Makarivi lahing

Makarivi lahing oli sõjaline lahing Ukrainas Kiievi oblastis Makarivi linnas Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Lahing kestis 27. veebruarist 2022 kuni 25. märtsini 2022, mis on viimane päev, mil Makarivis teatati lahingutest. Linna pommitamine jätkus 31. märtsini ja Makarivi asula hromada vabastati täielikult järgmisel päeval, 1. aprillil.

Pärast piirkonna vabastamist avastati, et Venemaa okupatsiooniväed mõrvasid Makarivi asula hromada territooriumil üle 200 tsiviilisiku. See hõlmas sageli piinamist, vanurite tapmist ja selja taha seotud kätega pähe tulistamist.

Lahing
27. veebruaril 2022 teatasid Ukraina tsiviilisikud Ukraina relvajõududele, et Makarivit läbis 15 tankist, 25 soomustransportöörist ja 15 sõidukist Ural-4320 koosnev Vene kolonn. Need olid organiseeritud kolmeks kolonniks ja vedasid ka leegiheitjaid, rakette, liikursuurtükke ja kütust. Ukraina ajakirjanik Andri Tsapljenko kirjutas, et nad liikusid Kiievi või Žõtomõri suunas. Lahingud algasid Makarivil hiljem samal päeval. Vene väed püüdsid linna kaudu Kiievisse jõuda. Ukrinformi teatel asetasid Vene väed naised ja lapsed inimkilpideks transpordimasinatele. Vähemalt üks Vene tank hävitati. Osa Vene kolonnist sisenes Kiievit ja Žõtomirit ühendavale maanteele. 28. veebruari hommikul hävitasid Ukraina väed Makarivi lähedal sõjatehnikat vedanud Vene konvoi. 2. märtsil väitsid Ukraina väed, et on Makarivi täielikult tagasi võtnud. Seda tegid 14. üksik mehhaniseeritud brigaad ja 95. üksik õhurünnakubrigaad, mis pärast vabastamist end Makarivis kinnistusid.

8. märtsil, pärast raskeid lahinguid Makarivi ümbruses, oletas Ukraina komandör, et läheduses on veel Vene kolonn, mis tuleb hävitada. Seda märkasid Ukraina maadeavastajad, kes teatasid, et nad liiguvad Ukraina tanki T-64BV positsiooni poole, mille mehitasid vanemseersant Serhi Vasõtš ja tema alluvad, vanemsõdur Vitalj Parhomuk ja sõdur Oleh Svõntšuk, kõik 14. üksik mehhaniseeritud brigaadist. Kui Vene väed olid tanki laskeulatuses, andis Vasõtš käsu nende pihta tulistada, tabades Vene tanki. Kaasas olnud Vene sõidukid läksid mitme ukraina täpse lasu tagajärjel põlema, Vene jalavägi pidi laiali minema ja kutsuti suurtükiväe toetus. Vene sõdurid peitsid end linna hoonete peal, samal ajal kui Vene sõidukid püüdsid tanki sihikule võtta. Ukraina tank sisenes hiljem venelaste tiibadesse ja hakkas tulistama suure plahvatusohtlikkusega kildmürske. Vene tankitõrje juhitav rakett aga lõhkas tankis oleva laskemoona, tappes Vasõtši, Parhomuki ja Svõntšuki. Lõppkokkuvõttes hävitas meeskond kuus ühikut Vene sõjamasinaid ja aitas kaasa Ukraina vastupealetungile, mis viis venelased Makarivist välja. Neile kõigile kolmele anti postuumselt Ukraina kangelase auhind.

9. märtsil teatati, et linnas käisid tugevad lahingud, kuigi linna kontrollis endiselt Ukraina. 15. märtsil tõrjuti veel Venemaa rünnakud Makarivile. 17. märtsil teatasid Ukraina väed, et Makariv vabastati Vene vägedest ja linnakese keskel lehvib nüüd Ukraina lipp. Linn jäi siiski Venemaa mürskude alla. 21. märtsil külastas Makarivit Kiievi oblasti politseiülem Andri Nebõtov, kes ütles, et see on pideva vaenlase mürskude all, tänavatel ei ole inimesi ja hävingu tase on suur. 22. märtsil teatas Ukraina kaitseministeerium, et Makariv on täielikult vabastatud. Kuid järgmisel päeval teatas Makarivi linnapea Vadõm Tokar, et "[Ukraina] sõjavägi ei kontrolli kogu Makarivit, vaid osaliselt" ja et "tsiviilisikutel on 100 protsenti tagasipöördumine keelatud". Ta ütles, et venelased kontrollisid 23. märtsi seisuga 15% Makarivist.

Samuti teatas 23. märtsil Ukraina ajakirjanik Roman Tsimbaljuk, et Vene 37. üksik kaardiväe mootorrelvade brigaadi ülema kolonel Juri Medvedevist sõideti tema enda vägede poolt tankiga üle, kuna üksus kaotas sõja ajal peaaegu pooled oma meestest lahingutes Makarivis. Juhtumi kuupäev pole teada, kuid juba 11. märtsil teatas Tšetšeenia Vabariigi juht Ramzan Kadõrov, et Medvedev viidi haiglasse. Mitmed lääne meedia teated spekuleerisid, et Medvedev ei elanud rünnakut üle.

25. märtsil ütles Ukraina relvajõudude maavägede väejuhatuse staabiülema asetäitja Oleksandr Gruzevõtš briifingul, et Makariv on "hallis tsoonis", kus ei Venemaal ega Ukrainal pole selle üle täielikku kontrolli. Kiievi oblasti võimud mainisid samuti, et 25. märtsil käisid Makarivis endiselt intensiivsed lahingud. 28. märtsil teatas kindralmajor Mõkola Žõrnov, et Irpini lahingus on Vene väed lüüa saanud ja "Ka Makariv on jätkuvalt meie relvajõudude kontrolli all". Samal päeval vallutati Ukraina relvajõudude vastupealetungi käigus tagasi Makarivi lähedal asuv Motõžõni küla pärast seda, kui see oli alates 27. veebruarist pideva Venemaa okupatsiooni all. Teatati, et Vene okupatsiooniväed mõrvasid selle küla külavanema Olha Suhhenko ja tema perekonna. Venemaa õhurünnakud Makarivile jätkusid kuni 31. märtsini. 1. aprillil taandusid Vene väed kogu Makarivi asula hromada territooriumilt ja 2. aprillil olid nad Kiievi oblastist täielikult lahkunud.

Tagajärg
Makarivi tsiviilisikud said lahingu tagajärjel rünnakuid ja kaotusi. Linna turvakaamera videol oli näha, kuidas kaks eakat tsiviilisikut, kes ilmselt üritasid linnast autoga põgeneda, peatusid Vene soomukit nähes. See sõiduk avas seejärel auto pihta tule, tappes mõlemad reisijad. Veel üks Venemaa rünnak tsiviilelanike vastu toimus 7. märtsil, kui umbes 30 inimese viibimise ajal leivavabrikus pommitati seda õhurünnakutega. Rusudest toodi välja 13 tsiviilisiku surnukeha ja päästeti viis inimest. Kui enne lahingut oli Makarivis umbes 15 000 elanikku, siis lahingu ajal jäi sinna vaid alla 1000.

8. aprillil ütles linnapea Tokar, et esialgsetel hinnangutel oli asula hävinud umbes 40% ulatuses ja Vene timukad lasid maha 132 tsiviilisikut. Makarivi tsiviilisikute mõrv sarnanes lähedalasuvas Butša linnas aset leidnud Butša veresaunaga. Juuni lõpuks tehti kindlaks, et Makarivis ja selle hromadas (vallas) asuvates külades hukkunud tsiviilisikute arv oli üle 200. Nende hulka kuulusid vanurid, inimesed, kellele tulistati pähe ja kelle käed olid kinni seotud ja laibad piinamise tunnustega. Tokar mainis ka juhtumeid, kus inimesi on Valgevenesse ja Venemaale sunniviisiliselt ümberasustatud.

10. juulil külastas Makarivit Ameerika Ühendriikide suursaadik Ukrainas Bridget A. Brink. Ta tunnistas, et on "sügavalt liigutatud nende lugudest, kes kannatasid Venemaa jõhkrate Makarivi rünnakute all" ja väljendas uhkust humanitaarabi üle, mille USA oli saatnud piirkonda selle taastamiseks.

Viited

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Vene-Ukraina sõda
Lahingud Ukrainas