Küberväejuhatus

Küberväejuhatus (KüVJ) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks.

Väejuhatus loodi 1. augustil 2018.

Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse.

Struktuur 
Küberväejuhatuse struktuuriüksusteks on:
 Väejuhatuse staap
 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskus
  Küber- ja infooperatsioonide keskus
  Strateegilise kommunikatsiooni keskus
 Staabi- ja tagalakompanii

Teenistujad 
Väejuhatuse kogusuuruseks on planeeritavalt ligi 600 inimest.

Esmane värbamiskoht on ajateenijad, keda õpetatakse nullist välja. “Kui on kindel huvi ajateenistus küberväejuhatuses teha, tasuks vabatahtlikult Kaitseressursside Ametisse minna,” rääkis küberväejuhatuse staabiülem major Silver Andre intervjuus Geeniusele.

Plaanide järgi saavutab väejuhatus täieliku töövõime aastaks 2023 ja väejuhatuses hakkab esialgu töötama umbes 300 inimest. Väejuhatusse luuakse juurde 60 uut töökohta, ülejäänud pärinevad praegustest kaitseväe üksustest, mis koonduvad küberväejuhatuse alluvusse. Tulevikus plaanitakse erinevate operatsioonide läbiviimisel kasutada ka kuni 200 IT-teadmistega ja teiste seotud oskustega ajateenijat.

Vaata ka 
 NATO küberkaitsekeskus
 Ameerika Ühendriikide küberväejuhatus

Viited

Välislingid 
 Küberväejuhatus Eesti kaitseväe kodulehel
 Küberturvalisuse aastaraamat 2018 (PDF), lk. 32, Riigi Infosüsteemi Amet, vaadatud 03.09.2018
 Küberajateenija: Võib juhtuda, et tuleb kirjutada koodi ka lahingvarustuses, Geenius, 5. detsember 2018

Eesti kaitsevägi
Kübersõda
2018. aasta Eestis