Puhu tuul ja tõuka paatiǃ

"Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" (liivi keeles Pūgõ tūļ, läti keeles Pūt vējiņi) on iidne liivi pulmalaul, mis on folkloriseerunud ja mida peetakse läti rahvalauluks. Laul ilmus Väina liivlaste seas Vidzemes. Liivi poiss läks paadiga Kuramaale oma kallima juurde, soovides abielluda. Laul on tuntud ka Eestis.

Laulu "Puhu tuul" sõnad avaldas esimesena 1807. aastal Ruhja pastor Gustav von Bergmann. Laulu meloodia avaldas 1872. aastal Jānis Cimze. Tänapäeval on tuntuim Andrejs Jurjānsi laulu seade aastast 1884 neljahäälsele a capella segakoorile. Populaarseks sai see viiendal Läti üldlaulupeol 20. juunil 1910, kui ühendsegakoor helilooja enda juhatusel esitas selle laulu esmaettekande. "Puhu tuult" lauldi enam-vähem kõigil laulupidudel nii Lätis kui ka paguluses, olles sõjajärgses okupeeritud Lätis kui mitteametlik Läti hümn.

1989. aastal komponeeris välisläti helilooja Kanadas Imants Ramiņš Vancouveri kammerkoori dirigendi tellimusel uue seade laulule. Imants Ramiņši mälestuste järgi "kui Kanada koor Riias seda laulma hakkas, tõusis publik püsti, kuid koorilauljad olid üllatunud, mõistmata, miks.

Laulu "Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" sõnad on eesti keelde tõlkinud Mart Pukits.

Laulu tekst

Viited

Liivi kultuur
Läti kultuur