Kloostervõlv

Kloostervõlv ehk kloostrivõlv on poolringikujulise ristlõikega võlvitüüp, mille puhul ristuvad võlvi lagipunktis kaarjad pinnad, mis kujult on nagu silindervõlvi kolmnurkse kujuga lõigud. Võlvi siilud toetuvad võlvi külgi sulgedes kandeseinale, mitte nurkadesse.

Geomeetria 
Kloostervõlv on kahe silindervõlvi ristumisel tekkiv nende ruumide ühisosa. Võlvi iga horisontaalselt tehtud lõige on nelinurkse (või polügonaalse) kujuga.  Erinevalt ristvõlvist, mille puhul võlvisiilude lõikumisjooned võlvi diagonaalidel eenduvad nurgaga siseruumi suunas, on kloostervõlvi võlvisiilude liitumisjooned ruumi suhtes nõgusad.

Arhitektuuris 
Kõige enam esineb kloostervõlvi kaheksanurkse põhiplaaniga ehitisi kroonivatel kuplitel, eriti nelitiskuplitel eelromaani ja romaani ehitistel, nagu Aacheni lossikabel ja Saksamaa romaani katedraalid (Speyeri toomkirik, Wormsi toomkirik, Mainzi toomkiriku idapoolne kuppel).

Pildid

Vaata ka 
 Ristvõlv
 Domikaalvõlv

Viited 

Võlvitüübid