kreisivaba linn. USA väed okupeerisid selle 27. aprillil 1945 ja andsid Nõukogude vägedele üle 1. juulil 1945. See oli kreisikeskus Saksi-Anhalti liidumaa Halle piirkonnas aastatel 1945–1952 ja taas 1990–1994 ning Halle ringkonnas aastatel 1952–1990. See kaotas maakonnakeskuse staatuse ja sai Burgenlandkreisi osaks 1. juulil 1994.

Teise maailmasõja naftakampaania pommitamissihtmärk Brabagi tehas Zeitzist kirdes kasutas pruunsütt tehisnafta sünteesimiseks – sunnitöölisi pakkus lähedalasunud Buchenwaldi Wille alamlaager Rehmsdorfis ja Gleinas. 1960. aastate keskpaigas alustati töid Zeitz-Osti elamupiirkonnas ja 1980. aastate keskpaigas ehitati elamurajoonid nagu "Völkerfreundschaft".

18. augustil 1976 põletas protestantlik vaimulik Oskar Brüsewitz Rippichast end Michaeliskirche ees surnuks. See oli protest DDR süsteemi vastu. Linn oli tööstuskeskus, kuni Saksamaa taasühinemine tegi paljud Ida-Saksamaa ettevõtted konkurentsivõimetuks. Linnas on ikka veel suur suhkruvabrik.

Vaatamisväärsused 

Zeitzi vaatamisväärsused asuvad peamiselt Romaani teel.

 Schloss Moritzburg, barokkstiilis loss koos Naumburgi toomkirikuga. 10. sajandi krüptis on 17. sajandi tinakirstud, sealhulgas Saksimaa hertsogi Moritza oma.
 Michaeliskirche (1154), algselt Rooma basiilika ja seal on Martin Lutheri 95 teesi 1517. aasta originaal.
 Raekoda (1509, ümberehitatud 1909). Gooti ehitis, mis koos taastatud majade ja 3 turuplatsiga näitab Zeitzi keskaegset ilmet.
 Herrmannsschacht, tehniline mälestusmärk endises tellisevabrikus.

Tuntud inimesi 

 Christian August von Sachsen-Zeitz (1666–1725), Grani peapiiskop
 Albert Fahr von Zeitz, klaverimeister, kokku umbes 24 600 aastatel 1880–1953
 Anna Magdalena Bach (1701–1760), helilooja Johann Sebastian Bachi teine naine
 Clemens Denhardt (1852–1929), Aafrika-avastaja
 Gustav Denhardt (1856–1917), Aafrika-avastaja
 Kurt Floericke (1869–1934), loodusteadlane ja kirjanik 
 Ewald André Dupont (1891–1956), filmirežissöör ja stsenarist
 Heinrich Troeger (1901–1975), advokaat, finantsekspert ja SPD poliitik
 Ewald Riebschläger (1904–1993), vettehüppaja (Euroopa meister 1927 ja 1931)
 Karl Walther (1905–1981), maalikunstnik
 Gotthard Handrick (1908–1978), olümpiavõitja ja hävituspiloot
 Fritz Gödicke (1919–2009), Saksa DV jalgpalli rahvusmeeskonna treener
 Horst Wende (1919–1996), orkestridirigent, korraldaja ja akordionist
 Heinz-Günther Lehmann (1923–2006), ujuja ja Euroopa meister, samuti olümpiasportlane 
 Manfred Kaiser (1929–), jalgpallur ja treener
 Rudolf Drößler (1934–), kirjanik ja teadusajakirjanik
 Bernd Bauchspiess (1939–), jalgpallur, olümpiasportlane 1964
 Hans Zierold (1938–), ujuja, olümpiafinalist 1956 ja 1960
 Klaus Trummer (1945–), kanuusõitja, olümpiasportlane 1972 
 Jürgen Kretschmer (1947–), kanuusõitja, olümpiasportlane 1972
 Martina Falke (1951–), kanuusõitja, olümpiasportlane 1972

Vaata ka 

 Geußnitz

Välislingid 

 Stadt Zeitz

Saksi-Anhalti linnad