Dornier Do X

Dornier Do X oli Saksa õhusõidukite ettevõtte Dornier Flugzeugwerke valmistatud suur paatlennuk, mis oli mõeldud transatlantiliste lendude jaoks. Dornier Do X oli oma esimese lennu ajal (25. juulil 1929) maailma kõige suurem lennuk. Do X-i peeti toona Saksa tehnoloogia tipptasemeks.

Do X ehitamiseks ehitati 1926./1927. aastal Altenrheini Bodeni järve äärde kaasaegne lennukitehas. Dornieri peapiloot Richard Wagner tõusis esimesele lennule 12. juulil 1929. Rekordlend 169 inimesega pardal tehti 21. oktoobril 1929 – selle rekordi ületamiseks kulus 20 aastat.

Disain 
Do X-i vastupidav kere oli valmistatud uudsest Saksamaal välja töötatud alumiiniumisulamist – duralumiiniumist. Do X-i tiivad olid samuti valmistatud duralumiiniumist sepistatud terasest tugevdustugedega. 

Lennuk oli varustatud 12 mootoriga, mille koguvõimsus oli 3100 hobujõudu. Mootorid paiknesid tandemasetusega kuues voolujoonelises mootorisektsioonis. Mootoreid juhtis pardainsener, kes kontrollis 12 gaasihooba ja jälgis pidevalt 12 mõõdikut. Piloot edastas insenerile käsu võimsuse reguleerimiseks telegraafi teel, sarnast süsteemi kasutatakse suhtlemiseks ka laevades. Õhkjahutusega Jupiteri mootorid olid altid ülekuumenemisele ja suutsid Do X-i tõsta vaevu 425 m (1394 jala) kõrgusele. Pärast 103 lennu sooritamist 1930. aastal paigaldati Do X-ile 455 kW (610 hj) Curtiss V-1570 Conqueror vesijahutusega V12-mootorid. Alles siis suutis see tõusta Atlandi ookeani ületamiseks vajalikule 500 m (1600 jala) kõrgusele. 

Lennuki lennukaugus oli 1700 km ning see suutis lendu jätkata ka siis, kui kuni neli mootorit lõpetasid töötamise. Lennuk oli oma aja kohta tõeliselt muljetavaldav, kuid sellel oli ka palju probleeme. Näiteks, kui piloot ei olnud piisavalt kogenud, kippus Do X pidurite vajutamisel liigselt ühele küljele kalduma, mis tõi testimistel kaasa õnnetusi.

Saatus 
Do X oli revolutsiooniline õhusõiduk, kuid selle omahind oli väga kallis ning seda oli keeruline ehitada. Do X maksis oma tootmise ajal umbkaudu 2,5 miljonit marka. Ainult kolm Do X-i valmistati ja neid kasutati peamiselt katsetamiseks ja reklaamikampaaniateks. Lennukite valmistamine viidi üle Itaaliasse, kuid 1933. aasta lõpus andis Itaalia diktaator Benito Mussolini käsu seal valminud kaks lennukit hävitada. Algne Do X viidi Berliini lennundusmuuseumisse, kuni see Teise maailmasõja ajal pommirünnakus hävitati.

Viited 

Saksamaa lennukid
Eksperimentaallennukid