Krüptosporidioos

Krüptosporidioos on zoonoos, mis kahjustab inimese seedetrakti, sapiteede ja hingamisteede limaskesta ning ohustab ka teisi imetajaid, linde, kahepaikseid, roomajaid ja kalu.

Levimus 
Krüptosporidioos on levinud kogu maailmas – Euroopas ja Põhja-Ameerikas on selle leviku sagedus gastroenteriiti nakatunud inimeste seas 1–4% ning Aafrikas, Aasias, Lõuna- ja Kesk-Ameerikas 1–37%. Nakatumise riskirühma kuuluvad alla kahe aasta vanused lapsed, lasteasutuste lapsed ja töötajad, loomafarmide töötajad, veterinaarid, toidukäitlejad, nakatunud inimeste lähikontaktsed, rasedad naised ja krüptosporidioosi endeemilistesse maades reisivad inimesed ning immuunpuudulikkusega inimesed.

Haigustekitaja 
Inimese krüptosporidioosi tavalised tekitajad on ainuraksed eukarüoodid Cryptosporidium hominis ja Cryptosporidium parvum’i veise genotüüp. Harvem põhjustavad inimeste nakatumist Cryptosporidium canis, Cryptosporidium felis, Cryptosporidium meleagridis, Cryptosporidium suis, Cryptosporidium muris ja Cryptosporidium andersoni. Haigustekitajate ootsüstid on suure nakatamisvõimega ning on hästi vastupidav erinevatele füüsikalistele ja keemilistele teguritele.

Nakkusallikas 
Nakkusallikaks on haige inimene, nakatunud veised, lambad, sead ja muud põllumajandus- ning koduloomad.

Levik 
Haigustekitajad levivad fekaal-oraalsel teel – haigelt inimeselt tervele inimesele otsesel kokkupuutumisel, loomalt inimesele, joogivee, toorpiima või toidu kaudul. Ootsüste võivad edasi kanda veelinnud, putukad ja kärbsed ning saastada toiduaineid ja vett. Haiguse ohtlikud levitajad on ootsüstide kandjad, kellel puuduvad haigusnähud, kuid kes eritavad roojaga ootsüste – nendeks on eeskätt toidukäitlejad. Haigustekitaja läbib nakatunud inimese organismis arengutsükli, mille tulemusena väljutab nakatunud inimene roojaga nakatamisvõimelisi ootsüste ehk munatsüste ning mis säilivad nakatamisvõimelistena väliskeskkonnas mitu kuud. Inimene on võimeline end korduvalt ise nakatama.

Haigusnähud 
Krüptosporidioos esineb sageli asümptomaatilises haigusvormis, mistõttu nakatunud inimene on ohtlik ja kaasinimestele märkamatu haigusetekitajate levitaja roojaga. Haigustekitajad paljunevad peamiselt niude- ja tühisooles ning kõige rohkem eritub neid roojaga haigusnähtude kõrgperioodil. Ootsüstide eritamine võib kesta kaks-kolm nädalat. Esineb nii hingamisteede, kui ka soolestikuga seotud haigusnähtusi. Sümptomaatilise haigusvormi haigusnähtudeks on tugev vesine kõhulahtisus ning palavik, isutus, iiveldus, oksendamine, kõhukrambid ja kõhuvalu, mis kaovad ajutiselt ning võivad korduvalt ilmuda. Haigel võib kujuneda ohtlik vedelikukaotus. Immuunpuudulikkusega inimestel võib krüptosporidioos kulgeda pikaleveninud või äkkvormis haigusena, mis võib lõppeda surmaga. Sapiteede põletiku korral esinevad koletsüstiidi nähud. Vahel võivad kaasneda ülemiste hingamisteede põletiku nähud.

Viited 

Zoonoosid