Ehitusgeodeesia

Ehitusgeodeesia (ingl construction geodesy) ehk ehitusmõõdistamine on viitepunktide ja märkide esiletoomine ning loomine, mis on aluseks uute ehitiste (hoonete või teede) ehitusel. Ehitusgeodeetilise mõõdistamise eesmärk on koguda vajalikke lähteandmeid maa-alade planeerimiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks.

Ehitusgeodeetiliste tööde esimeses etapis mõõdistavad geodeedid ehitise jaoks planeeritud maa-ala ja koostavad topograafilise plaani, mille alusel joonestavad projekteerijad ehitusprojekti. Seejärel märgib geodeet ehitise loodusesse ja teeb kogu ehitustöö ajal vajalikke märkimistöid ja kontrollmõõtmisi. Geodeet peab oskama teha välimõõtmisi ning sellele järgnevat andmetöötlust.

Ehitusgeodeesia ajalugu 
Kreeklased paistsid 1. sajandil silma esimese maamõõtevahendi ehk dioptri leiutamisega, mida kasutati maapealsete elementide mõõtmiseks. 1965. aastal kehtestati Inglismaal üleriigiline nõue, kus ehitusjärelevalve inspektorid kontrollisid ehitiste kui ka ehitusplaanide eeskirjakohast õigsust. Ehitusgeodeesia arenes 1970. aastatel iseseisvaks erialaks.

Ehitusgeodeesiaga seotud tööülesanded

Geodeetiliste kaartide koostamine 
Objekti (hoone, tee, tunnel, sild) omadused sõltuvad peamiselt selle asukoha ruumilistest omadustest. Seega tuleb tähelepanu pöörata projekteerimise aluseks oleva mõõdistuskaardi koostamisele. Projekti koostamisel lähtutakse sotsiaalsetest, majanduslikest ja ökoloogilistest aspektidest. Mõõdistuskaardid tehakse riiklikes koordinaatsüsteemides ning need sisaldavad georuumilisi andmeid.

Objekti geomeetria jälgimine ehituse käigus 
Objekti geomeetria on objekti projekteerimine kolmemõõtmelisena riiklikus koordinaatsüsteemis koos vastava infrastruktuuriga. Objekti punktid märgitakse ning nendest lähtutakse ehitamisel. Teatud tüüpi objektide puhul on vajalik nende geomeetria perioodiline jälgimine ehk deformatsioonide jälgimine ehitamise ja objekti kasutamise ajal.

Aerofotode tegemine 
Fotogrammeetria on tehnoloogia, mis kogub teavet kolmemõõtmeliste objektide ja ümbritsevate alade kohta fotomaterjali kaudu. Aerofotogrammeetria puhul kogutakse infot lennukiga, helikopteriga või drooniga. Sellel on 80% suurem efektiivsus võrreldes klassikaliste maapealsete salvestusmeetodite või kommertskopteritega.

3D-laserskaneerimine 
3D-laserskaneerimise peamiseks eeliseks võrreldes teiste maapealsete mõõtmistehnikatega on see, et lühikese aja jooksul saab koguda suure hulga andmeid ja vähendada välitööde mahtu. Mõõdistatav objekt on esitatud punktidena, mistõttu on võimalik saada modelleerimisega visuaalselt täpne kolmemõõtmeline objekt.

Viited