Irlava vald

Irlava vald (läti keeles Irlavas pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunsāti, Lestene, Degole, Tume, Zemīte, Viesatase ja Jaunpilsi vallaga.

Valla pindala on 114 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1502 inimest. Valla keskus on Irlava küla. Vallavanem on Vilnis Janševskis (ühine Lestene vallaga).

Ajalugu

Vald on kujunenud Ķūķi mõisa (Abaushof), Akmeņmuiža mõisa (Steinhof), Pētertāle mõisa (Petertal), Snapji mõisa (Friedrichsberg) ja Irlava mõisa (Irmlau) maadele.

Vald moodustati 1860. aastatel. Aastal 1861 liideti sellega Degole ja Ķūķi mõisavallad, aastal 1924 Pētertāle vald. Aastal 1935 oli valla pindala 106,5 km² ja vallas oli 2132 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Irlava ja Degole külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti osa Irlava külanõukogust Tume külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Irlava külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi Druva maad. Aastail 1975 ja 1977 liideti osa külanõukogust Degole külanõukoguga, aastal 1979 liideti osa Degole külanõukogust aga Irlava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Viesata. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreli noodivihik, pihitool ja altar, Tāmi muinaskalmed, Riepji muinaskalmed, Irlava muinaskalmed ja Daibji muinaskalmed ehk Kuradilaev. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Vallieši Puuslikumägi ja hiiepaik Peņķi terviseallikas.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1302 lätlast, 72 venelast, 28 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 11 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond