Tähniline aarum

Tähniline aarum (Arum maculatum L.) ehk aaronikepp on mitmeaastane, võhaliste (Araceae) sugukonda kuuluv rohttaim, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopa niisketel niitudel ja metsades.

Botaaniline iseloomustus 

Mitmeaastane 30–60 cm kõrgune rohttaim poolkeraliste või ovaalsete horisontaalsete muguljate risoomidega.

Lehed 
Lehed on arvukad, nooljad, juurmised ja spiraalselt asetsevad. Primaarsed külgrood moodustavad vähemalt ühe peamise leheroo. Kõrgema astme leherood moodustavad võrkja mustri.

Õis ja õisikud 
Aarumil on tavapäratud "viljad-õed". Tõelised õied aarumil on pisikesed, kollakasvalged või kollakasrohelised ja kogunenud õisikuks. Aarum õitseb mais-juunis, aga erepunased viljad valmivad sügise alguses. Viljadeks on punased marjad, mis on mürgised. Eelistab kas avatud või poolvarjulist kasvukohta.

Paljunemine 
Aarum paljuneb vegetatiivselt (risoomiga) ja seemnetega.

Kasvukohad 
Aarumi kasvukohtadeks on soe kliimaga alad Lõuna-Euroopas, Ukrainas, Põhja-Kaukaasias, Krimmis ja Gruusias. Tähniline aarum kasvab niiskestes kohtades, enamasti leitakse savi pinnasega metsades, samuti kasvatatakse aedades.

Droog 
Juurikas (Ari maculati rhizoma, radix Ari, tuber Ari) kogutakse sügisel. Värsket droogi ei tohi kasutada.

Keemiline koostis 
­Alkaloidid: aroniin ja koniin, saponiinid,tsüanogeensed glükosiidid, lektiinid, lima, tärklis.

Toimed ja näidustused 

Toimib röga lahtistavalt, higieritust suurendavalt ja mähkivalt. Värske taim ärritab tugevasti limaskesti. Tarvitusel ka homöopaatias. Mungad on aarumit kasutanud bronhiidi raviks. Tänapäeval soovitatakse aarumit kasutada kurgupõletiku ja külmetushaiguse korral. Küpsetatud mugulaid tarvitatakse toiduks. Peaaegu kõik väikeste annuste toksilised ained on ravimid. Aarumi lillede põhjal kasutatakse homöopaatilist preparaati Arum, mida kasutatakse nina limaskesta, suu- ja hingamisteedepõletiku raviks. Enne esinemist kasutavad Arumit paljud lauljad ja oraatorid: aarum normaliseerib nende häält.

Ohud 
Värske taim on mürgine, välja arvatud mugul. Mahla sattumine nahale tekitab nahakahjustusi. Marjade söömisel lähevad huuled paiste ning kurk karedaks ja tundetuks, süljeeritus tekib valu, neelamisraskusi, oksendamist, kõhulahtisust ja urineerimishäireid, pulss aeglustub ja kehatemperatuur langeb. 3–12 tundi jooksul võib saabuda surm, inimene on enamasti täie teadvuse juures.

Viited 

Võhalised
Mürgised taimed