Sebeži maakond

Sebeži maakond (valgevene keeles Себежскі павет; vene keeles Себежский уезд) oli Venemaa Keisririigi  Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus.

Ajalugu 

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel, seal hakkasid need kuuluma Pihkva kubermangu. Aastal 1776 läks maakond Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796-1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti koos Pihkva kubermanguga 1. augustil 1927.

Aastal 1897 elas maakonnas 92 055 inimest. Elanikest 47,1 % moodustasid valgevenelased, ka venelasi oli 47,1 %. Juute oli 3,8 %, poolakaid aga 1,5 %. Aastal 1926 oli maakonnas elanikke 127 800.

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Sebež) ja 13 valda. Aastal 1926 oli valdasid kuus.

Aastal 1886 oli maakonnas kolmkümmend kuus õigeusu kirikut, kaks vanausuliste palvemaja ja üks katoliku kirik, lisaks veel üks õigeusu klooster.

Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid (tähestikulises järjekorras): Dominik Chrapowieki (1790), Hertman, Talat Józef Kiełpsz (1783), Euzebiusz Korsak (1805), Piotr Korsak, Józef Łosowski, Józef Makowiecki, Antoni Meduniecki (1800-1810), Jan Meduniecki, Józef Meduniecki, Kazimierz Meduniecki (1798-1800), Konstanty Meduniecki, Franciszek Mohl, Franciszek Mokicz, Józef Ogiński (1807), Antoni Szantyr, Donat Zebrowski ja Szymon Wlanowski (1809-1820).

Haldusjaotus 

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles Волость). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Sebež, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 13 valda.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1926:

Viited

Välislingid 
 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon

Venemaa Keisririigi maakonnad
Vitebski kubermang
Pihkva kubermang